# Uradni list C 117E/18.

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 117E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 4918. maj 2006 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 117E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 4918. maj 2006

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   (Obvestila) |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | ZASEDANJE 2005 — 2006 |
| | Sreda, 25. maj 2005 |
| 2006/C 117E/1 | ZAPISNIK | 1 |
| POTEK SEJE


  Nadaljevanje zasedanja


  Sprejetje zapisnika predhodne seje


  Dobrodošlica


  Izjava Predsednika


  Predložitev dokumentov


  Posredovanje besedil sporazumov s strani Sveta


  Prerazporeditev sredstev


  Sestava Parlamenta


  Zahteva za zaščito poslanske imunitete


  Dnevni red


  Predlog nezaupnice (razprava)


  Okvirni sporazum o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo (razprava)


  Odnosi EU-Rusija (razprava)


  Spodbujanje in varovanje temeljnih pravic (razprava)


  Enominutni govori o zadevah političnega pomena


  Pranje denarja ***I (razprava)


  Spremembe akcijskega programa za enakost moških in žensk ***I (razprava)


  Večletni program za podjetja in podjetništvo (2001-2005) ***I (razprava)


  Sedeži in nasloni za glavo v motornih vozilih ***II — Varnostni pasovi in sistemi za zadrževanje v motornih vozilih ***II — Pritrdišča varnostnih pasov motornih vozil ***II — Uporaba čelnih zaščitnih sistemov na motornih vozilih ***I (razprava)


  Dodajanje vitaminov in mineralov ***I (razprava)


  Navedbe hranilne vrednosti in zdravstvene navedbe ***I (razprava)


  Financiranje skupne kmetijske politike * (razprava)


  Možne združitve borz in prihodnja arhitektura finančnih trgov v EU (razprava)


  Dnevni red naslednje seje


  Zaključek seje |
| SEZNAM NAVZOČIH | 15 |
| | Četrtek, 26. maj 2005 |
| 2006/C 117E/2 | ZAPISNIK | 16 |
| POTEK SEJE


  Otvoritev seje


  Predložitev dokumentov


  Posredovanje besedil sporazumov s strani Sveta


  Splošne smernice gospodarske politike — Smernice za politiko zaposlovanja držav članic * — Program socialne politike za obdobje 2006-2010 (razprava)


  Sprejetje zapisnika predhodne seje


  Sestava odborov in delegacij


  Zahteva za zaščito poslanske imunitete


  Čas glasovanja


  Četrtletni nefinančni računi po institucionalnih sektorjih ***II (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)


  Večletni program za podjetja in podjetništvo (2001-2005) ***I (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)


  Osnovne plače in dodatki za osebje Europola * (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)


  Sporazum ES-Čile o nekaterih vidikih storitev zračnega prevoza * (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)


  Financiranje študij in pilotskih projektov na področju skupne ribiške politike * (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)


  Protokol o Sporazumu o ribolovu EGS-Slonokoščena obala (1. julij 2004 — 30. junij 2007) * (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)


  Financiranje skupne kmetijske politike * (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)


  Okvirni sporazum o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo (glasovanje)


  Sedeži in nasloni za glavo v motornih vozilih ***II (glasovanje)


  Varnostni pasovi in sistemi za zadrževanje v motornih vozilih ***II (glasovanje)


  Pritrdišča varnostnih pasov motornih vozil ***II (glasovanje)


  Pranje denarja ***I (glasovanje)


  Spremembe akcijskega programa za enakost moških in žensk ***I (glasovanje)


  Uporaba čelnih zaščitnih sistemov na motornih vozilih ***I (glasovanje)


  Navedbe hranilne vrednosti in zdravstvene navedbe ***I (glasovanje)


  Dodajanje vitaminov in mineralov ***I (glasovanje)


  Smernice politike zaposlovanja držav članic * (glasovanje)


  Lahko orožje (UN prepcom) (glasovanje)


  Evropska služba za zunanje ukrepanje (glasovanje)


  Pogoji dela mobilnih delavcev, ki so dodeljeni za interoperabilne čezmejne storitve (glasovanje)


  Odnosi EU-Rusija (glasovanje)


  Spodbujanje in varovanje temeljnih pravic (glasovanje)


  Splošne smernice gospodarske politike (glasovanje)


  Agenda o socialni politiki za obdobje 2006-2010 (glasovanje)


  Obrazložitve glasovanja


  Popravki glasovanja


  Posredovanje besedil, sprejetih na tej seji


  Datum naslednjih sej


  Prekinitev zasedanja |
| SEZNAM NAVZOČIH | 29 |
| PRILOGA I | 31 |
| PRILOGA II | 55 |
| SPREJETA BESEDILA | 117 |
| P6_TA(2005)0188Četrtletni nefinančni računi ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o sestavljanju četrtletnih nefinančnih računov po institucionalnih sektorjih (15235/1/2004 — C6-0091/2005 — 2003/0296(COD)) | 117 |
| P6_TA(2005)0189Večletni program za podjetja in podjetništvo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2000/819/ES o večletnem programu za podjetja in podjetništvo, zlasti za majhna in srednja podjetja (MSP) (2001-2005) (KOM(2004)0781 — C6-0242/2004 — 2004/0272(COD)) | 117 |
| P6_TC1-COD(2004)0272Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 26. maja 2005 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2005/ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2000/819/ES o večletnem programu za podjetja in podjetništvo ter zlasti za mala in srednja podjetja (MSP) (2001-2005) | 118 |
| P6_TA(2005)0190Sporazum ES-Čile o nekaterih vidikih storitev zračnega prevoza *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Čile o nekaterih vidikih storitev zračnega prevoza (KOM(2004)0829 — C6-0011/2005 — 2004/0289(CNS)) | 119 |
| P6_TA(2005)0191Financiranje študij in pilotskih projektov na področju skupne ribiške politike *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Odločbe Sveta o spremembi Odločbe 2000/439/ES z dne 29. junija 2000 o finančnem prispevku Skupnosti k izdatkom, ki so jih imele nekatere države članice pri zbiranju podatkov, ter za financiranje študij in pilotnih projektov za izvajanje skupne ribiške politike (KOM(2004)0618 — C6-0243/2004 — 2004/0213(CNS)) | 119 |
| P6_TA(2005)0192Protokol k Sporazumu o ribolovu EGS-Slonokoščena obala (1. julij 2004 do 30. junij 2007) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Uredbe Sveta o sprejetju Protokola, ki določa možnosti ribolova in finančno nadomestilo v skladu s Sporazumom med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko Slonokoščeno obalo o ribolovu na odprtem morju Slonokoščene obale v obdobju od 1. julija 2004 do 30. junija 2007 (KOM(2004)0619 — C6-0138/2004 — 2004/0211(CNS)) | 120 |
| P6_TA(2005)0193Financiranje skupne kmetijske politike *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Uredbe Sveta o financiranju skupne kmetijske politike (KOM(2004)0489 — C6-0166/2004 — 2004/0164(CNS)) | 122 |
| P6_TA(2005)0194Okvirni sporazum o odnosih med Evropskim parlamentom in KomisijoSklep Evropskega parlamenta o pregledu Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo (2005/2076(ACI)) | 123 |
| PRILOGA | 125 |
| OKVIRNI SPORAZUM O ODNOSIH MED EVROPSKIM PARLAMENTOM IN KOMISIJO | 125 |
| PRILOGA 1POSREDOVANJE ZAUPNIH INFORMACIJ EVROPSKEMU PARLAMENTU | 131 |
| PRILOGA 2ČASOVNI RAZPORED ZA ZAKONODAJNI IN DELOVNI PROGRAM KOMISIJE | 133 |
| P6_TA(2005)0195Sedeži in nasloni za glavo v motornih vozilih ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 74/408/EGS o motornih vozilih glede na sedeže, njihova pritrdišča in naslone za glavo (11935/3/2004 — C6-0031/2005 — 2003/0128(COD)) | 134 |
| P6_TC2-COD(2003)0128Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 26. maja 2005 z namenom sprejetja Direktive 2005/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 74/408/EGS o motornih vozilih glede na sedeže, njihova pritrdišča in naslone za glavo | 134 |
| P6_TA(2005)0196Varnostni pasovi in sistemi za zadrževanje v motornih vozilih ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 77/541/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o varnostnih pasovih in sistemih za zadrževanje potnikov v motornih vozilih (11934/3/2004 — C6-0029/2005 — 2003/0130(COD)) | 139 |
| P6_TA(2005)0197Pritrdišča varnostnih pasov motornih vozil ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 76/115/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o pritrdiščih varnostnih pasov motornih vozil (11933/3/2004 — C6-0030/2005 — 2003/0136(COD)) | 140 |
| P6_TA(2005)0198Pranje denarja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja, vključno z namenom financiranja terorizma (KOM(2004)0448 — C6-0143/2004 — 2004/0137(COD)) | 140 |
| P6_TC1-COD(2004)0137Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 26. maja 2005 z namenom sprejetja Direktive 2005/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma | 141 |
| PRILOGAKORELACIJSKA TABELA | 164 |
| P6_TA(2005)0199Spremembe akcijskega programa za enakost moških in žensk ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2001/51/ES o določitvi programa v zvezi z okvirno strategijo Skupnosti za enakost spolov in Sklepa št. 848/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta o akcijskem programu Skupnosti za spodbujanje organizacij, ki so dejavne na evropski ravni na področju enakosti moških in žensk (KOM(2004)0551 — C6-0107/2004 — 2004/0194(COD)) | 167 |
| P6_TA(2005)0200Uporaba čelnih zaščitnih sistemov na motornih vozilih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi čelnih zaščitnih sistemov na motornih vozilih in spremembi Direktive Sveta 70/156/EGS (KOM(2003)0586 — C5-0473/2003 — 2003/0226(COD)) | 168 |
| P6_TC1-COD(2003)0226Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 26. maja 2005 z namenom sprejetja Direktive Evropskega Parlamenta in Sveta 2005/.../ES o uporabi čelnih zaščitnih sistemov na motornih vozilih in spremembah Direktive Sveta 70/156/EGS | 168 |
| PRILOGESEZNAM PRILOG | 172 |
| PRILOGA ITEHNIČNE DOLOČBE | 172 |
| PRILOGA IIUPRAVNE DOLOČBE ZA HOMOLOGACIJO | 177 |
| Dodatek 1 k PRILOGI II | 179 |
| Dodatek 2 k PRILOGI II | 180 |
| Dodatek 3 k PRILOGI II | 181 |
| Dodatek 4 k PRILOGI II | 183 |
| Dodatek 5 k PRILOGI II | 185 |
| PRILOGA IIISPREMEMBE DIREKTIVE 70/156/EGS | 185 |
| P6_TA(2005)0201Navedbe hranilne vrednosti in zdravstvene navedbe ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o navedbah hranilne vrednosti in zdravstvenih navedbah na živilih (KOM(2003)0424 — C5-0329/2003 — 2003/0165(COD)) | 186 |
| P6_TC1-COD(2003)0165Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 26. maja 2005 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2005 Evropskega parlamenta in Sveta o navedbah hranilne vrednosti in zdravstvenih navedbah na živilih | 187 |
| PRILOGANAVEDBE HRANILNE VREDNOSTI IN POGOJI, KI SE UPORABLJAJO ZANJE | 201 |
| P6_TA(2005)0202Dodajanje vitaminov in mineralov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dodajanju vitaminov in mineralov ter nekaterih drugih snovi v hrano (KOM(2003)0671 — C5-0538/2003 — 2003/0262(COD)) | 205 |
| P6_TC1-COD(2003)0262Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 26. maja 2005 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2005 Evropskega parlamenta in Sveta o dodajanju vitaminov, mineralov in nekaterih drugih snovi živilom | 206 |
| PRILOGA IVITAMINI IN MINERALI, KI SE SMEJO DODATI ŽIVILOM | 218 |
| PRILOGA II | 219 |
| PRILOGA IIISNOVI, KATERIH UPORABA V žIVILIH JE PREPOVEDANA ALI POGOJENA | 221 |
| P6_TA(2005)0203Smernice politike zaposlovanja držav članic *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Odločbe Sveta o smernicah politike zaposlovanja držav članic (KOM(2005)0141 — C6-0111/2005 — 2005/0057(CNS)) | 222 |
| P6_TA(2005)0204Orožje malega kalibra in lahko strelno orožjeResolucija Evropskega parlamenta o orožju malega kalibra in lahkem strelnem orožju | 230 |
| P6_TA(2005)0205Evropska služba za zunanje delovanjeResolucija Evropskega parlamenta o institucionalnih vidikih evropske službe za zunanje delovanje | 232 |
| P6_TA(2005)0206Pogoji dela voznega osebja v sektorju železniškega prevozaResolucija Evropskega parlamenta o predlogu Direktive Sveta o Sporazumu med Skupnostjo evropskih železnic (CER) in Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) o nekaterih vidikih pogojev dela voznega osebja, dodeljenega za interoperabilne čezmejne storitve (KOM(2005)0032) | 233 |
| P6_TA(2005)0207Odnosi EU-RusijaResolucija Evropskega parlamenta o odnosih EU-Rusija (2004/2170(INI)) | 235 |
| P6_TA(2005)0208Spodbujanje in varovanje temeljnih pravicResolucija Evropskega parlamenta o spodbujanju in varovanju temeljnih pravic: vloga nacionalnih in evropskih institucij, vključno z Agencijo za temeljne pravice (2005/2007(INI)) | 242 |
| P6_TA(2005)0209Širše smernice ekonomske politikeResolucija Evropskega parlamenta o priporočilu Komisije za širše smernice ekonomskih politik držav članic in Skupnosti v okviru integriranih smernic za rast in zaposlovanje (2005-2008) (KOM(2005) 0141 — 2005/2017(INI)) | 248 |
| P6_TA(2005)0210Agenda o socialni politiki za obdobje 2006-2010Resolucija Evropskega parlamenta o Agendi o socialni politiki za obdobje od 2006 do 2010 (2004/2191(INI)) | 256 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   (Obvestila)

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2005 — 2006

Sreda, 25. maj 2005

2006/C 117E/1

ZAPISNIK

1

POTEK SEJE

Nadaljevanje zasedanja

Sprejetje zapisnika predhodne seje

Dobrodošlica

Izjava Predsednika

Predložitev dokumentov

Posredovanje besedil sporazumov s strani Sveta

Prerazporeditev sredstev

Sestava Parlamenta

Zahteva za zaščito poslanske imunitete

Dnevni red

Predlog nezaupnice (razprava)

Okvirni sporazum o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo (razprava)

Odnosi EU-Rusija (razprava)

Spodbujanje in varovanje temeljnih pravic (razprava)

Enominutni govori o zadevah političnega pomena

Pranje denarja ***I (razprava)

Spremembe akcijskega programa za enakost moških in žensk ***I (razprava)

Večletni program za podjetja in podjetništvo (2001-2005) ***I (razprava)

Sedeži in nasloni za glavo v motornih vozilih ***II — Varnostni pasovi in sistemi za zadrževanje v motornih vozilih ***II — Pritrdišča varnostnih pasov motornih vozil ***II — Uporaba čelnih zaščitnih sistemov na motornih vozilih ***I (razprava)

Dodajanje vitaminov in mineralov ***I (razprava)

Navedbe hranilne vrednosti in zdravstvene navedbe ***I (razprava)

Financiranje skupne kmetijske politike * (razprava)

Možne združitve borz in prihodnja arhitektura finančnih trgov v EU (razprava)

Dnevni red naslednje seje

Zaključek seje

SEZNAM NAVZOČIH

15

Četrtek, 26. maj 2005

2006/C 117E/2

ZAPISNIK

16

POTEK SEJE

Otvoritev seje

Predložitev dokumentov

Posredovanje besedil sporazumov s strani Sveta

Splošne smernice gospodarske politike — Smernice za politiko zaposlovanja držav članic * — Program socialne politike za obdobje 2006-2010 (razprava)

Sprejetje zapisnika predhodne seje

Sestava odborov in delegacij

Zahteva za zaščito poslanske imunitete

Čas glasovanja

Četrtletni nefinančni računi po institucionalnih sektorjih ***II (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

Večletni program za podjetja in podjetništvo (2001-2005) ***I (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

Osnovne plače in dodatki za osebje Europola * (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

Sporazum ES-Čile o nekaterih vidikih storitev zračnega prevoza * (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

Financiranje študij in pilotskih projektov na področju skupne ribiške politike * (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

Protokol o Sporazumu o ribolovu EGS-Slonokoščena obala (1. julij 2004 — 30. junij 2007) * (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

Financiranje skupne kmetijske politike * (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

Okvirni sporazum o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo (glasovanje)

Sedeži in nasloni za glavo v motornih vozilih ***II (glasovanje)

Varnostni pasovi in sistemi za zadrževanje v motornih vozilih ***II (glasovanje)

Pritrdišča varnostnih pasov motornih vozil ***II (glasovanje)

Pranje denarja ***I (glasovanje)

Spremembe akcijskega programa za enakost moških in žensk ***I (glasovanje)

Uporaba čelnih zaščitnih sistemov na motornih vozilih ***I (glasovanje)

Navedbe hranilne vrednosti in zdravstvene navedbe ***I (glasovanje)

Dodajanje vitaminov in mineralov ***I (glasovanje)

Smernice politike zaposlovanja držav članic * (glasovanje)

Lahko orožje (UN prepcom) (glasovanje)

Evropska služba za zunanje ukrepanje (glasovanje)

Pogoji dela mobilnih delavcev, ki so dodeljeni za interoperabilne čezmejne storitve (glasovanje)

Odnosi EU-Rusija (glasovanje)

Spodbujanje in varovanje temeljnih pravic (glasovanje)

Splošne smernice gospodarske politike (glasovanje)

Agenda o socialni politiki za obdobje 2006-2010 (glasovanje)

Obrazložitve glasovanja

Popravki glasovanja

Posredovanje besedil, sprejetih na tej seji

Datum naslednjih sej

Prekinitev zasedanja

SEZNAM NAVZOČIH

29

PRILOGA I

31

PRILOGA II

55

SPREJETA BESEDILA

117

P6_TA(2005)0188Četrtletni nefinančni računi ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o sestavljanju četrtletnih nefinančnih računov po institucionalnih sektorjih (15235/1/2004 — C6-0091/2005 — 2003/0296(COD))

117

P6_TA(2005)0189Večletni program za podjetja in podjetništvo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2000/819/ES o večletnem programu za podjetja in podjetništvo, zlasti za majhna in srednja podjetja (MSP) (2001-2005) (KOM(2004)0781 — C6-0242/2004 — 2004/0272(COD))

117

P6_TC1-COD(2004)0272Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 26. maja 2005 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2005/ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2000/819/ES o večletnem programu za podjetja in podjetništvo ter zlasti za mala in srednja podjetja (MSP) (2001-2005)

118

P6_TA(2005)0190Sporazum ES-Čile o nekaterih vidikih storitev zračnega prevoza *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Čile o nekaterih vidikih storitev zračnega prevoza (KOM(2004)0829 — C6-0011/2005 — 2004/0289(CNS))

119

P6_TA(2005)0191Financiranje študij in pilotskih projektov na področju skupne ribiške politike *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Odločbe Sveta o spremembi Odločbe 2000/439/ES z dne 29. junija 2000 o finančnem prispevku Skupnosti k izdatkom, ki so jih imele nekatere države članice pri zbiranju podatkov, ter za financiranje študij in pilotnih projektov za izvajanje skupne ribiške politike (KOM(2004)0618 — C6-0243/2004 — 2004/0213(CNS))

119

P6_TA(2005)0192Protokol k Sporazumu o ribolovu EGS-Slonokoščena obala (1. julij 2004 do 30. junij 2007) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Uredbe Sveta o sprejetju Protokola, ki določa možnosti ribolova in finančno nadomestilo v skladu s Sporazumom med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko Slonokoščeno obalo o ribolovu na odprtem morju Slonokoščene obale v obdobju od 1. julija 2004 do 30. junija 2007 (KOM(2004)0619 — C6-0138/2004 — 2004/0211(CNS))

120

P6_TA(2005)0193Financiranje skupne kmetijske politike *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Uredbe Sveta o financiranju skupne kmetijske politike (KOM(2004)0489 — C6-0166/2004 — 2004/0164(CNS))

122

P6_TA(2005)0194Okvirni sporazum o odnosih med Evropskim parlamentom in KomisijoSklep Evropskega parlamenta o pregledu Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo (2005/2076(ACI))

123

PRILOGA

125

OKVIRNI SPORAZUM O ODNOSIH MED EVROPSKIM PARLAMENTOM IN KOMISIJO

125

PRILOGA 1POSREDOVANJE ZAUPNIH INFORMACIJ EVROPSKEMU PARLAMENTU

131

PRILOGA 2ČASOVNI RAZPORED ZA ZAKONODAJNI IN DELOVNI PROGRAM KOMISIJE

133

P6_TA(2005)0195Sedeži in nasloni za glavo v motornih vozilih ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 74/408/EGS o motornih vozilih glede na sedeže, njihova pritrdišča in naslone za glavo (11935/3/2004 — C6-0031/2005 — 2003/0128(COD))

134

P6_TC2-COD(2003)0128Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 26. maja 2005 z namenom sprejetja Direktive 2005/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 74/408/EGS o motornih vozilih glede na sedeže, njihova pritrdišča in naslone za glavo

134

P6_TA(2005)0196Varnostni pasovi in sistemi za zadrževanje v motornih vozilih ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 77/541/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o varnostnih pasovih in sistemih za zadrževanje potnikov v motornih vozilih (11934/3/2004 — C6-0029/2005 — 2003/0130(COD))

139

P6_TA(2005)0197Pritrdišča varnostnih pasov motornih vozil ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 76/115/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o pritrdiščih varnostnih pasov motornih vozil (11933/3/2004 — C6-0030/2005 — 2003/0136(COD))

140

P6_TA(2005)0198Pranje denarja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja, vključno z namenom financiranja terorizma (KOM(2004)0448 — C6-0143/2004 — 2004/0137(COD))

140

P6_TC1-COD(2004)0137Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 26. maja 2005 z namenom sprejetja Direktive 2005/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma

141

PRILOGAKORELACIJSKA TABELA

164

P6_TA(2005)0199Spremembe akcijskega programa za enakost moških in žensk ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2001/51/ES o določitvi programa v zvezi z okvirno strategijo Skupnosti za enakost spolov in Sklepa št. 848/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta o akcijskem programu Skupnosti za spodbujanje organizacij, ki so dejavne na evropski ravni na področju enakosti moških in žensk (KOM(2004)0551 — C6-0107/2004 — 2004/0194(COD))

167

P6_TA(2005)0200Uporaba čelnih zaščitnih sistemov na motornih vozilih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi čelnih zaščitnih sistemov na motornih vozilih in spremembi Direktive Sveta 70/156/EGS (KOM(2003)0586 — C5-0473/2003 — 2003/0226(COD))

168

P6_TC1-COD(2003)0226Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 26. maja 2005 z namenom sprejetja Direktive Evropskega Parlamenta in Sveta 2005/.../ES o uporabi čelnih zaščitnih sistemov na motornih vozilih in spremembah Direktive Sveta 70/156/EGS

168

PRILOGESEZNAM PRILOG

172

PRILOGA ITEHNIČNE DOLOČBE

172

PRILOGA IIUPRAVNE DOLOČBE ZA HOMOLOGACIJO

177

Dodatek 1 k PRILOGI II

179

Dodatek 2 k PRILOGI II

180

Dodatek 3 k PRILOGI II

181

Dodatek 4 k PRILOGI II

183

Dodatek 5 k PRILOGI II

185

PRILOGA IIISPREMEMBE DIREKTIVE 70/156/EGS

185

P6_TA(2005)0201Navedbe hranilne vrednosti in zdravstvene navedbe ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o navedbah hranilne vrednosti in zdravstvenih navedbah na živilih (KOM(2003)0424 — C5-0329/2003 — 2003/0165(COD))

186

P6_TC1-COD(2003)0165Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 26. maja 2005 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2005 Evropskega parlamenta in Sveta o navedbah hranilne vrednosti in zdravstvenih navedbah na živilih

187

PRILOGANAVEDBE HRANILNE VREDNOSTI IN POGOJI, KI SE UPORABLJAJO ZANJE

201

P6_TA(2005)0202Dodajanje vitaminov in mineralov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dodajanju vitaminov in mineralov ter nekaterih drugih snovi v hrano (KOM(2003)0671 — C5-0538/2003 — 2003/0262(COD))

205

P6_TC1-COD(2003)0262Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 26. maja 2005 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2005 Evropskega parlamenta in Sveta o dodajanju vitaminov, mineralov in nekaterih drugih snovi živilom

206

PRILOGA IVITAMINI IN MINERALI, KI SE SMEJO DODATI ŽIVILOM

218

PRILOGA II

219

PRILOGA IIISNOVI, KATERIH UPORABA V žIVILIH JE PREPOVEDANA ALI POGOJENA

221

P6_TA(2005)0203Smernice politike zaposlovanja držav članic *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Odločbe Sveta o smernicah politike zaposlovanja držav članic (KOM(2005)0141 — C6-0111/2005 — 2005/0057(CNS))

222

P6_TA(2005)0204Orožje malega kalibra in lahko strelno orožjeResolucija Evropskega parlamenta o orožju malega kalibra in lahkem strelnem orožju

230

P6_TA(2005)0205Evropska služba za zunanje delovanjeResolucija Evropskega parlamenta o institucionalnih vidikih evropske službe za zunanje delovanje

232

P6_TA(2005)0206Pogoji dela voznega osebja v sektorju železniškega prevozaResolucija Evropskega parlamenta o predlogu Direktive Sveta o Sporazumu med Skupnostjo evropskih železnic (CER) in Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) o nekaterih vidikih pogojev dela voznega osebja, dodeljenega za interoperabilne čezmejne storitve (KOM(2005)0032)

233

P6_TA(2005)0207Odnosi EU-RusijaResolucija Evropskega parlamenta o odnosih EU-Rusija (2004/2170(INI))

235

P6_TA(2005)0208Spodbujanje in varovanje temeljnih pravicResolucija Evropskega parlamenta o spodbujanju in varovanju temeljnih pravic: vloga nacionalnih in evropskih institucij, vključno z Agencijo za temeljne pravice (2005/2007(INI))

242

P6_TA(2005)0209Širše smernice ekonomske politikeResolucija Evropskega parlamenta o priporočilu Komisije za širše smernice ekonomskih politik držav članic in Skupnosti v okviru integriranih smernic za rast in zaposlovanje (2005-2008) (KOM(2005) 0141 — 2005/2017(INI))

248

P6_TA(2005)0210Agenda o socialni politiki za obdobje 2006-2010Resolucija Evropskega parlamenta o Agendi o socialni politiki za obdobje od 2006 do 2010 (2004/2191(INI))

256

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I (Obvestila)

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2005 — 2006

Sreda, 25. maj 2005

| 18.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 117/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

CE 117/1

---

ZAPISNIK

(2006/C 117 E/01)

POTEK SEJE

PREDSEDSTVO: Josep BORRELL FONTELLES

predsednik

1.   Nadaljevanje zasedanja

Seja se je pričela ob 15.10.

2.   Sprejetje zapisnika predhodne seje

Popravki glasovanja

Datum seje: 11.05.2005

Poročilo: Alejandro Cercas — A6-0105/2005

| — | predlog spremembe 20

  proti: John Attard-Montalto |
| --- | --- |

—

predlog spremembe 20

proti: John Attard-Montalto

| — | predlog spremembe 20, 1. del

  za: Luis de Grandes Pascual, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, José Manuel García-Margallo y Marfil, Salvador Garriga Polledo, Cristina Gutiérrez-Cortines in Alejo Vidal-Quadras Roca

  proti: Britta Thomsen |
| --- | --- |

—

predlog spremembe 20, 1. del

za: Luis de Grandes Pascual, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, José Manuel García-Margallo y Marfil, Salvador Garriga Polledo, Cristina Gutiérrez-Cortines in Alejo Vidal-Quadras Roca

proti: Britta Thomsen

| — | predlog spremembe 27 (člen 22, odstavek 1(a), (a)-(c))

  proti: Johannes Voggenhuber |
| --- | --- |

—

predlog spremembe 27 (člen 22, odstavek 1(a), (a)-(c))

proti: Johannes Voggenhuber

| — | zakonodajna resolucija

  za: Sylvia-Yvonne Kaufmann |
| --- | --- |

—

zakonodajna resolucija

za: Sylvia-Yvonne Kaufmann

Datum seje: 12.05.2005

Prihodnost Evrope šestdeset let po drugi svetovni vojni — B6-0290/2005

odstavek 1, 2. del

za: Antonio López-Istúriz White

| — | resolucija (kot celota)

  proti: Jeffrey Titford
  Roberto Musacchio je naznanil, da ni želel sodelovati pri glasovanju o tej resoluciji in, da je bilo njegovo glasovanje proti odstavku 1 pomota |
| --- | --- |

—

resolucija (kot celota)

proti: Jeffrey Titford

Roberto Musacchio je naznanil, da ni želel sodelovati pri glasovanju o tej resoluciji in, da je bilo njegovo glasovanje proti odstavku 1 pomota

Poročilo: Luis Herrero-Tejedor — A6-0111/2005

| — | predlog spremembe 12

  proti: Vittorio Agnoletto |
| --- | --- |

—

predlog spremembe 12

proti: Vittorio Agnoletto

Anna Elzbieta Fotyga je naznanila, da je bila 11. in 12.5.2005 prisotna na zasedanju, a da njenega imena ni na seznamu navzočih.

Den Dover je naznanil, da se je na zasedanju 11.5.2005 pomotoma podpisal na mestu, rezerviranem za Avril Doyle.

*

- *

Sprejet je bil zapisnik predhodne seje.

3.   Dobrodošlica

Predsednik je v imenu Parlamenta izrekel dobrodošlico delegaciji Kneseta pod vodstvom ge. Naomi Blumenthal, predsednice delegacije za odnose z Evropskim parlamentom, ki se je nahajala na častni galeriji.

4.   Izjava Predsednika

G. Predsednik je sporočil, da sta bila prejšnji teden dva poslanca zadržana na letališču v Havani in, da nista mogla vstopiti na Kubo, kjer sta imela namen sodelovati na srečanju o spodbujanju kubanske civilne družbe. Dejal je, da poslanca nista bila v okviru uradne delegacije, a se je pridružil odzivu Svetu in Komisiji in vseeno obsodil incident. Dodal je, da je Oswaldo Payá, dobitnik nagrade Saharov v letu 2002, izrazil kritično mnenje do omenjenega srečanja, ki ga je označil za prevaro, ter pozval poslance, naj se kar najbolje seznanijo s prireditvami, na katerih nameravajo sodelovati.

5.   Predložitev dokumentov

Prejeli smo naslednje dokumente

| 1) | od odborov







  1.1) | poročila:







  — | * Poročilo o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Čile o nekaterih vidikih storitev zračnega prevoza (COM(2004)0829 — C6-0011/2005 — 2004/0289(CNS)) — Odbor za promet in turizem
  Poročevalec: Costa Paolo (A6-0100/2005). |
| --- | --- | --- | --- |

1)

od odborov

1.1)

poročila:

—

- Poročilo o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Čile o nekaterih vidikih storitev zračnega prevoza (COM(2004)0829 — C6-0011/2005 — 2004/0289(CNS)) — Odbor za promet in turizem

Poročevalec: Costa Paolo (A6-0100/2005).

| — | Poročilo o raziskvah na področju varnosti — naslednji koraki (COM(2004)0590 — 2004/2171(INI)) — Odbor za zunanje zadeve
  Poročevalec: Klich Bogdan (A6-0103/2005). |
| --- | --- |

—

Poročilo o raziskvah na področju varnosti — naslednji koraki (COM(2004)0590 — 2004/2171(INI)) — Odbor za zunanje zadeve

Poročevalec: Klich Bogdan (A6-0103/2005).

| — | ***I Poročilo o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o omejitvah pri trženju in uporabi nekaterih policikličnih aromatskih ogljikovodikov v polnilnih oljih in pnevmatikah (sedemindvajseti predlog spremembe Direktive Sveta 76/769/EGS) (COM(2004)0098 — C5-0081/2004 — 2004/0036(COD)) — Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane
  Poročevalec: Adamou Adamos (A6-0104/2005). |
| --- | --- |

—

***I Poročilo o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o omejitvah pri trženju in uporabi nekaterih policikličnih aromatskih ogljikovodikov v polnilnih oljih in pnevmatikah (sedemindvajseti predlog spremembe Direktive Sveta 76/769/EGS) (COM(2004)0098 — C5-0081/2004 — 2004/0036(COD)) — Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane

Poročevalec: Adamou Adamos (A6-0104/2005).

| — | ***I Poročilo o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Skupnosti (INSPIRE) (COM(2004)0516 — C6-0099/2004 — 2004/0175(COD)) — Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane
  Poročevalec: Brepoels Frederika (A6-0108/2005). |
| --- | --- |

—

***I Poročilo o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Skupnosti (INSPIRE) (COM(2004)0516 — C6-0099/2004 — 2004/0175(COD)) — Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane

Poročevalec: Brepoels Frederika (A6-0108/2005).

| — | * Poročilo o predlogu Uredbe Sveta o ukrepih za upravljanje trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov v Sredozemskem morju in o spremembi Uredb (EGS) št. 2847/93 in (ES) št. 973/2001 (COM(2003)0589 — C5-0480/2003 —2003/0229(CNS)) — Odbor za ribištvo
  Poročevalec: Fraga Estévez Carmen (A6-0112/2005). |
| --- | --- |

—

- Poročilo o predlogu Uredbe Sveta o ukrepih za upravljanje trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov v Sredozemskem morju in o spremembi Uredb (EGS) št. 2847/93 in (ES) št. 973/2001 (COM(2003)0589 — C5-0480/2003 —2003/0229(CNS)) — Odbor za ribištvo

Poročevalec: Fraga Estévez Carmen (A6-0112/2005).

| — | * Poročilo o predlogu Odločbe Sveta o spremembi Odločbe 2000/439/ES z dne 29. junija 2000 o finančnem prispevku Skupnosti k izdatkom držav članic pri zbiranju podatkov in za financiranje študij in pilotnih projektov za izvajanje skupne ribiške politike (COM(2004)0618 — C6-0243/2004 — 2004/0213(CNS)) — Odbor za ribištvo
  Poročevalec: Morillon Philippe (A6-0113/2005). |
| --- | --- |

—

- Poročilo o predlogu Odločbe Sveta o spremembi Odločbe 2000/439/ES z dne 29. junija 2000 o finančnem prispevku Skupnosti k izdatkom držav članic pri zbiranju podatkov in za financiranje študij in pilotnih projektov za izvajanje skupne ribiške politike (COM(2004)0618 — C6-0243/2004 — 2004/0213(CNS)) — Odbor za ribištvo

Poročevalec: Morillon Philippe (A6-0113/2005).

| — | * Poročilo o predlogu Uredbe Sveta o sprejetju protokola, ki določa možnosti ribolova in finančno nadomestilo v skladu s sporazumom med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko Slonokoščeno obalo o ribolovu na odprtem morju Slonokoščene obale v obdobju od 1. julija 2004 do 30. junija 2007 (COM(2004)0619 —C6-0138/2004 — 2004/0211(CNS)) — Odbor za ribištvo
  Poročevalec: Morillon Philippe (A6-0114/2005). |
| --- | --- |

—

- Poročilo o predlogu Uredbe Sveta o sprejetju protokola, ki določa možnosti ribolova in finančno nadomestilo v skladu s sporazumom med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko Slonokoščeno obalo o ribolovu na odprtem morju Slonokoščene obale v obdobju od 1. julija 2004 do 30. junija 2007 (COM(2004)0619 —C6-0138/2004 — 2004/0211(CNS)) — Odbor za ribištvo

Poročevalec: Morillon Philippe (A6-0114/2005).

| — | ***I Poročilo o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa Sveta 2000/819/ES o večletnem programu za podjetja in podjetništvo, zlasti za majhna in srednje velika podjetja (MSP) (2001-2005) (COM(2004)0781 — C6-0242/2004 — 2004/0272(COD)) — Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
  Poročevalec: Thomsen Britta (A6-0118/2005). |
| --- | --- |

—

***I Poročilo o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa Sveta 2000/819/ES o večletnem programu za podjetja in podjetništvo, zlasti za majhna in srednje velika podjetja (MSP) (2001-2005) (COM(2004)0781 — C6-0242/2004 — 2004/0272(COD)) — Odbor za industrijo, raziskave in energetiko

Poročevalec: Thomsen Britta (A6-0118/2005).

| — | ***I Poročilo o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dodajanju vitaminov in mineralov ter nekaterih drugih snovi v živila (COM(2003)0671 — C5-0538/2003 — 2003/0262(COD)) — Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane
  Poročevalec: Scheele Karin (A6-0124/2005). |
| --- | --- |

—

***I Poročilo o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dodajanju vitaminov in mineralov ter nekaterih drugih snovi v živila (COM(2003)0671 — C5-0538/2003 — 2003/0262(COD)) — Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane

Poročevalec: Scheele Karin (A6-0124/2005).

| — | * Poročilo o predlogu Uredbe Sveta o financiranju skupne kmetijske politike (COM(2004)0489 — C6-0166/2004 — 2004/0164(CNS)) — Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja
  Poročevalec: Schierhuber Agnes (A6-0127/2005). |
| --- | --- |

—

- Poročilo o predlogu Uredbe Sveta o financiranju skupne kmetijske politike (COM(2004)0489 — C6-0166/2004 — 2004/0164(CNS)) — Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja

Poročevalec: Schierhuber Agnes (A6-0127/2005).

| — | ***I Poročilo o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o navedbah hranilne vrednosti in zdravstvenih navedbah na živilih (COM(2003)0424 — C5-0329/2003 — 2003/0165(COD)) — Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane
  Poročevalec: Poli Bortone Adriana (A6-0128/2005). |
| --- | --- |

—

***I Poročilo o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o navedbah hranilne vrednosti in zdravstvenih navedbah na živilih (COM(2003)0424 — C5-0329/2003 — 2003/0165(COD)) — Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane

Poročevalec: Poli Bortone Adriana (A6-0128/2005).

| — | ***I Poročilo o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o finančnem instrumentu za okolje (LIFE+) (COM(2004)0621 — C6-0127/2004 — 2004/0218(COD)) — Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane
  Poročevalec: Isler Béguin Marie Anne (A6-0131/2005). |
| --- | --- |

—

***I Poročilo o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o finančnem instrumentu za okolje (LIFE+) (COM(2004)0621 — C6-0127/2004 — 2004/0218(COD)) — Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane

Poročevalec: Isler Béguin Marie Anne (A6-0131/2005).

| — | ***I Poročilo o predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe 2001/51/ES Sveta o določitvi programa v zvezi z okvirno strategijo Skupnosti za enakost spolov in Sklepa št. 848/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta o akcijskem programu Skupnosti za spodbujanje organizacij, ki so dejavne na evropski ravni na področju enakosti moških in žensk (COM(2004)0551 — C6-0107/2004 — 2004/0194(COD)) — Odbor za pravice žensk in enakost spolov
  Poročevalec: Kratsa-Tsagaropoulou Rodi (A6-0132/2005). |
| --- | --- |

—

***I Poročilo o predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe 2001/51/ES Sveta o določitvi programa v zvezi z okvirno strategijo Skupnosti za enakost spolov in Sklepa št. 848/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta o akcijskem programu Skupnosti za spodbujanje organizacij, ki so dejavne na evropski ravni na področju enakosti moških in žensk (COM(2004)0551 — C6-0107/2004 — 2004/0194(COD)) — Odbor za pravice žensk in enakost spolov

Poročevalec: Kratsa-Tsagaropoulou Rodi (A6-0132/2005).

| — | Poročilo o odnosih EU-Rusija (2004/2170(INI)) — Odbor za zunanje zadeve
  Poročevalec: Malmström Cecilia (A6-0135/2005). |
| --- | --- |

—

Poročilo o odnosih EU-Rusija (2004/2170(INI)) — Odbor za zunanje zadeve

Poročevalec: Malmström Cecilia (A6-0135/2005).

| — | Poročilo v zvezi s povezavami med zakonitim in nezakonitim priseljevanjem in vključevanjem priseljencev (COM(2004)0412 — 2004/2137(INI)) — Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve
  Poročevalec: Gaubert Patrick (A6-0136/2005). |
| --- | --- |

—

Poročilo v zvezi s povezavami med zakonitim in nezakonitim priseljevanjem in vključevanjem priseljencev (COM(2004)0412 — 2004/2137(INI)) — Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve

Poročevalec: Gaubert Patrick (A6-0136/2005).

| — | ***I Poročilo o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja, vključno z namenom financiranja terorizma (COM(2004)0448 — C6-0143/2004 — 2004/0137(COD)) — Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve
  Poročevalec: Nassauer Hartmut (A6-0137/2005). |
| --- | --- |

—

***I Poročilo o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja, vključno z namenom financiranja terorizma (COM(2004)0448 — C6-0143/2004 — 2004/0137(COD)) — Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve

Poročevalec: Nassauer Hartmut (A6-0137/2005).

| — | * Poročilo o pobudi Velikega vojvodstva Luksemburg z namenom sprejema Sklepa Sveta o uskladitvi osnovnih plač in dodatkov za osebje Europola (05429/2005 — C6-0037/2005 — 2005/0803(CNS)) — Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve
  Poročevalec: Moraes Claude (A6-0139/2005). |
| --- | --- |

—

- Poročilo o pobudi Velikega vojvodstva Luksemburg z namenom sprejema Sklepa Sveta o uskladitvi osnovnih plač in dodatkov za osebje Europola (05429/2005 — C6-0037/2005 — 2005/0803(CNS)) — Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve

Poročevalec: Moraes Claude (A6-0139/2005).

| — | Ta naslov trenutno ni na razpolago v vseh jezikih. Report on the protection of minorities and anti-discrimination policies in an enlarged Europe (2005/2008(INI)) — Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve
  Poročevalec: Moraes Claude (A6-0140/2005). |
| --- | --- |

—

Ta naslov trenutno ni na razpolago v vseh jezikih. Report on the protection of minorities and anti-discrimination policies in an enlarged Europe (2005/2008(INI)) — Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve

Poročevalec: Moraes Claude (A6-0140/2005).

| — | Poročilo o Agendi o socialni politiki za obdobje 2006-2010 (2004/2191(INI)) — Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve
  Poročevalec: Oomen-Ruijten Ria (A6-0142/2005). |
| --- | --- |

—

Poročilo o Agendi o socialni politiki za obdobje 2006-2010 (2004/2191(INI)) — Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve

Poročevalec: Oomen-Ruijten Ria (A6-0142/2005).

| — | Poročilo o spodbujanju in varstvu temeljnih pravic: vloga nacionalnih in evropskih ustanov, vključno z Agencijo za temeljne pravice (2005/2007(INI)) — Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve
  Poročevalec: Gál Kinga (A6-0144/2005). |
| --- | --- |

—

Poročilo o spodbujanju in varstvu temeljnih pravic: vloga nacionalnih in evropskih ustanov, vključno z Agencijo za temeljne pravice (2005/2007(INI)) — Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve

Poročevalec: Gál Kinga (A6-0144/2005).

| — | Poročilo o spremembi Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (2005/2076(ACI)) — Odbor za ustavne zadeve
  Poročevalec: Leinen Jo (A6-0147/2005). |
| --- | --- |

—

Poročilo o spremembi Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (2005/2076(ACI)) — Odbor za ustavne zadeve

Poročevalec: Leinen Jo (A6-0147/2005).

| — | * Poročilo o predlogu Odločbe Sveta o smernicah politike zaposlovanja držav članic (COM(2005)0141 — C6-0111/2005 — 2005/0057(CNS)) — Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve
  Poročevalec: Mato Adrover Ana (A6-0149/2005). |
| --- | --- |

—

- Poročilo o predlogu Odločbe Sveta o smernicah politike zaposlovanja držav članic (COM(2005)0141 — C6-0111/2005 — 2005/0057(CNS)) — Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve

Poročevalec: Mato Adrover Ana (A6-0149/2005).

| — | Poročilo o priporočilu Komisije za širše smernice ekonomskih politik držav članic in Skupnosti na podlagi integriranih smernic za rast in zaposlovanje (obdobje 2005-2008) (2005/2017(INI)) — Odbor za ekonomske in monetarne zadeve
  Poročevalec: Goebbels Robert (A6-0150/2005). |
| --- | --- |

—

Poročilo o priporočilu Komisije za širše smernice ekonomskih politik držav članic in Skupnosti na podlagi integriranih smernic za rast in zaposlovanje (obdobje 2005-2008) (2005/2017(INI)) — Odbor za ekonomske in monetarne zadeve

Poročevalec: Goebbels Robert (A6-0150/2005).

| 1.2) | priporočila za drugo obravnavo:







  — | ***II Priporočilo za drugo obravnavo o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 74/408/EGS o motornih vozilih glede na sedeže, njihovima pritrdišča in naslone za glavo (11935/3/2004 — C6-0031/2005 — 2003/0128(COD)) — Odbor za promet in turizem
  Poročevalec: Koch Dieter-Lebrecht (A6-0115/2005). |
| --- | --- | --- |

1.2)

priporočila za drugo obravnavo:

—

***II Priporočilo za drugo obravnavo o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 74/408/EGS o motornih vozilih glede na sedeže, njihovima pritrdišča in naslone za glavo (11935/3/2004 — C6-0031/2005 — 2003/0128(COD)) — Odbor za promet in turizem

Poročevalec: Koch Dieter-Lebrecht (A6-0115/2005).

| — | ***II Priporočilo za drugo obravnavo o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 76/115/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o pritrdiščih varnostnih pasov motornih vozil (11933/3/2004 — C6-0030/2005 — 2003/0136(COD)) — Odbor za promet in turizem
  Poročevalec: Costa Paolo (A6-0117/2005). |
| --- | --- |

—

***II Priporočilo za drugo obravnavo o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 76/115/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o pritrdiščih varnostnih pasov motornih vozil (11933/3/2004 — C6-0030/2005 — 2003/0136(COD)) — Odbor za promet in turizem

Poročevalec: Costa Paolo (A6-0117/2005).

| — | ***II Priporočilo za drugo obravnavo o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 77/541/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o varnostnih pasovih in sistemih za zadrževanje potnikov v motornih vozilih (11934/3/2004 — C6-0029/2005 — 2003/0130(COD)) — Odbor za promet in turizem
  Poročevalec: Costa Paolo (A6-0120/2005). |
| --- | --- |

—

***II Priporočilo za drugo obravnavo o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 77/541/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o varnostnih pasovih in sistemih za zadrževanje potnikov v motornih vozilih (11934/3/2004 — C6-0029/2005 — 2003/0130(COD)) — Odbor za promet in turizem

Poročevalec: Costa Paolo (A6-0120/2005).

| — | ***II Priporočila za drugo obravnavo o skupnem stališču Sveta v zvezi s sprejetjem predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi četrtletnih nefinančnih računov institucionalnih sektorjev (15235/1/2004 — C6-0091/2005 — 2003/0296(COD)) — Odbor za ekonomske in monetarne zadeve
  Poročevalka: Lulling Astrid (A6-0152/2005). |
| --- | --- |

—

***II Priporočila za drugo obravnavo o skupnem stališču Sveta v zvezi s sprejetjem predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi četrtletnih nefinančnih računov institucionalnih sektorjev (15235/1/2004 — C6-0091/2005 — 2003/0296(COD)) — Odbor za ekonomske in monetarne zadeve

Poročevalka: Lulling Astrid (A6-0152/2005).

| 2) | od poslancev Parlamenta







  2.1) | vprašanja za ustni odgovor (člen 108 Poslovnika)







  — | Pervenche Berès v imenu Odbor ECON, Komisiji: Možne združitve borz v Evropski uniji in prihodnja arhitektura finančnih trgov v EU (B6-0240/2005); |
| --- | --- | --- | --- |

2)

od poslancev Parlamenta

2.1)

vprašanja za ustni odgovor (člen 108 Poslovnika)

—

Pervenche Berès v imenu Odbor ECON, Komisiji: Možne združitve borz v Evropski uniji in prihodnja arhitektura finančnih trgov v EU (B6-0240/2005);

| — | Bart Staes v imenu Odbor CONT, Svetu: Sodelovanje znotraj proračunskega organa o razporeditvi in morebitni uporabi sredstev, ki izhajajo iz sporazuma Komisija-države članice/Philip Morris za boj proti goljufijam (B6-0241/2005); |
| --- | --- |

—

Bart Staes v imenu Odbor CONT, Svetu: Sodelovanje znotraj proračunskega organa o razporeditvi in morebitni uporabi sredstev, ki izhajajo iz sporazuma Komisija-države članice/Philip Morris za boj proti goljufijam (B6-0241/2005);

| — | Giuseppe Gargani v imenu Odbor JURI, Komisiji: Uredba o patentu Skupnosti in s tem povezano zakonodajo (B6-0242/2005); |
| --- | --- |

—

Giuseppe Gargani v imenu Odbor JURI, Komisiji: Uredba o patentu Skupnosti in s tem povezano zakonodajo (B6-0242/2005);

| — | Karl-Heinz Florenz v imenu Odbor ENVI, Svetu: Zmogljivosti Evropske unije za odziv na grožnje javnemu zdravju, ki jih predstavlja bioterorizem (B6-0243/2005); |
| --- | --- |

—

Karl-Heinz Florenz v imenu Odbor ENVI, Svetu: Zmogljivosti Evropske unije za odziv na grožnje javnemu zdravju, ki jih predstavlja bioterorizem (B6-0243/2005);

| — | Karl-Heinz Florenz v imenu Odbor ENVI, Komisiji: Zmogljivosti Evropske unije za odziv na grožnje javnemu zdravju, ki jih predstavlja bioterorizem (B6-0244/2005); |
| --- | --- |

—

Karl-Heinz Florenz v imenu Odbor ENVI, Komisiji: Zmogljivosti Evropske unije za odziv na grožnje javnemu zdravju, ki jih predstavlja bioterorizem (B6-0244/2005);

| — | Marcin Libicki v imenu Odbor PETI, Komisiji: Predlagatelji peticije — solastniki družbe Lloyd's: Izvajanje prve direktive za neživljenjsko zavarovanje (B6-0245/2005). |
| --- | --- |

—

Marcin Libicki v imenu Odbor PETI, Komisiji: Predlagatelji peticije — solastniki družbe Lloyd's: Izvajanje prve direktive za neživljenjsko zavarovanje (B6-0245/2005).

| 2.2) | predlogi resolucij (člen 113 Poslovnika)







  — | Muscardini Cristiana — Predlog resolucije o upoštevanju pravil STO s strani Kitajske (B6-0317/2005).






  posredovano | pristojni: INTA |
| --- | --- | --- | --- |
| | mnenje: EMPL |

2.2)

predlogi resolucij (člen 113 Poslovnika)

—

Muscardini Cristiana — Predlog resolucije o upoštevanju pravil STO s strani Kitajske (B6-0317/2005).

posredovano

pristojni: INTA

mnenje: EMPL

| 2.3) | predlogi resolucije (člen 108(5) Poslovnika)







  — | Jo Leinen, v imenu Odbor AFCO, o institucionalnih vidikih evropske službe za zunanje delovanje (B6-0320/2005). |
| --- | --- | --- |

2.3)

predlogi resolucije (člen 108(5) Poslovnika)

—

Jo Leinen, v imenu Odbor AFCO, o institucionalnih vidikih evropske službe za zunanje delovanje (B6-0320/2005).

| 2.4) | predlogi resolucije (člen 103(2) Poslovnika)







  — | Johan Van Hecke v imenu skupine ALDE o lahkem orožju (B6-0321/2005); |
| --- | --- | --- |

2.4)

predlogi resolucije (člen 103(2) Poslovnika)

—

Johan Van Hecke v imenu skupine ALDE o lahkem orožju (B6-0321/2005);

| — | Karl von Wogau, Armin Laschet in Bogdan Klich v imenu skupine PPE-DE o lahkem in malokalibrskem orožju (B6-0322/2005); |
| --- | --- |

—

Karl von Wogau, Armin Laschet in Bogdan Klich v imenu skupine PPE-DE o lahkem in malokalibrskem orožju (B6-0322/2005);

| — | Raül Romeva i Rueda, Angelika Beer in Bart Staes v imenu skupine Verts/ALE o lahkem in malokalibrskem orožju (B6-0323/2005); |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda, Angelika Beer in Bart Staes v imenu skupine Verts/ALE o lahkem in malokalibrskem orožju (B6-0323/2005);

| — | Richard Howitt, Ana Maria Gomes in Jan Marinus Wiersma v imenu skupine PSE o lahkem in malokalibrskem orožju (B6-0324/2005); |
| --- | --- |

—

Richard Howitt, Ana Maria Gomes in Jan Marinus Wiersma v imenu skupine PSE o lahkem in malokalibrskem orožju (B6-0324/2005);

| — | Vittorio Agnoletto, Umberto Guidoni in Tobias Pflüger v imenu skupine GUE/NGL o lahkem in malokalibrskem orožju (B6-0325/2005); |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto, Umberto Guidoni in Tobias Pflüger v imenu skupine GUE/NGL o lahkem in malokalibrskem orožju (B6-0325/2005);

| — | Ģirts Valdis Kristovskis v imenu skupine UEN o lahkem in malokalibrskem orožju (B6-0326/2005). |
| --- | --- |

—

Ģirts Valdis Kristovskis v imenu skupine UEN o lahkem in malokalibrskem orožju (B6-0326/2005).

| 2.5) | pisne izjave za zabeležbo v registru (člen 116 Poslovnika)







  — | Bill Newton Dunn o bolj učinkovitem obveščanju javnosti (28/2005); |
| --- | --- | --- |

2.5)

pisne izjave za zabeležbo v registru (člen 116 Poslovnika)

—

Bill Newton Dunn o bolj učinkovitem obveščanju javnosti (28/2005);

| — | Lydia Schenardi o boju proti uporabi indijske konoplje (29/2005); |
| --- | --- |

—

Lydia Schenardi o boju proti uporabi indijske konoplje (29/2005);

| — | Antonio Tajani o proglasitvi 9. novembra za „Dan svobode“ (30/2005); |
| --- | --- |

—

Antonio Tajani o proglasitvi 9. novembra za „Dan svobode“ (30/2005);

| — | Gisela Kallenbach, Jillian Evans, Tobias Pflüger, Jean-Luc Dehaene in Ana Maria Gomes ob spominski slovesnosti 60. obletnice atomskega bombnega napada na Hirošimo in Nagasaki (31/2005); |
| --- | --- |

—

Gisela Kallenbach, Jillian Evans, Tobias Pflüger, Jean-Luc Dehaene in Ana Maria Gomes ob spominski slovesnosti 60. obletnice atomskega bombnega napada na Hirošimo in Nagasaki (31/2005);

| — | Johan Van Hecke, Maria Martens, Margrietus van den Berg in Luisa Morgantini, o potrebi po vzpostavitvi več in pravičnejših trgovinskih odnosov z Afriko (32/2005). |
| --- | --- |

—

Johan Van Hecke, Maria Martens, Margrietus van den Berg in Luisa Morgantini, o potrebi po vzpostavitvi več in pravičnejših trgovinskih odnosov z Afriko (32/2005).

6.   Posredovanje besedil sporazumov s strani Sveta

Svet je posredoval overjene prepise naslednjih listin:

| — | Dodatni protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Bolgarijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Madžarske, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji; |
| --- | --- |

—

Dodatni protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Bolgarijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Madžarske, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji;

| — | Konvencija o pristopu Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Madžarske, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike h Konvenciji o nepogodbenih obveznostih, ki je bila na voljo za podpis v Rimu dne 19. junija 1980, in k prvemu in drugemu protokolu o njeni razlagi Sodišča Evropskih skupnosti. |
| --- | --- |

—

Konvencija o pristopu Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Madžarske, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike h Konvenciji o nepogodbenih obveznostih, ki je bila na voljo za podpis v Rimu dne 19. junija 1980, in k prvemu in drugemu protokolu o njeni razlagi Sodišča Evropskih skupnosti.

7.   Prerazporeditev sredstev

Odbor za proračun je preučil predlog prerazporeditve proračunskih sredstev DEC 04/2005 Evropske komisije (C6-0102/2005 — SEC(2005)0186).

Po seznanitvi z mnenjem Sveta je odbor v skladu s členom 24(3) Finančne uredbe z dne 25. junija 2002 prerazporeditev v celoti odobril.

*

- *

Odbor za proračun je preučil predlog prerazporeditve proračunskih sredstev DEC 05/2005 Evropske komisije (C6-0103/2005 — SEC(2005)0187).

Po seznanitvi z mnenjem Sveta je odbor v skladu s členom 24(3) Finančne uredbe z dne 25. junija 2002 prerazporeditev v celoti odobril.

*

- *

Odbor za proračun je preučil predlog prerazporeditve proračunskih sredstev DEC 06/2005 Evropske komisije (C6-0104/2005 — SEC(2005)0244).

Po seznanitvi z mnenjem Sveta je odbor v skladu s členom 24(3) Finančne uredbe z dne 25. junija 2002 prerazporeditev v celoti odobril.

*

- *

Odbor za proračun je preučil predlog prerazporeditve proračunskih sredstev DEC 07/2005 Evropske komisije (C6-0105/2005 — SEC(2005)0366).

Po seznanitvi z mnenjem Sveta je odbor v skladu s členom 24(3) Finančne uredbe z dne 25. junija 2002 prerazporeditev v celoti odobril.

*

- *

Odbor za proračun je preučil predlog prerazporeditve proračunskih sredstev DEC 10/2005 Evropske komisije (C6-0107/2005 — SEC(2005)0368).

Po seznanitvi z mnenjem Sveta je odbor v skladu s členom 24(3) Finančne uredbe z dne 25. junija 2002 prerazporeditev v celoti odobril.

*

- *

Odbor za proračun je preučil predlog prerazporeditve proračunskih sredstev DEC 13/2005 Evropske komisije (C6-0110/2005 — SEC(2005)0495).

Po seznanitvi z mnenjem Sveta je odbor v skladu s členom 24(3) Finančne uredbe z dne 25. junija 2002 prerazporeditev v celoti odobril.

8.   Sestava Parlamenta

Pristojni britanski organi so Evropski parlament obvestili, da je Syed Salah Kamall imenovan za poslanca Evropskega parlamenta namesto Theresa Villiers z začetkom veljavnosti dne 12.5.2005.

Pristojni britanski organi so Evropski parlament obvestili, da je Sharon Margaret Bowles imenovana za poslanko Evropskega parlamenta namesto Christopherja Huhneja z začetkom veljavnosti od dne 12.5.2005.

Mercedes Bresso je pisno obvestila poslance o svoji izvolitvi na mesto predsednice regije Piemont.

Ker je ta funkcija po členu 7(3) Akta o uvedbi splošnih neposrednih volitev poslancev Evropskega parlamenta nezdružljiva s funkcijo predstavnika v Evropskem parlamentu, je Parlament na podlagi 4(4) Poslovnika potrdil sprostitev sedeža.

Pristojni italijanski organi so Evropski parlament obvestili, da je Giovanni Rivera imenovan za poslanca Evropskega parlamenta namesto Mercedes Bresso z začetkom veljavnosti dne 25.5.2005.

Pristojni italijanski organi so Evropski parlament obvestili, da je Vincenzo Lavarra imenovan za poslanca Evropskega parlamenta namesto Ottaviana Del Turca, z začetkom veljavnosti dne 24.5.2005.

Predsednik je opozoril na določila iz člena 3(5) Poslovnika.

9.   Zahteva za zaščito poslanske imunitete

M. Nekdanji poslanec Evropskega parlamenta Andrzej Pęczak je predsedstvu posredoval zahtevo za zaščito njegove poslanske imunitete in privilegijev v okviru postopka, ki proti njemu teče na Poljskem.

Zahteva je bila v skladu s členom 6(3) Poslovnika posredovana Odboru JURI.

10.   Dnevni red

Govoril je Jaime Mayor Oreja, ki je želel, da Parlament obsodi napad z avtomobilsko bombo, ki se je zgodil danes zjutraj in ni zahteval smrtnih žrtev (predsednik je ocenil, da se je Parlament s ploskanjem pridružil obsodbi).

Razpored dela je že bil določen (točka 12, Zapisnik z dne 09.05.2005). Razdeljen je bil popravek dnevnega reda (PE 357.268/OJ/COR). Predlagane so bile še naslednje spremembe:

sreda

| — | Poročilo: Claude Moraes — A6-0140/2005: Zaščita manjšin in protidiskriminacijska politika, je umaknjeno z dnevnega reda. |
| --- | --- |

—

Poročilo: Claude Moraes — A6-0140/2005: Zaščita manjšin in protidiskriminacijska politika, je umaknjeno z dnevnega reda.

Govoril je Hannes Swoboda v imenu skupine PSE, ki je najprej zahteval, da naj ima prevod zakonodajnih poročil (kot je bilo v primeru poročila Petra Skinnerja — A6-0146/2005, ki je bilo umaknjeno z dnevnega reda) v bodoče prednost in, zatem še, da naj se zadevno poročilo vključi v dnevni red naslednjega zasedanja (predsednik se je obvezal, da bo ukrepal), Claude Moraes, ki se je pridružil predlogu Hannesa Swobode, v primeru njegovega poročila A6-0140/2005 se je zgodilo isto, je zahteval, da se o njem razpravlja in glasuje na naslednjem zasedanju (predsednik je odgovoril, da se bo), Peter Skinner o umiku njegovega poročilu, Pervenche Berès (predsednica Odbora ECON), ki je bila proti zmedi v dnevnem redu, nastali zaradi umikov (predsednik se je s tem seznanil) in Sarah Ludford, ki je zahtevala zagotovilo, da do konca naslednjega zasedanja v Strasbourgu ne bo več težav z letalskim prevozom.

S tem je bil določen dnevni red.

11.   Predlog nezaupnice (razprava)

Predlog nezaupnice Evropski komisiji (B6-0318/2005) (seznam podpisnikov: glej prilogo Zapisnika z dne 12.5.2005)

Podpis so potrdili:

Alyn Smith, Věra Flasarová, Jiří Maštálka, Esko Seppänen in Daniel Strož.

Podpis so umaknili:

John Attard-Montalto, Umberto Guidoni, Helmuth Markov, Miguel Portas, Feleknas Uca, Karin Resetarits, Paul Verges in Gabriele Zimmer.

Predsednik je sporočil, da je ostalo zahtevano število podpisov za vložitev predloga nezaupnice v skladu s členom 100(1) Poslovnika.

Govorila sta Nigel Farage, ki je predstavil predlog nezupnice, in Roger Helmer, ki je na osnovi člena 141(4) Poslovnika govorniku zastavil vprašanje, na katerega je ta odgovoril.

Govorili so José Manuel Barroso (predsednik Komisije), Hans-Gert Poettering v imenu skupine PPE-DE, Martin Schulz v imenu skupine PSE, Graham Watson v imenu skupine ALDE, Monica Frassoni v imenu skupine Verts/ALE, Miguel Portas v imenu skupine GUE/NGL, Jens-Peter Bonde v imenu skupine IND/DEM, Brian Crowley v imenu skupine UEN, Hans-Peter Martin samostojni poslanec, José Manuel Barroso in Jens-Peter Bonde, ki je spregovoril o nagovoru Joséja Manuela Barrosa (predsednik mu je odvzel besedo).

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 6.1, Zapisnik z dne 08.06.2005

12.   Okvirni sporazum o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo (razprava)

Poročilo: Pregled okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo (2005/2076(ACI)) — Odbor za ustavne zadeve.

Poročevalec: Jo Leinen (A6-0147/2005)

Jo Leinen je predstavil poročilo.

Govorila sta José Manuel Barroso (predsednik Komisije) in Margot Wallström (podpredsednica Komisije).

PREDSEDSTVO: Antonios TRAKATELLIS

podpredsednik

Govorili so Íñigo Méndez de Vigo v imenu skupine PPE-DE, Pervenche Berès v imenu skupine PSE, Andrew Duff v imenu skupine ALDE, Johannes Voggenhuber v imenu skupine Verts/ALE, James Hugh Allister samostojni poslanec, Genowefa Grabowska in Margot Wallström.

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 8.8, Zapisnik z dne 26.05.2005.

13.   Odnosi EU-Rusija (razprava)

Poročilo: Odnosi EU-Rusija (2004/2170(INI)) — Odbor za zunanje zadeve.

Poročevalka: Cecilia Malmström (A6-0135/2005)

Govoril je Nicolas Schmit (predsedujoči Svetu).

Cecilia Malmström je predstavila poročilo.

Govorila je Benita Ferrero-Waldner (članica Komisije).

Govorili so Armin Laschet v imenu skupine PPE-DE, Csaba Sándor Tabajdi v imenu skupine PSE, Janusz Onyszkiewicz v imenu skupine ALDE, Milan Horáček v imenu skupine Verts/ALE, in Jaromír Kohlíček v imenu skupine GUE/NGL.

PREDSEDSTVO: Manuel António dos SANTOS

podpredsednik

Govorili so Mirosław Mariusz Piotrowski v imenu skupine IND/DEM, Inese Vaidere v imenu skupine UEN, Elmar Brok, Jan Marinus Wiersma, Bart Staes, Georgios Karatzaferis, Wojciech Roszkowski, Bogdan Klich, Hannes Swoboda, Guntars Krasts, Charles Tannock, Józef Pinior, Ģirts Valdis Kristovskis, Helmut Kuhne, Justas Vincas Paleckis, Panagiotis Beglitis, Benita Ferrero-Waldner, Bogdan Klich, o njenem govoru, in Benita Ferrero-Waldner.

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 8.21, Zapisnik z dne 26.05.2005.

14.   Spodbujanje in varovanje temeljnih pravic (razprava)

Poročilo: Spodbujanje in varovanje temeljnih pravic: vloga nacionalnih in evropskih institucij, vključno z Agencijo za temeljne pravice (2005/2007(INI)) — Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve.

Poročevalka: Kinga Gál (A6-0144/2005)

Kinga Gál je predstavila poročilo.

Govoril je Franco Frattini (podpredsednik Komisije).

Govorili so Manolis Mavrommatis (pripravljalec mnenja Odbora CULT), Timothy Kirkhope v imenu skupine PPE-DE, Martine Roure v imenu skupine PSE, Maria Carlshamre v imenu skupine ALDE, Johannes Voggenhuber v imenu skupine Verts/ALE, Giusto Catania v imenu skupine GUE/NGL, Bogdan Pęk v imenu skupine IND/DEM, Reinhard Rack, Stavros Lambrinidis, Kyriacos Triantaphyllides, Ashley Mote, Michael Cashman, María Elena Valenciano Martínez-Orozco, Katalin Lévai in Franco Frattini

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 8.22, Zapisnik z dne 26.05.2005.

15.   Enominutni govori o zadevah političnega pomena

V skladu s členom 144 Poslovnika o enominutnih govorih so govorili naslednji poslanci, ki želijo Parlament opozoriti na zadeve političnega pomena:

Stanisław Jałowiecki, Justas Vincas Paleckis, Sarah Ludford, Urszula Krupa in Cristiana Muscardini.

PREDSEDSTVO: Janusz ONYSZKIEWICZ

podpredsednik

V času za enominutne govore so govorili tudi: Bogusław Sonik, Proinsias De Rossa, Bogdan Pęk, Adam Jerzy Bielan, Paul Rübig in Bogusław Rogalski.

16.   Pranje denarja ***I (razprava)

Poročilo: Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja, vključno z namenom financiranja terorizma (COM(2004)0448 — C6-0143/2004 — 2004/0137(COD)) — Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve.

Poročevalec: Hartmut Nassauer (A6-0137/2005)

Govoril je Charlie McCreevy (član Komisije).

Hartmut Nassauer je predstavil poročilo.

Govorili so Joseph Muscat (pripravljalec mnenja Odbora ECON), ki je prekinil svoj govor, tolmačenje malteškega jezika ni bilo zagotovljeno, Phillip Whitehead (pripravljalec mnenja Odbora IMCO in predsednik odbora IMCO), ki je najprej izpostavil problem tolmačenja na splošno in nadalje govoril v razpravi, Diana Wallis (pripravljalka mnenja Odbora JURI), Carlos Coelho v imenu skupine PPE-DE, Martine Roure v imenu skupine PSE, Sarah Ludford v imenu skupine ALDE, Giusto Catania v imenu skupine GUE/NGL, John Whittaker v imenu skupine IND/DEM, Marek Aleksander Czarnecki samostojni poslanec, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Inger Segelström in Charlie McCreevy.

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 8.12, Zapisnik z dne 26.05.2005.

17.   Spremembe akcijskega programa za enakost moških in žensk ***I (razprava)

Poročilo: Predlog Odločbe Evropskega Parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2001/51/ES o določitvi programa v zvezi z okvirno strategijo Skupnosti za enakost spolov in Sklepa št. 848/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje organizacij, dejavnih na evropski ravni na področju enakosti med ženskami in moškimi (COM(2004)0551 — C6-0107/2004 — 2004/0194(COD)) — Odbor za pravice žensk in enakost spolov.

Poročevalka: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (A6-0132/2005)

Govoril je Vladimír Špidla (član Komisije).

Rodi Kratsa-Tsagaropoulou je predstavila poročilo.

Govorili so Anna Záborská v imenu skupine PPE-DE, Lissy Gröner v imenu skupine PSE, Eva-Britt Svensson v imenu skupine GUE/NGL, Urszula Krupa v imenu skupine IND/DEM, Lydia Schenardi samostojna poslanka, Godfrey Bloom in Vladimír Špidla.

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 8.13, Zapisnik z dne 26.05.2005.

(Seja, ki se je prekinila ob 20.05, se je nadaljevala ob 21.05.)

PREDSEDSTVO: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

podpredsednica

18.   Večletni program za podjetja in podjetništvo (2001-2005) ***I (razprava)

Poročilo: Predlog Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa Sveta 2000/819/ES o večletnem programu za podjetja in podjetništvo, zlasti za majhna in srednje velika podjetja (MSP) (COM(2004)0781 — C6-0242/2004 — 2004/0272(COD)) — Odbor za industrijo, raziskave in energetiko.

Poročevalka: Britta Thomsen (A6-0118/2005)

Govoril je Günther Verheugen (podpredsednik Komisije).

Britta Thomsen je predstavila poročilo.

Govorili so Jan Březina v imenu skupine PPE-DE, Jorgo Chatzimarkakis v imenu skupine ALDE, in Paul Rübig.

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 8.2, Zapisnik z dne 26.05.2005.

19.   Sedeži in nasloni za glavo v motornih vozilih ***II — Varnostni pasovi in sistemi za zadrževanje v motornih vozilih ***II — Pritrdišča varnostnih pasov motornih vozil ***II — Uporaba čelnih zaščitnih sistemov na motornih vozilih ***I (razprava)

Priporočilo za drugo obravnavo: Skupno stališče Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 74/408/EGS o motornih vozilih glede na sedeže, njihova pritrdišča in naslone za glavo [11935/3/2004 — C6-0031/2005 — 2003/0128(COD)] — Odbor za promet in turizem.

Poročevalec: Dieter-Lebrecht Koch (A6-0115/2005)

Priporočilo za drugo obravnavo: Skupno stališče Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 77/541/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o varnostnih pasovih in sistemih za zadrževanje potnikov v motornih vozilih [11934/3/2004 — C6-0029/2005 — 2003/0130(COD)] — Odbor za promet in turizem.

Poročevalec: Paolo Costa (A6-0120/2005)

Priporočilo za drugo obravnavo: Skupno stališče Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 76/115/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o pritrdiščih varnostnih pasov motornih vozil [11933/3/2004 — C6-0030/2005 — 2003/0136(COD)] — Odbor za promet in turizem.

Poročevalec: Paolo Costa (A6-0117/2005)

Poročilo: Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi čelnih zaščitnih sistemov na motornih vozilih in spremembi Direktive Sveta 70/156/EGS (COM(2003)0586 — C5-0473/2003 — 2003/0226(COD)) — Odbor za promet in turizem.

Poročevalka: Ewa Hedkvist Petersen (A6-0053/2005)

Govoril je Günther Verheugen (podpredsednik Komisije).

Renate Sommer (namestnica poročevalca) je predstavila priporočilo za drugo obravnavo (A6-0115/2005).

Ewa Hedkvist Petersen je predstavila poročilo (A6-0053/2005).

Paolo Costa je predstavil priporočili za drugo obravnavo (A6-0120/2005 in A6-0117/2005).

Govorila sta Malcolm Harbour (pripravljalec mnenja Odbora IMCO) in Jörg Leichtfried v imenu skupine PSE.

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 8.9, Zapisnik z dne 26.05.2005, točka 8.10, Zapisnik z dne 26.05.2005, točka 8.11, Zapisnik z dne 26.05.2005 in točka 8.14, Zapisnik z dne 26.05.2005.

20.   Dodajanje vitaminov in mineralov ***I (razprava)

Poročilo: Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dodajanju vitaminov in mineralov ter nekaterih drugih snovi v hrano (COM(2003)0671 — C5-0538/2003 — 2003/0262(COD)) — Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane.

Poročevalka: Karin Scheele (A6-0124/2005)

Govoril je Markos Kyprianou (član Komisije).

Karin Scheele je predstavila poročilo.

Govorili so Alexander Stubb (pripravljalec mnenja Odbora IMCO), Frédérique Ries v imenu skupine ALDE, Irena Belohorská samostojna poslanka, Richard Seeber, Urszula Krupa, María del Pilar Ayuso González v imenu skupine PPE-DE, in Markos Kyprianou.

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 8.16, Zapisnik z dne 26.05.2005.

21.   Navedbe hranilne vrednosti in zdravstvene navedbe ***I (razprava)

Poročilo: Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o navedbah hranilne vrednosti in zdravstvenih navedbah na živilih (COM(2003)0424 — C5-0329/2003 — 2003/0165(COD)) — Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane.

Poročevalka: Adriana Poli Bortone (A6-0128/2005)

Govoril je Markos Kyprianou (član Komisije).

Adriana Poli Bortone je predstavila poročilo.

Govorili so Angelika Niebler (pripravljalka mnenja Odbora ITRE), Alexander Stubb (pripravljalec mnenja Odbora IMCO), Renate Sommer v imenu skupine PPE-DE, Dorette Corbey v imenu skupine PSE, Jules Maaten v imenu skupine ALDE, Hiltrud Breyer v imenu skupine Verts/ALE, Kartika Tamara Liotard v imenu skupine GUE/NGL, Marianne Thyssen, Phillip Whitehead, Frédérique Ries, Jillian Evans, Åsa Westlund, Horst Schnellhardt, Avril Doyle, Markos Kyprianou, in Avril Doyle, ki je zastavila vprašanje, na katerega je odgovoril Markos Kyprianou.

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 8.15, Zapisnik z dne 26.05.2005.

22.   Financiranje skupne kmetijske politike * (razprava)

Poročilo: Predlog Uredbe Sveta o financiranju skupne kmetijske politike (COM(2004)0489 — C6-0166/2004 — 2004/0164(CNS)) — Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja.

Poročevalka: Agnes Schierhuber (A6-0127/2005)

Govoril je Mariann Fischer Boel (članica Komisije).

Agnes Schierhuber je predstavila poročilo.

Govorili so Janusz Wojciechowski v imenu skupine PPE-DE, Kyösti Tapio Virrankoski v imenu skupine ALDE, Mairead McGuinness in Mariann Fischer Boel.

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 8.7, Zapisnik z dne 26.05.2005.

23.   Možne združitve borz in prihodnja arhitektura finančnih trgov v EU (razprava)

Vprašanje za ustni odgovor, ki ga je postavil Pervenche Berès, v imenu Odbor ECON, Komisiji: Možne združitve borz v Evropski uniji in prihodnja arhitektura finančnih trgov v EU (B6-0240/2005)

Ieke van den Burg (namesto vlagatelja) je predstavil vprašanje za ustni odgovor.

Neelie Kroes (članica Komisije) je odgovoril na vprašanje za ustni odgovor.

Razprava se je zaključila.

24.   Dnevni red naslednje seje

Določen je bil dnevni red za jutrišnjo sejo (dokument „Dnevni red“ PE 357.268/OJJE).

25.   Zaključek seje

Seja se je zaključila ob 23.40.

Julian Priestley

generalni sekretar

Josep Borrell Fontelles

predsednik

---

SEZNAM NAVZOČIH

Podpisali so se:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Bertinotti, Bielan, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borrell Fontelles, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Budreikaitė, van Buitenen, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casaca, Cashman, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Coelho, Corbey, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Di Pietro, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ehler, El Khadraoui, Esteves, Estrela, Ettl, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Goudin, Grabowski, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Gruber, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Handzlik, Harangozó, Harbour, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Horáček, Hortefeux, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Jarzembowski, Jensen, Jöns, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Kósáné Kovács, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Laschet, Lavarra, Lax, Lechner, Lehideux, Lehne, Leichtfried, Leinen, Letta, Lévai, Janusz Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Markov, Marques, Martens, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Borut Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Pavilionis, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Prets, Prodi, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Rivera, Rizzo, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Samaras, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strož, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Trakatellis, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vaugrenard, Verges, Vidal-Quadras Roca, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Wise, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

Četrtek, 26. maj 2005

| 18.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 117/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

CE 117/16

---

ZAPISNIK

(2006/C 117 E/02)

POTEK SEJE

PREDSEDSTVO: Miroslav OUZKÝ

podpredsednik

1.   Otvoritev seje

Seja se je pričela ob 09.05.

2.   Predložitev dokumentov

Prejeli smo naslednje dokumente od Sveta in Komisije:

| — | Predlog Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (COM(2005)0154 — C6-0119/2005 — 2005/0064(SYN)).






  posredovano | pristojni: ECON |
| --- | --- | --- |
| | mnenje: BUDG |

—

Predlog Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (COM(2005)0154 — C6-0119/2005 — 2005/0064(SYN)).

posredovano

pristojni: ECON

mnenje: BUDG

| — | Ta naslov trenutno ni na razpolago v vseh jezikih. Proposal for a Council regulation establishing Community financial measures for the implementation of the Common Fisheries Policy and in the area of the Law of the Sea (COM(2005)0117 — C6-0131/2005 — 2005/0045(CNS)).






  posredovano | pristojni: PECH |
| --- | --- | --- |
| | mnenje: BUDG, ENVI |

—

Ta naslov trenutno ni na razpolago v vseh jezikih. Proposal for a Council regulation establishing Community financial measures for the implementation of the Common Fisheries Policy and in the area of the Law of the Sea (COM(2005)0117 — C6-0131/2005 — 2005/0045(CNS)).

posredovano

pristojni: PECH

mnenje: BUDG, ENVI

| — | Predlog prerazporeditve proračunskih sredstev DEC 14/2005 — Oddelek III — Komisija (SEC(2005)0588 — C6-0132/2005 — 2005/2088(GBD)).






  posredovano | pristojni: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Predlog prerazporeditve proračunskih sredstev DEC 14/2005 — Oddelek III — Komisija (SEC(2005)0588 — C6-0132/2005 — 2005/2088(GBD)).

posredovano

pristojni: BUDG

| — | Predlog prerazporeditve proračunskih sredstev DEC 12/2005 — Oddelek III — Komisija (SEC(2005)0480 — C6-0133/2005 — 2005/2089(GBD)).






  posredovano | pristojni: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Predlog prerazporeditve proračunskih sredstev DEC 12/2005 — Oddelek III — Komisija (SEC(2005)0480 — C6-0133/2005 — 2005/2089(GBD)).

posredovano

pristojni: BUDG

| — | Predlog prerazporeditve proračunskih sredstev DEC 15/2005 — Oddelek III — Komisija (SEC(2005) 0589 — C6-0134/2005 — 2005/2098(GBD)).






  posredovano | pristojni: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Predlog prerazporeditve proračunskih sredstev DEC 15/2005 — Oddelek III — Komisija (SEC(2005) 0589 — C6-0134/2005 — 2005/2098(GBD)).

posredovano

pristojni: BUDG

| — | Predlog prerazporeditve proračunskih sredstev DEC 16/2005 — Oddelek III — Komisija (SEC(2005)0590 — C6-0135/2005 — 2005/2099(GBD)).






  posredovano | pristojni: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Predlog prerazporeditve proračunskih sredstev DEC 16/2005 — Oddelek III — Komisija (SEC(2005)0590 — C6-0135/2005 — 2005/2099(GBD)).

posredovano

pristojni: BUDG

| — | Predlog prerazporeditve proračunskih sredstev DEC 17/2005 — Oddelek III — Komisija (SEC(2005)0591 — C6-0136/2005 — 2005/2100(GBD)).






  posredovano | pristojni: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Predlog prerazporeditve proračunskih sredstev DEC 17/2005 — Oddelek III — Komisija (SEC(2005)0591 — C6-0136/2005 — 2005/2100(GBD)).

posredovano

pristojni: BUDG

| — | Predlog Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 297/95 o pristojbinah, ki se plačujejo Evropski agenciji za vrednotenje zdravil (COM(2005)0106 — C6-0137/2005 — 2005/0023(CNS)).






  posredovano | pristojni: ENVI |
| --- | --- | --- |
| | mnenje: BUDG |

—

Predlog Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 297/95 o pristojbinah, ki se plačujejo Evropski agenciji za vrednotenje zdravil (COM(2005)0106 — C6-0137/2005 — 2005/0023(CNS)).

posredovano

pristojni: ENVI

mnenje: BUDG

| — | Ta naslov trenutno ni na razpolago v vseh jezikih. Draft Council Regulation imposing certain specific restrictive measures directed against certain persons impeding the peace process and breaking international law in the conflict in the Darfur region in Sudan (08910/2005 — C6-0138/2005 — 2005/0068(CNS)).






  posredovano | pristojni: LIBE |
| --- | --- | --- |
| | mnenje: DEVE, ECON |

—

Ta naslov trenutno ni na razpolago v vseh jezikih. Draft Council Regulation imposing certain specific restrictive measures directed against certain persons impeding the peace process and breaking international law in the conflict in the Darfur region in Sudan (08910/2005 — C6-0138/2005 — 2005/0068(CNS)).

posredovano

pristojni: LIBE

mnenje: DEVE, ECON

| — | Pobuda Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske z namenom sprejetja Okvirnega sklepa Sveta o evropskem izvršilnem nalogu in premestitvi obsojenih oseb med državami članicami Evropske Unije (07307/2005 — C6-0139/2005 — 2005/0805(CNS)).






  posredovano | pristojni: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

Pobuda Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske z namenom sprejetja Okvirnega sklepa Sveta o evropskem izvršilnem nalogu in premestitvi obsojenih oseb med državami članicami Evropske Unije (07307/2005 — C6-0139/2005 — 2005/0805(CNS)).

posredovano

pristojni: LIBE

3.   Posredovanje besedil sporazumov s strani Sveta

Svet je posredoval overjene prepise naslednjih listin:

| — | Sporazum v obliki izmenjave pisem o začasnem izvajanju Protokola o možnostih ribolova in finančnem prispevku, predvidenih s Sporazumom med Evropsko gospodarsko skupnostjo in vlado Demokratične republike Madagaskar o ribolovu v obalnih vodah Madagaskarja, za obdobje od 1. januarja 2004 do 31. decembra 2004: |
| --- | --- |

—

Sporazum v obliki izmenjave pisem o začasnem izvajanju Protokola o možnostih ribolova in finančnem prispevku, predvidenih s Sporazumom med Evropsko gospodarsko skupnostjo in vlado Demokratične republike Madagaskar o ribolovu v obalnih vodah Madagaskarja, za obdobje od 1. januarja 2004 do 31. decembra 2004:

| — | Dodatni protokol k Evropskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Romunijo na drugi strani zaradi pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji. |
| --- | --- |

—

Dodatni protokol k Evropskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Romunijo na drugi strani zaradi pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji.

4.   Splošne smernice gospodarske politike — Smernice za politiko zaposlovanja držav članic * — Program socialne politike za obdobje 2006-2010 (razprava)

Poročilo: Priporočilo Komisije za širše smernice ekonomskih politik držav članic in Skupnosti na podlagi integriranih smernic za rast in zaposlovanje (obdobje 2005-2008) (COM(2005)0141 — 2005/2017(INI)) — Odbor za ekonomske in monetarne zadeve.

Poročevalec: Robert Goebbels (A6-0150/2005)

Poročilo: Predlog Odločbe Sveta o smernicah politike zaposlovanja držav članic (COM(2005)0141 — C6-0111/2005 — 2005/0057(CNS)) — Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve.

Poročevalka: Ana Mato Adrover (A6-0149/2005)

Poročilo: Agenda o socialni politiki za obdobje od 2006 do 2010 (2004/2191(INI)) — Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve.

Poročevalka: Ria Oomen-Ruijten (A6-0142/2005)

Robert Goebbels je predstavil poročilo (A6-0150/2005).

Ana Mato Adrover je predstavila poročilo (A6-0149/2005).

Ria Oomen-Ruijten je predstavila poročilo (A6-0142/2005).

Govorila sta Joaquín Almunia (član Komisije) in Vladimír Špidla (član Komisije).

Govorili so Astrid Lulling (pripravljalka mnenja Odbora FEMM), Zita Gurmai (pripravljalka mnenja Odbora FEMM), José Albino Silva Peneda v imenu skupine PPE-DE, Anne Van Lancker v imenu skupine PSE, Margarita Starkevičiūtė v imenu skupine ALDE, Jean Lambert v imenu skupine Verts/ALE, Ilda Figueiredo v imenu skupine GUE/NGL, John Whittaker v imenu skupine IND/DEM, Luca Romagnoli samostojni poslanec, in Gunnar Hökmark.

PREDSEDSTVO: Mario MAURO

podpredsednik

Govorili so Jan Andersson, Patrizia Toia, Elisabeth Schroedter, Dimitrios Papadimoulis, Johannes Blokland, Ryszard Czarnecki, Piia-Noora Kauppi, Ieke van den Burg, Gabriele Zimmer, Andreas Mölzer, José Manuel García-Margallo y Marfil, Pervenche Berès, Othmar Karas, Poul Nyrup Rasmussen, Tomáš Zatloukal, Joaquín Almunia, Vladimír Špidla in Ieke van den Burg, ki je zastavila vprašanje, na katerega je odgovoril Vladimír Špidla.

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 8.23, Zapisnik z dne 26.05.2005, točka 8.17, Zapisnik z dne 26.05.2005 in točka 8.24, Zapisnik z dne 26.05.2005.

(Seja, ki se je prekinila ob 10.50 za čas za glasovanje, se je nadaljevala ob 11.05.)

PREDSEDSTVO: Josep BORRELL FONTELLES

predsednik

5.   Sprejetje zapisnika predhodne seje

Popravki glasovanja

Datum seje: 12.05.2005

Poročilo: Luis Herrero-Tejedor — A6-0111/2005

| — | odstavek 36

  vzdržani: Bairbre de Brún |
| --- | --- |

—

odstavek 36

vzdržani: Bairbre de Brún

*

- *

Sprejet je bil zapisnik predhodne seje.

6.   Sestava odborov in delegacij

Na predlog ALDE in PPE-DE je Parlament potrdil sledeča imenovanja:

| — | Odbor ECON: Sharon Margaret Bowles |
| --- | --- |

—

Odbor ECON: Sharon Margaret Bowles

| — | Delegacija za odnose z državami članicami ASEAN-a, jugovzhodno Azijo in Republiko Korejo: Sharon Margaret Bowles |
| --- | --- |

—

Delegacija za odnose z državami članicami ASEAN-a, jugovzhodno Azijo in Republiko Korejo: Sharon Margaret Bowles

| — | Odbor LIBE: Amalia Sartori je prenehala biti članica tega odbora. |
| --- | --- |

—

Odbor LIBE: Amalia Sartori je prenehala biti članica tega odbora.

7.   Zahteva za zaščito poslanske imunitete

M. Nekdanji poslanec Evropskega parlamenta Jean-Charles Marchiani je predsedstvu posredoval zahtevo za zaščito njegove poslanske imunitete in privilegijev v postopku, ki proti njemu teče v Francoski republiki.

Zahteva je bila v skladu s členom 6(3) Poslovnika posredovana Odboru JURI.

8.   Čas glasovanja

Izidi posameznih glasovanj (predlogi sprememb, ločeno glasovanje, glasovanje po delih itd.) so vsebovani v Prilogi I k temu zapisniku.

8.1.   Četrtletni nefinančni računi po institucionalnih sektorjih ***II (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

Priporočilo za drugo obravnavo: Skupno stališče Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o sestavljanju četrtletnih nefinančnih računov po institucionalnih sektorjih (15235/1/2004 — C6-0091/2005 — 2003/0296(COD)) — Odbor za ekonomske in monetarne zadeve.

Poročevalka: Astrid Lulling (A6-0152/2005)

(kvalificirana večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 1)

SKUPNO STALIŠČE SVETA

Astrid Lulling je podala izjavo v skladu s členom 131(4) Poslovnika.

Razglašeno kot odobreno (P6_TA(2005)0188)

8.2.   Večletni program za podjetja in podjetništvo (2001-2005) ***I (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

Poročilo: Predlog Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa Sveta 2000/819/ES o večletnem programu za podjetja in podjetništvo, zlasti za majhna in srednje velika podjetja (MSP) (COM(2004)0781 — C6-0242/2004 — 2004/0272(COD)) — Odbor za industrijo, raziskave in energetiko.

Poročevalka: Britta Thomsen (A6-0118/2005)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 2)

PREDLOG KOMISIJE, PREDLOG SPREMEMBE in OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE

Sprejeto z enim glasovanjem (P6_TA(2005)0189)

8.3.   Osnovne plače in dodatki za osebje Europola * (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

Poročilo: Pobuda Velikega vojvodstva Luksemburg za sprejem sklepa Sveta o uskladitvi osnovnih plač in dodatkov za osebje Europola (5429/2005 — C6-0037/2005 — 2005/0803(CNS)) — Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve.

Poročevalec: Claude Moraes (A6-0139/2005)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 3)

POBUDA in OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE

Zavrnjeno z enim samim glasovanjem

Vprašanje je na podlagi člena 52(3) Poslovnika posredovano pristojnemu odboru, ki je Odbor LIBE.

8.4.   Sporazum ES-Čile o nekaterih vidikih storitev zračnega prevoza * (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

Poročilo: Predlog Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Čile o nekaterih vidikih storitev zračnega prevoza (COM(2004)0829 — C6-0011/2005 — 2004/0289(CNS)) — Odbor za promet in turizem.

Poročevalec: Paolo Costa (A6-0100/2005)

(potrebna navadna večina

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 4)

PREDLOG KOMISIJE in OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE

Sprejeto z enim glasovanjem (P6_TA(2005)0190)

8.5.   Financiranje študij in pilotskih projektov na področju skupne ribiške politike * (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

Poročilo: Predlog Odločbe Sveta o spremembi Odločbe 2000/439/ES z dne 29. junija 2000 o finančnem prispevku Skupnosti k izdatkom, ki so jih imele nekatere države članice pri zbiranju podatkov, ter za financiranje študij in pilotnih projektov za izvajanje skupne ribiške politike (COM(2004)0618 — C6-0243/2004 — 2004/0213(CNS)) — Odbor za ribištvo.

Poročevalec: Philippe Morillon (A6-0113/2005)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 5)

PREDLOG KOMISIJE in OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE

Sprejeto z enim glasovanjem (P6_TA(2005)0191)

8.6.   Protokol o Sporazumu o ribolovu EGS-Slonokoščena obala (1. julij 2004 — 30. junij 2007) * (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

Poročilo: Predlog Uredbe Sveta o sprejetju protokola, ki določa možnosti ribolova in finančno nadomestilo v skladu s sporazumom med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko Slonokoščeno obalo o ribolovu na odprtem morju Slonokoščene obale v obdobju od 1. julija 2004 do 30. junija 2007 (COM(2004)0619 — C6-0138/2004 — 2004/0211(CNS)) — Odbor za ribištvo.

Poročevalec: Philippe Morillon (A6-0114/2005)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 6)

PREDLOG KOMISIJE, PREDLOGI SPREMEMB in OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE

Sprejeto z enim glasovanjem (P6_TA(2005)0192)

8.7.   Financiranje skupne kmetijske politike * (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

Poročilo: Predlog Uredbe Sveta o financiranju skupne kmetijske politike (COM(2004)0489 — C6-0166/2004 — 2004/0164(CNS)) — Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja.

Poročevalka: Agnes Schierhuber (A6-0127/2005)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 7)

PREDLOG KOMISIJE, PREDLOGI SPREMEMB in OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE

Sprejeto z enim glasovanjem (P6_TA(2005)0193)

8.8.   Okvirni sporazum o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo (glasovanje)

Poročilo: Pregled okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo (2005/2076(ACI)) — Odbor za ustavne zadeve.

Poročevalec: Jo Leinen (A6-0147/2005)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 8)

PREDLOG SKLEPA

Govoril je Jo Leinen (poročevalec).

Sprejeto (P6_TA(2005)0194)

Glede na pregled okvirnega sporazuma sta predsednik Josep Borrell Fontelles in José Manuel Barroso (predsednik Komisije) podala kratki izjavi. Zatem je bil sporazum podpisan v prisotnosti poročevalke Margot Wallström (podpredsednica Komisije).

PREDSEDSTVO:Edward McMILLAN-SCOTT

podpredsednik

8.9.   Sedeži in nasloni za glavo v motornih vozilih ***II (glasovanje)

Priporočilo za drugo obravnavo: Skupno stališče Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 74/408/EGS o motornih vozilih glede na sedeže, njihova pritrdišča in naslone za glavo (11935/3/2004 — C6-0031/2005 — 2003/0128(COD)) — Odbor za promet in turizem.

Poročevalec: Dieter-Lebrecht Koch A6-0115/2005

(kvalificirana večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 9)

SKUPNO STALIŠČE SVETA

Razglašen kot odobren v spremenjeni obliki (P6_TA(2005)0195)

8.10.   Varnostni pasovi in sistemi za zadrževanje v motornih vozilih ***II (glasovanje)

Priporočilo za drugo obravnavo: Skupno stališče Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 77/541/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o varnostnih pasovih in sistemih za zadrževanje potnikov v motornih vozilih(11934/3/2004 — C6-0029/2005 — 2003/0130(COD)) — Odbor za promet in turizem.

Poročevalec: Paolo Costa A6-0120/2005

(kvalificirana večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 10)

SKUPNO STALIŠČE SVETA

Raglašeno kot odobreno (P6_TA(2005)0196)

8.11.   Pritrdišča varnostnih pasov motornih vozil ***II (glasovanje)

Priporočilo za drugo obravnavo: Skupno stališče Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 76/115/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o pritrdiščih varnostnih pasov motornih vozil(11933/3/2004 — C6-0030/2005 — 2003/0136(COD)) - Odbor za promet in turizem.

Poročevalec: Paolo Costa A6-0117/2005

(kvalificirana večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 11)

SKUPNO STALIŠČE SVETA

Raglašeno kot odobreno (P6_TA(2005)0197)

8.12.   Pranje denarja ***I (glasovanje)

Poročilo: Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja, vključno z namenom financiranja terorizma (COM(2004)0448 — C6-0143/2004 — 2004/0137(COD)) — Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve.

Poročevalec: Hartmut Nassauer (A6-0137/2005)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 12)

PREDLOG KOMISIJE

odobren v spremenjeni različici (P6_TA(2005)0198)

OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE

Sprejeto (P6_TA(2005)0198)

8.13.   Spremembe akcijskega programa za enakost moških in žensk ***I (glasovanje)

Poročilo: Predlog Odločbe Evropskega Parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2001/51/ES o določitvi programa v zvezi z okvirno strategijo Skupnosti za enakost spolov in Sklepa št. 848/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje organizacij, dejavnih na evropski ravni na področju enakosti med ženskami in moškimi (COM(2004)0551 — C6-0107/2004 — 2004/0194(COD)) — Odbor za pravice žensk in enakost spolov.

Poročevalka: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (A6-0132/2005)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 13)

PREDLOG KOMISIJE

Odobreno (P6_TA(2005)0199)

OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE

Sprejeto (P6_TA(2005)0199)

8.14.   Uporaba čelnih zaščitnih sistemov na motornih vozilih ***I (glasovanje)

Poročilo: Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi čelnih zaščitnih sistemov na motornih vozilih in spremembi Direktive Sveta 70/156/EGS (COM(2003)0586 — C5-0473/2003 — 2003/0226(COD)) — Odbor za promet in turizem.

Poročevalka: Ewa Hedkvist Petersen (A6-0053/2005)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 14)

PREDLOG KOMISIJE

odobren v spremenjeni različici (P6_TA(2005)0200)

OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE

Sprejeto (P6_TA(2005)0200)

8.15.   Navedbe hranilne vrednosti in zdravstvene navedbe ***I (glasovanje)

Poročilo: Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o navedbah hranilne vrednosti in zdravstvenih navedbah na živilih (COM(2003)0424 — C5-0329/2003 — 2003/0165(COD)) — Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane.

Poročevalka: Adriana Poli Bortone (A6-0128/2005)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 15)

PREDLOG KOMISIJE

odobren v spremenjeni različici (P6_TA(2005)0201)

OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE

Sprejeto (P6_TA(2005)0201)

Priglasitve v zvezi z glasovanjem:

| — | Adriana Poli Bortone (poročevalka) o predlogu spremembe 99. |
| --- | --- |

—

Adriana Poli Bortone (poročevalka) o predlogu spremembe 99.

| — | Guido Sacconi o vrstnem redu glasovanja pri predlogu spremembe 99 in 102. |
| --- | --- |

—

Guido Sacconi o vrstnem redu glasovanja pri predlogu spremembe 99 in 102.

8.16.   Dodajanje vitaminov in mineralov ***I (glasovanje)

Poročilo: Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dodajanju vitaminov in mineralov ter nekaterih drugih snovi v hrano (COM(2003)0671 — C5-0538/2003 — 2003/0262(COD)) — Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane.

Poročevalka: Karin Scheele (A6-0124/2005)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 16)

PREDLOG KOMISIJE

odobren v spremenjeni različici (P6_TA(2005)0202)

OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE

Sprejeto (P6_TA(2005)0202)

8.17.   Smernice politike zaposlovanja držav članic * (glasovanje)

Poročilo: Predlog Odločbe Sveta o smernicah politike zaposlovanja držav članic (COM(2005)0141 — C6-0111/2005 — 2005/0057(CNS)) — Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve.

Poročevalka: Ana Mato Adrover (A6-0149/2005)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 17)

PREDLOG KOMISIJE

odobren v spremenjeni različici (P6_TA(2005)0203)

OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE

Sprejeto (P6_TA(2005)0203)

8.18.   Lahko orožje (UN prepcom) (glasovanje)

Predlogi resolucij B6-0321/2005, B6-0322/2005, B6-0323/2005, B6-0324/2005, B6-0325/2005 in B6-0326/2005

Razprava je potekala 10.05.2005 (točka 15, Zapisnik z dne 10.05.2005).

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 18)

PREDLOG RESOLUCIJE RC-B6-0321/2005

(ki nadomešča B6-0321/2005, B6-0322/2005, B6-0323/2005, B6-0324/2005, B6-0325/2005 in B6-0326/2005):

predložen s strani naslednjih poslancev:

| — | Karl von Wogau, Armin Laschet in Bogdan Klich v imenu skupine PPE-DE, |
| --- | --- |

—

Karl von Wogau, Armin Laschet in Bogdan Klich v imenu skupine PPE-DE,

| — | Ana Maria Gomes, Richard Howitt in Jan Marinus Wiersma v imenu skupine PSE, |
| --- | --- |

—

Ana Maria Gomes, Richard Howitt in Jan Marinus Wiersma v imenu skupine PSE,

| — | Johan Van Hecke v imenu skupine ALDE, |
| --- | --- |

—

Johan Van Hecke v imenu skupine ALDE,

| — | Raül Romeva i Rueda, Angelika Beer in Bart Staes v imenu skupine Verts/ALE, |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda, Angelika Beer in Bart Staes v imenu skupine Verts/ALE,

| — | Tobias Pflüger, Vittorio Agnoletto, Umberto Guidoni in André Brie v imenu skupine GUE/NGL, |
| --- | --- |

—

Tobias Pflüger, Vittorio Agnoletto, Umberto Guidoni in André Brie v imenu skupine GUE/NGL,

| — | Ģirts Valdis Kristovskis in Seán Ó Neachtain v imenu skupine UEN |
| --- | --- |

—

Ģirts Valdis Kristovskis in Seán Ó Neachtain v imenu skupine UEN

Sprejeto (P6_TA(2005)0204)

8.19.   Evropska služba za zunanje ukrepanje (glasovanje)

Predlog resolucije B6-0320/2005

Razprava je potekala 11.05.2005 (točka 14, Zapisnik z dne 11.05.2005).

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 19)

PREDLOG RESOLUCIJE

Sprejeto (P6_TA(2005)0205)

8.20.   Pogoji dela mobilnih delavcev, ki so dodeljeni za interoperabilne čezmejne storitve (glasovanje)

Predlog resolucije, vložen v skladu s členom 78 (3) Poslovnika, o predlogu Direktive Sveta o Sporazumu med Skupnostjo evropskih železnic (CER) in Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) o določenih vidikih pogojev dela mobilnih delavcev, ki so dodeljeni za interoperabilne čezmejne storitve (KOM(2005)0032) - Odbor EMPL (B6-0319/2005)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 20)

PREDLOG RESOLUCIJE

Sprejeto (P6_TA(2005)0206)

Priglasitve v zvezi z glasovanjem:

| — | Proinsias De Rossa |
| --- | --- |

—

Proinsias De Rossa

8.21.   Odnosi EU-Rusija (glasovanje)

Poročilo: Odnosi EU-Rusija (2004/2170(INI)) — Odbor za zunanje zadeve.

Poročevalka: Cecilia Malmström (A6-0135/2005)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 21)

PREDLOG RESOLUCIJE

Sprejeto (P6_TA(2005)0207)

Priglasitve v zvezi z glasovanjem:

| — | Wojciech Roszkowski je predstavil ustni predlog spremembe k predlogu spremembe 42, ki je bil upoštevan. |
| --- | --- |

—

Wojciech Roszkowski je predstavil ustni predlog spremembe k predlogu spremembe 42, ki je bil upoštevan.

| — | Cecilia Malmström je predstavila ustni predlog spremembe k predlogu spremembe 7, ki je bil upoštevan. |
| --- | --- |

—

Cecilia Malmström je predstavila ustni predlog spremembe k predlogu spremembe 7, ki je bil upoštevan.

| — | Vytautas Landsbergis je predstavil ustni predlog spremembe za vstavitev odstavka 31 na novo, ter ustni predlog spremembe k odstavku 41 (oba ustna predloga spremembe sta bila upoštevana). |
| --- | --- |

—

Vytautas Landsbergis je predstavil ustni predlog spremembe za vstavitev odstavka 31 na novo, ter ustni predlog spremembe k odstavku 41 (oba ustna predloga spremembe sta bila upoštevana).

| — | Maciej Marian Giertych je predstavil ustni predlog spremembe k uvodni izjavi G, ki ni bil upoštevan, več kot 37 poslancev je bilo proti upoštevanju. |
| --- | --- |

—

Maciej Marian Giertych je predstavil ustni predlog spremembe k uvodni izjavi G, ki ni bil upoštevan, več kot 37 poslancev je bilo proti upoštevanju.

8.22.   Spodbujanje in varovanje temeljnih pravic (glasovanje)

Poročilo: Spodbujanje in varovanje temeljnih pravic: vloga nacionalnih in evropskih institucij, vključno z Agencijo za temeljne pravice (2005/2007(INI)) — Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve.

Poročevalka: Kinga Gál (A6-0144/2005)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 22)

PREDLOG RESOLUCIJE

Sprejeto (P6_TA(2005)0208)

Priglasitve v zvezi z glasovanjem:

| — | Maria Carlshamre je predstavila ustni predlog spremembe k odstavku 14, ki je bil upoštevan. |
| --- | --- |

—

Maria Carlshamre je predstavila ustni predlog spremembe k odstavku 14, ki je bil upoštevan.

8.23.   Splošne smernice gospodarske politike (glasovanje)

Poročilo: Priporočilo Komisije za širše smernice ekonomskih politik držav članic in Skupnosti na podlagi integriranih smernic za rast in zaposlovanje (obdobje 2005-2008) (COM(2005)0141 - 2005/2017(INI)) — Odbor za ekonomske in monetarne zadeve.

Poročevalec: Robert Goebbels (A6-0150/2005)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 23)

PREDLOG RESOLUCIJE

Sprejeto (P6_TA(2005)0209)

Priglasitve v zvezi z glasovanjem:

| — | Gunnar Hökmark je nasprotoval zahtevi skupine PSE, da se predlog spremembe 6 upošteva kot dodatek k odstavku 5 in Robert Goebbels (poročevalec) je podal svoje mnenje o tem nasprotovanju; |
| --- | --- |

—

Gunnar Hökmark je nasprotoval zahtevi skupine PSE, da se predlog spremembe 6 upošteva kot dodatek k odstavku 5 in Robert Goebbels (poročevalec) je podal svoje mnenje o tem nasprotovanju;

| — | Jean Lambert o glasovanju po delih pri predlogu spremembe 24. |
| --- | --- |

—

Jean Lambert o glasovanju po delih pri predlogu spremembe 24.

8.24.   Agenda o socialni politiki za obdobje 2006-2010 (glasovanje)

Poročilo: Agenda o socialni politiki za obdobje od 2006 do 2010 (2004/2191(INI)) — Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve.

Poročevalka: Ria Oomen-Ruijten (A6-0142/2005)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 24)

PREDLOG RESOLUCIJE

Sprejeto (P6_TA(2005)0210)

Priglasitve v zvezi z glasovanjem:

| — | Sophia in 't Veld o predlogu spremembe 8. |
| --- | --- |

—

Sophia in 't Veld o predlogu spremembe 8.

9.   Obrazložitve glasovanja

Pisne obrazložitve glasovanja:

Pisne obrazložitve glasovanja v skladu s členom 163(3) Poslovnika so vsebovane v dobesednem zapisu seje.

Ustne obrazložitve glasovanja:

Poročilo: Hartmut Nassauer — A6-0137/2005

| — | Piia-Noora Kauppi |
| --- | --- |

—

Piia-Noora Kauppi

10.   Popravki glasovanja

Sledeči poslanci so sporočili naslednje popravke njihovega glasovanja:

Poročilo: Adriana Poli Bortone — A6-0128/2005

| — | predlog spremembe 39

  proti: Britta Thomsen |
| --- | --- |

—

predlog spremembe 39

proti: Britta Thomsen

| — | predlog spremembe 46

  proti: Britta Thomsen |
| --- | --- |

—

predlog spremembe 46

proti: Britta Thomsen

| — | predlog spremembe 47

  proti: Roberta Angelilli, Sergio Berlato, Sebastiano (Nello) Musumeci, Cristiana Muscardini, Alessandro Foglietta, Adriana Poli Bortone, Salvatore Tatarella, Umberto Pirilli, Romano Maria La Russa, Linda McAvan, Britta Thomsen |
| --- | --- |

—

predlog spremembe 47

proti: Roberta Angelilli, Sergio Berlato, Sebastiano (Nello) Musumeci, Cristiana Muscardini, Alessandro Foglietta, Adriana Poli Bortone, Salvatore Tatarella, Umberto Pirilli, Romano Maria La Russa, Linda McAvan, Britta Thomsen

| — | predlog spremembe 109

  proti: Charlotte Cederschiöld, Ole Christensen, Marielle De Sarnez, Bernard Lehideux, Charles Tannock |
| --- | --- |

—

predlog spremembe 109

proti: Charlotte Cederschiöld, Ole Christensen, Marielle De Sarnez, Bernard Lehideux, Charles Tannock

| — | predlog spremembe 101

  za: Britta Thomsen |
| --- | --- |

—

predlog spremembe 101

za: Britta Thomsen

| — | predlog spremembe 99, 1. del

  vzdržani: Antoine Duquesne |
| --- | --- |

—

predlog spremembe 99, 1. del

vzdržani: Antoine Duquesne

| — | predlog spremembe 99, 2. del

  vzdržani: Antoine Duquesne |
| --- | --- |

—

predlog spremembe 99, 2. del

vzdržani: Antoine Duquesne

| — | predlog spremembe 102, 1. del

  za: Ole Christensen, Dan Jørgensen

  proti: Vladimír Železný |
| --- | --- |

—

predlog spremembe 102, 1. del

za: Ole Christensen, Dan Jørgensen

proti: Vladimír Železný

| — | predlog spremembe 102, 2. del

  za: Dan Jørgensen

  proti: Vladimír Železný |
| --- | --- |

—

predlog spremembe 102, 2. del

za: Dan Jørgensen

proti: Vladimír Železný

| — | predlog spremembe 29

  za: Markus Ferber, Monica Frassoni, Daniel Marc Cohn-Bendit, Vladimír Železný

  proti: Roberta Angelilli, Sergio Berlato, Sebastiano (Nello) Musumeci, Cristiana Muscardini, Alessandro Foglietta, Adriana Poli Bortone, Salvatore Tatarella, Umberto Pirilli, Romano Maria La Russa, Anna Hedh, Milan Horáček, Michael Cramer |
| --- | --- |

—

predlog spremembe 29

za: Markus Ferber, Monica Frassoni, Daniel Marc Cohn-Bendit, Vladimír Železný

proti: Roberta Angelilli, Sergio Berlato, Sebastiano (Nello) Musumeci, Cristiana Muscardini, Alessandro Foglietta, Adriana Poli Bortone, Salvatore Tatarella, Umberto Pirilli, Romano Maria La Russa, Anna Hedh, Milan Horáček, Michael Cramer

| — | predlog spremembe 104

  za: Britta Thomsen

  proti: Othmar Karas |
| --- | --- |

—

predlog spremembe 104

za: Britta Thomsen

proti: Othmar Karas

| — | predlog spremembe 108

  proti: Dan Jørgensen |
| --- | --- |

—

predlog spremembe 108

proti: Dan Jørgensen

| — | predlog spremembe 110

  proti: Inger Segelström, Feleknas Uca |
| --- | --- |

—

predlog spremembe 110

proti: Inger Segelström, Feleknas Uca

| — | zakonodajna resolucija (v celoti)

  proti: Karin Riis-Jørgensen, Martine Roure, Inger Segelström,

  vzdržani: Christoph Konrad |
| --- | --- |

—

zakonodajna resolucija (v celoti)

proti: Karin Riis-Jørgensen, Martine Roure, Inger Segelström,

vzdržani: Christoph Konrad

Poročilo: Karin Scheele — A6-0124/2005

| — | predlog spremembe 57

  proti: Charlotte Cederschiöld |
| --- | --- |

—

predlog spremembe 57

proti: Charlotte Cederschiöld

Poročilo: Cecilia Malmström — A6-0135/2005

| — | predlog spremembe 16, 1. del

  proti: Anna Hedh |
| --- | --- |

—

predlog spremembe 16, 1. del

proti: Anna Hedh

| — | predlog spremembe 16, 2. del

  za: Anna Hedh |
| --- | --- |

—

predlog spremembe 16, 2. del

za: Anna Hedh

| — | predlog spremembe 16

  proti: Rainer Wieland |
| --- | --- |

—

predlog spremembe 16

proti: Rainer Wieland

Poročilo: Robert Goebbels — A6-0150/2005

| — | predlog spremembe 8, 1. del

  za: Alfonso Andria |
| --- | --- |

—

predlog spremembe 8, 1. del

za: Alfonso Andria

11.   Posredovanje besedil, sprejetih na tej seji

V skladu s členom 172(2) Poslovnika bo zapisnik te seje predložen v sprejetje Parlamentu na naslednji seji.

Sprejeta besedila bodo s privolitvijo Parlamenta nemudoma posredovana naslovnikom.

12.   Datum naslednjih sej

Naslednje seje bodo potekale od 06.06.2005 do 09.06.2005.

13.   Prekinitev zasedanja

Zasedanje Parlamenta je prekinjeno.

Seja se je zaključila ob 12.55.

Julian Priestley

generalni sekretar

Josep Borrell Fontelles

predsednik

---

SEZNAM NAVZOČIH

Podpisali so se:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Antoniozzi, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attwooll, Aubert, Auken, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badía i Cutchet, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, De Michelis, De Poli, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Di Pietro, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Florenz, Foglietta, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gomes, Gomolka, Goudin, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Gräßle, Grech, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Harangozó, Harbour, Harkin, Hasse Ferreira, Hatzidakis, Haug, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hortefeux, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, in 't Veld, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langen, Laperrouze, Laschet, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Janusz Lewandowski, Liberadzki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Maaten, McAvan, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Obiols i Germà, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Borut Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Pavilionis, Peillon, Pęk, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Savi, Sbarbati, Schenardi, Schierhuber, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schuth, Schwab, Seeber, Segelström, Seppänen, Siekierski, Silva Peneda, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Trakatellis, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vaugrenard, Verges, Vergnaud, Vidal-Quadras Roca, Vincenzi, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wierzejski, Wise, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zani, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

PRILOGA I

IZIDI GLASOVANJ

Pomen kratic in znakov

| + | sprejeto |
| --- | --- |
| - | zavrnjeno |
| ↓ | brezpredmetno |
| U | umaknjeno |
| PG (..., ..., ...) | poimensko glasovanje (za, proti, vzdržani) |
| EG (..., ..., ...) | elektronsko glasovanje (za, proti, vzdržani) |
| po delih | glasovanje po delih |
| loč. | ločeno glasovanje |
| p.s. | predlog spremembe |
| SPS | sporazumni predlog spremembe |
| UD | ustrezni del |
| Č | predlog spremembe, s katerim se predlaga črtanje |
| = | identični predlogi sprememb |
| § | odstavek |
| čl. | člen |
| u.i. | uvodna izjava |
| PR | predlog resolucije |
| SPR | skupni predlog resolucije |
| TG | tajno glasovanje |

+

sprejeto

-

zavrnjeno

↓

brezpredmetno

U

umaknjeno

PG (..., ..., ...)

poimensko glasovanje (za, proti, vzdržani)

EG (..., ..., ...)

elektronsko glasovanje (za, proti, vzdržani)

po delih

glasovanje po delih

loč.

ločeno glasovanje

p.s.

predlog spremembe

SPS

sporazumni predlog spremembe

UD

ustrezni del

Č

predlog spremembe, s katerim se predlaga črtanje

=

identični predlogi sprememb

§

odstavek

čl.

člen

u.i.

uvodna izjava

PR

predlog resolucije

SPR

skupni predlog resolucije

TG

tajno glasovanje

1.   Četrtletni nefinančni računi ***II

Priporočilo za drugo obravnavo Astrid LULLING (A6-0152/2005)

| Predmet | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- |
| odobreno brez glasovanja | | + | |

Predmet

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

odobreno brez glasovanja

+

2.   Večletni program za podjetja in podjetništvo ***I

Poročilo: Britta THOMSEN (A6-0118/2005)

| Predmet | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- |
| eno samo glasovanje | | + | |

Predmet

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

eno samo glasovanje

+

3.   Osnovne plače in dodatki za osebje Europola *

Poročilo: Claude MORAES (A6-0139/2005)

| Predmet | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- |
| eno samo glasovanje | | - | |

Predmet

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

eno samo glasovanje

-

Zadeva bo v skladu s členom 52(3) Poslovnika vrnjena v obravnavo Odboru za državljanske svoboščine.

4.   Sporazum ES-Čile o nekaterih vidikih storitev zračnega prevoza *

Poročilo: Paolo COSTA (A6-0100/2005)

| Predmet | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- |
| eno samo glasovanje | | + | |

Predmet

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

eno samo glasovanje

+

5.   Financiranje študij in pilotskih projektov na področju skupne ribiške politike *

Poročilo: Philippe MORILLON (A6-0113/2005)

| Predmet | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- |
| eno samo glasovanje | PPE-DE/ PG | + | 574, 15, 10 |

Predmet

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

eno samo glasovanje

PPE-DE/ PG

+

574, 15, 10

Zahteve za poimensko glasovanje

PPE-DE končno glasovanje

6.   Protokol o Sporazumu o ribolovu EGS-Slonokoščena obala *

Poročilo: Philippe MORILLON (A6-0114/2005)

| Predmet | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- |
| eno samo glasovanje | | + | |

Predmet

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

eno samo glasovanje

+

7.   Financiranje skupne kmetijske politike *

Poročilo: Agnes SCHIERHUBER (A6-0127/2005)

| Predmet | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- |
| eno samo glasovanje | | + | |

Predmet

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

eno samo glasovanje

+

8.   Okvirni sporazum o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo

Poročilo: Jo LEINEN (A6-0147/2005)

| Predmet | p.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 5 | 1 | PSE | | + | |
| glasovanje: resolucija (kot celota) | | + | |

Predmet

p.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

§ 5

1

PSE

+

glasovanje: resolucija (kot celota)

+

9.   Sedeži in nasloni za glavo v motornih vozilih ***II

Priporočilo za drugo obravnavo: Dieter-Lebrecht KOCH (A6-0115/2005)

| Predmet | p.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| predlogi sprememb pristojnega odbora — glasovanje v sklopu | 1-4 | odbor | | - | |
| Uvodna izjava 8 in člen 3(a) — glasovanje v sklopu | 5-6 | PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE | | + | sklop sporazumnih sprememb |

Predmet

p.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

predlogi sprememb pristojnega odbora — glasovanje v sklopu

1-4

odbor

-

Uvodna izjava 8 in člen 3(a) — glasovanje v sklopu

5-6

PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE

+

sklop sporazumnih sprememb

10.   Sedeži in nasloni za glavo v motornih vozilih ***II

Priporočilo za drugo obravnavo: Paolo COSTA (A6-0120/2005)

| Predmet | p.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| predlogi sprememb pristojnega odbora — glasovanje v sklopu | 1-3 | odbor | | - | |

Predmet

p.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

predlogi sprememb pristojnega odbora — glasovanje v sklopu

1-3

odbor

-

11.   Pritrdišča varnostnih pasov motornih vozil ***II

Priporočilo za drugo obravnavo: Paolo COSTA (A6-0117/2005)

| Predmet | p.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| predlogi sprememb pristojnega odbora — glasovanje v sklopu | 1-5 | odbor | | - | |

Predmet

p.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

predlogi sprememb pristojnega odbora — glasovanje v sklopu

1-5

odbor

-

12.   Pranje denarja ***I

Poročilo: Hartmut NASSAUER (A6-0137/2005)

| Predmet | p.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| predlogi sprememb pristojnega odbora — glasovanje v sklopu | 1-20
  24-25
  27-42
  44-55
  57-61
  63-70
  72-77
  80-89
  92
  95-102
  104-118
  121-123
  125-164
  166
  168
  173-174 | odbor | | + | |
| Predlogi sprememb pristojnega odbora — ločena glasovanja | 22 | odbor | loč. | - | |
| 71 | odbor | loč. | - | |
| 90 | odbor | loč. | - | |
| 91 | odbor | loč. | - | |
| 103 | odbor | loč. | - | |
| 120 | odbor | loč. | - | |
| 171 | odbor | loč. | - | |
| Člen 1, odst. 2, aliena 1, točka (e) | 179 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 43 | odbor | | ↓ | |
| Člen 3, točka 8, točka (a) | 180 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 56 | odbor | | ↓ | |
| Člen 3, točka 11 | 181 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 62 | odbor | | ↓ | |
| Člen 8, odst. 1 in 2 | 183 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 78 | odbor | po delih | | |
| 1 | - | |
| 2 | + | |
| Člen 9, odst. 1 | 79 | odbor | | - | |
| 184 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| Po členu 10 | 186 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 93 | odbor | | ↓ | |
| Člen 11, odst. 1, alieni 1 in 2, uvod | 187 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 94 | odbor | | ↓ | |
| člen 18, odst. 2 | 119 | odbor | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 189 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| Člen 21 | 191 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 124 | odbor | | ↓ | |
| Člen 37, odstavek 1, točke (a), (b) in (c) | 165 | odbor | | - | |
| 193 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| Člen 37, po § 1 | 194 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 167 | odbor | | ↓ | |
| Člen 37, § 3 | 195 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 169 | odbor | | ↓ | |
| Člen 38 | 196 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 170 | odbor | | ↓ | |
| Člen 39 | 172 | odbor | | - | |
| 197 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| Po uvodni izjavi 9 | 182 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 185 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| Uvodna izjava 17 | 198 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 21 | odbor | | ↓ | |
| Po uvodni izjavi 17 | 188 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| Uvodna izjava 19 | 23 | odbor | | - | |
| 178 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| Uvodna izjava 21 | 26 | odbor | | - | |
| 175 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| Po uvodni izjavi 21 | 176 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| Po uvodni izjavi 26 | 177 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| glasovanje: spremenjeni predlog | | + | |
| glasovanje: zakonodajna resolucija | | + | |

Predmet

p.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

predlogi sprememb pristojnega odbora — glasovanje v sklopu

1-20

24-25

27-42

44-55

57-61

63-70

72-77

80-89

92

95-102

104-118

121-123

125-164

166

168

173-174

odbor

+

Predlogi sprememb pristojnega odbora — ločena glasovanja

22

odbor

loč.

-

71

odbor

loč.

-

90

odbor

loč.

-

91

odbor

loč.

-

103

odbor

loč.

-

120

odbor

loč.

-

171

odbor

loč.

-

Člen 1, odst. 2, aliena 1, točka (e)

179

PPE-DE, PSE, ALDE

+

43

odbor

↓

Člen 3, točka 8, točka (a)

180

PPE-DE, PSE, ALDE

+

56

odbor

↓

Člen 3, točka 11

181

PPE-DE, PSE, ALDE

+

62

odbor

↓

Člen 8, odst. 1 in 2

183

PPE-DE, PSE, ALDE

+

78

odbor

po delih

1

-

2

+

Člen 9, odst. 1

79

odbor

-

184

PPE-DE, PSE, ALDE

+

Po členu 10

186

PPE-DE, PSE, ALDE

+

93

odbor

↓

Člen 11, odst. 1, alieni 1 in 2, uvod

187

PPE-DE, PSE, ALDE

+

94

odbor

↓

člen 18, odst. 2

119

odbor

po delih

1

+

2

-

189

PPE-DE, PSE, ALDE

+

Člen 21

191

PPE-DE, PSE, ALDE

+

124

odbor

↓

Člen 37, odstavek 1, točke (a), (b) in (c)

165

odbor

-

193

PPE-DE, PSE, ALDE

+

Člen 37, po § 1

194

PPE-DE, PSE, ALDE

+

167

odbor

↓

Člen 37, § 3

195

PPE-DE, PSE, ALDE

+

169

odbor

↓

Člen 38

196

PPE-DE, PSE, ALDE

+

170

odbor

↓

Člen 39

172

odbor

-

197

PPE-DE, PSE, ALDE

+

Po uvodni izjavi 9

182

PPE-DE, PSE, ALDE

+

185

PPE-DE, PSE, ALDE

+

Uvodna izjava 17

198

PPE-DE, PSE, ALDE

+

21

odbor

↓

Po uvodni izjavi 17

188

PPE-DE, PSE, ALDE

+

Uvodna izjava 19

23

odbor

-

178

PPE-DE, PSE, ALDE

+

Uvodna izjava 21

26

odbor

-

175

PPE-DE, PSE, ALDE

+

Po uvodni izjavi 21

176

PPE-DE, PSE, ALDE

+

Po uvodni izjavi 26

177

PPE-DE, PSE, ALDE

+

glasovanje: spremenjeni predlog

+

glasovanje: zakonodajna resolucija

+

Predloga sprememb 190 in 192 sta bila umaknjena.

Zahteve za ločeno glasovanje

PPE-DE: p.s. 22, 71, 90, 91, 103, 120 in 171

Zahteve za glasovanje po delih

ALDE, PSE in PPE-DE

p.s. 78

1. del:„Države članice zahtevajo... o stranki.“
  (prvi odstavek)

2. del:„Države članice niso... ali njegovi sprožitvi.“
  (drugi odstavek)

p.s. 119

1. del: celotno besedilo brez besed „Enota za finančni nadzor ... izpolnitev tega poslanstva.“

2. del: te besede

13.   Spremembe akcijskega programa za enakost moških in žensk ***I

Poročilo: Rodi KRATSA-TSAGAROPOULOU (A6-0132/2005)

| Predmet | p.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| glasovanje: Predlog Komisije | | + | |
| glasovanje: zakonodajna resolucija | | + | |

Predmet

p.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

glasovanje: Predlog Komisije

+

glasovanje: zakonodajna resolucija

+

14.   Uporaba čelnih zaščitnih sistemov na motornih vozilih ***I

Poročilo: Ewa HEDKVIST PETERSEN (A6-0053/2005)

| Predmet | p.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sklop št. 1




  sklop sporazumnih sprememb | 1-11
  13
  15
  18-20
  21-63 | odbor


  PSE, PPE-DE, Verts/ALE, ALDE GUE/NGL | | + | |
| sklop 2 | 12
  14
  16-17 | odbor | | ↓ | |
| glasovanje: spremenjeni predlog | | + | |
| glasovanje: zakonodajna resolucija | | + | |

Predmet

p.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

Sklop št. 1

sklop sporazumnih sprememb

1-11

13

15

18-20

21-63

odbor

PSE, PPE-DE, Verts/ALE, ALDE GUE/NGL

+

sklop 2

12

14

16-17

odbor

↓

glasovanje: spremenjeni predlog

+

glasovanje: zakonodajna resolucija

+

15.   Navedbe hranilne vrednosti in zdravstvene navedbe ***I

Poročilo: Adriana POLI BORTONE (A6-0128/2005)

| Predmet | p.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Predlog uredbe |
| Predlogi sprememb pristojnega odbora — glasovanje v sklopu | 1
  3-4
  6-15
  17-18
  20-21
  24-28
  30-35
  37-38
  40
  44-45
  49-51
  54
  59-61
  63-65
  67
  71 | odbor | | + | |
| Predlogi sprememb pristojnega odbora — ločeno glasovanje | 2 | odbor | EG | + | 487, 93, 10 |
| 5 | odbor | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2/EG | + | 388, 263, 4 |
| 39 | odbor | PG | + | 385, 214, 8 |
| 46 | odbor | PG | + | 376, 220, 6 |
| 47 | odbor | PG | + | 376, 218, 12 |
| 48 | odbor | PG | + | 372, 222, 12 |
| 52 | odbor | EG | + | 385, 220, 4 |
| 55 | odbor | PG | + | 489, 110, 8 |
| 56 | odbor | PG | + | 371, 228, 8 |
| 57 | odbor | PG | + | 366, 235, 5 |
| 58 | odbor | PG | + | 379, 226, 2 |
| 62 | odbor | EG | + | 377, 221, 8 |
| 66 | odbor | PG | + | 367, 226, 7 |
| 68 | odbor | loč. | + | |
| 69 | odbor | PG | + | 372, 228, 8 |
| 70 | odbor | PG | + | 508, 86, 4 |
| 72 | odbor | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Člen 1, po § 1 | 109 | IND/DEM | PG | - | 66, 497, 49 |
| člen 1, odst. 2 | 101 | Verts/ALE | PG | - | 137, 461, 7 |
| 16 | odbor | | + | |
| Člen 1, po § 3 | 100 | UEN | EG | - | 276, 326, 8 |
| Člen 1, po § 4 | 85 | PSE | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 19 | odbor | | ↓ | |
| 86 | PSE | EG | - | 268, 326, 6 |
| Člen 2, § 2, točka 8 | 87 | PSE | | - | |
| Člen 3, po § 2 | 76 | GUE/NGL | | - | |
| Po členu 3 | 99 | UEN | po delih | | |
| 1/PG | - | 255, 332, 8 |
| 2 | ↓ | |
| 102 | Verts/ALE | po delih | | |
| 1/PG | - | 159, 424, 6 |
| 2 | ↓ | |
| Člen 4, § 1 —3 | 29 | odbor | PG | + | 303, 286, 10 |
| 107/rev. | ALDE | | ↓ | |
| 73 | Roth-Behrendt idr. | | ↓ | |
| § | originalno besedilo Člen 4(3) | | ↓ | |
| 78 | PSE + POLI BORTONE | | ↓ | |
| 88 | PSE | | ↓ | |
| 74 | GUE/NGL | | ↓ | |
| Člen 4, po § 4 | 75 | GUE/NGL | | ↓ | |
| Po členu 4 | 89 | PSE | EG | - | 259, 337, 5 |
| Člen 7 | 36 | odbor | | + | |
| 103 | Verts/ALE + GUE/NGL | | - | |
| 90 | PSE | | - | |
| Člen 11, naslov | 41=
  91= | odbor


  PSE | | + | |
| Člen 11, odst. 1 | 42 | odbor | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 92 | PSE | | ↓ | |
| Člen 11, odst. 2 | 43=
  93= | odbor


  PSE | | + | |
| Po členu 11 | 104 | Verts/ALE + GUE/NGL | PG | - | 115, 483, 11 |
| Člen 14, § 3 | 53 | odbor | | + | |
| 105 | Verts/ALE + GUE/NGL | | - | |
| Člen 18, po § 2 | 94 | PSE | | - | |
| Člen 18, § 3 | 95 | PSE | | - | |
| Po členu 18 | 77 | GUE/NGL | | - | |
| člen 19, odst. 1 | 96 | PSE | EG | + | 299, 293, 5 |
| člen 19, odst. 2 | 97 | PSE | EG | - | 297, 297, 6 |
| Po členu 23 | 106 | Verts/ALE | | ↓ | |
| Priloga | 98 | PSE | | - | |
| Po uvodni izjavi 2 | 108 | IND/DEM | PG | - | 40, 513, 53 |
| Po uvodni izjavi 5 | 79 | PSE | | - | |
| Po uvodni izjavi 6 | 80 | PSE | | - | |
| 81 | PSE | | - | |
| Po uvodni izjavi 7 | 82 | PSE | | - | |
| Po uvodni izjavi 10 | 83 | PSE | | - | |
| 84 | PSE | | - | |
| glasovanje: spremenjeni predlog | | + | |
| Osnutek zakonodajne resolucije |
| po § 1 | 110 | IND/DEM | PG | - | 43, 512, 39 |
| glasovanje: zakonodajna resolucija | PG | + | 458, 116, 15 |

Predmet

p.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

Predlog uredbe

Predlogi sprememb pristojnega odbora — glasovanje v sklopu

1

3-4

6-15

17-18

20-21

24-28

30-35

37-38

40

44-45

49-51

54

59-61

63-65

67

71

odbor

+

Predlogi sprememb pristojnega odbora — ločeno glasovanje

2

odbor

EG

+

487, 93, 10

5

odbor

po delih

1

+

2/EG

+

388, 263, 4

39

odbor

PG

+

385, 214, 8

46

odbor

PG

+

376, 220, 6

47

odbor

PG

+

376, 218, 12

48

odbor

PG

+

372, 222, 12

52

odbor

EG

+

385, 220, 4

55

odbor

PG

+

489, 110, 8

56

odbor

PG

+

371, 228, 8

57

odbor

PG

+

366, 235, 5

58

odbor

PG

+

379, 226, 2

62

odbor

EG

+

377, 221, 8

66

odbor

PG

+

367, 226, 7

68

odbor

loč.

+

69

odbor

PG

+

372, 228, 8

70

odbor

PG

+

508, 86, 4

72

odbor

po delih

1

+

2

+

Člen 1, po § 1

109

IND/DEM

PG

-

66, 497, 49

člen 1, odst. 2

101

Verts/ALE

PG

-

137, 461, 7

16

odbor

+

Člen 1, po § 3

100

UEN

EG

-

276, 326, 8

Člen 1, po § 4

85

PSE

po delih

1

+

2

-

19

odbor

↓

86

PSE

EG

-

268, 326, 6

Člen 2, § 2, točka 8

87

PSE

-

Člen 3, po § 2

76

GUE/NGL

-

Po členu 3

99

UEN

po delih

1/PG

-

255, 332, 8

2

↓

102

Verts/ALE

po delih

1/PG

-

159, 424, 6

2

↓

Člen 4, § 1 —3

29

odbor

PG

+

303, 286, 10

107/rev.

ALDE

↓

73

Roth-Behrendt idr.

↓

§

originalno besedilo Člen 4(3)

↓

78

PSE + POLI BORTONE

↓

88

PSE

↓

74

GUE/NGL

↓

Člen 4, po § 4

75

GUE/NGL

↓

Po členu 4

89

PSE

EG

-

259, 337, 5

Člen 7

36

odbor

+

103

Verts/ALE + GUE/NGL

-

90

PSE

-

Člen 11, naslov

41=

91=

odbor

PSE

+

Člen 11, odst. 1

42

odbor

po delih

1

+

2

+

92

PSE

↓

Člen 11, odst. 2

43=

93=

odbor

PSE

+

Po členu 11

104

Verts/ALE + GUE/NGL

PG

-

115, 483, 11

Člen 14, § 3

53

odbor

+

105

Verts/ALE + GUE/NGL

-

Člen 18, po § 2

94

PSE

-

Člen 18, § 3

95

PSE

-

Po členu 18

77

GUE/NGL

-

člen 19, odst. 1

96

PSE

EG

+

299, 293, 5

člen 19, odst. 2

97

PSE

EG

-

297, 297, 6

Po členu 23

106

Verts/ALE

↓

Priloga

98

PSE

-

Po uvodni izjavi 2

108

IND/DEM

PG

-

40, 513, 53

Po uvodni izjavi 5

79

PSE

-

Po uvodni izjavi 6

80

PSE

-

81

PSE

-

Po uvodni izjavi 7

82

PSE

-

Po uvodni izjavi 10

83

PSE

-

84

PSE

-

glasovanje: spremenjeni predlog

+

Osnutek zakonodajne resolucije

po § 1

110

IND/DEM

PG

-

43, 512, 39

glasovanje: zakonodajna resolucija

PG

+

458, 116, 15

Predloga sprememb 22 in 23 ne zadevata vseh jezikovnih različic in se o njiju ne bo glasovalo (člen 151(1) (d) Poslovnika).

G. SACCONI je prav tako podpisal predloge sprememb skupine PSE k temu poročilu.

Zahteve za ločeno glasovanje

PPE-DE p. s. 2 in 62

ALDE p.s. 52

UEN p. s. 19 in 68

PSE p.s. 47

Zahteve za glasovanje po delih

PPE-DE

p.s. 5

1. del:„Znanstvena utemeljitev... malih in srednje velikih podjetij.“

2. del:„Ta znanstvena utemeljitev... ki jih ponuja proizvod.“

p.s. 72

1. del:„Ta uredba... katero obdobje je daljše.“

2. del:„Razen tistih... skladu s členom 16.“

p.s. 85

1. del:„Ta uredba... blagovni znamki Skupnosti“ (prvi odstavek)

2. del:„Pogoji iz te uredbe... predstavitvi živila.“ (drugi odstavek)

UEN

p.s. 42

1. del:„Naslednje zdravstvene... to uredbo.“

2. del:„navedbe... otrokom“ (pododstavek da)

PSE

p.s. 99

1. del: celotno besedilo brez odstavka 3

2. del: § 3

p.s. 102

1. del: celotno besedilo brez odstavka 2

2. del: § 2

Zahteve za poimensko glasovanje

ALDE: končno glasovanje

IND/DEM: p. s. 108, 109 in 110

GUE/NGL: p. s. 99, 102 in 104

Verts/ALE p.s. 101, 99, 102, 29, 107, 104, 47

UEN p.s. 99, 39, 46, 47, 48, 55, 56, 57, 58, 66, 69 in 70

PSE: p.s. 29

16.   Dodajanje vitaminov in mineralov ***I

Poročilo: Karin SCHEELE (A6-0124/2005)

| Predmet | p.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Predlogi sprememb pristojnega odbora — glasovanje v sklopu | 1-3
  6
  11-16
  20-21
  23
  25-28
  31-32
  34-36
  38
  40
  41
  43-45 | odbor | | + | |
| Predlogi sprememb pristojnega odbora — ločeno glasovanje | 4 | odbor | loč. | + | |
| 5 | odbor | EG | + | 318, 248, 9 |
| 7 | odbor | loč. | - | |
| 9 | odbor | EG | + | 325, 255, 4 |
| 10 | odbor | loč. | + | |
| 17 | odbor | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 22 | odbor | loč. | + | |
| 24 | odbor | loč. | + | |
| 29 | odbor | loč. | + | |
| 37 | odbor | loč. | + | |
| 39 | odbor | loč. | + | |
| 42 | odbor | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 46 | odbor | loč. | + | |
| Po členu 1 | 57 | IND/DEM | PG | - | 50, 482, 54 |
| Po členu 3 | 51 | Verts/ALE | | - | |
| Člen 5, § 1, točka (b) | 18 | odbor | | - | |
| 49/rev=
  54/rev= | PSE
  PPE-DE | | + | |
| Člen 5, § 2 | 48=
  52= | GUE/NGL
  Verts/ALE | | - | |
| 19 | odbor | | + | |
| Člen 8, § 4 | 50 | Verts/ALE | | - | |
| 30 | odbor | | + | |
| Člen 8, § 4 | 55 | PPE-DE | | + | |
| 33 | odbor | | ↓ | |
| Po uvodni izjavi 2 | 56 | IND/DEM | PG | - | 51, 485, 56 |
| Uvodna izjava 4 | 53 | Verts/ALE | | - | |
| 47 | GUE/NGL | | - | |
| glasovanje: spremenjeni predlog | PG | + | 516, 69, 6 |
| glasovanje: zakonodajna resolucija | | + | |

Predmet

p.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

Predlogi sprememb pristojnega odbora — glasovanje v sklopu

1-3

6

11-16

20-21

23

25-28

31-32

34-36

38

40

41

43-45

odbor

+

Predlogi sprememb pristojnega odbora — ločeno glasovanje

4

odbor

loč.

+

5

odbor

EG

+

318, 248, 9

7

odbor

loč.

-

9

odbor

EG

+

325, 255, 4

10

odbor

loč.

+

17

odbor

po delih

1

+

2

+

22

odbor

loč.

+

24

odbor

loč.

+

29

odbor

loč.

+

37

odbor

loč.

+

39

odbor

loč.

+

42

odbor

po delih

1

+

2

+

46

odbor

loč.

+

Po členu 1

57

IND/DEM

PG

-

50, 482, 54

Po členu 3

51

Verts/ALE

-

Člen 5, § 1, točka (b)

18

odbor

-

49/rev=

54/rev=

PSE

PPE-DE

+

Člen 5, § 2

48=

52=

GUE/NGL

Verts/ALE

-

19

odbor

+

Člen 8, § 4

50

Verts/ALE

-

30

odbor

+

Člen 8, § 4

55

PPE-DE

+

33

odbor

↓

Po uvodni izjavi 2

56

IND/DEM

PG

-

51, 485, 56

Uvodna izjava 4

53

Verts/ALE

-

47

GUE/NGL

-

glasovanje: spremenjeni predlog

PG

+

516, 69, 6

glasovanje: zakonodajna resolucija

+

Predlog spremembe 8 ne zadeva vseh jezikovnih različic in se o njem ni glasovalo (člen 151(1)(d) Poslovnika).

G. Sacconi je prav tako podpisal predlog spremembe 49/rev skupine PSE.

Drugo

Besedilo „v skladu s členom 13“ se črta v točki (iii) ter v predlogih sprememb 49/rev in 54/rev.

Zahteve za ločeno glasovanje

PPE-DE: p.s. 5, 9, 10 in 22

ALDE: p. s. 37 in 39

PSE: p.s. 4, 18, 19, 24, 29, 46 in 47

Zahteve za poimensko glasovanje

IND/DEM: p. s. 56 in 57

Verts/ALE: spremenjeni predlog

Zahteve za glasovanje po delih

PSE

p.s. 17

1. del:„Med prehodnim obdobjem ... javne varnosti in“

2. del:„v skladu s pravili Pogodbe, nadaljujejo ... podatke na voljo javnosti.“

p.s. 42

1. del: celotno besedilo brez besed „izključno iz razloga“

2. del: te besede

17.   Smernice politike zaposlovanja držav članic *

Poročilo: Ana MATO ADROVER (A6-0149/2005)

| Predmet | p.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Predlogi sprememb pristojnega odbora — glasovanje v sklopu | 1
  3
  5-7
  10-11
  13-17
  19
  21-23 | odbor | | + | |
| Predlogi sprememb pristojnega odbora — ločeno glasovanje | 8 | odbor | loč. | + | |
| Priloga, del 1, aliena (a), pred smernico št. 17 | 9 | odbor | | + | |
| 26 | Verts/ALE | | ↓ | |
| Priloga, del 1, smernica 18 | 27 | Verts/ALE | | - | |
| 12 | odbor | | + | |
| Priloga, del 2, smernica 20 | 28 | Verts/ALE | | - | |
| 18 | odbor | | + | |
| Priloga, del 2, smernica 21 | 29 | Verts/ALE | | - | |
| 20 | odbor | | + | |
| Priloga, po delu 3 | 30 | Verts/ALE | EG | - | 221, 326, 8 |
| Uvodna izjava 2 | 24 | Verts/ALE | | - | |
| 2 | odbor | | + | |
| Uvodna izjava 4 | 25 | Verts/ALE | | - | |
| 4 | odbor | | + | |
| glasovanje: spremenjeni predlog | | + | |
| glasovanje: zakonodajna resolucija | | + | |

Predmet

p.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

Predlogi sprememb pristojnega odbora — glasovanje v sklopu

1

3

5-7

10-11

13-17

19

21-23

odbor

+

Predlogi sprememb pristojnega odbora — ločeno glasovanje

8

odbor

loč.

+

Priloga, del 1, aliena (a), pred smernico št. 17

9

odbor

+

26

Verts/ALE

↓

Priloga, del 1, smernica 18

27

Verts/ALE

-

12

odbor

+

Priloga, del 2, smernica 20

28

Verts/ALE

-

18

odbor

+

Priloga, del 2, smernica 21

29

Verts/ALE

-

20

odbor

+

Priloga, po delu 3

30

Verts/ALE

EG

-

221, 326, 8

Uvodna izjava 2

24

Verts/ALE

-

2

odbor

+

Uvodna izjava 4

25

Verts/ALE

-

4

odbor

+

glasovanje: spremenjeni predlog

+

glasovanje: zakonodajna resolucija

+

Zahteve za ločeno glasovanje

PSE: p.s. 8

18.   Lahko orožje (UN prepcom)

Predlogi resolucij B6-0321/2005, B6-0322/2005, B6-0323/2005, B6-0324/2005, B6-0325/2005, B6-0326/2005

| Predmet | p.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupni predlog resolucije RC6-0321/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| glasovanje: resolucija (kot celota) | | + | |
| predlogi resolucij političnih skupin |
| B6-0321/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0322/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0323/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0324/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0325/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0326/2005 | | UEN | | ↓ | |

Predmet

p.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

Skupni predlog resolucije RC6-0321/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

glasovanje: resolucija (kot celota)

+

predlogi resolucij političnih skupin

B6-0321/2005

ALDE

↓

B6-0322/2005

PPE-DE

↓

B6-0323/2005

Verts/ALE

↓

B6-0324/2005

PSE

↓

B6-0325/2005

GUE/NGL

↓

B6-0326/2005

UEN

↓

19.   Evropska služba za zunanje ukrepanje

Predlog resolucije B6-0320/2005

| Predmet | p.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Predlog resolucije B6-0320/2005




  (Odbor za ustavne zadeve) |
| glasovanje: resolucija (kot celota) | | + | |

Predmet

p.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

Predlog resolucije B6-0320/2005

(Odbor za ustavne zadeve)

glasovanje: resolucija (kot celota)

+

20.   Pogoji dela mobilnih delavcev, ki so dodeljeni za interoperabilne čezmejne storitve

Predlog resolucije B6-0319/2005

| Predmet | p.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Predlog resolucije B6-0319/2005




  (Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve) |
| glasovanje: resolucija (kot celota) | | + | |

Predmet

p.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

Predlog resolucije B6-0319/2005

(Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve)

glasovanje: resolucija (kot celota)

+

21.   Odnosi EU-Rusija

Poročilo: Cecilia MALMSTRÖM (A6-0135/2005)

| Predmet | št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| po § 2 | 17 | Verts/ALE | | - | |
| po § 3 | 41 | UEN | | - | |
| 42 | UEN | PG | + | 341, 183, 34


  ustni predlog spremembe |
| § 6 | 24 | PSE | | - | |
| 13 | PPE-DE | | U | |
| 4 | ALDE | | - | |
| 35 | GUE/NGL | | - | |
| po § 6 | 12 | PPE-DE | | + | |
| § 7 | 14S | PPE-DE | | + | |
| 5 | ALDE | EG | + | 380, 164, 14


  kot dodatek |
| po § 11 | 15 | PPE-DE | | + | |
| | 26 | PSE | | ↓ | |
| po § 14 | 19 | Verts/ALE | EG | + | 344, 196, 19 |
| § 16 | 31 | GUE/NGL | | - | |
| po § 16 | 20 | Verts/ALE | EG | - | 227, 331, 13 |
| § 17 | 32 | GUE/NGL | | - | |
| po § 18 | 21 | Verts/ALE | | - | |
| § 19 | 33 | GUE/NGL | | - | |
| § 21 | 22 | Verts/ALE | | + | |
| § 24 | 23 | Verts/ALE | | + | |
| 36 | GUE/NGL | | - | |
| § 25 | 39 | GUE/NGL | | - | |
| § 26 | 34 | GUE/NGL | | - | |
| § 29 | 37 | GUE/NGL | | + | |
| po § 30 | 8 | ALDE | | + | |
| § 31 | 40 | GUE/NGL | | - | |
| 7 | ALDE | | + | ustni predlog spremembe |
| po § 31 | 43 | UEN | PG | - | 66, 492, 18 |
| prav tako po § 31 | § | - | | + | ustni predlog spremembe |
| § 32 | 9 | ALDE | | + | |
| § 35 | 28 | Verts/ALE | PG | - | 154, 397, 21 |
| 16 | PPE-DE | po delih | | |
| 1/PG | - | 220, 325, 24 |
| 2/PG | + | 364, 151, 32 |
| 27 | PSE | | ↓ | |
| po § 35 | 29 | Verts/ALE | | - | |
| § 40 | 30 | Verts/ALE | EG | + | 322, 225, 15 |
| § 41 | § | originalno besedilo | | + | ustni predlog spremembe |
| Po sklicevanju 4 | 3 | ALDE | | + | |
| Po sklicevanju 7 | 6 | ALDE | | + | |
| Uvodna izjava B | 1 | ALDE | | + | |
| Po uvodni izjavi B | 18 | Verts/ALE | | - | |
| Uvodna izjava C | 2 | ALDE | | + | |
| Uvodna izjava E | 10 | ALDE | | + | |
| Uvodna izjava G | § | originalno besedilo | | + | |
| 25 | PSE | PG | + | 370, 114, 64 |
| 38 | GUE/NGL | | - | |
| Uvodna izjava E | 11 | ALDE | | + | |
| glasovanje: resolucija (kot celota) | PG | + | 488, 20, 63 |

Predmet

št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

po § 2

17

Verts/ALE

-

po § 3

41

UEN

-

42

UEN

PG

+

341, 183, 34

ustni predlog spremembe

§ 6

24

PSE

-

13

PPE-DE

U

4

ALDE

-

35

GUE/NGL

-

po § 6

12

PPE-DE

+

§ 7

14S

PPE-DE

+

5

ALDE

EG

+

380, 164, 14

kot dodatek

po § 11

15

PPE-DE

+

26

PSE

↓

po § 14

19

Verts/ALE

EG

+

344, 196, 19

§ 16

31

GUE/NGL

-

po § 16

20

Verts/ALE

EG

-

227, 331, 13

§ 17

32

GUE/NGL

-

po § 18

21

Verts/ALE

-

§ 19

33

GUE/NGL

-

§ 21

22

Verts/ALE

+

§ 24

23

Verts/ALE

+

36

GUE/NGL

-

§ 25

39

GUE/NGL

-

§ 26

34

GUE/NGL

-

§ 29

37

GUE/NGL

+

po § 30

8

ALDE

+

§ 31

40

GUE/NGL

-

7

ALDE

+

ustni predlog spremembe

po § 31

43

UEN

PG

-

66, 492, 18

prav tako po § 31

§

-

+

ustni predlog spremembe

§ 32

9

ALDE

+

§ 35

28

Verts/ALE

PG

-

154, 397, 21

16

PPE-DE

po delih

1/PG

-

220, 325, 24

2/PG

+

364, 151, 32

27

PSE

↓

po § 35

29

Verts/ALE

-

§ 40

30

Verts/ALE

EG

+

322, 225, 15

§ 41

§

originalno besedilo

+

ustni predlog spremembe

Po sklicevanju 4

3

ALDE

+

Po sklicevanju 7

6

ALDE

+

Uvodna izjava B

1

ALDE

+

Po uvodni izjavi B

18

Verts/ALE

-

Uvodna izjava C

2

ALDE

+

Uvodna izjava E

10

ALDE

+

Uvodna izjava G

§

originalno besedilo

+

25

PSE

PG

+

370, 114, 64

38

GUE/NGL

-

Uvodna izjava E

11

ALDE

+

glasovanje: resolucija (kot celota)

PG

+

488, 20, 63

Zahteve za glasovanje po delih

PSE

p.s. 16

1. del:„izraža globoko zaskrbljenost ... terorističnih dejanj,“

2. del: kar velja tudi za ... celovitosti Rusije (črtano)

Zahteve za poimensko glasovanje

ALDE: končno glasovanje

UEN: p. s. 25, 42 in 43

Verts/ALE: p. s. 16 in 28

Razno

Skupina ALDE je predlagala, da se p.s. 5 upošteva kot dodatek (nov odstavek).

Skupina PPE-DE je umaknila svoj predlog spremembe 13.

G. ROSZKOWSKI (UEN) je podal ustni predlog spremembe k svojemu predlogu spremembe 42:

| 3b. | „poziva Svet in Komisijo, da pokažeta solidarnost in enotnost znotraj EU med starimi in novimi državami članicami v primeru, da bi Rusija želela razlikovati svoj pristop do njih;“ |
| --- | --- |

3b.

Poročevalka ga. MALMSTRÖM je podala naslednji predlog spremembe, ki nadomesti p.s. 7:

| 31. | „ponovno poziva Rusijo, da ratificira nedavno sklenjen mejni sporazum z Estonijo in da brez nadaljnjega odlašanja podpiše ter ratificira mejni sporazum z Latvijo;“
  meni, da sta dokončna določitev vseh meja med Rusijo in novimi državami EU ter sklenitev sporazuma o ponovnem sprejemu predpogoj za podpis sporazuma o vizumskih olajšavah med EU in Rusijo; meni tudi, da je naloga EU pozdraviti ruski cilj o manj strogem vizumskem režimu za schengensko območje in dolgoročni odpravi vizumov potem, ko bo Rusija izpolnila vse pogoje, ki jih je EU postavila v jasnem akcijskem načrtu s konkretni ukrepi; |
| --- | --- |

31.

„ponovno poziva Rusijo, da ratificira nedavno sklenjen mejni sporazum z Estonijo in da brez nadaljnjega odlašanja podpiše ter ratificira mejni sporazum z Latvijo;“
  meni, da sta dokončna določitev vseh meja med Rusijo in novimi državami EU ter sklenitev sporazuma o ponovnem sprejemu predpogoj za podpis sporazuma o vizumskih olajšavah med EU in Rusijo; meni tudi, da je naloga EU pozdraviti ruski cilj o manj strogem vizumskem režimu za schengensko območje in dolgoročni odpravi vizumov potem, ko bo Rusija izpolnila vse pogoje, ki jih je EU postavila v jasnem akcijskem načrtu s konkretni ukrepi;

G. LANDSBERGIS je podal naslednja ustna predloga sprememb:

| — | nov odstavek 31(a)
  „predlaga Rusiji, da iz svoje trenutne zakonodaje v zvezi s socialno varnostjo izbriše omembo baltskih držav kot območja, na katerem se lahko uporabi ruska vojska in je na njem ranjena v oboroženem spopadu;“ |
| --- | --- |

—

nov odstavek 31(a)

„predlaga Rusiji, da iz svoje trenutne zakonodaje v zvezi s socialno varnostjo izbriše omembo baltskih držav kot območja, na katerem se lahko uporabi ruska vojska in je na njem ranjena v oboroženem spopadu;“

| — | k odstavku 41:
  poziva k nadaljnjemu sodelovanju na področju pomorske varnosti, zlasti v zvezi s prepovedjo vstopa vsem tankerjem z enojnim trupom v ruske vode v Baltskem in Črnem morju;
  poziva k sklenitvi sporazuma med družbo „LUKOIL“, ki jo nadzoruje ruska vlada in vlado Litve o jamčevanju odškodnine v primeru okoljske katastrofe na vrtalni napravi D-6 blizu Kurdžirskega polotoka, ki ga je UNESCO uvrstil na seznam svetovne kulturne dediščine; |
| --- | --- |

—

k odstavku 41:

poziva k nadaljnjemu sodelovanju na področju pomorske varnosti, zlasti v zvezi s prepovedjo vstopa vsem tankerjem z enojnim trupom v ruske vode v Baltskem in Črnem morju;
  poziva k sklenitvi sporazuma med družbo „LUKOIL“, ki jo nadzoruje ruska vlada in vlado Litve o jamčevanju odškodnine v primeru okoljske katastrofe na vrtalni napravi D-6 blizu Kurdžirskega polotoka, ki ga je UNESCO uvrstil na seznam svetovne kulturne dediščine;

22.   Spodbujanje in varovanje temeljnih pravic

Poročilo: Kinga GÁL (A6-0144/2005)

| Predmet | p.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 2 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 9 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 12 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 14 | 3 | ALDE | | U | |
| § | originalno besedilo | | + | ustni predlog spremembe |
| § 21 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 22 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 23 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 31 | 4 | ALDE | | + | |
| § 33 | 5 | ALDE | | + | potrebna kvalificirana večina |
| § | originalno besedilo | | ↓ | |
| § 38 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| 4 | + | |
| 5 | + | |
| § 47 | § | originalno besedilo | EG | + | 279, 229, 15 |
| Sklicevanje 3 | 1 | ALDE | | + | |
| Sklicevanje 10 | 2 | ALDE | | + | |
| glasovanje: resolucija (kot celota) | PG | + | 447, 57, 37 |

Predmet

p.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

§ 2

§

originalno besedilo

loč.

+

§ 9

§

originalno besedilo

loč.

+

§ 12

§

originalno besedilo

loč.

+

§ 14

3

ALDE

U

§

originalno besedilo

+

ustni predlog spremembe

§ 21

§

originalno besedilo

loč.

+

§ 22

§

originalno besedilo

loč.

+

§ 23

§

originalno besedilo

loč.

+

§ 31

4

ALDE

+

§ 33

5

ALDE

+

potrebna kvalificirana večina

§

originalno besedilo

↓

§ 38

§

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

3

+

4

+

5

+

§ 47

§

originalno besedilo

EG

+

279, 229, 15

Sklicevanje 3

1

ALDE

+

Sklicevanje 10

2

ALDE

+

glasovanje: resolucija (kot celota)

PG

+

447, 57, 37

Zahteve za ločeno glasovanje

ALDE: §§ 21, 22in 23

PPE-DE: § 47

GUE/NGL: § 38

IND/DEM: §§ 2, 9 in 12

Zahteve za poimensko glasovanje

PPE-DE: končno glasovanje

Zahteve za glasovanje po delih

PSE, IND/DEM

§ 38

1. del:„meni, da je treba pred ... okrepitve že obstoječih organizacij“

2. del:„in možnost združitve le-teh z namenom izboljšanja njihovega delovanja;“

3. del: Ostanek besedila brez navedb: „postane del Agencije za temeljne pravice“ in „in bi lahko imel sedež na istem kraju“.

4. del: „postane del Agencije za temeljne pravice“

5. del: „in bi lahko imel sedež na istem kraju“

Razno

Maria Carlshamre (ALDE) je podala ustni predlog spremembe k odstavku 14.

„14. poudarja, da države članice in ustanove Unije uživajo posebno pravico do vložitve tožb pred Sodiščem v korist prava, in zavzema stališče, da lahko Parlament z uporabo tega načina braniti pravice državljanov v primerih, v katerih akt Unije morebiti vpliva na temeljne pravice;“

Skupina ALDE je umaknila predlog spremembe 3 k odstavku 14.

23.   Splošne smernice gospodarske politike

Poročilo: Robert GOEBBELS (A6-0150/2005)

| Predmet | p.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | § | originalno besedilo | | + | razdeljeno v dve uvodni izjavi — glej spodaj |
| § 2 | 4 | PPE-DE | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § | originalno besedilo | | ↓ | |
| § 4 | 5 | PPE-DE | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 5 | 6 | PPE-DE | PG | + | 268, 241, 21 |
| § 7 | 16 | PSE | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 8 | 7 | PPE-DE | | + | |
| Dopolnitev 1, del A, poglavje A(1), § 4 | 17 | PSE | | + | |
| Dopolnitev 2, del A, poglavje A(1), § 7 | 8 | PPE-DE | po delih | | |
| 1/PG | + | 442, 30, 38 |
| 2/PG | + | 289, 215, 7 |
| 3/PG | + | 283, 231, 4 |
| 18 | PSE | | ↓ | |
| Dopolnitev 3, del A, poglavje A(1), § 9 | 19 | PSE | | - | |
| 10 | PPE-DE | | + | |
| Dopolnitev 4, del A, poglavje A(1), § 11 | 9 | PPE-DE | | + | |
| 20 | PSE | | ↓ | |
| § | originalno besedilo | | ↓ | |
| Dopolnitev 5, del A, poglavje A(1), § 14 | 21 | PSE | | - | |
| 11 | PPE-DE | po delih | | |
| 1/PG | + | 456, 47, 14 |
| 2/PG | + | 295, 215, 6 |
| Dopolnitev 6, del A, poglavje A(2), § 6 | 12 | PPE-DE | EG | + | 263, 223, 27 |
| 22 | PSE | | ↓ | |
| Dopolnitev 7, del A, poglavje A(2), § 6(a) | § | originalno besedilo | loč. | - | |
| Dopolnitev 8, del B, poglavje B(1), § 4 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| Dopolnitev 9, del B, poglavje B(1), § 9 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| Dopolnitev 10, del B, poglavje B(1), § 14 | 13 | PPE-DE | | + | |
| Dopolnitev 11, del B, poglavje B(1), § 16 | 23 | PSE | | + | |
| Dopolnitev 12, del B, poglavje B(2), § 4 | 24 | PSE | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| 4 | + | |
| 5 | + | |
| § | originalno besedilo | | ↓ | |
| Dopolnitev 14, del B, poglavje B(2), § 9 | 14 | PPE-DE | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2/EG | + | 270, 202, 15 |
| 25 | PSE | | ↓ | |
| Dopolnitev 15, del B, poglavje B(2), § 11 | 26 | PSE | | + | |
| Uvodna izjava A | § | originalno besedilo | | + | razdeljeno v dve uvodni izjavi — glej spodaj |
| Uvodna izjava B | 1 | PPE-DE | | + | |
| Uvodna izjava F | 2 | PPE-DE | | + | prestavljeno za § 4 |
| Uvodna izjava G | § | originalno besedilo | | + | razdeljeno v dve uvodni izjavi — glej spodaj |
| Po uvodni izjavi G | 3 | PPE-DE | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2/EG | + | 247, 239, 7 |
| 3 | - | |
| Uvodna izjava H | 15 | PSE | po delih | | zadnji stavek uvodne izjave G brezpredmeten |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| glasovanje: resolucija (kot celota) | PG | + | 388, 69, 45 |

Predmet

p.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

§ 1

§

originalno besedilo

+

razdeljeno v dve uvodni izjavi — glej spodaj

§ 2

4

PPE-DE

po delih

1

+

2

-

§

originalno besedilo

↓

§ 4

5

PPE-DE

po delih

1

+

2

-

§ 5

6

PPE-DE

PG

+

268, 241, 21

§ 7

16

PSE

po delih

1

+

2

+

§ 8

7

PPE-DE

+

Dopolnitev 1, del A, poglavje A(1), § 4

17

PSE

+

Dopolnitev 2, del A, poglavje A(1), § 7

8

PPE-DE

po delih

1/PG

+

442, 30, 38

2/PG

+

289, 215, 7

3/PG

+

283, 231, 4

18

PSE

↓

Dopolnitev 3, del A, poglavje A(1), § 9

19

PSE

-

10

PPE-DE

+

Dopolnitev 4, del A, poglavje A(1), § 11

9

PPE-DE

+

20

PSE

↓

§

originalno besedilo

↓

Dopolnitev 5, del A, poglavje A(1), § 14

21

PSE

-

11

PPE-DE

po delih

1/PG

+

456, 47, 14

2/PG

+

295, 215, 6

Dopolnitev 6, del A, poglavje A(2), § 6

12

PPE-DE

EG

+

263, 223, 27

22

PSE

↓

Dopolnitev 7, del A, poglavje A(2), § 6(a)

§

originalno besedilo

loč.

-

Dopolnitev 8, del B, poglavje B(1), § 4

§

originalno besedilo

po delih

1

+

2

-

Dopolnitev 9, del B, poglavje B(1), § 9

§

originalno besedilo

po delih

1

+

2

-

Dopolnitev 10, del B, poglavje B(1), § 14

13

PPE-DE

+

Dopolnitev 11, del B, poglavje B(1), § 16

23

PSE

+

Dopolnitev 12, del B, poglavje B(2), § 4

24

PSE

po delih

1

+

2

+

3

+

4

+

5

+

§

originalno besedilo

↓

Dopolnitev 14, del B, poglavje B(2), § 9

14

PPE-DE

po delih

1

+

2/EG

+

270, 202, 15

25

PSE

↓

Dopolnitev 15, del B, poglavje B(2), § 11

26

PSE

+

Uvodna izjava A

§

originalno besedilo

+

razdeljeno v dve uvodni izjavi — glej spodaj

Uvodna izjava B

1

PPE-DE

+

Uvodna izjava F

2

PPE-DE

+

prestavljeno za § 4

Uvodna izjava G

§

originalno besedilo

+

razdeljeno v dve uvodni izjavi — glej spodaj

Po uvodni izjavi G

3

PPE-DE

po delih

1

+

2/EG

+

247, 239, 7

3

-

Uvodna izjava H

15

PSE

po delih

zadnji stavek uvodne izjave G brezpredmeten

1

+

2

+

glasovanje: resolucija (kot celota)

PG

+

388, 69, 45

Zahteve za ločeno glasovanje

PSE: Dopolnitev 7

PPE-DE: Dopolnitev 4

Zahteve za poimensko glasovanje

PSE: p. s. 6 in 11, končno glasovanje

Zahteve za glasovanje po delih

ALDE

Dopolnitev 9

1. del:celotno besedilo brez besed „na način, ki izpolnjuje socialne potrebe brez ogrožanja načel, kakovosti in financiranja“

2. del: te besede

ALDE, PSE, Verts/ALE

p.s. 24

1. del: celotno besedilo brez besed „zlasti... GSO in embrionalnih zarodnih celicah“

2. del:„zlasti s spodbujanjem bolj objektivnih informacij... področji raziskav“

3rd part:„kot so raziskave o zarodnih celicah“

4. del:„GSO in“

5. del:„embrionalnih“

PSE

p.s. 3

1. del: celotno besedilo brez besed „zgolj“ in „in visoko stopnjo zaposlenosti“

2. del:„zgolj“

3. del:„in visoko stopnjo zaposlenosti“

p.s. 4

1. del:„poudarja... tako žensk kot moških“

2. del:„v sektorju... kot moških“

p.s. 5

1. del: celotno besedilo brez besed „v polni pristojnosti ECB“

2. del: te besede

p.s. 8

1. del: celotno besedilo brez besed „nadaljnje reformirajo“ in „državljanov“

2. del:„nadaljnje reformirajo“

3. del:„državljanov“

PPE-DE

am 3

1. del: celotno besedilo brez besed „in visoko stopnjo zaposlenosti“

2. del: te besede

Dopolnitev 8

1. del: celotno besedilo brez bese „izračun“

2. del: ta beseda

Verts/ALE

p.s. 11

1. del: celotno besedilo brez besed „Uresničitev enotnega trga, reforme trga dela in“

2. del: te besede

p.s. 14

1. del: celotno besedilo brez besed „med drugim za učinkovito rabo tradicionalnih virov... Kjotskega protokola“

2. del: te besede

p.s. 15

1. del: celotno besedilo brez besed „večjo konkurenčnostjo in“

2. del: te besede

p.s. 16

1. del: celotno besedilo brez besede „konkurenčnosti“

2. del: ta beseda

Zahteve za glasovanje po delih

Skupina PSE je predlagala:

Uvodna izjava A se razdeli v dve uvodni izjavi:

1. del/uvodna izjava:„ker rast... ostaja šibko“

2. del/uvodna izjava:„ker strukturne reforme... počasi napredujejo,“

Uvodna izjava G se razdeli v dve uvodni izjavi:

1. del/uvodna izjava:„ker gospodarska rast... trajnostne rasti“

2. del/uvodna izjava:„ker je brezposelnost... večjimi vlaganji“

Odstavek 1 se razdeli na dva odstavka:

1. del/odstavek: celotno besedilo brez besed „podpira odločenost... boljšo kakovost življenja“

2. del/odstavek: te besede

24.   Agenda o socialni politiki za obdobje 2006—2010

Poročilo: Ria OOMEN-RUIJTEN (A6-0142/2005)

| Predmet | p.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG — pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | 7 | PPE-DE | EG | - | 215, 222, 13


  glej razno |
| § 2 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 4 | 9 | PPE-DE | | - | |
| § 6 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 7 | 8 | PPE-DE | EG | - | 200, 242, 13 |
| § 8 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 9 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1/EG | + | 263, 178, 10 |
| 2 | + | |
| | | | 3 | - | |
| | | | 4 | + | |
| | | | 5 | + | |
| § 10 | 1 | PPE-DE | | + | |
| § 12 | 2 | PPE-DE | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2/EG | - | 209, 223, 9 |
| § | originalno besedilo | | ↓ | |
| § 15 | 6 | PPE-DE | | + | |
| § 16 | § | originalno besedilo | loč. | ↓ | |
| § 18 | 5 | PPE-DE | | + | sprejetje 5 = odstavki 19-21 brezpredmetni |
| § 22 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 24 | 10 | PPE-DE | | - | |
| § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 28 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 32 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 34 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 39 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 41 | 4 | PPE-DE | | - | |
| § 45 | 3 | PPE-DE | | - | |
| § | originalno besedilo | po delih/EG | + | 267, 160, 8 |
| § 48 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 49 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| Uvodni izjavi D + M | § | originalno besedilo | | + | glej razno |
| Uvodna izjava F | § | originalno besedilo | loč. | | |
| 1 | + | |
| 2/EG | - | 202, 230, 8 |
| Uvodni izjavi I + J | § | originalno besedilo | | + | glej razno |
| Uvodna izjava L | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| glasovanje: resolucija (kot celota) | PG | + | 243, 131, 56 |

Predmet

p.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG — pripombe

§ 1

7

PPE-DE

EG

-

215, 222, 13

glej razno

§ 2

§

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

§ 4

9

PPE-DE

-

§ 6

§

originalno besedilo

loč.

+

§ 7

8

PPE-DE

EG

-

200, 242, 13

§ 8

§

originalno besedilo

loč.

+

§ 9

§

originalno besedilo

po delih

1/EG

+

263, 178, 10

2

+

3

-

4

+

5

+

§ 10

1

PPE-DE

+

§ 12

2

PPE-DE

po delih

1

+

2/EG

-

209, 223, 9

§

originalno besedilo

↓

§ 15

6

PPE-DE

+

§ 16

§

originalno besedilo

loč.

↓

§ 18

5

PPE-DE

+

sprejetje 5 = odstavki 19-21 brezpredmetni

§ 22

§

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

§ 24

10

PPE-DE

-

§

originalno besedilo

loč.

+

§ 28

§

originalno besedilo

loč.

+

§ 32

§

originalno besedilo

po delih

1

+

2

-

§ 34

§

originalno besedilo

po delih

1

+

2

-

§ 39

§

originalno besedilo

loč.

+

§ 41

4

PPE-DE

-

§ 45

3

PPE-DE

-

§

originalno besedilo

po delih/EG

+

267, 160, 8

§ 48

§

originalno besedilo

loč.

+

§ 49

§

originalno besedilo

loč.

+

Uvodni izjavi D + M

§

originalno besedilo

+

glej razno

Uvodna izjava F

§

originalno besedilo

loč.

1

+

2/EG

-

202, 230, 8

Uvodni izjavi I + J

§

originalno besedilo

+

glej razno

Uvodna izjava L

§

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

glasovanje: resolucija (kot celota)

PG

+

243, 131, 56

Razno

Skupina PPE-DE je predlagala:

| — | Uvodni izjavi D in M naj se združita na naslednji način:
  ker mala in srednje velika podjetja (MSP) v Uniji znatno prispevajo k rasti in stopnji zaposlenosti, ker zaposlujejo veliko število uslužbencev in ker je sedaj posebna pozornost namenjena ustvarjanju delovnih mest z začetno pomočjo in, na splošno, z MSP; zato morajo države članice spodbujati še zlasti podjetniški duh, inovacije in prijazno poslovno okolje, |
| --- | --- |

—

Uvodni izjavi D in M naj se združita na naslednji način:

ker mala in srednje velika podjetja (MSP) v Uniji znatno prispevajo k rasti in stopnji zaposlenosti, ker zaposlujejo veliko število uslužbencev in ker je sedaj posebna pozornost namenjena ustvarjanju delovnih mest z začetno pomočjo in, na splošno, z MSP; zato morajo države članice spodbujati še zlasti podjetniški duh, inovacije in prijazno poslovno okolje,

| — | Uvodni izjavi I in J se združita na naslednji način:
  ker so socialne politike osrednji dejavnik pri ustvarjanju socialne kohezije in zagotavljanju dostopa do temeljnih pravic ter osrednji dejavnik pri gospodarski rasti EU, |
| --- | --- |

—

Uvodni izjavi I in J se združita na naslednji način:

ker so socialne politike osrednji dejavnik pri ustvarjanju socialne kohezije in zagotavljanju dostopa do temeljnih pravic ter osrednji dejavnik pri gospodarski rasti EU,

| — | da se o odstavku 6 in p.s. 7 glasuje skupaj in da se prvi del odst. 6 — „socialnih razsežnosti globalizacije“ doda p.s. 7. |
| --- | --- |

—

da se o odstavku 6 in p.s. 7 glasuje skupaj in da se prvi del odst. 6 — „socialnih razsežnosti globalizacije“ doda p.s. 7.

Zahteve za ločeno glasovanje

GUE/NGL: § 2 in uvodna izjava F

ALDE: odstavki 6, 8, 24, 28, 34, 39, 45, 48 in 49

PPE-DE: uvodna izjava L in § 9

Zahteve za glasovanje po delih

GUE/NGL, Verts/ALE

§ 9

1. del:„meni, da obstaja potreba ... zdravstvene storitve in svetovanje;“

2. del:„poudarja dodano vrednost... in civilno družbo“

3. del:„(javno-zasebno partnerstvo);“

4. del:„opozarja na širši pomen“„boljšega upravljanja“;

5. del:„ugotavlja, da je letno srečanje ... in nevladnimi organizacijami;“

PPE-DE, ALDE

§ 32

1. del:„meni, da je, čeprav ... kohezijo družb držav članic;“

2. del:„v povezavi s tem ... financiranja socialne varnosti;“

ALDE

Uvodna izjava L

1. del:„ker mora biti združevanje ... z delovnimi izkušnjami,“

2. del:„in morajo za dosego ... usposobljenost, na drugi strani,“

§ 22

1. del:„poziva Komisijo, da se ... različica Direktive 90/394/EGS)“

2. del:„razširitev obsega uporabe ... ponavljajočega se dela;“

p.s. 2

1. del: celotno besedilo brez drugega črtanja

2. del: drugo črtanje

PPE-DE

§ 34

1. del:„podpira namero Komisije ... sodelovati vse strani“

2. del:„ter da mora temu slediti ... vsakega prebivalca Evropske unije;“

Uvodna izjava F

1. del:„ker je delovna mobilnost ... ni zadostno izkoriščen“

2. del:„spričo birokratskih in jezikovnih ovir,“

Verts/ALE

§ 2

1. del:„obžaluje, da zaradi splošnosti ... kot se navaja drugje;“

2. del:„v zvezi s tem upošteva ... mnogimi različnimi svetovnimi izzivi“;

Zahteva za poimensko glasovanje:

PPE-DE: končno glasovanje

---

PRILOGA II

IZID POIMENSKEGA GLASOVANJA

1.   Poročilo Morillon A6-0113/2005

Za: 574

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Lang, Martin Hans-Peter, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 15

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Mote

Vzdržan: 10

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Coûteaux, Louis, Speroni

NI: Baco, Kozlík

PSE: Szejna, Weber Henri

Verts/ALE: van Buitenen

2.   Poročilo Poli Bortone A6-0128/2005

Za: 385

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Guidoni

IND/DEM: Adwent, Blokland, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Papastamkos, Parish, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Assis, Attard-Montalto, Beňová, Bullmann, Capoulas Santos, Duin, Estrela, Ferreira Elisa, Gebhardt, Glante, Gomes, Gröner, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Jöns, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lévai, Mann Erika, Mikko, Pahor, Piecyk, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, dos Santos, Tarand, Thomsen, Vincenzi, Walter, Weiler

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański

Proti: 214

ALDE: Cocilovo, Di Pietro

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Coûteaux, Louis, Speroni

NI: Lang, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: De Poli, Dionisi

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kósáné Kovács, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vzdržan: 8

GUE/NGL: Rizzo

NI: Claeys, Dillen, Mote, Vanhecke

PPE-DE: Březina, Esteves

Verts/ALE: van Buitenen

3.   Poročilo Poli Bortone A6-0128/2005

Za: 376

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Guidoni

IND/DEM: Adwent, Blokland, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Bullmann, Duin, Gebhardt, Glante, Gröner, Haug, Jöns, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lévai, Mann Erika, Piecyk, Prets, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Schulz, Thomsen, Vincenzi, Walter, Weiler

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański

Proti: 220

ALDE: Di Pietro

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Speroni

NI: Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: De Poli, Dionisi

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vzdržan: 6

GUE/NGL: Rizzo

NI: Claeys, Dillen, Mote, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

4.   Poročilo Poli Bortone A6-0128/2005

Za: 376

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Adwent, Blokland, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Duin, Ferreira Elisa, Gebhardt, Glante, Goebbels, Gröner, Hasse Ferreira, Haug, Jöns, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lévai, McAvan, Mann Erika, Panzeri, Piecyk, Prets, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Vincenzi, Walter, Weiler

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański

Proti: 218

ALDE: Di Pietro

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio

NI: Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: De Poli, Dionisi

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vzdržan: 12

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo

IND/DEM: Coûteaux, Louis, Speroni

NI: Claeys, Dillen, Mote, Vanhecke

PSE: Schulz, Thomsen

Verts/ALE: van Buitenen

5.   Poročilo Poli Bortone A6-0128/2005

Za: 372

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Adwent, Blokland, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits, Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Bullmann, Duin, Gebhardt, Glante, Goebbels, Gröner, Haug, Herczog, Jöns, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lévai, Mann Erika, Napoletano, Piecyk, Prets, Rapkay, Rasmussen, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Schulz, Vincenzi, Walter, Weiler

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański

Proti: 222

ALDE: Di Pietro

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Speroni

NI: Lang, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: De Poli, Dionisi

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vzdržan: 12

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo

IND/DEM: Bloom, Coûteaux, Farage, Louis, Železný

NI: Claeys, Dillen, Mote, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

6.   Poročilo Poli Bortone A6-0128/2005

Za: 489

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Adwent, Blokland, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Christensen, Corbey, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tarand, Thomsen, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański

Proti: 110

ALDE: Di Pietro

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Speroni

NI: Claeys, Dillen, Lang, Mölzer, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Dionisi, Lombardo

PSE: Berès, Bono, Carlotti, Castex, Cercas, Corbett, Cottigny, D'Alema, Désir, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Leinen, Lienemann, Moscovici, Napoletano, Roure, Szejna, Titley, Weber Henri, Wiersma

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vzdržan: 8

GUE/NGL: Rizzo

IND/DEM: Coûteaux, Louis, Železný

NI: Mote

PSE: Vaugrenard, Vergnaud

Verts/ALE: van Buitenen

7.   Poročilo Poli Bortone A6-0128/2005

Za: 371

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Adwent, Booth, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Bullmann, Douay, Duin, Gebhardt, Glante, Gröner, Haug, Herczog, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lévai, Mann Erika, Piecyk, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Schulz, Vincenzi, Walter, Weiler, Zingaretti

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański

Proti: 228

ALDE: Cocilovo, Di Pietro

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Borghezio, Coûteaux, Louis, Speroni

NI: Claeys, Dillen, Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: De Poli, Dionisi, Lombardo

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Pirilli, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vzdržan: 8

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo

IND/DEM: Bloom, Bonde, Železný

NI: Mote

PSE: Goebbels

Verts/ALE: van Buitenen

8.   Poročilo Poli Bortone A6-0128/2005

Za: 366

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Adwent, Blokland, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Duin, Gebhardt, Glante, Gröner, Haug, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lévai, Mann Erika, Piecyk, Rapkay, Rasmussen, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Vincenzi, Walter, Weiler

UEN: Bielan, Janowski, Kamiński, Roszkowski, Szymański

Proti: 235

ALDE: Cocilovo, Di Pietro

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Speroni

NI: Dillen, Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: De Poli, Dionisi, Lombardo

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vzdržan: 5

IND/DEM: Bloom

NI: Claeys, Mote, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

9.   Poročilo Poli Bortone A6-0128/2005

Za: 379

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Adwent, Blokland, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Bullmann, Duin, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Gebhardt, Glante, Goebbels, Gröner, Hasse Ferreira, Haug, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Leinen, Lévai, Mann Erika, Piecyk, Prets, Rapkay, Rasmussen, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Schulz, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański

Proti: 226

ALDE: Chiesa, Cocilovo, Di Pietro

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bloom, Bonde, Borghezio, Speroni

NI: Claeys, Dillen, Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: De Poli, Dionisi, Lombardo

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vzdržan: 2

NI: Mote

Verts/ALE: van Buitenen

10.   Poročilo Poli Bortone A6-0128/2005

Za: 367

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Adwent, Blokland, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Bullmann, Duin, Gebhardt, Glante, Goebbels, Gröner, Hasse Ferreira, Haug, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Leinen, Lévai, Mann Erika, Piecyk, Prets, Rapkay, Roth-Behrendt, Rothe, Schulz, Tarand, Vincenzi, Walter, Weiler

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański

Verts/ALE: Jonckheer, Turmes

Proti: 226

ALDE: Cocilovo, Di Pietro

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Speroni, Titford, Whittaker, Wise

NI: Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: De Poli, Dionisi, Lombardo

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vzdržan: 7

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo

IND/DEM: Bloom, Louis, Železný

NI: Mote

Verts/ALE: van Buitenen

11.   Poročilo Poli Bortone A6-0128/2005

Za: 372

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Adwent, Blokland, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Berlinguer, Bullmann, Dobolyi, Duin, Gebhardt, Glante, Goebbels, Gomes, Gröner, Haug, Herczog, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Leinen, Lévai, Mann Erika, Piecyk, Prets, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Schulz, Tarand, Vincenzi, Walter, Weiler

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański

Proti: 228

ALDE: Di Pietro

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Speroni, Titford, Whittaker, Wise

NI: Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: De Poli, Dionisi, Lombardo

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Koterec, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rasmussen, Reynaud, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Szejna, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vzdržan: 8

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo

IND/DEM: Coûteaux, Louis, Železný

NI: Mote

PSE: Dührkop Dührkop

Verts/ALE: van Buitenen

12.   Poročilo Poli Bortone A6-0128/2005

Za: 508

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Adwent, Blokland, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański

Proti: 86

ALDE: Di Pietro

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Speroni

NI: Dillen, Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: De Poli, Dionisi, Lombardo

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vzdržan: 4

ALDE: Toia

IND/DEM: Železný

NI: Mote

Verts/ALE: van Buitenen

13.   Poročilo Poli Bortone A6-0128/2005

Za: 66

ALDE: Chiesa, Cocilovo, De Sarnez, Guardans Cambó, Lehideux, Sbarbati, Staniszewska

GUE/NGL: de Brún, Liotard, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Lang, Mölzer, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: del Castillo Vera, Cederschiöld, Daul, De Poli, Lombardo, Sumberg, Tannock

PSE: Christensen, Duin, Herczog, Jørgensen, Lévai

UEN: Bielan, Janowski, Kamiński, Roszkowski, Ryan, Szymański

Verts/ALE: Auken, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hudghton, Jonckheer, Lucas, Onesta, Schlyter, Turmes

Proti: 497

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann, Morgantini, Strož

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits, Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Coelho, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Frassoni

Vzdržan: 49

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Železný

NI: Mote

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Cramer, Evans Jillian, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

14.   Poročilo Poli Bortone A6-0128/2005

Za: 137

ALDE: Di Pietro, Sbarbati

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Lang, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: De Poli, Dionisi, Grosch, Hortefeux, Lombardo, Zatloukal

PSE: Berès, Bono, Carlotti, Castex, Christensen, Cottigny, Désir, Douay, Ferreira Anne, Guy-Quint, Hamon, Jørgensen, Kristensen, Le Foll, Lienemann, Napoletano, Peillon, Reynaud, Roure, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Kamiński, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 461

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Kozlík, Masiel

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Corbett, Corbey, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Krasts, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański, Zīle

Vzdržan: 7

IND/DEM: Blokland, Speroni, Železný

NI: Allister, Baco, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

15.   Poročilo Poli Bortone A6-0128/2005

Za: 255

ALDE: Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Laperrouze, Morillon, Prodi, Ries, Van Hecke

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Lang, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: Brunetta, Castiglione, Dionisi, Ebner, Fatuzzo, Gargani, Martens, Méndez de Vigo, Ouzký, Sartori, Tajani

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Koterec, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 332

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, De Sarnez, Duquesne, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Kozlík, Masiel, Mote, Resetarits, Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Bono, Bullmann, Busquin, De Keyser, Duin, Gebhardt, Glante, Goebbels, Gröner, Haug, Jöns, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Leinen, Lévai, Madeira, Mann Erika, Piecyk, Prets, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Schulz, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler

Vzdržan: 8

ALDE: Ek

NI: Claeys, Dillen, Vanhecke

PPE-DE: Demetriou, Sonik

PSE: Hänsch

Verts/ALE: van Buitenen

16.   Poročilo Poli Bortone A6-0128/2005

Za: 159

ALDE: Chiesa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Laperrouze, Morillon, Ries, Takkula, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Borghezio, Speroni

NI: Baco, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Lang, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: Dionisi, Sonik

PSE: Andersson, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beňová, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Cercas, Corbett, Cottigny, D'Alema, Díez González, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gill, Gomes, Grech, Gruber, Gurmai, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Kinnock, Lehtinen, Locatelli, McAvan, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Riera Madurell, Rouček, Scheele, Segelström, Skinner, Stihler, Szejna, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Westlund, Whitehead, Wynn

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Kamiński, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 424

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, De Sarnez, Ek, Gentvilas, Geremek, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Adwent, Batten, Blokland, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Mote, Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Carlotti, Casaca, Christensen, De Keyser, De Rossa, Désir, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Ferreira Anne, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Mann Erika, Mikko, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rosati, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Schulz, Sornosa Martínez, Swoboda, Tarand, Thomsen, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Bielan, Janowski, Szymański

Vzdržan: 6

IND/DEM: Bloom

NI: Claeys, Resetarits, Vanhecke

PSE: dos Santos

Verts/ALE: van Buitenen

17.   Poročilo Poli Bortone A6-0128/2005

Za: 303

ALDE: Alvaro, Budreikaitė, Di Pietro, Geremek, Hennis-Plasschaert, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Manders, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Prodi, Schuth, Van Hecke

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Busquin, De Keyser, Duin, Gebhardt, Glante, Goebbels, Gröner, Haug, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Leinen, Lévai, Mann Erika, Piecyk, Prets, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Schulz, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler

UEN: Bielan, Janowski, Kamiński, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Horáček, Trüpel, Voggenhuber

Proti: 286

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Speroni, Titford, Whittaker, Wise

NI: Dillen, Lang, Mölzer, Mote, Resetarits, Schenardi

PPE-DE: Bonsignore, Dionisi, Ferber, Karas, Nassauer

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Evans Jillian, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Vzdržan: 10

IND/DEM: Blokland, Coûteaux, Louis, Železný

NI: Claeys, Vanhecke

PPE-DE: Lombardo

PSE: van den Burg, Whitehead

Verts/ALE: van Buitenen

18.   Poročilo Poli Bortone A6-0128/2005

Za: 115

ALDE: Jensen, Riis-Jørgensen, Van Hecke

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Blokland, Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Resetarits

PSE: Andersson, Berès, Bono, Carlotti, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hedh, Hedkvist Petersen, Jørgensen, Kristensen, Le Foll, Moscovici, Peillon, Reynaud, Roure, Segelström, Szejna, Vaugrenard, Vergnaud, Westlund, Whitehead

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 483

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Speroni, Titford, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Bobošíková, De Michelis, Dillen, Masiel, Mölzer, Mote, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Vzdržan: 11

ALDE: Toia

GUE/NGL: Morgantini

IND/DEM: Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Claeys, Kozlík, Lang, Schenardi

Verts/ALE: van Buitenen

19.   Poročilo Poli Bortone A6-0128/2005

Za: 40

GUE/NGL: de Brún, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Blokland, Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Corbey, De Rossa

Verts/ALE: Auken, Hudghton, Lucas, Schlyter

Proti: 513

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Morgantini

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Speroni, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Flautre, Turmes

Vzdržan: 53

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

NI: Mote

UEN: Bielan, Janowski, Kamiński, Roszkowski

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

20.   Poročilo Poli Bortone A6-0128/2005

Za: 43

ALDE: Onyszkiewicz, Sbarbati

GUE/NGL: McDonald, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Blokland, Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík

UEN: Bielan, Janowski, Kamiński, Roszkowski, Szymański, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Hudghton, Jonckheer, Lambert, Romeva i Rueda, Schlyter, Turmes

Proti: 512

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Catania, Figueiredo, Henin, Kohlíček, Markov, Morgantini, Musacchio, Portas, Ransdorf, Rizzo

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Speroni, Titford, Whittaker, Wise

NI: Bobošíková, Lang, Masiel, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella

Verts/ALE: Breyer, Cramer, Flautre

Vzdržan: 39

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Flasarová, Guerreiro, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Papadimoulis, Pflüger, Strož, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Mote, Vanhecke

PPE-DE: Demetriou

Verts/ALE: Aubert, van Buitenen, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Kusstatscher, Onesta, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

21.   Poročilo Poli Bortone A6-0128/2005

Za: 458

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, De Sarnez, Di Pietro, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Brie, Flasarová, Kaufmann, Maštálka, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beňová, Berger, Berman, Bösch, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tarand, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: de Groen-Kouwenhoven

Proti: 116

ALDE: Busk, Degutis, Drčar Murko, Duff, Jensen, Karim, Ries

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Lang, Mölzer, Mote, Schenardi

PPE-DE: Březina, Kušķis, Sumberg, Tannock

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Beglitis, Berès, van den Berg, Bozkurt, Cashman, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, Evans Robert, Ferreira Anne, Ford, Gill, Gurmai, Hamon, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Jørgensen, Kinnock, Kristensen, Lambrinidis, McAvan, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Moraes, Morgan, Moscovici, Myller, Obiols i Germà, Reynaud, Sifunakis, Skinner, Stihler, Titley, Westlund, Whitehead, Wynn

UEN: Pavilionis

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vzdržan: 15

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, Liotard, McDonald, Markov, Wagenknecht

NI: Claeys, Dillen, Vanhecke

PSE: Rasmussen, Wiersma

UEN: Camre, Didžiokas, Musumeci

Verts/ALE: van Buitenen

22.   Poročilo Scheele A6-0124/2005

Za: 50

ALDE: Di Pietro

GUE/NGL: McDonald, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Carollo, Cederschiöld, Chmielewski, Záborská

UEN: Bielan, Camre, Janowski, Kamiński, Muscardini, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Auken, Flautre, Jonckheer, Lucas, Schlyter

Proti: 482

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, La Russa, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Hudghton, Onesta

Vzdržan: 54

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

NI: Mote

UEN: Krasts, Kristovskis, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

23.   Poročilo Scheele A6-0124/2005

Za: 51

GUE/NGL: de Brún, McDonald, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Czarnecki Ryszard, Dillen, Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Janowski, Kamiński, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Bennahmias, Hudghton, Lucas, Schlyter

Proti: 485

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Crowley, Didžiokas, Ó Neachtain, Pavilionis, Ryan

Verts/ALE: Jonckheer, Turmes

Vzdržan: 56

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux

NI: Claeys, Mote, Vanhecke

UEN: Krasts

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

24.   Poročilo Scheele A6-0124/2005

Za: 516

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Brie, Flasarová, Maštálka, Strož, Triantaphyllides, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Kozlík, Lang, Masiel, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Tatarella, Zīle

Proti: 69

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Svensson, Uca, Verges, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Mote

PPE-DE: Wuermeling

PSE: Gurmai

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vzdržan: 6

GUE/NGL: Morgantini

IND/DEM: Krupa

NI: Allister

PSE: Lehtinen

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

25.   Poročilo Malmström A6-0135/2005

Za: 341

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis

GUE/NGL: Liotard, Meijer, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Lang, Masiel, Mölzer, Resetarits, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Correia, Cottigny, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Grabowska, Ilves, Kindermann, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, Mikko, Pahor, Rosati, Szejna, Tarand, Van Lancker

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Zīle

Proti: 183

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: de Brún, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, McDonald, Maštálka, Pflüger, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Belohorská, Romagnoli

PPE-DE: Nassauer

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, Gebhardt, Gill, Goebbels, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Peillon, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Vzdržan: 34

ALDE: Drčar Murko

GUE/NGL: Adamou, Brie, Catania, Figueiredo, Guidoni, Kaufmann, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Rizzo, Uca, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Speroni, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Bobošíková, Kozlík, Mote

PPE-DE: Esteves, Itälä

PSE: Gierek

Verts/ALE: van Buitenen, de Groen-Kouwenhoven

26.   Poročilo Malmström A6-0135/2005

Za: 66

ALDE: Andrejevs, Onyszkiewicz, Staniszewska, Starkevičiūtė, Toia

GUE/NGL: de Brún, McDonald, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Lang, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Kušķis, Landsbergis, Queiró, Záborská

PSE: Christensen, Ilves, Jørgensen, Kristensen, Mikko, Pahor, Tarand, Thomsen

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Zīle

Proti: 492

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Mote, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Titley, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Vzdržan: 18

ALDE: Kułakowski

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Esteves

PSE: Rosati

Verts/ALE: van Buitenen

27.   Poročilo Malmström A6-0135/2005

Za: 154

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Liotard, McDonald, Meijer, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Speroni, Tomczak

NI: Battilocchio, De Michelis, Resetarits

PPE-DE: Gutiérrez-Cortines, Kamall, Landsbergis, Lombardo, Stubb, Ulmer

PSE: Busquin, Christensen, Désir, Ilves, Jørgensen, Kristensen, Lévai, Mann Erika, Mikko, Pahor, Rasmussen, Rosati, Tarand

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Musumeci, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Proti: 397

ALDE: Chiesa, Di Pietro

GUE/NGL: Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Maštálka, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Blokland, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Rogalski, Wierzejski, Železný

NI: Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Lang, Masiel, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Titley, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Crowley, Didžiokas, Ó Neachtain, Ryan

Vzdržan: 21

GUE/NGL: Pflüger, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Brepoels

PSE: Thomsen

UEN: Muscardini

Verts/ALE: van Buitenen

28.   Poročilo Malmström A6-0135/2005

Za: 220

ALDE: Andrejevs, Chiesa, Di Pietro

GUE/NGL: Kohlíček, Maštálka, Strož

IND/DEM: Adwent, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Masiel

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Ford, Hedh, Thomsen

UEN: Crowley, Ó Neachtain, Pavilionis, Ryan, Szymański

Proti: 325

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Coûteaux, Železný

NI: Battilocchio, De Michelis, Dillen, Resetarits

PPE-DE: Bonsignore, Buzek, Deva, Ebner, Gawronski, Handzlik, Kaczmarek, Kauppi, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kuźmiuk, Lombardo, Mauro, Olbrycht, Pieper, Piskorski, Pomés Ruiz, Saryusz-Wolski, Stubb, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zaleski

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Titley, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Vzdržan: 24

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Claeys, Kozlík, Lang, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Zieleniec

Verts/ALE: van Buitenen

29.   Poročilo Malmström A6-0135/2005

Za: 364

ALDE: Andrejevs, Di Pietro, Nicholson of Winterbourne

GUE/NGL: Flasarová, Kohlíček, Maštálka, Strož

IND/DEM: Adwent, Bonde, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Rogalski, Wierzejski

NI: Czarnecki Ryszard, Masiel

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Harbour, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pinheiro, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wuermeling, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Titley, Van Lancker, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García

UEN: Crowley, Ó Neachtain, Pavilionis, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Proti: 151

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Borghezio, Coûteaux, Louis, Piotrowski, Speroni, Tomczak, Železný

NI: Battilocchio, De Michelis, Resetarits

PPE-DE: Buzek, Ebner, Gawronski, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Kaczmarek, Kauppi, Klich, Koch, Kudrycka, Kuźmiuk, Landsbergis, Olbrycht, Pieper, Piskorski, Pleštinská, Saryusz-Wolski, Stubb, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski

PSE: Lehtinen, Mikko, Panzeri, Rasmussen, Rosati, Sacconi, Tarand, Vincenzi, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Bielan, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Jonckheer

Vzdržan: 32

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Pflüger, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Baco, Bobošíková, Claeys, Dillen, Kozlík, Lang, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Konrad, McMillan-Scott, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Locatelli

UEN: Camre, Muscardini

Verts/ALE: van Buitenen

30.   Poročilo Malmström A6-0135/2005

Za: 370

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Flasarová, Maštálka, Meijer, Morgantini, Strož

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, De Michelis, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Beazley, Belet, Böge, Bowis, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Caspary, Chmielewski, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doyle, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fraga Estévez, Friedrich, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Gomolka, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kasoulides, Klamt, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lulling, Mann Thomas, Marques, Martens, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Papastamkos, Parish, Pieper, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ribeiro e Castro, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Škottová, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vidal-Quadras Roca, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Stihler, Swoboda, Szejna, Thomsen, Titley, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes

Proti: 114

ALDE: Andrejevs

GUE/NGL: Adamou, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Masiel, Mölzer, Mote, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Becsey, Brunetta, Carollo, del Castillo Vera, Cederschiöld, Doorn, Dover, Fjellner, Florenz, Fontaine, Gál, Gaľa, Gyürk, Handzlik, Helmer, Hökmark, Hoppenstedt, Ibrisagic, Kaczmarek, Kauppi, Kirkhope, Klich, Kušķis, Kuźmiuk, Liese, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mauro, Olbrycht, Ouzký, Piskorski, Pleštinská, Purvis, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Sonik, Stubb, Ulmer, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Ilves

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Jonckheer, Ždanoka

Vzdržan: 64

GUE/NGL: Sjöstedt

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Knapman, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Bobošíková, Kozlík, Lang, Schenardi

PPE-DE: Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Callanan, Coelho, Daul, Duka-Zólyomi, Fajmon, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gräßle, Harbour, Heaton-Harris, Hudacký, Itälä, Jałowiecki, Jordan Cizelj, Koch, Konrad, Landsbergis, Langendries, McGuinness, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Olajos, Panayotopoulos-Cassiotou, Pinheiro, Podestà, Podkański, Queiró, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Schierhuber, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Spautz, Szájer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Zaleski, Zvěřina, Zwiefka

Verts/ALE: van Buitenen

31.   Poročilo Malmström A6-0135/2005

Za: 488

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Liotard, Meijer, Sjöstedt

IND/DEM: Adwent, Blokland, Bonde, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Hassi

Proti: 20

GUE/NGL: Flasarová, Henin, Kohlíček, Maštálka, Ransdorf, Strož

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Mote

PPE-DE: Wuermeling

Verts/ALE: Frassoni, de Groen-Kouwenhoven

Vzdržan: 63

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, McDonald, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Borghezio, Krupa

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Kozlík, Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Hammerstein Mintz, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

32.   Poročilo Gal A6-0144/2005

Za: 447

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Ludford, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, De Michelis, Masiel

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Titley, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Muscardini, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Proti: 57

IND/DEM: Adwent, Batten, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Baco, Czarnecki Ryszard, Mote

PPE-DE: Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Deva, Dover, Duchoň, Fajmon, Florenz, Harbour, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Sturdy, Tannock, Wuermeling, Zahradil, Zvěřina

UEN: Bielan, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Pirilli, Roszkowski, Szymański

Vzdržan: 37

ALDE: Alvaro, Hennis-Plasschaert, Maaten, Manders, Mulder

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, Guerreiro, McDonald, Pflüger, Wagenknecht

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Kozlík, Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Caspary, Jałowiecki, Mauro, Reul, Sonik

PSE: Gröner

UEN: Camre, Crowley, Didžiokas, Kristovskis, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Poli Bortone, Ryan, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

33.   Poročilo Goebbels A6-0150/2005

Za: 268

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

IND/DEM: Blokland, Bonde, Železný

NI: Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Becsey, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Berlinguer, D'Alema, Kuc, Lehtinen, Mikko, Sakalas, Szejna, Tarand, Vincenzi, Weber Henri, Zani

UEN: Angelilli, Berlato, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Szymański, Tatarella, Zīle

Proti: 241

ALDE: Chiesa, Cocilovo, Costa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel

PPE-DE: Bauer, Beazley, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Deva, Dimitrakopoulos, Dover, Duchoň, Fajmon, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gräßle, Guellec, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Ouzký, Parish, Schnellhardt, Silva Peneda, Škottová, Stevenson, Zahradil, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Lavarra, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Thomsen, Van Lancker, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Crowley, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes

Vzdržan: 21

ALDE: Lambsdorff

IND/DEM: Borghezio, Goudin, Lundgren

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Kozlík, Mote, Vanhecke

PPE-DE: Belet, Samaras

PSE: Reynaud, Vergnaud

UEN: Bielan, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Ryan

Verts/ALE: van Buitenen

34.   Poročilo Goebbels A6-0150/2005

Za: 442

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

IND/DEM: Blokland, Bonde, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Masiel

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, Estrela, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes

Proti: 30

ALDE: Chiesa

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Czarnecki Ryszard

PSE: Berger, Hamon, Hedh, Reynaud

Verts/ALE: Cramer, Evans Jillian, Horáček, Lichtenberger, Onesta, Ždanoka

Vzdržan: 38

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

NI: Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Rosati

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

35.   Poročilo Goebbels A6-0150/2005

Za: 289

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

IND/DEM: Blokland, Železný

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Lévai

UEN: Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella

Proti: 215

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Battilocchio, Claeys, De Michelis, Dillen, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, Estrela, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lavarra, Lehtinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Vzdržan: 7

NI: Baco, Kozlík, Mote

PSE: Rosati

UEN: Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: van Buitenen

36.   Poročilo Goebbels A6-0150/2005

Za: 283

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

IND/DEM: Blokland, Železný

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Rosati

UEN: Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan

Proti: 231

ALDE: Chiesa, Cocilovo

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Battilocchio, Claeys, De Michelis, Dillen, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, Estrela, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Vzdržan: 4

NI: Mote

PPE-DE: Thyssen

UEN: Szymański

Verts/ALE: van Buitenen

37.   Poročilo Goebbels A6-0150/2005

Za: 456

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

IND/DEM: Blokland, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, De Michelis, Masiel

PPE-DE: Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, Estrela, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Breyer, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Proti: 47

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Mote

Vzdržan: 14

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Kozlík, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Esteves

PSE: Bullmann

Verts/ALE: van Buitenen

38.   Poročilo Goebbels A6-0150/2005

Za: 295

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

IND/DEM: Blokland, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, De Michelis

PPE-DE: Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: van den Berg, Christensen, Jørgensen, Kristensen, Rosati

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Flautre

Proti: 215

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Claeys, Dillen, Masiel, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Vzdržan: 6

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Belohorská, Czarnecki Ryszard, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

39.   Poročilo Goebbels A6-0150/2005

Za: 388

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Kozlík, Masiel

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Harangozó, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella

Proti: 69

ALDE: Davies

GUE/NGL: Adamou, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Pflüger, Wagenknecht

IND/DEM: Adwent, Batten, Blokland, Bonde, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Schenardi

PPE-DE: Mauro, Záborská

PSE: Bullmann, Duin, Ferreira Anne, Gebhardt, Gill, Glante, Haug, Kreissl-Dörfler, Morgan, Piecyk, Van Lancker

UEN: Bielan, Camre, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Vzdržan: 45

ALDE: Harkin

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

NI: Claeys, Romagnoli, Vanhecke

PSE: Berès, Bösch, Bono, Carnero González, Cottigny, Désir, Douay, Gomes, Gröner, Hamon, Jöns, Reynaud, Rothe, Roure, Skinner, Weiler

UEN: Crowley, Janowski, Ó Neachtain, Pavilionis, Ryan, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

40.   Poročilo Oomen-Ruijten A6-0142/2005

Za: 243

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Chiesa, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Duquesne, Fourtou, Gibault, Hall, Harkin, Jäätteenmäki, Kacin, Morillon, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Prodi, Sbarbati, Toia, Virrankoski

NI: Battilocchio, Belohorská, Kozlík, Masiel

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Brok, Brunetta, Busuttil, Carollo, Casa, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Fontaine, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Gräßle, Grossetête, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Klamt, Klaß, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Langendries, Lehne, Lulling, Mann Thomas, Martens, Matsis, Mavrommatis, Mikolášik, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pinheiro, Podestà, Poettering, Ribeiro e Castro, Saïfi, Samaras, Sartori, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Spautz, Šťastný, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Varvitsiotis, Vlasto, Záborská

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Lavarra, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Morgan, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Piecyk, Pinior, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tarand, Thomsen, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, La Russa, Musumeci, Pavilionis, Pirilli, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Kusstatscher, Lambert, Lucas, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Proti: 131

ALDE: Alvaro, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Drčar Murko, Duff, Ek, Geremek, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Maaten, Malmström, Manders, Neyts-Uyttebroeck, Oviir, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen

IND/DEM: Batten, Blokland, Clark, Goudin, Lundgren, Tomczak, Whittaker, Wise

NI: Claeys, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ayuso González, Beazley, Böge, Bonsignore, Březina, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Caspary, del Castillo Vera, De Poli, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Ehler, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kamall, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Kušķis, Langen, Laschet, Lechner, López-Istúriz White, McGuinness, Mato Adrover, Mayer, Mayor Oreja, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, Olbrycht, Ouzký, Parish, Pieper, Piskorski, Pleštinská, Pomés Ruiz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schwab, Škottová, Sonik, Stevenson, Stubb, Sturdy, Tajani, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Camre

Vzdržan: 56

ALDE: Matsakis, Mohácsi, Polfer

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Wierzejski

NI: Baco

PPE-DE: Deß, Gomolka, Gyürk, Jeggle, Karas, Kuźmiuk, Mauro, Papastamkos, Podkański, Rübig, Schierhuber, Stenzel

UEN: Bielan, Didžiokas, Janowski, Krasts, Kristovskis, Roszkowski, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

---

SPREJETA BESEDILA

P6_TA(2005)0188

Četrtletni nefinančni računi ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o sestavljanju četrtletnih nefinančnih računov po institucionalnih sektorjih (15235/1/2004 — C6-0091/2005 — 2003/0296(COD))

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (15235/1/2004 — C6-0091/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (15235/1/2004 — C6-0091/2005),

| — | ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (1) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2003)0789) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (1) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2003)0789) (2),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju člena 67 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0152/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0152/2005),

| 1. | odobri skupno stališče; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče;

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s skupnim stališčem; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s skupnim stališčem;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše akt s predsednikom Sveta v skladu s členom 254(1) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše akt s predsednikom Sveta v skladu s členom 254(1) Pogodbe ES;

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj podpiše akt, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj podpiše akt, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 103 E, 29.4.2004, str. 141.

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

P6_TA(2005)0189

Večletni program za podjetja in podjetništvo ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2000/819/ES o večletnem programu za podjetja in podjetništvo, zlasti za majhna in srednja podjetja (MSP) (2001-2005) (KOM(2004)0781 — C6-0242/2004 — 2004/0272(COD))

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2004)0781) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2004)0781) (1),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) in člena 157(3) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0242/2004), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 157(3) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0242/2004),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A6-0118/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A6-0118/2005),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

P6_TC1-COD(2004)0272

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 26. maja 2005 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2005/ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2000/819/ES o večletnem programu za podjetja in podjetništvo ter zlasti za mala in srednja podjetja (MSP) (2001-2005)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 157(3),

ob upoštevanju predloga Komisije (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Nujno je zagotoviti stalnost podpore Skupnosti podjetjem in podjetništvu, zlasti majhnim in srednje velikim podjetjem. |
| --- | --- |

(1)

Nujno je zagotoviti stalnost podpore Skupnosti podjetjem in podjetništvu, zlasti majhnim in srednje velikim podjetjem.

| (2) | Obdobje veljavnosti Odločbe 2000/819/ES (3) je zato primerno podaljšati za eno leto do 31. decembra 2006 in finančni referenčni znesek povišati za
  88 500 000 EUR
  . |
| --- | --- |

(2)

Obdobje veljavnosti Odločbe 2000/819/ES (3) je zato primerno podaljšati za eno leto do 31. decembra 2006 in finančni referenčni znesek povišati za
  88 500 000 EUR
  .

| (3) | Odločbo 2000/819/ES je zato potrebno ustrezno spremeniti |
| --- | --- |

(3)

Odločbo 2000/819/ES je zato potrebno ustrezno spremeniti

SKLENILA:

Člen 1

Odločba 2000/819/ES se spremeni, kot sledi:

| (1) | V členu 7(1) se finančni referenčni znesek 450 milijonov evrov nadomesti s
  538 500 000 EUR
  . |
| --- | --- |

(1)

V členu 7(1) se finančni referenčni znesek 450 milijonov evrov nadomesti s
  538 500 000 EUR
  .

| (2) | V členu 8 se datum 31. december 2005 nadomesti z datumom 31. december 2006. |
| --- | --- |

(2)

V členu 8 se datum 31. december 2005 nadomesti z datumom 31. december 2006.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V ..., ...

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C [...], [...], str. [...].

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2005.

2

Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2005

(3)  UL L 333, 29.12.2000, str. 84. Odločba, nazadnje spremenjena z Odločbo Evropskega parlamenta in Sveta št. 593/2004/ES (UL L 268, 16.8.2004, str. 3).

3

P6_TA(2005)0190

Sporazum ES-Čile o nekaterih vidikih storitev zračnega prevoza *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Čile o nekaterih vidikih storitev zračnega prevoza (KOM(2004)0829 — C6-0011/2005 — 2004/0289(CNS))

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (KOM(2004)0829) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (KOM(2004)0829) (1),

| — | ob upoštevanju člena 80(2) in prvega stavka prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 80(2) in prvega stavka prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0011/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0011/2005),

| — | ob upoštevanju členov 51 in 83(7) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 51 in 83(7) svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A6-0100/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A6-0100/2005),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Čile. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Čile.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

P6_TA(2005)0191

Financiranje študij in pilotskih projektov na področju skupne ribiške politike *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Odločbe Sveta o spremembi Odločbe 2000/439/ES z dne 29. junija 2000 o finančnem prispevku Skupnosti k izdatkom, ki so jih imele nekatere države članice pri zbiranju podatkov, ter za financiranje študij in pilotnih projektov za izvajanje skupne ribiške politike (KOM(2004)0618 — C6-0243/2004 — 2004/0213(CNS))

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2004)0618) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2004)0618) (1),

| — | ob upoštevanju člena 37 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0243/2004), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 37 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0243/2004),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A6-0113/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A6-0113/2005),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

P6_TA(2005)0192

Protokol k Sporazumu o ribolovu EGS-Slonokoščena obala (1. julij 2004 do 30. junij 2007) *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Uredbe Sveta o sprejetju Protokola, ki določa možnosti ribolova in finančno nadomestilo v skladu s Sporazumom med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko Slonokoščeno obalo o ribolovu na odprtem morju Slonokoščene obale v obdobju od 1. julija 2004 do 30. junija 2007 (KOM(2004)0619 — C6-0138/2004 — 2004/0211(CNS))

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Sveta (KOM(2004)0619) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Sveta (KOM(2004)0619) (1),

| — | ob upoštevanju členov 37 in 300(2) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 37 in 300(2) Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0138/2004), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0138/2004),

| — | ob upoštevanju členov 51 in 83(7) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 51 in 83(7) svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za razvoj (A6-0114/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za razvoj (A6-0114/2005),

| 1. | odobri predlog uredbe Sveta, kakor je bila spremenjen, in se strinja s sklenitvijo sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog uredbe Sveta, kakor je bila spremenjen, in se strinja s sklenitvijo sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Slonokoščene obale. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Slonokoščene obale.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBE PARLAMENTA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Uvodna izjava 3 a (novo) |
| | (3a) Pomembno je izboljšati podatke, posredovane Evropskemu parlamentu; Komisija bi morala v ta namen sestaviti letno poročilo o izvajanju sporazuma. |
| Sprememba 2 |
| Uvodna izjava 4 a (novo) |
| | (4a) Zaščita interesov EU na področju ribolova mora biti usklajena s trajnostnim upravljanjem ribolovnih virov v gospodarskem, družbenem in okoljskem smislu ter s trajnostnim razvojem obalnega prebivalstva, ki se preživlja z ribolovom. |
| Sprememba 3 |
| Uvodna izjava 4 b (novo) |
| | (4b) Komisija mora nadaljevati s svojimi študijami o presoji vplivov v zvezi s trajnostnim značajem sporazuma s Slonokoščeno obalo. |
| Sprememba 4 |
| Uvodna izjava 4 c (novo) |
| | (4c) Sprejeti je treba ukrepe za spodbujanje sodelovanja organizacij lokalnih skupnosti, ki temeljijo na tradicionalnih oblikah povezovanja, in posvetiti zadostno pozornost vlogi žensk pri predelavi in trženju ribiških proizvodov. |
| Sprememba 5 |
| Uvodna izjava 4 d (novo) |
| | (4d) Po prvem letu se mora narediti ocena izvajanja sporazuma. |
| Sprememba 6 |
| Uvodna izjava 4 e (novo) |
| | (4e) Na voljo morajo biti potrebna sredstva, ki bodo zagotovila izpolnitev pogojev iz tega sporazuma. |
| Sprememba 7 |
| Člen 3 a (novo) |
| | Člen 3a




  V zadnjem letu veljavnosti Protokola in preden bo sklenjen drug sporazum, ki bo obnovil tak protokol, Komisija Parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju sporazuma in pogojih, pod katerimi se je ta izvajal. |
| Sprememba 8 |
| Člen 3 b (novo) |
| | Člen 3b




  Kjer je to potrebno, Svet na podlagi tega poročila in po posvetovanju z Evropskim parlamentom Komisiji dodeli pogajalski mandat za sprejetje novega protokola. |
| Sprememba 9 |
| Člen 3 c (novo) |
| | Člen 3c




  Komisija vsako leto Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o ciljnih dejavnostih, ki jih bodo v skladu s členom 4(2) Protokola zagotovile oblasti Slonokoščene obale. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBE PARLAMENTA

Sprememba 1

Uvodna izjava 3 a (novo)

(3a) Pomembno je izboljšati podatke, posredovane Evropskemu parlamentu; Komisija bi morala v ta namen sestaviti letno poročilo o izvajanju sporazuma.

Sprememba 2

Uvodna izjava 4 a (novo)

(4a) Zaščita interesov EU na področju ribolova mora biti usklajena s trajnostnim upravljanjem ribolovnih virov v gospodarskem, družbenem in okoljskem smislu ter s trajnostnim razvojem obalnega prebivalstva, ki se preživlja z ribolovom.

Sprememba 3

Uvodna izjava 4 b (novo)

(4b) Komisija mora nadaljevati s svojimi študijami o presoji vplivov v zvezi s trajnostnim značajem sporazuma s Slonokoščeno obalo.

Sprememba 4

Uvodna izjava 4 c (novo)

(4c) Sprejeti je treba ukrepe za spodbujanje sodelovanja organizacij lokalnih skupnosti, ki temeljijo na tradicionalnih oblikah povezovanja, in posvetiti zadostno pozornost vlogi žensk pri predelavi in trženju ribiških proizvodov.

Sprememba 5

Uvodna izjava 4 d (novo)

(4d) Po prvem letu se mora narediti ocena izvajanja sporazuma.

Sprememba 6

Uvodna izjava 4 e (novo)

(4e) Na voljo morajo biti potrebna sredstva, ki bodo zagotovila izpolnitev pogojev iz tega sporazuma.

Sprememba 7

Člen 3 a (novo)

Člen 3a

V zadnjem letu veljavnosti Protokola in preden bo sklenjen drug sporazum, ki bo obnovil tak protokol, Komisija Parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju sporazuma in pogojih, pod katerimi se je ta izvajal.

Sprememba 8

Člen 3 b (novo)

Člen 3b

Kjer je to potrebno, Svet na podlagi tega poročila in po posvetovanju z Evropskim parlamentom Komisiji dodeli pogajalski mandat za sprejetje novega protokola.

Sprememba 9

Člen 3 c (novo)

Člen 3c

Komisija vsako leto Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o ciljnih dejavnostih, ki jih bodo v skladu s členom 4(2) Protokola zagotovile oblasti Slonokoščene obale.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

P6_TA(2005)0193

Financiranje skupne kmetijske politike *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Uredbe Sveta o financiranju skupne kmetijske politike (KOM(2004)0489 — C6-0166/2004 — 2004/0164(CNS))

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2004)0489) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2004)0489) (1),

| — | ob upoštevanju člena 37(2) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0166/2004), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 37(2) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0166/2004),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in mnenja Odbora za proračunski nadzor (A6-0127/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in mnenja Odbora za proračunski nadzor (A6-0127/2005),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBE PARLAMENTA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Člen 5, točka (a) |
| (a) | ukrepe, potrebne za analizo, upravljanje, spremljanje, izmenjavo informacij in izvajanje skupne kmetijske politike, kot tudi ukrepe za izvajanje sistemov nadzora ter tehnične in administrativne pomoči; |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBE PARLAMENTA

Sprememba 1

Člen 5, točka (a)

(a)

ukrepe, potrebne za analizo, upravljanje, spremljanje, izmenjavo informacij in izvajanje skupne kmetijske politike, kot tudi ukrepe za izvajanje sistemov nadzora ter tehnične in administrativne pomoči;

| (a) | ukrepe, potrebne za analizo, upravljanje, spremljanje, izmenjavo informacij in izvajanje skupne kmetijske politike, kot tudi ukrepe za izvajanje sistemov nadzora ter tehnične in administrativne pomoči
  , z izjemo stroškov, ki jih v skladu s členom 13 ne krije EKJS
  ; |
| --- | --- |

(a)

ukrepe, potrebne za analizo, upravljanje, spremljanje, izmenjavo informacij in izvajanje skupne kmetijske politike, kot tudi ukrepe za izvajanje sistemov nadzora ter tehnične in administrativne pomoči
  , z izjemo stroškov, ki jih v skladu s členom 13 ne krije EKJS
  ;

Sprememba 2

Člen 16, odstavek 2

Toda neposredna plačila v nobenem primeru ne smejo biti izvedena po 15. oktobru zadevnega proračunskega leta.

črtano

Sprememba 3

Člen 31, odstavek 4, točka (a)

| (a) | izdatke iz člena (3)(1), ki so bili izvedeni več kot
  šestintrideset
  mesecev preden je Komisija pisno obvestila zadevno državo članico o rezultatih ugotovitev; |
| --- | --- |

(a)

izdatke iz člena (3)(1), ki so bili izvedeni več kot
  šestintrideset
  mesecev preden je Komisija pisno obvestila zadevno državo članico o rezultatih ugotovitev;

| (a) | izdatke iz člena (3)(1), ki so bili izvedeni več kot
  štiriindvajset
  mesecev preden je Komisija pisno obvestila zadevno državo članico o rezultatih ugotovitev; |
| --- | --- |

(a)

izdatke iz člena (3)(1), ki so bili izvedeni več kot
  štiriindvajset
  mesecev preden je Komisija pisno obvestila zadevno državo članico o rezultatih ugotovitev;

Sprememba 4

Člen 31, odstavek 4, točka (b)

| (b) | izdatke za večletne ukrepe, ki tvorijo del izdatkov iz člena 3(1), za katere poteče zadnja obveznost upravičenca več kot
  šestintrideset
  mesecev preden Komisija pisno obvesti zadevno državo članico o rezultatih ugotovitev; |
| --- | --- |

(b)

izdatke za večletne ukrepe, ki tvorijo del izdatkov iz člena 3(1), za katere poteče zadnja obveznost upravičenca več kot
  šestintrideset
  mesecev preden Komisija pisno obvesti zadevno državo članico o rezultatih ugotovitev;

| (b) | izdatke za večletne ukrepe, ki tvorijo del izdatkov iz člena 3(1), za katere poteče zadnja obveznost upravičenca več kot
  štiriindvajset
  mesecev preden Komisija pisno obvesti zadevno državo članico o rezultatih ugotovitev; |
| --- | --- |

(b)

izdatke za večletne ukrepe, ki tvorijo del izdatkov iz člena 3(1), za katere poteče zadnja obveznost upravičenca več kot
  štiriindvajset
  mesecev preden Komisija pisno obvesti zadevno državo članico o rezultatih ugotovitev;

Sprememba 5

Člen 31, odstavek 4, točka (c)

| (c) | izdatke za programe iz člena 4, za katere je bilo izplačilo preostanka izvedeno več kot
  šestintrideset
  mesecev preden je Komisija pisno obvestila zadevno državo članico o rezultatih ugotovitev. |
| --- | --- |

(c)

izdatke za programe iz člena 4, za katere je bilo izplačilo preostanka izvedeno več kot
  šestintrideset
  mesecev preden je Komisija pisno obvestila zadevno državo članico o rezultatih ugotovitev.

| (c) | izdatke za programe iz člena 4, za katere je bilo izplačilo preostanka izvedeno več kot
  štiriindvajset
  mesecev preden je Komisija pisno obvestila zadevno državo članico o rezultatih ugotovitev. |
| --- | --- |

(c)

izdatke za programe iz člena 4, za katere je bilo izplačilo preostanka izvedeno več kot
  štiriindvajset
  mesecev preden je Komisija pisno obvestila zadevno državo članico o rezultatih ugotovitev.

Sprememba 6

Člen 32, odstavek 5, pododstavek 1

5. Če do izterjatve ni prišlo v štirih letih po datumu prve upravne
  ali sodne
  ugotovitve ali v šestih
  letih, če se terjatev obravnava pred nacionalnimi sodnimi oblastmi
  , nosi finančne posledice zaradi neizvedene izterjave, po odbitku sredstev iz odstavka 2, 50 % zadevna država članica in 50 % proračun Skupnosti.

5. Če do izterjatve ni prišlo v štirih letih po datumu prve upravne ugotovitve ali v šestih
  mesecih po objavi dokončnega sodnega sklepa
  , nosi finančne posledice zaradi neizvedene izterjave, po odbitku sredstev iz odstavka 2, 50 % zadevna država članica in 50 % proračun Skupnosti.

Sprememba 7

Člen 43

Do 1. septembra vsakega leta, ki sledi vsakemu proračunskemu letu, Komisija
  pripravi
  finančno poročilo o upravljanju EKJS in EKSRP v preteklem proračunskem letu.

Do 1. septembra vsakega leta, ki sledi vsakemu proračunskemu letu, Komisija
  predloži Evropskemu parlamentu in Svetu
  finančno poročilo o upravljanju EKJS in EKSRP v preteklem proračunskem letu.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

P6_TA(2005)0194

Okvirni sporazum o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo

Sklep Evropskega parlamenta o pregledu Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo (2005/2076(ACI))

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 10 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in izjave št. 3, priložene k sklepni listini medvladne konference, ki je sprejela Pogodbo iz Nice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 10 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in izjave št. 3, priložene k sklepni listini medvladne konference, ki je sprejela Pogodbo iz Nice,

| — | ob upoštevanju člena III-397 Pogodbe o Ustavi za Evropo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena III-397 Pogodbe o Ustavi za Evropo,

| — | ob upoštevanju Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo z dne 5. julija 2000 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo z dne 5. julija 2000 (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. novembra 2004 o izvolitvi nove Komisije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. novembra 2004 o izvolitvi nove Komisije (2),

| — | ob upoštevanju sklepa konference predsednikov z dne 14. aprila 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa konference predsednikov z dne 14. aprila 2005,

| — | ob upoštevanju Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo (v nadaljevanju „sporazum“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo (v nadaljevanju „sporazum“),

| — | ob upoštevanju člena 24(3) in člena 120 svojega Poslovnika ter točke XVIII (4) Priloge VI k Poslovniku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 24(3) in člena 120 svojega Poslovnika ter točke XVIII (4) Priloge VI k Poslovniku,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A6-0147/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A6-0147/2005),

| A. | ker je zaradi poglabljanja demokracije v Evropski uniji, o čemer še posebej priča podpis Pogodbe o Ustavi za Evropo, nujna krepitev odnosov med Evropskim parlamentom in Komisijo kot tudi večji parlamentarni nadzor nad delovanjem izvršnega organa, |
| --- | --- |

A.

ker je zaradi poglabljanja demokracije v Evropski uniji, o čemer še posebej priča podpis Pogodbe o Ustavi za Evropo, nujna krepitev odnosov med Evropskim parlamentom in Komisijo kot tudi večji parlamentarni nadzor nad delovanjem izvršnega organa,

| B. | ker je postopek imenovanja sedanje Komisije okrepil demokratično legitimnost institucionalnega sistema Unije in je izpostavil politično dimenzijo odnosov med obema ustanovama, |
| --- | --- |

B.

ker je postopek imenovanja sedanje Komisije okrepil demokratično legitimnost institucionalnega sistema Unije in je izpostavil politično dimenzijo odnosov med obema ustanovama,

| C. | ker se v predloženem novem sporazumu odraža ta razvoj, |
| --- | --- |

C.

ker se v predloženem novem sporazumu odraža ta razvoj,

| D. | ker so v zvezi s sporazumom potrebna določena pojasnila, opisana v nadaljevanju, |
| --- | --- |

D.

ker so v zvezi s sporazumom potrebna določena pojasnila, opisana v nadaljevanju,

| E. | ker je glede na pogajalski proces, ki je pripeljal do sklenitve političnega sporazuma, izjemno pomembno, da se vodenje pogajanj zaupa ljudem, ki so prejeli politični mandat, |
| --- | --- |

E.

ker je glede na pogajalski proces, ki je pripeljal do sklenitve političnega sporazuma, izjemno pomembno, da se vodenje pogajanj zaupa ljudem, ki so prejeli politični mandat,

| F. | ker imajo medinstitucionalni in okvirni sporazumi nezanemarljive posledice in je zato za lažji dostop do njih ter za zagotovitev preglednosti nujno potrebno zbrati vse obstoječe sporazume in jih objaviti kot prilogo k Poslovniku Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

F.

ker imajo medinstitucionalni in okvirni sporazumi nezanemarljive posledice in je zato za lažji dostop do njih ter za zagotovitev preglednosti nujno potrebno zbrati vse obstoječe sporazume in jih objaviti kot prilogo k Poslovniku Evropskega parlamenta,

| 1. | izraža zadovoljstvo ne le nad večjo skladnostjo in enostavnejšo obliko, pač pa tudi nad naslednjimi pozitivnimi točkami, ki jih vsebuje osnutek novega sporazuma:






  a) | nova določila v zvezi z možnim navzkrižjem interesov (točka 2), |
| --- | --- | --- |

1.

izraža zadovoljstvo ne le nad večjo skladnostjo in enostavnejšo obliko, pač pa tudi nad naslednjimi pozitivnimi točkami, ki jih vsebuje osnutek novega sporazuma:

a)

nova določila v zvezi z možnim navzkrižjem interesov (točka 2),

| b) | dogovorjeni postopki v primeru zamenjave članov Komisije v času njenega mandata (točka 4), |
| --- | --- |

b)

dogovorjeni postopki v primeru zamenjave članov Komisije v času njenega mandata (točka 4),

| c) | zagotovilo o tem, da bodo kandidati za komisarje v postopku imenovanja Komisije posredovali vse bistvene informacije (točka 7), |
| --- | --- |

c)

zagotovilo o tem, da bodo kandidati za komisarje v postopku imenovanja Komisije posredovali vse bistvene informacije (točka 7),

| d) | vzpostavitev rednega dialoga na najvišji ravni med predsednikom Komisije in konferenco predsednikov (točka 10), |
| --- | --- |

d)

vzpostavitev rednega dialoga na najvišji ravni med predsednikom Komisije in konferenco predsednikov (točka 10),

| e) | skupna opredelitev predlogov in pobud, za katere velja, da so še posebej pomembni, in sicer na temelju zakonodajnega in delovnega programa Komisije ter večletnega medinstitucionalnega načrtovanja, kot tudi zagotovilo, da bo Parlament enako kot Svet obveščen o vseh ukrepih Komisije (točki 8 in 12), |
| --- | --- |

e)

skupna opredelitev predlogov in pobud, za katere velja, da so še posebej pomembni, in sicer na temelju zakonodajnega in delovnega programa Komisije ter večletnega medinstitucionalnega načrtovanja, kot tudi zagotovilo, da bo Parlament enako kot Svet obveščen o vseh ukrepih Komisije (točki 8 in 12),

| f) | boljše obveščanje o tem, kako Komisija upošteva in vključuje stališča Parlamenta (točki 14 in 31), |
| --- | --- |

f)

boljše obveščanje o tem, kako Komisija upošteva in vključuje stališča Parlamenta (točki 14 in 31),

| g) | javnost temeljnih informacij o skupinah strokovnjakov Komisije (točka 16), pod pogojem, da se upoštevajo določila odstavka 2 tega sklepa, |
| --- | --- |

g)

javnost temeljnih informacij o skupinah strokovnjakov Komisije (točka 16), pod pogojem, da se upoštevajo določila odstavka 2 tega sklepa,

| h) | potrditev določil o sodelovanju Parlamenta na mednarodnih konferencah in nove specifične reference v zvezi s konferencami donatorjev in misijami za spremljanje volitev (točke 19 do 25), |
| --- | --- |

h)

potrditev določil o sodelovanju Parlamenta na mednarodnih konferencah in nove specifične reference v zvezi s konferencami donatorjev in misijami za spremljanje volitev (točke 19 do 25),

| i) | vključitev v sporazum (točka 35) obveznosti, ki jih ima Komisija v okviru izvedbenih ukrepov s področja vrednostnih papirjev, bančništva in zavarovalništva („postopek Lamfalussy“), in sporazum med Evropskim parlamentom in Komisijo o postopkih za izvajanje sklepa o komitologiji (3), ob upoštevanju določil odstavka 3 tega sklepa, |
| --- | --- |

i)

vključitev v sporazum (točka 35) obveznosti, ki jih ima Komisija v okviru izvedbenih ukrepov s področja vrednostnih papirjev, bančništva in zavarovalništva („postopek Lamfalussy“), in sporazum med Evropskim parlamentom in Komisijo o postopkih za izvajanje sklepa o komitologiji (3), ob upoštevanju določil odstavka 3 tega sklepa,

| j) | prevzete obveznosti glede sodelovanja Komisije pri delu Parlamenta (točke 37 do 39), |
| --- | --- |

j)

prevzete obveznosti glede sodelovanja Komisije pri delu Parlamenta (točke 37 do 39),

| k) | vključitev določila o ponovni oceni sporazuma po uveljavitvi Pogodbe o Ustavi za Evropo (točka 43); |
| --- | --- |

k)

vključitev določila o ponovni oceni sporazuma po uveljavitvi Pogodbe o Ustavi za Evropo (točka 43);

| 2. | poudarja pomen, ki ga pripisuje jasni preglednosti glede sestave in delovanja skupin strokovnjakov Komisije (točka 16), in Komisijo poziva, naj sporazum izvaja v tem duhu; |
| --- | --- |

2.

poudarja pomen, ki ga pripisuje jasni preglednosti glede sestave in delovanja skupin strokovnjakov Komisije (točka 16), in Komisijo poziva, naj sporazum izvaja v tem duhu;

| 3. | poziva Komisijo, naj z ozirom na svoj predlog z dne 11. decembra 2002 upošteva politične usmeritve, kakor jih je opredelil Parlament pri izvajanju svoje pravice do preučitve dokumentov v postopku komitologije; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj z ozirom na svoj predlog z dne 11. decembra 2002 upošteva politične usmeritve, kakor jih je opredelil Parlament pri izvajanju svoje pravice do preučitve dokumentov v postopku komitologije;

| 4. | pripisuje velik pomen temu, da so njegovi člani delegacij, ki sodelujejo na mednarodnih konferencah in drugih pogajanjih, navzoči pri internih usklajevalnih sestankih Unije, pri čemer se razume, da Parlament spoštuje pravila glede tajnosti tovrstnih sestankov, in zato poziva Komisijo, naj pred Svetom ustrezno podpre zahteve Parlamenta; |
| --- | --- |

4.

pripisuje velik pomen temu, da so njegovi člani delegacij, ki sodelujejo na mednarodnih konferencah in drugih pogajanjih, navzoči pri internih usklajevalnih sestankih Unije, pri čemer se razume, da Parlament spoštuje pravila glede tajnosti tovrstnih sestankov, in zato poziva Komisijo, naj pred Svetom ustrezno podpre zahteve Parlamenta;

| 5. | vztraja, da Komisija ob predstavitvi integriranih smernic za gospodarstvo in zaposlovanje predvidi obdobje najmanj dveh mesecev, da bi se o njih lahko ustrezno posvetovalo s Parlamentom; |
| --- | --- |

5.

vztraja, da Komisija ob predstavitvi integriranih smernic za gospodarstvo in zaposlovanje predvidi obdobje najmanj dveh mesecev, da bi se o njih lahko ustrezno posvetovalo s Parlamentom;

| 6. | odobri sporazum, priložen temu sklepu; |
| --- | --- |

6.

odobri sporazum, priložen temu sklepu;

| 7. | sklene, da bo sporazum postal priloga Poslovnika Evropskega parlamenta in bo nadomestil sedanji Prilogi XIII in XIV; |
| --- | --- |

7.

sklene, da bo sporazum postal priloga Poslovnika Evropskega parlamenta in bo nadomestil sedanji Prilogi XIII in XIV;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in Prilogo k njemu posreduje Svetu in Komisiji ter parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in Prilogo k njemu posreduje Svetu in Komisiji ter parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 121, 24.4.2001, str. 122.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2004)0063.

(3)  Sklep Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (UL L 184, 17.7.1999, str. 23).

PRILOGA

OKVIRNI SPORAZUM O ODNOSIH MED EVROPSKIM PARLAMENTOM IN KOMISIJO

Evropski parlament in Komisija Evropskih skupnosti (v nadaljevanju „instituciji”),

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljevanju „pogodbe”), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljevanju „pogodbe”),

| — | ob upoštevanju medinstitucionalnih sporazumov in besedil, ki urejajo odnose med institucijama, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju medinstitucionalnih sporazumov in besedil, ki urejajo odnose med institucijama,

| — | ob upoštevanju Poslovnika Evropskega parlamenta (1) in zlasti členov 98, 99 in 120, kakor tudi Priloge VII, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Poslovnika Evropskega parlamenta (1) in zlasti členov 98, 99 in 120, kakor tudi Priloge VII,

| A. | ker pogodbe krepijo demokratično legitimnost postopka odločanja Evropske unije, |
| --- | --- |

A.

ker pogodbe krepijo demokratično legitimnost postopka odločanja Evropske unije,

| B. | ker instituciji pripisujeta velik pomen učinkovitemu prenosu in izvajanju zakonodaje Skupnosti, |
| --- | --- |

B.

ker instituciji pripisujeta velik pomen učinkovitemu prenosu in izvajanju zakonodaje Skupnosti,

| C. | ker ta okvirni sporazum ne vpliva na pooblastila in pristojnosti Parlamenta, Komisije ali katere koli druge institucije ali organa Evropske unije, temveč želi zagotoviti, da bi se ta pooblastila in pristojnosti kar najbolj učinkovito izvajala, |
| --- | --- |

C.

ker ta okvirni sporazum ne vpliva na pooblastila in pristojnosti Parlamenta, Komisije ali katere koli druge institucije ali organa Evropske unije, temveč želi zagotoviti, da bi se ta pooblastila in pristojnosti kar najbolj učinkovito izvajala,

| D. | ker je treba posodobiti obstoječi okvirni sporazum, sklenjen julija 2000 (2), in ga nadomestiti z naslednjim besedilom, |
| --- | --- |

D.

ker je treba posodobiti obstoječi okvirni sporazum, sklenjen julija 2000 (2), in ga nadomestiti z naslednjim besedilom,

se sporazumeta o naslednjem:

I.   PODROČJE UPORABE

1. Instituciji se sporazumeta o naslednjih ukrepih za okrepitev politične odgovornosti in legitimnosti Komisije, širitev konstruktivnega dialoga, izboljšanje pretoka informacij med institucijama ter usklajenosti postopkov in načrtovanja.

Sporazumeta se tudi o specifičnih izvedbenih ukrepih za pošiljanje zaupnih dokumentov in informacij Komisije, navedenih v Prilogi 1, ter o časovnem razporedu zakonodajnega in delovnega programa Komisije, navedenem v Prilogi 2.

II.   POLITIČNA ODGOVORNOST

2. Vsak član Komisije prevzema politično odgovornost za ukrepe na področju, za katerega je pristojen, brez poseganja v načelo kolegialnosti znotraj Komisije.

Predsednik Komisije je v celoti odgovoren za ugotavljanje kakršnega koli navzkrižja interesov, ki članu Komisije onemogoča opravljanje njegovih dolžnosti.

Predsednik Komisije je odgovoren tudi za vse nadaljnje ukrepe, sprejete v tovrstnih okoliščinah; če je bil posamezni primer dodeljen drugemu članu Komisije, predsednik o tem nemudoma pisno obvesti predsednika Parlamenta.

3. Kadar Parlament izrazi nezaupanje v člana Komisije, predsednik Komisije po tehtnem razmisleku o tej odločitvi pozove zadevnega člana k odstopu ali Parlamentu pojasni svoje odločitve.

4. Kadar je zamenjava določenega člana Komisije v času njegovega mandata v skladu s členom 215 Pogodbe o Evropski skupnosti neizogibna, predsednik Komisije o tem nemudoma obvesti predsednika Parlamenta, da se doseže dogovor o tem, kako namerava predsednik Komisije čim hitreje zagotoviti predstavitev prihodnjega člana pred Parlamentom ob polnem upoštevanju pristojnosti institucij.

Parlament zagotovi, da so njegovi postopki izvedeni čim prej, da bi bil predsednik Komisije o njegovem stališču obveščen dovolj časa, preden začne kandidat izvrševati naloge kot predstavnik Komisije.

5. Predsednik Komisije nemudoma obvesti Parlament o vsaki odločitvi glede dodelitve pristojnosti posameznim članom Komisije. Kadar se bistveno spremenijo pristojnosti posameznega člana Komisije, zadevni član nastopi pred pristojnim parlamentarnim odborom na zahtevo Parlamenta.

6. Vsaka sprememba pravil ravnanja članov Komisije, povezanih z navzkrižjem interesov ali etičnim ravnanjem, se nemudoma pošlje Parlamentu.

Komisija upošteva stališča, ki jih v zvezi s tem poda Parlament.

7. Parlament se v skladu s členom 99 svojega Poslovnika pravočasno, pred začetkom postopkov za potrditev nove Komisije, posvetuje s kandidatom za mesto predsednika Komisije. Parlament upošteva pripombe kandidata.

Postopki so zasnovani tako, da zagotavljajo odprto, pošteno in dosledno oceno predlagane Komisije kot celote.

Člani predlagane Komisije zagotovijo popolno razkritje vseh ustreznih informacij v skladu z načelom neodvisnosti iz člena 213 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

III.   KONSTRUKTIVNI DIALOG IN PRETOK INFORMACIJ

(i)   Splošne določbe

8. Komisija pravočasno in izčrpno obvešča Parlament o svojih predlogih in pobudah na zakonodajnem in proračunskem področju.

Na vseh področjih, kjer Parlament deluje kot zakonodajno telo ali kot del proračunske oblasti, je na vsaki stopnji zakonodajnega in proračunskega postopka obveščen enakovredno s Svetom.

9. Na področjih skupne zunanje in varnostne politike ter policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah Komisija sprejme ukrepe za okrepitev sodelovanja Parlamenta, tako da kar najbolj upošteva njegova stališča.

10. Predsednik Komisije in/ali podpredsednik, pristojen za medinstitucionalne odnose, se bo vsake tri mesece sestal s konferenco predsednikov za zagotovitev rednega dialoga med institucijama na najvišji ravni. Predsednik Komisije se bo vsaj dvakrat letno udeležil sej konference predsednikov.

11. Vsak član Komisije zagotovi reden in neposreden pretok informacij med njim in predsednikom zadevnega parlamentarnega odbora.

12. Komisija ne objavi nobenega zakonodajnega predloga ali pomembne pobude oziroma odločitve, preden o tem v pisni obliki ne obvesti Parlamenta.

Na osnovi zakonodajnega in delovnega programa Komisije ter večletnega programa instituciji v medsebojnem soglasju vnaprej določita posebej pomembne predloge in pobude z namenom njihove predstavitve na plenarnem zasedanju Parlamenta.

Podobno določita tiste predloge in pobude, ki se predstavijo pred konferenco predsednikov ali o katerih se na ustrezen način obvesti pristojni parlamentarni odbor ali njegovega predsednika.

Ti sklepi se sprejmejo v okviru rednega dialoga med institucijama, predvidenega v točki 10, ter se redno posodabljajo, ob upoštevanju morebitnih političnih dogodkov.

13. Če se interni dokument Komisije, o katerem Parlament ni bil obveščen v skladu s točkami 8, 9 in 12, razširja zunaj institucij, lahko predsednik Parlamenta zahteva, da se zadevni dokument nemudoma pošlje Parlamentu, da se ga posreduje poslancem, ki ga morebiti zahtevajo.

14. Komisija redno v pisni obliki sporoča informacije o ukrepih, sprejetih kot odgovor na posebne zahteve, ki jih je Parlament v svojih resolucijah naslovil nanjo. Parlament obvesti tudi o primerih, ko njegovega stališča ne more upoštevati.

V zvezi s postopkom podelitve razrešnice se uporabljajo posebne določbe iz točke 26.

Komisija upošteva vsako zahtevo za predložitev zakonodajnih predlogov, ki jo v skladu s členom 192 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti poda Parlament, ter o njej poda hiter in natančen odgovor.

Na zahtevo Parlamenta ali Komisije se pred pristojnim parlamentarnim odborom in, če je potrebno, na plenarnem zasedanju Parlamenta zagotovi tudi informacije o spremljanju pomembnih zahtev Parlamenta.

15. Kadar država članica vloži zakonodajno pobudo v skladu s členom 34 Pogodbe o Evropski uniji, Komisija obvesti Parlament, če ta tako zahteva, o svojem stališču glede pobude pred pristojnim parlamentarnim odborom.

16. Komisija obvesti Parlament o seznamu skupin strokovnjakov, ustanovljenih z namenom, da Komisiji pomagajo pri izvrševanju njene pravice do zakonodajne pobude. Seznam se redno dopolnjuje in je javen.

V tem okviru Komisija na ustrezen način obvesti pristojni parlamentarni odbor, na posebno in obrazloženo zahtevo njegovega predsednika, o dejavnostih in sestavi takšnih skupin.

17. S pomočjo ustreznih mehanizmov instituciji vodita konstruktivni dialog o vprašanjih v zvezi s pomembnimi upravnimi zadevami, zlasti o vprašanjih, ki neposredno vplivajo na upravo samega Parlamenta.

18. Kadar se uveljavlja zaupnost v zvezi s katero koli informacijo, posredovano na podlagi tega okvirnega sporazuma, se uporabljajo določbe iz Priloge 1.

(ii)   Zunanji odnosi, širitev in mednarodni sporazumi

19. Komisija Parlamentu zagotovi zgodnje in jasne informacije o mednarodnih sporazumih, vključno s trgovinskimi sporazumi, tako med pripravljalno fazo takih sporazumov kot med potekom in zaključkom mednarodnih pogajanj. Te informacije zajemajo osnutke pogajalskih smernic, sprejete pogajalske smernice ter nadaljnji potek in zaključek pogajanj.

Informacije iz prvega pododstavka se Parlamentu zagotovijo dovolj zgodaj, da lahko slednji po potrebi izrazi svoje stališče in da lahko Komisija ta stališča čim bolj upošteva. Te informacije se zagotovijo prek zadevnih parlamentarnih odborov in po potrebi na plenarnem zasedanju.

Parlament se s svoje strani zavezuje, da bo vzpostavil ustrezne postopke in jamstva glede zaupnosti v skladu z določbami Priloge 1.

20. Komisija sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da je Parlament nemudoma in izčrpno obveščen o:

| i) | odločitvah glede začasne uporabe ali odložitve izvajanja sporazumov in |
| --- | --- |

i)

odločitvah glede začasne uporabe ali odložitve izvajanja sporazumov in

| ii) | stališču Skupnosti v telesu, ustanovljenem s sporazumom. |
| --- | --- |

ii)

stališču Skupnosti v telesu, ustanovljenem s sporazumom.

21. Kadar Komisija zastopa Evropsko skupnost, na zahtevo Parlamenta olajša vključitev poslancev Parlamenta kot opazovalcev v delegacije Skupnosti, ki se pogajajo o večstranskih sporazumih. Poslanci Parlamenta se ne smejo neposredno udeleževati pogajalskih srečanj.

Komisija se zavezuje redno obveščati poslance Parlamenta, ki kot opazovalci sodelujejo v delegacijah za pogajanja o večstranskih sporazumih.

22. Preden na donatorskih konferencah Komisija obljubi finančno pomoč, ki pomeni nove finančne obveznosti in za katero je potrebna privolitev proračunskega organa, tega o tem obvesti in preuči njegove pripombe.

23. Instituciji se sporazumeta o sodelovanju na področju opazovanja volitev. Komisija sodeluje s Parlamentom, tako da zagotovi potrebno pomoč delegacijam Parlamenta, ki se udeležijo misij Skupnosti za opazovanje volitev.

24. Komisija izčrpno obvešča Parlament o napredku pristopnih pogajanj, zlasti o njihovih glavnih vidikih in razvoju, da lahko slednji svoja stališča pravočasno izrazi preko ustreznih parlamentarnih postopkov.

25. Če Parlament o teh zadevah na podlagi člena 82 svojega Poslovnika sprejme priporočilo in če se Komisija iz utemeljenih razlogov odloči, da takega priporočila ne more podpreti, obrazloži razloge pred Parlamentom na plenarnem zasedanju ali na prihodnji seji pristojnega parlamentarnega odbora.

(iii)   Izvrševanje proračuna

26. V zvezi z letno razrešnico, ki jo ureja člen 276 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, Komisija pošlje vse informacije, potrebne za nadzor izvrševanja proračuna za zadevno leto, ki jih v ta namen zahteva predsednik parlamentarnega odbora, pristojnega za postopek podelitve razrešnice na podlagi Priloge VI Poslovnika Evropskega parlamenta.

Če se pojavijo nove okoliščine v zvezi s preteklimi leti, za katera je bila razrešnica že podeljena, Komisija posreduje vse potrebne informacije o zadevi z namenom, da se doseže rešitev, ki je sprejemljiva za obe strani.

IV.   SODELOVANJE NA PODROČJU ZAKONODAJNIH POSTOPKOV IN NAČRTOVANJA

(i)   Politični in zakonodajni programi Komisije ter večletno načrtovanje Evropske unije

27. Komisija predstavi predloge za večletno načrtovanje programov Evropske unije z namenom, da se doseže soglasje o medinstitucionalnem načrtovanju med zadevnimi institucijami.

28. Nova Komisija čim prej predstavi svoj politični in zakonodajni program.

29. Ko Komisija pripravlja svoj zakonodajni in delovni program, instituciji sodelujeta v skladu s časovnim razporedom iz Priloge 2.

Komisija upošteva naloge, ki jih je Parlament ocenil kot prednostne.

Komisija zagotovi zadostno količino podrobnih informacij o tem, kaj se načrtuje pod vsako točko zakonodajnega in delovnega programa.

30. Podpredsednik Komisije, pristojen za medinstitucionalne odnose, se zavezuje, da bo vsake tri mesece poročal konferenci predsednikov o političnem izvajanju zakonodajnega in delovnega programa za zadevno leto in morebitnih dopolnitvah zaradi aktualnih in pomembnih političnih dogodkov.

(ii)   Splošni zakonodajni postopki

31. Komisija se zavezuje, da bo natančno preučila spremembe k svojim zakonodajnim predlogom, ki jih je sprejel Parlament, z namenom njihovega upoštevanja v morebitnem spremenjenem predlogu.

Komisija se zavezuje, da bo pri tem, ko bo v skladu s členom 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti podala mnenje o spremembah Parlamenta, kar najbolj upoštevala spremembe, sprejete med drugo obravnavo; če se zaradi pomembnih razlogov in po presoji kolegija odloči, da ne bo sprejela ali podprla takih sprememb, obrazloži svojo odločitev pred Parlamentom, vsekakor pa v svojem mnenju o spremembah Parlamenta v skladu s točko c) tretjega pododstavka člena 251(2).

32. Komisija Parlament in Svet predhodno obvesti o umiku svojih predlogov.

33. Za zakonodajne postopke, ki ne vključujejo soodločanja, Komisija:

| i) | zagotovi, da so organi Sveta pravočasno opozorjeni, naj ne dosežejo političnega sporazuma o njenih predlogih, preden Parlament ni sprejel svojega mnenja. Zaprosi, naj se razprava na ministrski ravni zaključi šele po tem, ko so imeli člani Sveta na voljo dovolj časa za preučitev mnenja Parlamenta; |
| --- | --- |

i)

zagotovi, da so organi Sveta pravočasno opozorjeni, naj ne dosežejo političnega sporazuma o njenih predlogih, preden Parlament ni sprejel svojega mnenja. Zaprosi, naj se razprava na ministrski ravni zaključi šele po tem, ko so imeli člani Sveta na voljo dovolj časa za preučitev mnenja Parlamenta;

| ii) | zagotovi, da Svet upošteva pravila, ki jih je razvilo Sodišče Evropskih skupnosti, po katerih je v primeru, ko Svet bistveno spremeni predlog Komisije, potrebno ponovno posvetovanje s Parlamentom. Komisija obvesti Parlament o vsakem opozorilu Svetu glede potrebe po ponovnem posvetovanju; |
| --- | --- |

ii)

zagotovi, da Svet upošteva pravila, ki jih je razvilo Sodišče Evropskih skupnosti, po katerih je v primeru, ko Svet bistveno spremeni predlog Komisije, potrebno ponovno posvetovanje s Parlamentom. Komisija obvesti Parlament o vsakem opozorilu Svetu glede potrebe po ponovnem posvetovanju;

| iii) | se zavezuje, da bo po potrebi umaknila zakonodajni predlog, ki ga je Parlament zavrnil. Če se Komisija zaradi pomembnih razlogov in po presoji kolegija odloči ohraniti svoj predlog, razloge za tako odločitev predstavi v izjavi pred Parlamentom. |
| --- | --- |

iii)

se zavezuje, da bo po potrebi umaknila zakonodajni predlog, ki ga je Parlament zavrnil. Če se Komisija zaradi pomembnih razlogov in po presoji kolegija odloči ohraniti svoj predlog, razloge za tako odločitev predstavi v izjavi pred Parlamentom.

34. Po drugi strani se za izboljšanje zakonodajnega načrtovanja Parlament zavezuje:

| i) | načrtovati zakonodajne dele svojih dnevnih redov, tako da bodo v skladu z veljavnim zakonodajnim programom in resolucijami, ki jih je sprejel v zvezi s tem programom; |
| --- | --- |

i)

načrtovati zakonodajne dele svojih dnevnih redov, tako da bodo v skladu z veljavnim zakonodajnim programom in resolucijami, ki jih je sprejel v zvezi s tem programom;

| ii) | kolikor je koristno za postopek, upoštevati primerne roke pri sprejemu svojega mnenja v prvi obravnavi, in sicer v postopku sodelovanja, v postopku soodločanja in v postopku posvetovanja; |
| --- | --- |

ii)

kolikor je koristno za postopek, upoštevati primerne roke pri sprejemu svojega mnenja v prvi obravnavi, in sicer v postopku sodelovanja, v postopku soodločanja in v postopku posvetovanja;

| iii) | po možnosti čim prej po sprejetju zakonodajnega programa imenovati poročevalce o prihodnjih predlogih; |
| --- | --- |

iii)

po možnosti čim prej po sprejetju zakonodajnega programa imenovati poročevalce o prihodnjih predlogih;

| iv) | absolutno prednostno preučiti zahteve po ponovnem posvetovanju, kolikor so mu bile posredovane vse potrebne informacije. |
| --- | --- |

iv)

absolutno prednostno preučiti zahteve po ponovnem posvetovanju, kolikor so mu bile posredovane vse potrebne informacije.

(iii)   Posebna zakonodajna in izvedbena pooblastila Komisije

35. Komisija Parlament izčrpno in pravočasno obvešča o aktih, ki jih sprejme in ki sodijo v njeno zakonodajno pristojnost.

Izvajanje Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (3) ureja Sporazum med Evropskim parlamentom in Komisijo (4) o postopkih za izvajanje tega sklepa.

V zvezi z izvedbenimi ukrepi na področju vrednostnih papirjev, bančništva in zavarovalništva Komisija potrjuje zaveze, ki jih je dala na plenarni seji 5. februarja 2002 in ponovno potrdila 31. marca 2004. Komisija se zlasti zavezuje, da bo kar najbolj upoštevala stališče Parlamenta in vsako njegovo resolucijo, sprejeto v zvezi izvedbenimi ukrepi, ki presegajo izvedbena pooblastila, predvidena v temeljnih aktih; v takih primerih si bo prizadevala doseči uravnoteženo rešitev.

(iv)   Spremljanje uporabe zakonodaje Skupnosti

36. Poleg posebnih poročil in letnega poročila o izvajanju zakonodaje Skupnosti Komisija na zahtevo pristojnega parlamentarnega odbora ustno obvešča Parlament o stanju, doseženem v postopku neposredno po tem, ko je bilo poslano obrazloženo mnenje, oziroma, v primeru postopka zaradi neobvestitve o ukrepih za izvajanje direktive ali zaradi neskladnosti s sodbo Sodišča, neposredno po pisnem opominu.

V.   SODELOVANJE KOMISIJE V PARLAMENTARNIH POSTOPKIH

37. Parlament si prizadeva zagotoviti, da so točke, ki sodijo v pristojnost člana Komisije, praviloma zbrane skupaj na dnevnem redu.

Komisija si prizadeva zagotoviti, da so člani Komisije na zahtevo Parlamenta praviloma navzoči na plenarnih zasedanjih glede točk dnevnega reda, ki sodijo v njihovo pristojnost.

38. Za zagotovitev navzočnosti članov Komisije se Parlament zavezuje prizadevati si držati se svojih končnih osnutkov dnevnih redov.

Kadar Parlament spremeni svoj končni osnutek dnevnega reda ali kadar spremeni vrstni red točk na dnevnem redu delnega zasedanja, o tem nemudoma obvesti Komisijo. Komisija se kar najbolj potrudi, da zagotovi navzočnost pristojnega člana Komisije.

39. Komisija lahko predlaga uvrstitev točk na dnevni red najpozneje na seji konference predsednikov, ki določi končni osnutek dnevnega reda delnega zasedanja. Parlament v največji možni meri upošteva take predloge.

40. Član Komisije, pristojen za točko, ki se obravnava v parlamentarnem odboru, je praviloma navzoč na zadevni seji odbora, če je povabljen.

Člani Komisije lahko govorijo na svojo prošnjo.

Parlamentarni odbori si prizadevajo, da se držijo svojih osnutkov dnevnega reda in dnevnega reda.

Kadar parlamentarni odbor spremeni osnutek svojega dnevnega reda ali svoj dnevni red, o tem nemudoma obvesti Komisijo.

Kadar navzočnost člana Komisije na seji parlamentarnega odbora ni izrecno zahtevana, Komisija zagotovi, da jo zastopa pristojni uradnik ustreznega položaja.

VI.   KONČNE DOLOČBE

41. Instituciji se zavezujeta okrepiti sodelovanje na področju informiranja in obveščanja.

42. Instituciji redno ocenjujeta izvajanje tega okvirnega sporazuma in njegovih prilog ter glede na praktične izkušnje na zahtevo ene od njiju preučita možnost njegove spremembe.

43. Okvirni sporazum se ponovno prouči po začetku veljavnosti Pogodbe o Ustavi za Evropo.

V ..., ...

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Komisijo

Predsednik

---

(1)  UL L 44, 15.2.2005, str. 1.

1

(2)  UL C 121, 24.4.2001, str. 122.

2

(3)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

3

(4)  UL L 256, 10.10.2000, str. 19.

4

PRILOGA 1

POSREDOVANJE ZAUPNIH INFORMACIJ EVROPSKEMU PARLAMENTU

1.   Področje uporabe

1.1. Ta priloga ureja posredovanje zaupnih informacij Komisije Parlamentu in njegovo ravnanje s takšnimi informacijami v okviru izvajanja parlamentarnih pristojnosti v zvezi z zakonodajnimi in proračunskimi postopki, postopkom podelitve razrešnice ter splošnim izvrševanjem nadzorne funkcije Parlamenta. Instituciji delujeta v skladu z medsebojnimi dolžnostmi poštenega sodelovanja v duhu popolnega medsebojnega zaupanja in ob doslednem upoštevanju zadevnih določb pogodb, zlasti členov 6 in 46 Pogodbe o Evropski uniji ter člena 276 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

1.2. „Informacije” pomenijo kakršno koli pisno ali ustno informacijo ne glede na obliko in avtorja.

1.3. Komisija zagotovi, da se Parlamentu, v skladu z določbami te priloge, zagotovi dostop do informacij, kadar koli od enega izmed parlamentarnih teles, navedenih v točki 1.4., prejme zahtevo glede posredovanja zaupnih informacij.

1.4. V okviru te priloge lahko zaupne informacije od Komisije zahtevajo naslednji: predsednik parlamenta, predsedniki parlamentarnih odborov, ki jih to zadeva, predsedstvo in konferenca predsednikov.

1.5. Informacije o postopkih glede ugotavljanja kršitev in postopkih v zvezi s konkurenco so izvzete iz te priloge, kolikor na dan prejema zahteve enega izmed parlamentarnih odborov še ni bila sprejeta dokončna odločitev Komisije.

1.6. Te določbe se uporabljajo brez poseganja v Sklep št. 95/167/ES, Euratom, ESPJ Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 19. aprila 1995 o določbah, ki podrobneje urejajo uresničevanje preiskovalne pravice Evropskega parlamenta (1), in zadevne določbe Sklepa Komisije št. 1999/352/ES, ESPJ, Euratom z dne 28. aprila 1999 o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (2).

2.   Splošne določbe

2.1. Na zahtevo enega izmed teles iz točke 1.4. Komisija kar najhitreje posreduje temu telesu vse zaupne informacije, ki so potrebne za izvajanje nadzorne funkcije Parlamenta. Instituciji v skladu s svojimi pooblastili in pristojnostmi spoštujeta:

| — | temeljne človekove pravice, vključno s pravico do poštenega postopka in pravico varovanja zasebnosti; |
| --- | --- |

—

temeljne človekove pravice, vključno s pravico do poštenega postopka in pravico varovanja zasebnosti;

| — | določbe, ki urejajo sodne in disciplinske postopke; |
| --- | --- |

—

določbe, ki urejajo sodne in disciplinske postopke;

| — | varovanje poklicne skrivnosti in poslovnih povezav; |
| --- | --- |

—

varovanje poklicne skrivnosti in poslovnih povezav;

| — | zaščito interesov Unije, zlasti tistih v zvezi z javno varnostjo, mednarodnimi odnosi, monetarno stabilnostjo in finančnimi interesi. |
| --- | --- |

—

zaščito interesov Unije, zlasti tistih v zvezi z javno varnostjo, mednarodnimi odnosi, monetarno stabilnostjo in finančnimi interesi.

V primeru nestrinjanja se zadeva predloži predsednikoma institucij, da razrešita spor. Zaupne informacije države, institucije ali mednarodne organizacije se posredujejo le z njenim soglasjem.

2.2. V primeru dvoma glede zaupne narave posamezne informacije ali če je treba določiti ustrezne načine, da bi bila posredovana v skladu z eno izmed možnosti, navedenih v točki 3.2., se predsednik pristojnega parlamentarnega odbora, ki ga po potrebi spremlja poročevalec, nemudoma posvetuje s članom Komisije, pristojnim za to področje. V primeru nestrinjanja se zadeva predloži predsednikoma institucij, da razrešita spor.

2.3. Če na koncu postopka iz točke 2.2. sporazum ni dosežen, predsednik Parlamenta na obrazloženo zahtevo zadevnega parlamentarnega odbora pozove Komisijo, naj v pravilno navedenem in ustreznem roku posreduje zadevne zaupne informacije, pri čemer način posredovanja izbere izmed možnosti, navedenih v oddelku 3 te priloge. Pred iztekom tega roka Komisija pisno obvesti Parlament o svojem dokončnem stališču, glede česar si Parlament pridržuje pravico, da po potrebi izvršuje svojo pravico do uporabe pravnih sredstev.

3.   Ureditev za dostop do zaupnih informacij in ravnanjem z njimi

3.1. Zaupne informacije, posredovane v skladu s postopki iz točke 2.2. in po potrebi iz točke 2.3., se na odgovornost predsednika ali člana Komisije posredujejo parlamentarnemu odboru, ki je podal zahtevo.

3.2. Brez poseganja v določbe točke 2.3. se dostop in načini pošiljanja, namenjeni ohranjanju zaupnosti informacij, določijo s soglasjem med članom Komisije, pristojnim za zadevno področje, in ustreznim parlamentarnim telesom, ki ga pravilno zastopa njegov predsednik, ki izbereta eno izmed naslednjih možnosti:

| — | informacije, namenjene predsedniku in poročevalcu pristojnega parlamentarnega odbora; |
| --- | --- |

—

informacije, namenjene predsedniku in poročevalcu pristojnega parlamentarnega odbora;

| — | omejeni dostop do informacij za vse člane pristojnega parlamentarnega odbora v skladu z ustreznimi postopki in z možnostjo, da se dokumenti po preučitvi poberejo in da se prepove njihovo fotokopiranje; |
| --- | --- |

—

omejeni dostop do informacij za vse člane pristojnega parlamentarnega odbora v skladu z ustreznimi postopki in z možnostjo, da se dokumenti po preučitvi poberejo in da se prepove njihovo fotokopiranje;

| — | razprava v pristojnem parlamentarnem odboru, zaprta za javnost, v skladu z načini, ki se lahko razlikujejo glede na stopnjo zaupnosti, in v skladu z načeli, navedenimi v Prilogi VII Poslovnika Parlamenta; |
| --- | --- |

—

razprava v pristojnem parlamentarnem odboru, zaprta za javnost, v skladu z načini, ki se lahko razlikujejo glede na stopnjo zaupnosti, in v skladu z načeli, navedenimi v Prilogi VII Poslovnika Parlamenta;

| — | posredovanje dokumentov, iz katerih so bili vsi osebni podatki odstranjeni; |
| --- | --- |

—

posredovanje dokumentov, iz katerih so bili vsi osebni podatki odstranjeni;

| — | v primerih, utemeljenih z absolutno izjemnimi razlogi, informacije, namenjene samo predsedniku Parlamenta. |
| --- | --- |

—

v primerih, utemeljenih z absolutno izjemnimi razlogi, informacije, namenjene samo predsedniku Parlamenta.

Zadevne informacije se ne smejo objaviti ali posredovati drugim naslovnikom.

3.3. V primeru nespoštovanja navedene ureditve se uporabijo določbe v zvezi s sankcijami, navedene v Prilogi VII Poslovnika Evropskega parlamenta.

3.4. Za izvajanje navedenih določb Parlament zagotovi, da se dejansko vzpostavi:

| — | varen sistem arhiviranja dokumentov, označenih kot zaupni; |
| --- | --- |

—

varen sistem arhiviranja dokumentov, označenih kot zaupni;

| — | varna soba za branje (brez fotokopirnih strojev, telefonov, telefaksa, optičnih čitalcev ali druge tehnične opreme za razmnoževanje ali posredovanje dokumentov ipd.); |
| --- | --- |

—

varna soba za branje (brez fotokopirnih strojev, telefonov, telefaksa, optičnih čitalcev ali druge tehnične opreme za razmnoževanje ali posredovanje dokumentov ipd.);

| — | varnostne določbe, ki urejajo dostop do sobe za branje, vključno z zahtevo glede podpisa v register dostopov in slovesno izjavo o nerazširjanju preučevanih zaupnih informacij. |
| --- | --- |

—

varnostne določbe, ki urejajo dostop do sobe za branje, vključno z zahtevo glede podpisa v register dostopov in slovesno izjavo o nerazširjanju preučevanih zaupnih informacij.

3.5. Komisija sprejme vse potrebne ukrepe za izvajanje določb te priloge.

---

(1)  UL L 113, 19.5.1995, str. 1.

(2)  UL L 136, 31.5.1999, str. 20.

PRILOGA 2

ČASOVNI RAZPORED ZA ZAKONODAJNI IN DELOVNI PROGRAM KOMISIJE

1. Februarja predsednik Komisije in/ali podpredsednik, pristojen za medinstitucionalne odnose, predstavi konferenci predsednikov sklep Komisije o letnem strateškem načrtovanju za naslednje leto.

2. Na delnem zasedanju februarja/marca se zadevne institucije udeležijo razprave o glavnih smernicah političnih prednostnih nalog, ki temeljijo na sklepu o letnem strateškem načrtovanju za naslednje leto.

3. Po razpravi pristojni odbori in zadevni člani Komisije na vsakem izmed njihovih posebnih področij nato celo leto vodijo reden dvostranski dialog za oceno izvajanja tekočega zakonodajnega in delovnega programa Komisije ter za razpravo o pripravi prihodnjega programa. Vsak parlamentarni odbor redno poroča o izidu teh srečanj konferenci predsednikov odborov.

4. Konferenca predsednikov odborov si redno izmenjuje mnenja s podpredsednikom Komisije, pristojnim za medinstitucionalne odnose, z namenom, da ocenita izvajanje trenutnega zakonodajnega in delovnega programa Komisije, se dogovorita o pripravi prihodnjega programa in preučita izide dvostranskega dialoga, ki poteka med pristojnimi parlamentarnimi odbori in zadevnimi člani Komisije.

5. Septembra konferenca predsednikov odborov predloži povzetek poročila konferenci predsednikov, ki o tem obvesti Komisijo.

6. Na novembrskem delnem zasedanju predsednik Komisije ob udeležbi kolegija komisarjev predstavi Parlamentu zakonodajni in delovni program Komisije za prihodnje leto. Predstavitev vključuje oceno izvajanja trenutnega programa. Sledi ji sprejetje resolucije Parlamenta na decembrskem delnem zasedanju.

7. Zakonodajnemu in delovnemu programu se priloži seznam zakonodajnih in nezakonodajnih predlogov za prihodnje leto, in sicer v obliki, ki jo je treba še določiti (1). Program se posreduje Parlamentu dovolj časa pred delnim zasedanjem, na katerem se o njem razpravlja.

8. Ta časovni razpored se uporablja za vsako redno obdobje načrtovanja, razen za leto volitev v Parlament, ki sovpada z letom izteka mandata Komisije.

9. Ta časovni razpored ne vpliva na prihodnje sporazume o medinstitucionalnem načrtovanju.

---

(1)  Vključiti: časovni okvir in po potrebi pravno podlago ter proračunske posledice.

P6_TA(2005)0195

Sedeži in nasloni za glavo v motornih vozilih ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 74/408/EGS o motornih vozilih glede na sedeže, njihova pritrdišča in naslone za glavo (11935/3/2004 — C6-0031/2005 — 2003/0128(COD))

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (11935/3/2004 — C6-0031/2005) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (11935/3/2004 — C6-0031/2005) (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2003)0361), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2003)0361),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za promet in turizem (A6-0115/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za promet in turizem (A6-0115/2005),

| 1. | odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 111 E, 11.5.2005, str. 33.

(2)  UL C 91 E, 15.4.2004, str. 487.

P6_TC2-COD(2003)0128

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 26. maja 2005 z namenom sprejetja Direktive 2005/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 74/408/EGS o motornih vozilih glede na sedeže, njihova pritrdišča in naslone za glavo

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Raziskave so pokazale, da lahko v primeru nesreče, tudi s prevračanjem, uporaba varnostnih pasov in sistemov za zadrževanje potnikov prispeva k bistvenemu zmanjšanju števila smrtnih nesreč in resnosti poškodb. Njihova vgradnja v vse kategorije vozil bo nedvomno predstavljala pomemben korak naprej pri zagotavljanju večje varnosti v cestnem prometu in posledično reševanje življenj. |
| --- | --- |

(1)

Raziskave so pokazale, da lahko v primeru nesreče, tudi s prevračanjem, uporaba varnostnih pasov in sistemov za zadrževanje potnikov prispeva k bistvenemu zmanjšanju števila smrtnih nesreč in resnosti poškodb. Njihova vgradnja v vse kategorije vozil bo nedvomno predstavljala pomemben korak naprej pri zagotavljanju večje varnosti v cestnem prometu in posledično reševanje življenj.

| (2) | Družbi lahko znatno koristi, če so vsa vozila opremljena z varnostnimi pasovi. |
| --- | --- |

(2)

Družbi lahko znatno koristi, če so vsa vozila opremljena z varnostnimi pasovi.

| (3) | Evropski parlament je v svoji Resoluciji z dne 18. februarja 1986 o skupnih ukrepih za zmanjševanje števila prometnih nesreč v okviru programa Skupnosti za varnost v cestnem prometu (3) poudaril potrebo, da postane uporaba varnostnih pasov obvezna za vse potnike, vključno z otroki, razen v javnih prevoznih sredstvih. Kar zadeva obvezno vgradnjo varnostnih pasov in/ali sistemov za zadrževanje potnikov, je treba torej razlikovati med javnimi avtobusi in drugimi vozili. |
| --- | --- |

(3)

Evropski parlament je v svoji Resoluciji z dne 18. februarja 1986 o skupnih ukrepih za zmanjševanje števila prometnih nesreč v okviru programa Skupnosti za varnost v cestnem prometu (3) poudaril potrebo, da postane uporaba varnostnih pasov obvezna za vse potnike, vključno z otroki, razen v javnih prevoznih sredstvih. Kar zadeva obvezno vgradnjo varnostnih pasov in/ali sistemov za zadrževanje potnikov, je treba torej razlikovati med javnimi avtobusi in drugimi vozili.

| (4) | V skladu z Direktivo Sveta 70/156/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil (4) je bil od 1. januarja 1998 dalje sistem homologacije v Skupnosti uporabljen samo za vsa nova vozila kategorije M1. Zato morajo imeti samo vozila kategorije M1, homologirana po tem datumu, sedeže, pritrdišča sedežev in naslone za glavo, ki izpolnjujejo določbe Direktive 74/408/EGS (5). |
| --- | --- |

(4)

V skladu z Direktivo Sveta 70/156/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil (4) je bil od 1. januarja 1998 dalje sistem homologacije v Skupnosti uporabljen samo za vsa nova vozila kategorije M1. Zato morajo imeti samo vozila kategorije M1, homologirana po tem datumu, sedeže, pritrdišča sedežev in naslone za glavo, ki izpolnjujejo določbe Direktive 74/408/EGS (5).

| (5) | Dokler se sistem homologacije v Skupnosti ne razširi na vse kategorije vozil, je treba zaradi varnosti v cestnem prometu vgradnjo sedežev in pritrdišč sedežev, ki so združljivi z vgradnjo pritrdišč varnostnih pasov, zahtevati tudi v vozilih, ki ne spadajo v kategorijo M1. |
| --- | --- |

(5)

Dokler se sistem homologacije v Skupnosti ne razširi na vse kategorije vozil, je treba zaradi varnosti v cestnem prometu vgradnjo sedežev in pritrdišč sedežev, ki so združljivi z vgradnjo pritrdišč varnostnih pasov, zahtevati tudi v vozilih, ki ne spadajo v kategorijo M1.

| (6) | Direktiva 74/408/EGS že določa vse tehnične in upravne določbe, ki omogočajo homologacijo vozil, drugih kategorij kot M1. Državam članicam zato ni treba uvesti nadaljnjih določb. |
| --- | --- |

(6)

Direktiva 74/408/EGS že določa vse tehnične in upravne določbe, ki omogočajo homologacijo vozil, drugih kategorij kot M1. Državam članicam zato ni treba uvesti nadaljnjih določb.

| (7) | Od začetka veljavnosti Direktive Komisije 96/37/ES z dne 17. junija 1996 o prilagajanju Direktive Sveta 74/408/EGS (6) tehničnemu napredku so določbe iz te direktive glede nekaterih kategorij vozil, drugih kot kategorije M1, v nekaj državah članicah že postale obvezne. Proizvajalci in njihovi dobavitelji so tako razvili ustrezno tehnologijo. |
| --- | --- |

(7)

Od začetka veljavnosti Direktive Komisije 96/37/ES z dne 17. junija 1996 o prilagajanju Direktive Sveta 74/408/EGS (6) tehničnemu napredku so določbe iz te direktive glede nekaterih kategorij vozil, drugih kot kategorije M1, v nekaj državah članicah že postale obvezne. Proizvajalci in njihovi dobavitelji so tako razvili ustrezno tehnologijo.

| (8) | Raziskave so pokazale, da na sedeže, obrnjene vstran, ni mogoče namestiti varnostnih pasov, ki bi uporabnikom zagotavljali enako raven varnosti kakor sedeži, obrnjeni naprej. Iz varnostnih razlogov je treba navedene sedeže prepovedati v nekaterih kategorijah vozil. |
| --- | --- |

(8)

Raziskave so pokazale, da na sedeže, obrnjene vstran, ni mogoče namestiti varnostnih pasov, ki bi uporabnikom zagotavljali enako raven varnosti kakor sedeži, obrnjeni naprej. Iz varnostnih razlogov je treba navedene sedeže prepovedati v nekaterih kategorijah vozil.

| (9) | Določbe, ki v določenih kategorijah vozil M3 dovoljujejo na stran obrnjene sedeže, opremljene z dvotočkovnimi varnostnimi pasovi, bi morale biti le prehodne narave, dokler ne začne veljati zakonodaja Skupnosti, ki prenavlja Direktivo 70/156/EGS in razširja homologacijo Skupnosti na vsa vozila, vključno z vozili kategorije M3. |
| --- | --- |

(9)

Določbe, ki v določenih kategorijah vozil M3 dovoljujejo na stran obrnjene sedeže, opremljene z dvotočkovnimi varnostnimi pasovi, bi morale biti le prehodne narave, dokler ne začne veljati zakonodaja Skupnosti, ki prenavlja Direktivo 70/156/EGS in razširja homologacijo Skupnosti na vsa vozila, vključno z vozili kategorije M3.

| (10) | Direktivo 74/408/EGS je treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(10)

Direktivo 74/408/EGS je treba ustrezno spremeniti.

| (11) | Ker cilja te direktive, in sicer izboljšanja varnosti v cestnem prometu z uvedbo obvezne vgradnje varnostnih pasov v nekatere kategorije vozil, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker je ta cilj zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa lažje doseči na ravni Skupnosti, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja |
| --- | --- |

(11)

Ker cilja te direktive, in sicer izboljšanja varnosti v cestnem prometu z uvedbo obvezne vgradnje varnostnih pasov v nekatere kategorije vozil, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker je ta cilj zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa lažje doseči na ravni Skupnosti, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 74/408/EGS

Direktiva 74/408/EGS se spremeni:

| 1) | člen 1 se spremeni:






  a) | v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:
  „Vozila kategorij M2 in M3 se razdelijo v razrede, kakor so opredeljeni v točki 2 Priloge I k Direktivi 2001/85/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2001 o posebnih predpisih za vozila za prevoz potnikov z več kot osmimi sedeži poleg vozniškega sedeža (7). |
| --- | --- | --- |

1)

člen 1 se spremeni:

a)

v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:

„Vozila kategorij M2 in M3 se razdelijo v razrede, kakor so opredeljeni v točki 2 Priloge I k Direktivi 2001/85/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2001 o posebnih predpisih za vozila za prevoz potnikov z več kot osmimi sedeži poleg vozniškega sedeža (7).

| b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Ta direktiva se ne uporablja za sedeže, obrnjene nazaj.“ |
| --- | --- |

b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Ta direktiva se ne uporablja za sedeže, obrnjene nazaj.“

| 2) | vstavi se naslednji člen 3a:
  „Člen 3a
  1.   Vgradnja sedežev, obrnjenih na stran, je v vozilih kategorij M1, N1, M2 (razredov III ali B) in M3 (razredov III ali B) prepovedana.
  2.   Odstavek 1 se ne uporablja za reševalna vozila ali vozila iz prve alinee člena 8(1) Direktive 70/156/EGS.


  3.
     
  Odstavek 1 se ne uporablja za vozila kategorije M3 (podkategorije III ali B) z največjo dovoljeno maso naloženega vozila najmanj deset ton, v katerih so na stran obrnjeni sedeži postavljeni skupaj v zadnjem delu vozila in tvorijo sedišče z največ deset sedeži. Na stran obrnjeni sedeži morajo biti opremljeni vsaj z naslonom za glavo in dvotočkovnim varnostnim pasom z zategovalnikom ter homologirani v skladu z Direktivo Sveta 77/541/EGS (8). Pritrdišča za njihove varnostne pasove morajo biti v skladu z Direktivo Sveta 76/115/EGS (9).




  Ta izjema velja pet let od ...  (10) Njena veljavnost se lahko podaljša, če so na voljo zanesljivi statistični podatki in če je bil dosežen napredek na področju sistemov za zadrževanje potnikov. |
| --- | --- |

2)

vstavi se naslednji člen 3a:

„Člen 3a

1.   Vgradnja sedežev, obrnjenih na stran, je v vozilih kategorij M1, N1, M2 (razredov III ali B) in M3 (razredov III ali B) prepovedana.

2.   Odstavek 1 se ne uporablja za reševalna vozila ali vozila iz prve alinee člena 8(1) Direktive 70/156/EGS.

3.
     
  Odstavek 1 se ne uporablja za vozila kategorije M3 (podkategorije III ali B) z največjo dovoljeno maso naloženega vozila najmanj deset ton, v katerih so na stran obrnjeni sedeži postavljeni skupaj v zadnjem delu vozila in tvorijo sedišče z največ deset sedeži. Na stran obrnjeni sedeži morajo biti opremljeni vsaj z naslonom za glavo in dvotočkovnim varnostnim pasom z zategovalnikom ter homologirani v skladu z Direktivo Sveta 77/541/EGS (8). Pritrdišča za njihove varnostne pasove morajo biti v skladu z Direktivo Sveta 76/115/EGS (9).

Ta izjema velja pet let od ...  (10) Njena veljavnost se lahko podaljša, če so na voljo zanesljivi statistični podatki in če je bil dosežen napredek na področju sistemov za zadrževanje potnikov.

| 3) | Priloga II se spremeni:






  a) | točka 1.1 se nadomesti z naslednjim:






  „1.1. | Zahteve iz te priloge se ne uporabljajo za sedeže, obrnjene nazaj, ali na naslone za glavo, ki so pritrjeni na te sedeže.“ |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Priloga II se spremeni:

a)

točka 1.1 se nadomesti z naslednjim:

„1.1.

Zahteve iz te priloge se ne uporabljajo za sedeže, obrnjene nazaj, ali na naslone za glavo, ki so pritrjeni na te sedeže.“

| b) | točka 2.3 se nadomesti z naslednjim:






  „2.3. | „Sedež“ pomeni konstrukcijo, ki je lahko del konstrukcije vozila ali ne, skupaj z opremo, namenjen za namestitev ene odrasle osebe. Izraz zajema posamezen sedež ali del sedežne klopi, namenjen za sedenje ene osebe. |
| --- | --- | --- |

b)

točka 2.3 se nadomesti z naslednjim:

„2.3.

„Sedež“ pomeni konstrukcijo, ki je lahko del konstrukcije vozila ali ne, skupaj z opremo, namenjen za namestitev ene odrasle osebe. Izraz zajema posamezen sedež ali del sedežne klopi, namenjen za sedenje ene osebe.

Glede na svojo orientacijo, so sedeži opredeljeni na naslednje načine:

| 2.3.1. | „Sedež, obrnjen naprej“ pomeni sedež, ki se lahko uporablja med vožnjo in je obrnjen proti prednjemu delu vozila na tak način, da tvori navpična simetrijska ravnina sedeža z navpično simetrijsko ravnino vozila kot, manjši od +10° ali -10°. |
| --- | --- |

2.3.1.

„Sedež, obrnjen naprej“ pomeni sedež, ki se lahko uporablja med vožnjo in je obrnjen proti prednjemu delu vozila na tak način, da tvori navpična simetrijska ravnina sedeža z navpično simetrijsko ravnino vozila kot, manjši od +10° ali -10°.

| 2.3.2. | „Sedež, obrnjen nazaj“ pomeni sedež, ki se lahko uporablja med vožnjo in je obrnjen proti zadnjemu delu vozila na tak način, da navpična simetrijska ravnina sedeža z navpično simetrijsko ravnino vozila tvori kot, manjši od +10° ali -10°. |
| --- | --- |

2.3.2.

„Sedež, obrnjen nazaj“ pomeni sedež, ki se lahko uporablja med vožnjo in je obrnjen proti zadnjemu delu vozila na tak način, da navpična simetrijska ravnina sedeža z navpično simetrijsko ravnino vozila tvori kot, manjši od +10° ali -10°.

| 2.3.3. | „Sedež, obrnjen na stran“ pomeni sedež, ki glede na svojo naravnanost na navpično simetrijsko ravnino vozila ne ustreza nobeni od opredelitev, podanih v zgoraj navedeni točki 2.3.1 ali 2.3.2.“ |
| --- | --- |

2.3.3.

„Sedež, obrnjen na stran“ pomeni sedež, ki glede na svojo naravnanost na navpično simetrijsko ravnino vozila ne ustreza nobeni od opredelitev, podanih v zgoraj navedeni točki 2.3.1 ali 2.3.2.“

| c) | točka 2.9 se črta; |
| --- | --- |

c)

točka 2.9 se črta;

| 4) | v Prilogi III se točka 2.5 Priloge nadomesti z:






  „2.5. | „Sedež“ pomeni konstrukcijo, ki je lahko del konstrukcije vozila ali ne, skupaj z opremo, namenjen za namestitev ene ali več odraslih oseb. |
| --- | --- | --- |

4)

v Prilogi III se točka 2.5 Priloge nadomesti z:

„2.5.

„Sedež“ pomeni konstrukcijo, ki je lahko del konstrukcije vozila ali ne, skupaj z opremo, namenjen za namestitev ene ali več odraslih oseb.

Glede na svojo orientacijo, so sedeži opredeljeni na naslednje načine:

| 2.5.1. | „Sedež, obrnjen naprej“ pomeni sedež, ki se lahko uporablja med vožnjo in je obrnjen proti prednjemu delu vozila na tak način, da tvori navpična simetrijska ravnina sedeža z navpično simetrijsko ravnino vozila kot, manjši od +10° ali -10°. |
| --- | --- |

2.5.1.

„Sedež, obrnjen naprej“ pomeni sedež, ki se lahko uporablja med vožnjo in je obrnjen proti prednjemu delu vozila na tak način, da tvori navpična simetrijska ravnina sedeža z navpično simetrijsko ravnino vozila kot, manjši od +10° ali -10°.

| 2.5.2 | „Sedež, obrnjen nazaj“ pomeni sedež, ki se lahko uporablja med vožnjo in je obrnjen proti zadnjemu delu vozila na tak način, da navpična simetrijska ravnina sedeža z navpično simetrijsko ravnino vozila tvori kot, manjši od +10° ali -10°. |
| --- | --- |

2.5.2

„Sedež, obrnjen nazaj“ pomeni sedež, ki se lahko uporablja med vožnjo in je obrnjen proti zadnjemu delu vozila na tak način, da navpična simetrijska ravnina sedeža z navpično simetrijsko ravnino vozila tvori kot, manjši od +10° ali -10°.

| 2.5.3 | „Sedež, obrnjen vstran“ pomeni sedež, ki glede na svojo naravnanost na navpično simetrijsko ravnino vozila ne ustreza nobeni od opredelitev, podanih v zgoraj navedeni točki 2.5.1 ali 2.5.2.“ |
| --- | --- |

2.5.3

„Sedež, obrnjen vstran“ pomeni sedež, ki glede na svojo naravnanost na navpično simetrijsko ravnino vozila ne ustreza nobeni od opredelitev, podanih v zgoraj navedeni točki 2.5.1 ali 2.5.2.“

| 5) | Priloga IV se spremeni:






  a) | točka 1.1 se nadomesti z naslednjim:






  „1.1. | Zahteve, določene v tej prilogi, se uporabljajo za vozila kategorij N1, N2 in N3 ter tista vozila kategorij M2 in M3, ki niso zajeta v Prilogi III. Z izjemo določb točke 2.5 se zahteve uporabljajo tudi za sedeže, obrnjene vstran, vseh kategorij vozil.“ |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Priloga IV se spremeni:

a)

točka 1.1 se nadomesti z naslednjim:

„1.1.

Zahteve, določene v tej prilogi, se uporabljajo za vozila kategorij N1, N2 in N3 ter tista vozila kategorij M2 in M3, ki niso zajeta v Prilogi III. Z izjemo določb točke 2.5 se zahteve uporabljajo tudi za sedeže, obrnjene vstran, vseh kategorij vozil.“

| b) | točka 2.4 se nadomesti z naslednjim:






  „2.4. | Vsi sedeži, ki jih je mogoče prevrniti naprej ali imajo sklopne naslone, se morajo samodejno blokirati v normalnem položaju. Ta zahteva se ne uporablja za sedeže, nameščene v prostorih za invalidske vozičke v vozilih kategorij M2 ali M3 razredov I, II ali A.“ |
| --- | --- | --- |

b)

točka 2.4 se nadomesti z naslednjim:

„2.4.

Vsi sedeži, ki jih je mogoče prevrniti naprej ali imajo sklopne naslone, se morajo samodejno blokirati v normalnem položaju. Ta zahteva se ne uporablja za sedeže, nameščene v prostorih za invalidske vozičke v vozilih kategorij M2 ali M3 razredov I, II ali A.“

Člen 2

Izvajanje

1.   Države članice iz razlogov, ki zadevajo sedeže, njihova pritrdišča in naslone za glavo, ki so v skladu z zahtevami, določenimi v Direktivi 74/408/EGS, kakor je bila spremenjena s to direktivo, po ... (11) ne smejo:

| a) | zavrniti podelitve ES-homologacije ali nacionalne homologacije za določen tip vozila; |
| --- | --- |

a)

zavrniti podelitve ES-homologacije ali nacionalne homologacije za določen tip vozila;

| b) | prepovedati registracije, prodaje ali začetka uporabe novih vozil. |
| --- | --- |

b)

prepovedati registracije, prodaje ali začetka uporabe novih vozil.

2.   Države članice iz razlogov, ki zadevajo sedeže, njihova pritrdišča in naslone za glavo, ki niso v skladu z zahtevami, določenimi v Direktivi 74/408/EGS, kakor je bila spremenjena s to direktivo, po ... (12) za nov tip vozila:

| a) | ne smejo več podeljevati ES-homologacije; |
| --- | --- |

a)

ne smejo več podeljevati ES-homologacije;

| b) | zavrnejo podelitev nacionalne homologacije. |
| --- | --- |

b)

zavrnejo podelitev nacionalne homologacije.

3.   Države članice iz razlogov, ki zadevajo sedeže, njihova pritrdišča in naslone za glavo, ki niso v skladu z zahtevami, določenimi v Direktivi 74/408/EGS, kakor je bila spremenjena s to direktivo, po ... (13):

| a) | obravnavajo potrdila o skladnosti, ki spremljajo nova vozila za namene člena 7(1) Direktive 70/156/EGS, kot neveljavna; |
| --- | --- |

a)

obravnavajo potrdila o skladnosti, ki spremljajo nova vozila za namene člena 7(1) Direktive 70/156/EGS, kot neveljavna;

| b) | zavrnejo registracijo, prodajo ali začetek uporabe novih vozil, razen če se uveljavljajo določbe člena 8(2) Direktive 70/156/EGS. |
| --- | --- |

b)

zavrnejo registracijo, prodajo ali začetek uporabe novih vozil, razen če se uveljavljajo določbe člena 8(2) Direktive 70/156/EGS.

Člen 3

Prenos

1.   Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do ... (14). O tem nemudoma obvestijo Komisijo.

2.   Te predpise uporabljajo od ... (15).

3.   Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

4.   Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejete na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 4

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 5

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ..., ...

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 80, 30.3.2004, str. 6.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2003(UL C 91 E, 15.4.2004, str. 487), Skupno stališče Sveta z dne 24. januarja 2005 (UL C 111 E, 11.5.2005, str. 33) in Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2005.

2

Stališče

(UL C 91 E, 15.4.2004, str. 487)

24. januarja 2005 (UL C 111 E, 11.5.2005, str. 33)

26. maja 2005.

(3)  UL C 68, 24.3.1986, str. 35.

3

(4)  UL L 42, 23.2.1970, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2004/104/ES (UL L 337, 13.11.2004, str. 13).

4

2004/104/ES (UL L 337, 13.11.2004, str. 13)

(5)  UL L 221, 12.8.1974, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

5

(6)  UL L 186, 25.7.1996, str. 28.

6

(7)  UL L 42, 13.2.2002, str. 1.“

7

(8)  UL L 220, 29.8.1977, str. 95. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

8

(9)  UL L 24, 30.1.1976, str. 6. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 96/38/ES (UL L 187, 26.7.1996, str. 95).

9

(10)  
  Datum začetka veljavnosti te direktive.“

10

Datum začetka veljavnosti te direktive.“

(11)  Datum iz člena 3(2).

11

(12)  Šest mesecev po datumu iz odstavka 1.

12

(13)  Osemnajst mesecev po datumu iz odstavka 1.

13

(14)  Šest mesecev po datumu začetka veljavnosti te direktive.

14

(15)  Šest mesecev in en dan po datumu začetka veljavnosti te direktive.

15

P6_TA(2005)0196

Varnostni pasovi in sistemi za zadrževanje v motornih vozilih ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 77/541/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o varnostnih pasovih in sistemih za zadrževanje potnikov v motornih vozilih (11934/3/2004 — C6-0029/2005 — 2003/0130(COD))

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (11934/3/2004 — C6-0029/2005) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (11934/3/2004 — C6-0029/2005) (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2003)0363), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2003)0363),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju člena 67 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za promet in turizem (A6-0120/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za promet in turizem (A6-0120/2005),

| 1. | odobri skupno stališče; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče;

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s skupnim stališčem; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s skupnim stališčem;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše akt s predsednikom Sveta v skladu s členom 254(1) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše akt s predsednikom Sveta v skladu s členom 254(1) Pogodbe ES;

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj podpiše akt, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj podpiše akt, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 111 E, 11.5.2005, str. 28.

(2)  UL C 91 E, 15.4.2004, str. 491.

P6_TA(2005)0197

Pritrdišča varnostnih pasov motornih vozil ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 76/115/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o pritrdiščih varnostnih pasov motornih vozil (11933/3/2004 — C6-0030/2005 — 2003/0136(COD))

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (11933/3/2004 — C6-0030/2005) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (11933/3/2004 — C6-0030/2005) (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2003)0362), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2003)0362),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju člena 67 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za promet in turizem (A6-0117/2005) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za promet in turizem (A6-0117/2005)

| 1. | odobri skupno stališče; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče;

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s skupnim stališčem; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s skupnim stališčem;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše akt s predsednikom Sveta v skladu s členom 254(1) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše akt s predsednikom Sveta v skladu s členom 254(1) Pogodbe ES;

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj podpiše akt, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj podpiše akt, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 111 E, 11.5.2005, str. 23.

(2)  UL C 91 E, 15.4.2004, str. 496.

P6_TA(2005)0198

Pranje denarja ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja, vključno z namenom financiranja terorizma (KOM(2004)0448 — C6-0143/2004 — 2004/0137(COD))

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2004)0448) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2004)0448) (1),

| — | ob upoštevanju člena 251(2), prvega in tretjega stavka člena 47(2) ter člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija predložila predlog Parlamentu (C6-0143/2004), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2), prvega in tretjega stavka člena 47(2) ter člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija predložila predlog Parlamentu (C6-0143/2004),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za pravne zadeve ter Odbora za peticije (A6-0137/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za pravne zadeve ter Odbora za peticije (A6-0137/2005),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

P6_TC1-COD(2004)0137

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 26. maja 2005 z namenom sprejetja Direktive 2005/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega in tretjega stavka člena 47(2) in člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Obsežni tokovi umazanega denarja lahko škodujejo stabilnosti in ugledu finančnega sektorja in so nevarni za notranji trg; terorizem ogroža same temelje naše družbe.

  Poleg kazenskega pristopa, lahko tudi preventivni napor preko finančnega sistema obrodi rezultate. |
| --- | --- |

(1)

Obsežni tokovi umazanega denarja lahko škodujejo stabilnosti in ugledu finančnega sektorja in so nevarni za notranji trg; terorizem ogroža same temelje naše družbe.

  Poleg kazenskega pristopa, lahko tudi preventivni napor preko finančnega sistema obrodi rezultate.

| (2) | Prizadevanja storilcev kaznivih dejanj in njihovih družabnikov, da bi prikrili izvor nezakonitih prihodkov ali pa zakonita
  ali nezakonita
  sredstva namenili za terorizem, lahko resno ogrozijo trdnost, integriteto in stabilnost kreditnih in finančnih ustanov in zaupanje v finančni sistem kot celoto. Potreben je ukrep Skupnosti na tem področju, da bi preprečili, da države članice z namenom, da bi zavarovale svoje finančne sisteme, sprejmejo ukrepe, ki niso v skladu z oblikovanjem enotnega trga
  ter s predpisi pravne države in evropskim javnim redom
  . |
| --- | --- |

(2)

Prizadevanja storilcev kaznivih dejanj in njihovih družabnikov, da bi prikrili izvor nezakonitih prihodkov ali pa zakonita
  ali nezakonita
  sredstva namenili za terorizem, lahko resno ogrozijo trdnost, integriteto in stabilnost kreditnih in finančnih ustanov in zaupanje v finančni sistem kot celoto. Potreben je ukrep Skupnosti na tem področju, da bi preprečili, da države članice z namenom, da bi zavarovale svoje finančne sisteme, sprejmejo ukrepe, ki niso v skladu z oblikovanjem enotnega trga
  ter s predpisi pravne države in evropskim javnim redom
  .

| (3) | Brez sprejetja nekaterih usklajevalnih ukrepov na ravni Skupnosti, bi si tisti, ki perejo denar,
  in tisti, ki financirajo terorizem,
  poskušali olajšati izvrševanje svojih kaznivih dejanj z izkoriščanjem svobode pretoka kapitala in svobode zagotavljanja finančnih storitev, ki ju vključuje integrirano finančno območje. |
| --- | --- |

(3)

Brez sprejetja nekaterih usklajevalnih ukrepov na ravni Skupnosti, bi si tisti, ki perejo denar,
  in tisti, ki financirajo terorizem,
  poskušali olajšati izvrševanje svojih kaznivih dejanj z izkoriščanjem svobode pretoka kapitala in svobode zagotavljanja finančnih storitev, ki ju vključuje integrirano finančno območje.

| (4) | Da bi odgovorili na omenjene skrbi
  na področju pranja denarja
  , je bila 10. junija 1991 sprejeta Direktiva Sveta 91/308/EGS o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja (4). Le-ta je od držav članic zahtevala prepoved pranja denarja in obvezala finančni sektor, vključno s kreditnimi ustanovami in vrsto drugih finančnih ustanov, k identifikaciji svojih strank, vodenju evidenc, vzpostavitvi notranjih postopkov urjenja osebja in zaščite pred pranjem denarja ter k poročanju pristojnim organom o vsakem znaku pranja denarja. |
| --- | --- |

(4)

Da bi odgovorili na omenjene skrbi
  na področju pranja denarja
  , je bila 10. junija 1991 sprejeta Direktiva Sveta 91/308/EGS o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja (4). Le-ta je od držav članic zahtevala prepoved pranja denarja in obvezala finančni sektor, vključno s kreditnimi ustanovami in vrsto drugih finančnih ustanov, k identifikaciji svojih strank, vodenju evidenc, vzpostavitvi notranjih postopkov urjenja osebja in zaščite pred pranjem denarja ter k poročanju pristojnim organom o vsakem znaku pranja denarja.

| (5) | Pranje denarja
  in financiranje terorizma se pogosto
  izvaja v mednarodnem
  kontekstu. Ukrepi
  , sprejeti izključno na nacionalni ravni, brez upoštevanja mednarodne koordinacije in sodelovanja, bi imeli zelo omejene učinke. Ukrepi, ki jih je sprejela Skupnost na tem področju, naj
  upoštevajo priporočila
  Projektne skupine za finančno
  ukrepanje (v
  nadaljevanju „FATF“), ki predstavlja najpomembnejše mednarodno telo na področju boja proti pranju denarja in financiranju terorizma. Ker je FATF leta 2003 bistveno revidirala in
  razširila priporočila
  , bi bilo treba direktivo Skupnosti uskladiti z novim mednarodnim standardom. |
| --- | --- |

(5)

Pranje denarja
  in financiranje terorizma se pogosto
  izvaja v mednarodnem
  kontekstu. Ukrepi
  , sprejeti izključno na nacionalni ravni, brez upoštevanja mednarodne koordinacije in sodelovanja, bi imeli zelo omejene učinke. Ukrepi, ki jih je sprejela Skupnost na tem področju, naj
  upoštevajo priporočila
  Projektne skupine za finančno
  ukrepanje (v
  nadaljevanju „FATF“), ki predstavlja najpomembnejše mednarodno telo na področju boja proti pranju denarja in financiranju terorizma. Ker je FATF leta 2003 bistveno revidirala in
  razširila priporočila
  , bi bilo treba direktivo Skupnosti uskladiti z novim mednarodnim standardom.

| (6) | Splošni sporazum o trgovini s storitvami (GATS) članicam dovoljuje sprejetje ukrepov, potrebnih za zaščito javne morale, preprečevanje goljufij in sprejetje ukrepov za varno in skrbno poslovanje ter za zagotavljanje trdnosti in celosti finančnega sistema. |
| --- | --- |

(6)

Splošni sporazum o trgovini s storitvami (GATS) članicam dovoljuje sprejetje ukrepov, potrebnih za zaščito javne morale, preprečevanje goljufij in sprejetje ukrepov za varno in skrbno poslovanje ter za zagotavljanje trdnosti in celosti finančnega sistema.

| (7) | Zadnja leta je opazna potreba po širši definiciji pranja denarja, sprva omejeni na nezakonito trgovanje z mamili, ki naj bi zajemala daljši seznam predhodnih ali osnovnih kaznivih dejanj. Razširjen obseg predhodnih kaznivih dejanj olajša poročanje o sumljivih transakcijah in mednarodno sodelovanje na tem področju. Zato bi bilo potrebno definicijo hudega kaznivega dejanja uskladiti z definicijo hudega kaznivega dejanja iz Okvirnega sklepa Sveta 2001/500/PNZ z dne 26. junija 2001 o pranju denarja, identifikaciji, sledenju, zamrznitvi, zasegu in zaplembi pripomočkov pri kaznivih dejanjih in premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem (5). |
| --- | --- |

(7)

Zadnja leta je opazna potreba po širši definiciji pranja denarja, sprva omejeni na nezakonito trgovanje z mamili, ki naj bi zajemala daljši seznam predhodnih ali osnovnih kaznivih dejanj. Razširjen obseg predhodnih kaznivih dejanj olajša poročanje o sumljivih transakcijah in mednarodno sodelovanje na tem področju. Zato bi bilo potrebno definicijo hudega kaznivega dejanja uskladiti z definicijo hudega kaznivega dejanja iz Okvirnega sklepa Sveta 2001/500/PNZ z dne 26. junija 2001 o pranju denarja, identifikaciji, sledenju, zamrznitvi, zasegu in zaplembi pripomočkov pri kaznivih dejanjih in premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem (5).

| (8) | Poleg
  tega zloraba
  finančnega sistema za preusmerjanje nezakonitih ali celo zakonitih sredstev za namene terorizma dejansko jasno ogroža celost, pravilno delovanje, ugled in stabilnost finančnega sistema. Zato bi morali
  preventivni ukrepi direktive
  poleg rokovanja z nezakonitim denarjem zajemati tudi
  zbiranje sredstev
  ali lastnine za namene
  terorizma
  . |
| --- | --- |

(8)

Poleg
  tega zloraba
  finančnega sistema za preusmerjanje nezakonitih ali celo zakonitih sredstev za namene terorizma dejansko jasno ogroža celost, pravilno delovanje, ugled in stabilnost finančnega sistema. Zato bi morali
  preventivni ukrepi direktive
  poleg rokovanja z nezakonitim denarjem zajemati tudi
  zbiranje sredstev
  ali lastnine za namene
  terorizma
  .

| (9) | Direktiva
  91/308/EGS sicer nalagala obveznost identifikacije strank, vendar je predvidela sorazmerno malo podrobnosti o ustreznih postopkih. Zaradi ključne vloge tega vidika
  preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma
  v skladu z novimi mednarodnimi standardi je primerno uvesti bolj specifične in podrobnejše določbe glede identifikacije in preverjanja strank in morebitnih dejanskih lastnikov. Zato je potrebna natančna opredelitev dejanskega lastnika.
  V primerih, v katerih je treba še določiti posameznike, ki so koristniki pravne osebe ali pravne organizacije, na primer ustanova ali družba za fiduciarne posle, in zato ni mogoče določiti posameznika kot dejanskega lastnika, bi zadoščala določitev „skupine ljudi“, predvidene za koristnike ustanove ali družbe za fiduciarne posle. Ta zahteva ne vsebuje določitve identitete posameznika znotraj te skupine ljudi. |
| --- | --- |

(9)

Direktiva
  91/308/EGS sicer nalagala obveznost identifikacije strank, vendar je predvidela sorazmerno malo podrobnosti o ustreznih postopkih. Zaradi ključne vloge tega vidika
  preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma
  v skladu z novimi mednarodnimi standardi je primerno uvesti bolj specifične in podrobnejše določbe glede identifikacije in preverjanja strank in morebitnih dejanskih lastnikov. Zato je potrebna natančna opredelitev dejanskega lastnika.
  V primerih, v katerih je treba še določiti posameznike, ki so koristniki pravne osebe ali pravne organizacije, na primer ustanova ali družba za fiduciarne posle, in zato ni mogoče določiti posameznika kot dejanskega lastnika, bi zadoščala določitev „skupine ljudi“, predvidene za koristnike ustanove ali družbe za fiduciarne posle. Ta zahteva ne vsebuje določitve identitete posameznika znotraj te skupine ljudi.

| (10) | Institucije in osebe, ki so predmet te direktive, morajo v skladu z njo identificirati in preveriti dejanske lastnike. Za izpolnitev te zahteve se institucije in osebe same odločijo, ali bodo uporabile javni register dejanskih lastnikov, zaprosile svoje stranke za zadevne podatke ali te informacije pridobile na drug način ob upoštevanju, da je obseg takih ukrepov za dobro gospodarjenje povezan z nevarnostjo pranja denarja in financiranja terorizma, kar je odvisno od same stranke, poslovnega odnosa, proizvoda ali transakcije. |
| --- | --- |

(10)

Institucije in osebe, ki so predmet te direktive, morajo v skladu z njo identificirati in preveriti dejanske lastnike. Za izpolnitev te zahteve se institucije in osebe same odločijo, ali bodo uporabile javni register dejanskih lastnikov, zaprosile svoje stranke za zadevne podatke ali te informacije pridobile na drug način ob upoštevanju, da je obseg takih ukrepov za dobro gospodarjenje povezan z nevarnostjo pranja denarja in financiranja terorizma, kar je odvisno od same stranke, poslovnega odnosa, proizvoda ali transakcije.

| (11) | kreditni sporazumi, pri katerih kreditni račun služi izključno poravnavi posojila ter pri katerih se poplačilo posojila izvede prek računa, ki je bil odprt v imenu stranke pri kreditni ustanovi, ki je predmet te direktive, v skladu s členom 8(1)(a) do (c), na splošno veljajo za primer manj tveganih transakcij. |
| --- | --- |

(11)

kreditni sporazumi, pri katerih kreditni račun služi izključno poravnavi posojila ter pri katerih se poplačilo posojila izvede prek računa, ki je bil odprt v imenu stranke pri kreditni ustanovi, ki je predmet te direktive, v skladu s členom 8(1)(a) do (c), na splošno veljajo za primer manj tveganih transakcij.

| (12) | Če financer pravne osebe ali pravne organizacije izvaja pomemben nadzor nad uporabo premoženja, bi moral biti obravnavan kot dejanski lastnik. |
| --- | --- |

(12)

Če financer pravne osebe ali pravne organizacije izvaja pomemben nadzor nad uporabo premoženja, bi moral biti obravnavan kot dejanski lastnik.

| (13) | Fiduciarni odnosi se množično uporabljajo pri komercialnih produktih kot mednarodno priznan pokazatelj celotnega nadzora grosističnih finančnih trgov; obveza za ugotavljanje dejanskega lastnika ne izhaja zgolj iz samega dejstva, da gre v tem primeru za fiduciaren odnos. |
| --- | --- |

(13)

Fiduciarni odnosi se množično uporabljajo pri komercialnih produktih kot mednarodno priznan pokazatelj celotnega nadzora grosističnih finančnih trgov; obveza za ugotavljanje dejanskega lastnika ne izhaja zgolj iz samega dejstva, da gre v tem primeru za fiduciaren odnos.

| (14) | Določbe te direktive bi morale veljati tudi takrat, ko ustanove in osebe, ki so zajete v tej direktivi, opravljajo svojo dejavnost prek interneta. |
| --- | --- |

(14)

Določbe te direktive bi morale veljati tudi takrat, ko ustanove in osebe, ki so zajete v tej direktivi, opravljajo svojo dejavnost prek interneta.

| (15) | Storilci kaznivih dejanj pranja denarja
  in financerji terorizma
  so zaradi poostrenega nadzora v finančnem sektorju prisiljeni iskati nadomestne metode za prikrivanje izvora sredstev, pridobljenih s kaznivimi dejanji,
  poleg tega se takšni kanali lahko uporabljajo za financiranje terorizma,
  zato bi morali obvezni ukrepi proti pranju denarja
  in boju proti financiranju terorizma
  veljati tudi za posrednike življenjskega zavarovanja in družbe za upravljanje. |
| --- | --- |

(15)

Storilci kaznivih dejanj pranja denarja
  in financerji terorizma
  so zaradi poostrenega nadzora v finančnem sektorju prisiljeni iskati nadomestne metode za prikrivanje izvora sredstev, pridobljenih s kaznivimi dejanji,
  poleg tega se takšni kanali lahko uporabljajo za financiranje terorizma,
  zato bi morali obvezni ukrepi proti pranju denarja
  in boju proti financiranju terorizma
  veljati tudi za posrednike življenjskega zavarovanja in družbe za upravljanje.

| (16) | Vključitev posrednikov življenjskega zavarovanja v področje uporabe te direktive ne vključuje tistih pravnih oseb, za katere je pravno odgovorna zavarovalniška družba in so zato že zajeti v tej direktivi. |
| --- | --- |

(16)

Vključitev posrednikov življenjskega zavarovanja v področje uporabe te direktive ne vključuje tistih pravnih oseb, za katere je pravno odgovorna zavarovalniška družba in so zato že zajeti v tej direktivi.

| (17) | Opravljanje funkcije vodje ali poslovodje družbe ne pomeni, da je zadevna oseba samodejno ponudnik storitev za družbe za fiduciarne posle in podjetja. V to opredelitev so zajete samo osebe, ki za tretjo osebo poslovno opravljajo funkcijo vodje ali poslovodje družbe. |
| --- | --- |

(17)

Opravljanje funkcije vodje ali poslovodje družbe ne pomeni, da je zadevna oseba samodejno ponudnik storitev za družbe za fiduciarne posle in podjetja. V to opredelitev so zajete samo osebe, ki za tretjo osebo poslovno opravljajo funkcijo vodje ali poslovodje družbe.

| (18) | Večkrat se je pokazalo, da pri plačilu v gotovini višji zneski predstavljajo zelo veliko tveganje za pranje denarja in financiranje terorizma. Zato bi morale biti v tistih državah članicah, kjer dopuščajo plačevanje v gotovini v znesku, ki presega določen prag, vse fizične ali pravne osebe, ki trgujejo z blagom, pri prejemu takšnih gotovinskih plačil zajete v področje uporabe te direktive. Osebe, ki trgujejo z visokokakovostnim blagom, kot so dragulji, žlahtne kovine ali umetniška dela, in tudi dražitelji so v vsakem primeru zajeti v tej direktivi, če je vrednost njihovega gotovinskega plačila 15000 EUR ali več. Da bi zagotovili učinkovit nadzor nad upoštevanjem določbe te direktive te potencialno velike skupine oseb in ustanov, lahko države članice svoje nadzorne ukrepe, ki ustrezajo načelu nadzora, usmerjenega k tveganju, osredotočijo posebej na tiste fizične in pravne osebe, pri katerih je veliko tveganje za pranje denarja ali financiranje terorizma. Zaradi različnih razmer v posameznih državah se lahko države članice v skladu s členom 5 Direktive odločijo izdati strožje predpise, da bi se primerno odzvale na tveganje, povezano s plačevanjem visokih zneskov v gotovini. |
| --- | --- |

(18)

Večkrat se je pokazalo, da pri plačilu v gotovini višji zneski predstavljajo zelo veliko tveganje za pranje denarja in financiranje terorizma. Zato bi morale biti v tistih državah članicah, kjer dopuščajo plačevanje v gotovini v znesku, ki presega določen prag, vse fizične ali pravne osebe, ki trgujejo z blagom, pri prejemu takšnih gotovinskih plačil zajete v področje uporabe te direktive. Osebe, ki trgujejo z visokokakovostnim blagom, kot so dragulji, žlahtne kovine ali umetniška dela, in tudi dražitelji so v vsakem primeru zajeti v tej direktivi, če je vrednost njihovega gotovinskega plačila 15000 EUR ali več. Da bi zagotovili učinkovit nadzor nad upoštevanjem določbe te direktive te potencialno velike skupine oseb in ustanov, lahko države članice svoje nadzorne ukrepe, ki ustrezajo načelu nadzora, usmerjenega k tveganju, osredotočijo posebej na tiste fizične in pravne osebe, pri katerih je veliko tveganje za pranje denarja ali financiranje terorizma. Zaradi različnih razmer v posameznih državah se lahko države članice v skladu s členom 5 Direktive odločijo izdati strožje predpise, da bi se primerno odzvale na tveganje, povezano s plačevanjem visokih zneskov v gotovini.

| (19) | Direktiva 91/308/EGS, kakor je bila spremenjena, je postavila notarje in neodvisne pravne strokovnjake v okvir režima Skupnosti proti pranju denarja. Ta ureditev bi morala v novih direktivah ostati nespremenjena. Ti pravni strokovnjaki, kot jih opredeljujejo države članice, morajo spoštovati določbe te direktive, kadar sodelujejo pri finančnih ali poslovnih transakcijah, vključno z davčnim svetovanjem, ki predstavlja največje tveganje za zlorabo uslug pravnih strokovnjakov za pranje sredstev, pridobljenih s kaznivimi dejanji
  ali za financiranje terorizma
  . |
| --- | --- |

(19)

Direktiva 91/308/EGS, kakor je bila spremenjena, je postavila notarje in neodvisne pravne strokovnjake v okvir režima Skupnosti proti pranju denarja. Ta ureditev bi morala v novih direktivah ostati nespremenjena. Ti pravni strokovnjaki, kot jih opredeljujejo države članice, morajo spoštovati določbe te direktive, kadar sodelujejo pri finančnih ali poslovnih transakcijah, vključno z davčnim svetovanjem, ki predstavlja največje tveganje za zlorabo uslug pravnih strokovnjakov za pranje sredstev, pridobljenih s kaznivimi dejanji
  ali za financiranje terorizma
  .

| (20) | V okviru pričujoče direktive ne bi bilo primerno, da bi morali neodvisni strokovnjaki, ki nudijo pravne nasvete in so pravno priznani in nadzorovani, na primer odvetniki pri ugotavljanju pravnega položaja svoje stranke ali pri zastopanju stranke v sodnem postopku, v zvezi s svojimi dejavnostmi poročati o sumu pranja denarja
  ali financiranja terorizma
  . Izjemoma
  se mora
  dopustiti, da se ne izpolnjuje dolžnost posredovanja podatkov, pridobljenih pred, med ali po končanem sodnem postopku ali med ugotavljanjem pravnega položaja stranke. Dolžnost varovanja poklicne skrivnosti tako še naprej ščiti pravni nasvet, razen če je pravni svetovalec udeležen pri pranju denarja
  ali financiranju terorizma
  , če je pravni nasvet podan v zvezi s pranjem denarja
  ali financiranjem terorizma
  ali pa odvetnik ve, da stranka išče pravni nasvet v zvezi s pranjem denarja
  ali financiranjem terorizma
  . |
| --- | --- |

(20)

V okviru pričujoče direktive ne bi bilo primerno, da bi morali neodvisni strokovnjaki, ki nudijo pravne nasvete in so pravno priznani in nadzorovani, na primer odvetniki pri ugotavljanju pravnega položaja svoje stranke ali pri zastopanju stranke v sodnem postopku, v zvezi s svojimi dejavnostmi poročati o sumu pranja denarja
  ali financiranja terorizma
  . Izjemoma
  se mora
  dopustiti, da se ne izpolnjuje dolžnost posredovanja podatkov, pridobljenih pred, med ali po končanem sodnem postopku ali med ugotavljanjem pravnega položaja stranke. Dolžnost varovanja poklicne skrivnosti tako še naprej ščiti pravni nasvet, razen če je pravni svetovalec udeležen pri pranju denarja
  ali financiranju terorizma
  , če je pravni nasvet podan v zvezi s pranjem denarja
  ali financiranjem terorizma
  ali pa odvetnik ve, da stranka išče pravni nasvet v zvezi s pranjem denarja
  ali financiranjem terorizma
  .

| (21) | Neposredno primerljive storitve je potrebno obravnavati enako kot v primeru, kadar jih izvajajo kateri koli strokovnjaki v okviru te direktive. Revizorji, zunanji računovodje in davčni svetovalci niso dolžni posredovati podatke, ki jih pridobijo pri opravljanju svojih nalog, ko v nekaterih državah članicah branijo ali zastopajo stranke v sodnem postopku ali ugotavljajo njihov pravni položaj, kot je to sicer določeno v pričujoči direktivi, s čimer se zagotavlja spoštovanje pravic, določenih v Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter v Pogodbi o Evropski uniji. |
| --- | --- |

(21)

Neposredno primerljive storitve je potrebno obravnavati enako kot v primeru, kadar jih izvajajo kateri koli strokovnjaki v okviru te direktive. Revizorji, zunanji računovodje in davčni svetovalci niso dolžni posredovati podatke, ki jih pridobijo pri opravljanju svojih nalog, ko v nekaterih državah članicah branijo ali zastopajo stranke v sodnem postopku ali ugotavljajo njihov pravni položaj, kot je to sicer določeno v pričujoči direktivi, s čimer se zagotavlja spoštovanje pravic, določenih v Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter v Pogodbi o Evropski uniji.

| (22) | Treba je poudariti, da se tveganje pranja denarja in financiranja terorizma od primera do primera razlikuje. V skladu s pristopom, ki temelji na oceni tveganja, bi morali v zakonodajo Skupnosti vpeljati možnost, da se v nekaterih primerih dovoli poenostavljen skrben pregled poslovanja stranke. |
| --- | --- |

(22)

Treba je poudariti, da se tveganje pranja denarja in financiranja terorizma od primera do primera razlikuje. V skladu s pristopom, ki temelji na oceni tveganja, bi morali v zakonodajo Skupnosti vpeljati možnost, da se v nekaterih primerih dovoli poenostavljen skrben pregled poslovanja stranke.

| (23) | Odstopanje v zvezi z identifikacijo dejanskega lastnika zbirnih računov, ki jih vodijo notarji ali neodvisni pravni strokovnjaki, ne posega v obveznosti, ki jih tem notarjem in drugim neodvisnim pravnim strokovnjakom nalaga ta direktiva. Zato je obveznost teh notarjev in neodvisnih pravnih strokovnjakov, da sami določijo identiteto lastnika zbirnih računov, ki jih ti vodijo. |
| --- | --- |

(23)

Odstopanje v zvezi z identifikacijo dejanskega lastnika zbirnih računov, ki jih vodijo notarji ali neodvisni pravni strokovnjaki, ne posega v obveznosti, ki jih tem notarjem in drugim neodvisnim pravnim strokovnjakom nalaga ta direktiva. Zato je obveznost teh notarjev in neodvisnih pravnih strokovnjakov, da sami določijo identiteto lastnika zbirnih računov, ki jih ti vodijo.

| (24) | Skupnost bi se morala med drugim zavedati, da nekatere situacije predstavljajo večje tveganje pranja denarja in financiranja terorizma. Kljub temu, da je potrebno ugotoviti identiteto in poslovni profil vseh strank, nekateri primeri zahtevajo posebej stroge postopke identifikacije in preverjanja strank. |
| --- | --- |

(24)

Skupnost bi se morala med drugim zavedati, da nekatere situacije predstavljajo večje tveganje pranja denarja in financiranja terorizma. Kljub temu, da je potrebno ugotoviti identiteto in poslovni profil vseh strank, nekateri primeri zahtevajo posebej stroge postopke identifikacije in preverjanja strank.

| (25) | To še posebej velja za poslovne odnose s posamezniki, ki zavzemajo oz. so zavzemali pomembne javne položaje, zlasti če prihajajo iz držav z visoko stopnjo korupcije. Takšni poslovni odnosi lahko v precejšnji meri ogrozijo ugled finančnega sektorja in/ali ga izpostavijo pravnemu tveganju. V takšnih primerih je upravičena posebna pozornost
  in izvajanje ukrepov običajnega skrbnega pregleda poslovanja stranke za domače politično izpostavljene osebe ali ukrepov poglobljenega skrbnega pregleda poslovanja stranke za politično izpostavljene osebe, ki bivajo v drugi državi članici ali tretji državi,
  tudi zaradi mednarodnih prizadevanj v boju proti korupciji. |
| --- | --- |

(25)

To še posebej velja za poslovne odnose s posamezniki, ki zavzemajo oz. so zavzemali pomembne javne položaje, zlasti če prihajajo iz držav z visoko stopnjo korupcije. Takšni poslovni odnosi lahko v precejšnji meri ogrozijo ugled finančnega sektorja in/ali ga izpostavijo pravnemu tveganju. V takšnih primerih je upravičena posebna pozornost
  in izvajanje ukrepov običajnega skrbnega pregleda poslovanja stranke za domače politično izpostavljene osebe ali ukrepov poglobljenega skrbnega pregleda poslovanja stranke za politično izpostavljene osebe, ki bivajo v drugi državi članici ali tretji državi,
  tudi zaradi mednarodnih prizadevanj v boju proti korupciji.

| (26) | Odobritev s strani višjega vodstva za vzpostavitev poslovnih odnosov ne pomeni odobritev uprave, ampak odobritev na višji hierarhični ravni kot je oseba, ki si za odobritev prizadeva. |
| --- | --- |

(26)

Odobritev s strani višjega vodstva za vzpostavitev poslovnih odnosov ne pomeni odobritev uprave, ampak odobritev na višji hierarhični ravni kot je oseba, ki si za odobritev prizadeva.

| (27) | Ukrepe za izvajanje te direktive je potrebno sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999, ki določa postopke za izvajanje izvršilnih pristojnosti, prenesenih na Komisijo (6). |
| --- | --- |

(27)

Ukrepe za izvajanje te direktive je potrebno sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999, ki določa postopke za izvajanje izvršilnih pristojnosti, prenesenih na Komisijo (6).

| (28) | Ukrepi za izvajanje te direktive so splošnega obsega v smislu člena 2 zgoraj navedenega sklepa Sveta in bi morali biti sprejeti z regulativnim postopkom, določenim v členu 5 istega sklepa. V ta namen naj se ustanovi nov Odbor za preprečevanje pranja denarja
  in financiranje terorizma
  , ki bo nadomestil Kontaktni odbor za pranje denarja, ustanovljen z Direktivo 91/308/EGS. |
| --- | --- |

(28)

Ukrepi za izvajanje te direktive so splošnega obsega v smislu člena 2 zgoraj navedenega sklepa Sveta in bi morali biti sprejeti z regulativnim postopkom, določenim v členu 5 istega sklepa. V ta namen naj se ustanovi nov Odbor za preprečevanje pranja denarja
  in financiranje terorizma
  , ki bo nadomestil Kontaktni odbor za pranje denarja, ustanovljen z Direktivo 91/308/EGS.

| (29) | Da bi se izognili podvajanju postopkov identifikacije strank ter s tem zastojem in neučinkovitosti
  v poslovanju
  , je ob ustreznih zaščitnih ukrepih primerno sprejeti tudi stranke, ki so že bile identificirane drugje.
  V primerih, v katerih se oseba ali ustanova zanese na tretjo osebo, nosi dokončno odgovornost za uporabo postopka za ugotavljanje identitete stranke ustanova, pri kateri je bila stranka sprejeta. Tudi tretja oseba, tj. sprejeta stranka, je, dokler ima s stranko odnos, ki je zajet v tej direktivi, še naprej odgovorna za izpolnjevanje obveznosti iz te direktive, vključno z obveznostjo prijave sumljivih transakcij, in za hranjenje zapiskov in dokazil. |
| --- | --- |

(29)

Da bi se izognili podvajanju postopkov identifikacije strank ter s tem zastojem in neučinkovitosti
  v poslovanju
  , je ob ustreznih zaščitnih ukrepih primerno sprejeti tudi stranke, ki so že bile identificirane drugje.
  V primerih, v katerih se oseba ali ustanova zanese na tretjo osebo, nosi dokončno odgovornost za uporabo postopka za ugotavljanje identitete stranke ustanova, pri kateri je bila stranka sprejeta. Tudi tretja oseba, tj. sprejeta stranka, je, dokler ima s stranko odnos, ki je zajet v tej direktivi, še naprej odgovorna za izpolnjevanje obveznosti iz te direktive, vključno z obveznostjo prijave sumljivih transakcij, in za hranjenje zapiskov in dokazil.

| (30) | V primeru odnosov z agencijami ali zunanjimi izvajalci, ki temeljijo na pogodbi med ustanovami ali osebami po tej direktivi, in zunanjimi fizičnimi ali pravnimi osebami, ki v tej direktivi niso navedene, lahko kakršni koli obvezni ukrepi proti pranju denarja in financiranju terorizma za te agente in zunanje izvajalce kot dele ustanov ali oseb po tej direktivi, izhajajo samo iz pogodbe in ne iz te direktive. Odgovornost za izpolnjevanje zahtev te direktive je prepuščena ustanovi ali osebi, ki jo direktiva zajema. |
| --- | --- |

(30)

V primeru odnosov z agencijami ali zunanjimi izvajalci, ki temeljijo na pogodbi med ustanovami ali osebami po tej direktivi, in zunanjimi fizičnimi ali pravnimi osebami, ki v tej direktivi niso navedene, lahko kakršni koli obvezni ukrepi proti pranju denarja in financiranju terorizma za te agente in zunanje izvajalce kot dele ustanov ali oseb po tej direktivi, izhajajo samo iz pogodbe in ne iz te direktive. Odgovornost za izpolnjevanje zahtev te direktive je prepuščena ustanovi ali osebi, ki jo direktiva zajema.

| (31) | Sumljive
  transakcije bi bilo treba
  prijaviti enoti za finančni nadzor, ki deluje kot državna centralna enota in katere naloga je, da prevzame poročanje o sumljivih transakcijah in ostalih informacijah, ki zadevajo morebitno pranje denarja ali financiranje terorizma, jih analizirajo in posredujejo pristojnim organom. To ne obvezuje držav članic, da spremenijo svoje obstoječe sisteme za obveščanje, v okviru katerih se vrši postopek prijave preko javnega tožilstva, če so podatki posredovani enoti za finančni nadzor nemudoma in neprečiščeni, da lahko ta svoje naloge opravi v skladu s predpisi, kar vključuje tudi mednarodno sodelovanje z ostalimi enotami za finančni nadzor. |
| --- | --- |

(31)

Sumljive
  transakcije bi bilo treba
  prijaviti enoti za finančni nadzor, ki deluje kot državna centralna enota in katere naloga je, da prevzame poročanje o sumljivih transakcijah in ostalih informacijah, ki zadevajo morebitno pranje denarja ali financiranje terorizma, jih analizirajo in posredujejo pristojnim organom. To ne obvezuje držav članic, da spremenijo svoje obstoječe sisteme za obveščanje, v okviru katerih se vrši postopek prijave preko javnega tožilstva, če so podatki posredovani enoti za finančni nadzor nemudoma in neprečiščeni, da lahko ta svoje naloge opravi v skladu s predpisi, kar vključuje tudi mednarodno sodelovanje z ostalimi enotami za finančni nadzor.

| (32) | Z odstopanjem od splošne prepovedi izvajanja sumljivih transakcij lahko osebe in ustanove, za katere velja ta direktiva, opravljajo sumljive transakcije, preden so o tem obveščeni pristojni organi, v primeru, da neopravljanje ni mogoče ali da bi lahko bil pregon upravičenca sumljive transakcije pranja denarja ali financiranja terorizma oviran. Vendar pa velja ne glede na mednarodne obveznosti, ki so jih prevzele države članice, da je treba finančna sredstva ali ostale premoženjske vrednosti teroristov, terorističnih združenj in tistih, ki financirajo terorizem, takoj zamrzniti v skladu z zadevnimi resolucijami Varnostnega sveta Združenih narodov. |
| --- | --- |

(32)

Z odstopanjem od splošne prepovedi izvajanja sumljivih transakcij lahko osebe in ustanove, za katere velja ta direktiva, opravljajo sumljive transakcije, preden so o tem obveščeni pristojni organi, v primeru, da neopravljanje ni mogoče ali da bi lahko bil pregon upravičenca sumljive transakcije pranja denarja ali financiranja terorizma oviran. Vendar pa velja ne glede na mednarodne obveznosti, ki so jih prevzele države članice, da je treba finančna sredstva ali ostale premoženjske vrednosti teroristov, terorističnih združenj in tistih, ki financirajo terorizem, takoj zamrzniti v skladu z zadevnimi resolucijami Varnostnega sveta Združenih narodov.

| (33) | V kolikor se je država članica odločila uporabiti izjeme iz člena 23(2), lahko samoregulativnemu organu, ki zastopa osebe, omenjene v tem členu, dovoli oz. od njega zahteva, da enoti za finančni nadzor ne posreduje nikakršnih podatkov, ki jih je pridobil od teh oseb pod pogoji, določenimi v členu 23(2). |
| --- | --- |

(33)

V kolikor se je država članica odločila uporabiti izjeme iz člena 23(2), lahko samoregulativnemu organu, ki zastopa osebe, omenjene v tem členu, dovoli oz. od njega zahteva, da enoti za finančni nadzor ne posreduje nikakršnih podatkov, ki jih je pridobil od teh oseb pod pogoji, določenimi v členu 23(2).

| (34) | Prihaja do številnih groženj in nadlegovanj zaposlenih, ki poročajo o sumih pranja denarja. Ta problematika je odločilnega pomena za učinkovitost
  sistemov
  boja proti pranju denarja
  in boja proti financiranju terorizma
  , četudi ta direktiva ne more posegati v sodne postopke držav članic. Države članice se bi morale tega problema zavedati in storiti vse v njihovi moči, da bi zaposlene zavarovale pred nadlegovanjem. |
| --- | --- |

(34)

Prihaja do številnih groženj in nadlegovanj zaposlenih, ki poročajo o sumih pranja denarja. Ta problematika je odločilnega pomena za učinkovitost
  sistemov
  boja proti pranju denarja
  in boja proti financiranju terorizma
  , četudi ta direktiva ne more posegati v sodne postopke držav članic. Države članice se bi morale tega problema zavedati in storiti vse v njihovi moči, da bi zaposlene zavarovale pred nadlegovanjem.

| (35) | Posredovanje podatkov v skladu s členom 28 se mora izvršiti v skladu z določbami za posredovanje osebnih podatkov tretjim državam, ki so določene v Direktivi 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (7). Poleg tega določbe iz člena 28 ne smejo ovirati nacionalne zakonodaje o varstvu podatkov in poslovni skrivnosti. |
| --- | --- |

(35)

Posredovanje podatkov v skladu s členom 28 se mora izvršiti v skladu z določbami za posredovanje osebnih podatkov tretjim državam, ki so določene v Direktivi 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (7). Poleg tega določbe iz člena 28 ne smejo ovirati nacionalne zakonodaje o varstvu podatkov in poslovni skrivnosti.

| (36) | Izven okvira te direktive so osebe, ki zgolj spreminjajo dokumente v papirni obliki v elektronske podatke in delujejo po pogodbi s kreditno ali finančno ustanovo, kot tudi katera koli fizična ali pravna oseba, ki kreditnim ali finančnim ustanovam zgolj zagotavlja sisteme sporočanja, druge sisteme podpore za prenos sredstev ali klirinški sistem in sistem poravnave. |
| --- | --- |

(36)

Izven okvira te direktive so osebe, ki zgolj spreminjajo dokumente v papirni obliki v elektronske podatke in delujejo po pogodbi s kreditno ali finančno ustanovo, kot tudi katera koli fizična ali pravna oseba, ki kreditnim ali finančnim ustanovam zgolj zagotavlja sisteme sporočanja, druge sisteme podpore za prenos sredstev ali klirinški sistem in sistem poravnave.

| (37) | Pranje denarja in financiranje terorizma sta mednarodna problema, zato je v boju proti obema potreben globalen pristop. Kreditne in finančne ustanove Skupnosti, kadar imajo izpostave in podružnice v tretjih državah, kjer je zakonodaja pomanjkljiva, bi morale upoštevati standarde Skupnosti oziroma obvestiti pristojne organe domače države članice. Tako bi se izognile uveljavljanju različnih standardov znotraj ustanove ali skupine ustanov. |
| --- | --- |

(37)

Pranje denarja in financiranje terorizma sta mednarodna problema, zato je v boju proti obema potreben globalen pristop. Kreditne in finančne ustanove Skupnosti, kadar imajo izpostave in podružnice v tretjih državah, kjer je zakonodaja pomanjkljiva, bi morale upoštevati standarde Skupnosti oziroma obvestiti pristojne organe domače države članice. Tako bi se izognile uveljavljanju različnih standardov znotraj ustanove ali skupine ustanov.

| (38) | Pomembno je, da so kreditne in finančne ustanove sposobne hitro posredovati zahtevane
  podatke glede
  morebitnih poslovnih
  razmerij
  z imenovanimi osebami.
  Za določitev takšnih poslovnih odnosov in hitro posredovanje zadevnih podatkov morajo finančne in kreditne ustanove razpolagati z učinkovitimi sistemi, ki ustrezajo obsegu in načinu poslovanja. Elektronski sistemi bi še posebej ustrezali kreditnim in večjim finančnim ustanovam. Ta določba je še zlasti pomembna v zvezi s postopki, ki povzročajo ukrepe, kot sta zamrznitev ali zaseg premoženjskih sredstev (vključno s premoženjem teroristov), ki so v skladu z zadevnimi nacionalnimi zakonodajami ali zakonodajo Skupnosti v zvezi z bojem proti terorizmu. |
| --- | --- |

(38)

Pomembno je, da so kreditne in finančne ustanove sposobne hitro posredovati zahtevane
  podatke glede
  morebitnih poslovnih
  razmerij
  z imenovanimi osebami.
  Za določitev takšnih poslovnih odnosov in hitro posredovanje zadevnih podatkov morajo finančne in kreditne ustanove razpolagati z učinkovitimi sistemi, ki ustrezajo obsegu in načinu poslovanja. Elektronski sistemi bi še posebej ustrezali kreditnim in večjim finančnim ustanovam. Ta določba je še zlasti pomembna v zvezi s postopki, ki povzročajo ukrepe, kot sta zamrznitev ali zaseg premoženjskih sredstev (vključno s premoženjem teroristov), ki so v skladu z zadevnimi nacionalnimi zakonodajami ali zakonodajo Skupnosti v zvezi z bojem proti terorizmu.

| (39) | Ta direktiva določa podrobna pravila za skrben pregled poslovanja strank, vključno z okrepljenim skrbnim pregledom poslovanja strank ali poslovnih odnosov z velikim tveganjem; pravila so na primer ustrezni postopki za ugotavljanje ali je oseba politično izpostavljena, kot tudi nekatere dodatne, bolj podrobne zahteve, kot npr. strategije in postopki za zagotavljanje spoštovanja zadevnih predpisov. Vse ustanove in osebe, za katere velja ta direktiva, morajo izpolnjevati te zahteve, medtem ko se od držav članic pričakuje, da podrobnosti prenosa teh določb uskladijo s posebnostmi različnih poklicev in z razlikami v obsegu ustanov in oseb, ki so zajete v tej direktivi. |
| --- | --- |

(39)

Ta direktiva določa podrobna pravila za skrben pregled poslovanja strank, vključno z okrepljenim skrbnim pregledom poslovanja strank ali poslovnih odnosov z velikim tveganjem; pravila so na primer ustrezni postopki za ugotavljanje ali je oseba politično izpostavljena, kot tudi nekatere dodatne, bolj podrobne zahteve, kot npr. strategije in postopki za zagotavljanje spoštovanja zadevnih predpisov. Vse ustanove in osebe, za katere velja ta direktiva, morajo izpolnjevati te zahteve, medtem ko se od držav članic pričakuje, da podrobnosti prenosa teh določb uskladijo s posebnostmi različnih poklicev in z razlikami v obsegu ustanov in oseb, ki so zajete v tej direktivi.

| (40) | Ustanovam in ostalim akterjem, za katere velja zakonodaja Skupnosti na tem področju, je treba, če je to možno, posredovati povratne informacije o koristnosti njihovih poročil in o nadaljnjem ukrepanju. Da bi lahko to omogočili in spremljali učinkovitost svojih sistemov boja proti pranju denarja
  in financiranju terorizma,
  , morajo države članice zbirati in izboljšati ustrezne statistične podatke. |
| --- | --- |

(40)

Ustanovam in ostalim akterjem, za katere velja zakonodaja Skupnosti na tem področju, je treba, če je to možno, posredovati povratne informacije o koristnosti njihovih poročil in o nadaljnjem ukrepanju. Da bi lahko to omogočili in spremljali učinkovitost svojih sistemov boja proti pranju denarja
  in financiranju terorizma,
  , morajo države članice zbirati in izboljšati ustrezne statistične podatke.

| (41) | Pri vpisu ali registraciji menjalnice, ponudnika storitev za družbe za fiduciarne posle in podjetja ali igralnice na nacionalni ravni morajo pristojni organi zagotoviti, da so osebe, ki dejansko vodijo posle takšnih ustanov ali jih bodo vodile, in dejanski lastniki takšnih ustanov, primerni. Kriteriji, s katerimi se ugotovi, ali je oseba primerna, morajo biti določeni na nacionalni ravni v skladu z nacionalno zakonodajo. Ti kriteriji morajo odražati najmanj nujnost, da se takšne ustanove zaščiti pred zlorabo v kriminalne namene s strani vodje ali dejanskega lastnika. |
| --- | --- |

(41)

Pri vpisu ali registraciji menjalnice, ponudnika storitev za družbe za fiduciarne posle in podjetja ali igralnice na nacionalni ravni morajo pristojni organi zagotoviti, da so osebe, ki dejansko vodijo posle takšnih ustanov ali jih bodo vodile, in dejanski lastniki takšnih ustanov, primerni. Kriteriji, s katerimi se ugotovi, ali je oseba primerna, morajo biti določeni na nacionalni ravni v skladu z nacionalno zakonodajo. Ti kriteriji morajo odražati najmanj nujnost, da se takšne ustanove zaščiti pred zlorabo v kriminalne namene s strani vodje ali dejanskega lastnika.

| (42) | Zaradi mednarodnega značaja pranja denarja in financiranja terorizma je treba spodbujati usklajevanje in sodelovanje med enotami za finančni nadzor v skladu s sklepom Sveta 2000/642/PNZ (8), vključno z vzpostavitvijo EU mreže FIU-jev. V ta namen mora Komisija ponuditi pomoč, ki je potrebna za lažje uresničevanje takšnega usklajevanja, vključno s finančno podporo. |
| --- | --- |

(42)

Zaradi mednarodnega značaja pranja denarja in financiranja terorizma je treba spodbujati usklajevanje in sodelovanje med enotami za finančni nadzor v skladu s sklepom Sveta 2000/642/PNZ (8), vključno z vzpostavitvijo EU mreže FIU-jev. V ta namen mora Komisija ponuditi pomoč, ki je potrebna za lažje uresničevanje takšnega usklajevanja, vključno s finančno podporo.

| (43) | Države članice morajo zaradi pomembnosti boja proti pranju denarja
  in financiranja terorizma
  z nacionalno zakonodajo določiti učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije za primere nespoštovanja nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive.
  Zagotoviti bi bilo treba sankcije za fizične in pravne osebe.
  Ker so v kompleksnih operacijah pranja denarja
  ali financiranja terorizma
  pogosto udeležene tudi pravne osebe, bi se morale takšne sankcije nanašati tudi na dejavnosti pravnih oseb. |
| --- | --- |

(43)

Države članice morajo zaradi pomembnosti boja proti pranju denarja
  in financiranja terorizma
  z nacionalno zakonodajo določiti učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije za primere nespoštovanja nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive.
  Zagotoviti bi bilo treba sankcije za fizične in pravne osebe.
  Ker so v kompleksnih operacijah pranja denarja
  ali financiranja terorizma
  pogosto udeležene tudi pravne osebe, bi se morale takšne sankcije nanašati tudi na dejavnosti pravnih oseb.

| (44) | Fizične osebe, ki v okviru strukture pravne osebe, vendar samostojno, opravljajo dejavnosti, navedene v členu 2(1)(3)(a) in (b), ostajajo same odgovorne za spoštovanje določb te direktive, z izjemo določb iz člena 35. |
| --- | --- |

(44)

Fizične osebe, ki v okviru strukture pravne osebe, vendar samostojno, opravljajo dejavnosti, navedene v členu 2(1)(3)(a) in (b), ostajajo same odgovorne za spoštovanje določb te direktive, z izjemo določb iz člena 35.

| (45) | Za zagotovitev učinkovite in dosledne uporabe te direktive bi bilo morda treba pojasniti tehnične vidike pravil, določenih v tej direktivi, pri čemer se upošteva različne finančne instrumente, poklicne dejavnosti in tveganja v različnih državah članicah ter tehnični razvoj v boju proti pranju denarja in financiranju terorizma. V skladu s tem mora imeti Komisija pooblastila za sprejetje izvedbenih ukrepov, kot so nekatera merila za prepoznavanje situacij majhnega oz. velikega tveganja, kjer bi lahko zadostoval poenostavljen skrben pregled oz. bi bil bolj primeren poglobljen skrben pregled, pod pogojem, da ne spreminjajo bistvenih elementov te direktive in da Komisija deluje v skladu z načeli, opredeljenimi v tej direktivi, po posvetovanju z Odborom za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma. |
| --- | --- |

(45)

Za zagotovitev učinkovite in dosledne uporabe te direktive bi bilo morda treba pojasniti tehnične vidike pravil, določenih v tej direktivi, pri čemer se upošteva različne finančne instrumente, poklicne dejavnosti in tveganja v različnih državah članicah ter tehnični razvoj v boju proti pranju denarja in financiranju terorizma. V skladu s tem mora imeti Komisija pooblastila za sprejetje izvedbenih ukrepov, kot so nekatera merila za prepoznavanje situacij majhnega oz. velikega tveganja, kjer bi lahko zadostoval poenostavljen skrben pregled oz. bi bil bolj primeren poglobljen skrben pregled, pod pogojem, da ne spreminjajo bistvenih elementov te direktive in da Komisija deluje v skladu z načeli, opredeljenimi v tej direktivi, po posvetovanju z Odborom za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma.

| (46) | Potrebne so znatne spremembe Direktive 91/308/EGS, zato je treba to direktivo zaradi večje jasnosti nadomestiti z novo. |
| --- | --- |

(46)

Potrebne so znatne spremembe Direktive 91/308/EGS, zato je treba to direktivo zaradi večje jasnosti nadomestiti z novo.

| (47) | Ker ciljev te direktive ni mogoče doseči zgolj z ukrepi držav članic, pač pa so lahko dejavnosti na ravni Skupnosti bolj obsežne in učinkovite, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti, kot je določeno v istem členu, ta direktiva ne more prekoračiti tega, kar je potrebno za doseganje zastavljenih
  ciljev. |
| --- | --- |

(47)

Ker ciljev te direktive ni mogoče doseči zgolj z ukrepi držav članic, pač pa so lahko dejavnosti na ravni Skupnosti bolj obsežne in učinkovite, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti, kot je določeno v istem členu, ta direktiva ne more prekoračiti tega, kar je potrebno za doseganje zastavljenih
  ciljev.

| (48) | Pri opravljanju svojih izvršilnih pristojnosti za potrebe te direktive bi morala Komisija upoštevati naslednja načela: nujnost velike količine preglednosti in obširnega posvetovanja ustanov in oseb, ki jih ureja ta direktiva, ter Evropskega parlamenta in Sveta; nujnost zagotovitve, da so pristojni organi zmožni zagotoviti dosledno spoštovanje predpisov; nujnost dolgoročnega ohranjanja ravnovesja med stroški in dobičkom pri izvedbenih ukrepih za ustanove in osebe, za katere velja ta direktiva; nujnost zagotavljanja potrebne prilagodljivosti pri uporabi izvedbenih ukrepov z upoštevanjem tveganja; nujnost zagotavljanja usklajenosti z drugimi predpisi Skupnosti na tem področju; nujnost, da Evropska unija ščiti svoje države članice in njihove državljane pred pranjem denarja in financiranjem terorizma. |
| --- | --- |

(48)

Pri opravljanju svojih izvršilnih pristojnosti za potrebe te direktive bi morala Komisija upoštevati naslednja načela: nujnost velike količine preglednosti in obširnega posvetovanja ustanov in oseb, ki jih ureja ta direktiva, ter Evropskega parlamenta in Sveta; nujnost zagotovitve, da so pristojni organi zmožni zagotoviti dosledno spoštovanje predpisov; nujnost dolgoročnega ohranjanja ravnovesja med stroški in dobičkom pri izvedbenih ukrepih za ustanove in osebe, za katere velja ta direktiva; nujnost zagotavljanja potrebne prilagodljivosti pri uporabi izvedbenih ukrepov z upoštevanjem tveganja; nujnost zagotavljanja usklajenosti z drugimi predpisi Skupnosti na tem področju; nujnost, da Evropska unija ščiti svoje države članice in njihove državljane pred pranjem denarja in financiranjem terorizma.

| (49) | Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije. Nobene določbe te direktive se ne sme razlagati ali spreminjati na način, ki ni združljiv z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah |
| --- | --- |

(49)

Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije. Nobene določbe te direktive se ne sme razlagati ali spreminjati na način, ki ni združljiv z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Poglavje I

Predmet, področje uporabe in definicije

Člen 1

1.   Države članice zagotavljajo, da
  je
  pranje denarja
  in financiranje terorizma prepovedano
  .

2.   V tej direktivi se za pranje denarja pojmuje naslednje ravnanje, če je storjeno namerno:

| a) | konverzija ali prenos premoženja, vedoč, da to premoženje izvira iz kaznivega dejanja ali udeležbe v takem dejanju, z namenom utaje ali prikrivanja nezakonitega izvora premoženja ali pomoč osebi, ki je vpletena v storitev tega dejanja, da bi se izognila pravnim posledicam svojega dejanja; |
| --- | --- |

a)

konverzija ali prenos premoženja, vedoč, da to premoženje izvira iz kaznivega dejanja ali udeležbe v takem dejanju, z namenom utaje ali prikrivanja nezakonitega izvora premoženja ali pomoč osebi, ki je vpletena v storitev tega dejanja, da bi se izognila pravnim posledicam svojega dejanja;

| b) | utaja ali prikrivanje prave narave, vira, kraja, razpolaganja, pretoka, pravic v zvezi z lastništvom premoženja, vedoč, da to premoženje izvira iz kaznivega dejanja ali udeležbe v takem dejanju; |
| --- | --- |

b)

utaja ali prikrivanje prave narave, vira, kraja, razpolaganja, pretoka, pravic v zvezi z lastništvom premoženja, vedoč, da to premoženje izvira iz kaznivega dejanja ali udeležbe v takem dejanju;

| c) | pridobitev, lastništvo ali uporaba premoženja, vedoč v času prejema, da to premoženje izvira iz kaznivega dejanja ali udeležbe v takem
  dejanju
  ; |
| --- | --- |

c)

pridobitev, lastništvo ali uporaba premoženja, vedoč v času prejema, da to premoženje izvira iz kaznivega dejanja ali udeležbe v takem
  dejanju
  ;

| d) | sodelovanje
  pri, združevanje za
  izvrševanje, poskus
  storitve, pomoč, napeljevanje ter omogočanje in svetovanje pri storitvi katerega koli dejanja iz prejšnjih
  točk
  . |
| --- | --- |

d)

sodelovanje
  pri, združevanje za
  izvrševanje, poskus
  storitve, pomoč, napeljevanje ter omogočanje in svetovanje pri storitvi katerega koli dejanja iz prejšnjih
  točk
  .

Pranje
  denarja se šteje kot tako celo, kadar so bila kazniva dejanja, ki so ustvarila premoženje, namenjeno pranju, storjena na območju druge države članice ali tretje države.

3.
     
  Za namene te direktive pomeni „financiranje terorizma“ zagotavljanje ali zbiranje finančnih sredstev, ne glede na sredstvo, neposredno ali posredno, z namenom ali vedoč, da bodo delno ali v celoti uporabljena za storitev enega od kaznivih dejanj, opredeljenih v členih 1 do 4 Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ z dne 13. junija 2002 o boju proti terorizmu (9).

4.
     
  O védenju, naklepu ali namenu, kot potrebnem elementu dejanj, navedenih v odstavkih 2 in 3, je mogoče sklepati iz objektivnih dejanskih okoliščin.

Člen 2

1.   Ta direktiva se uporablja za naslednje ustanove in osebe:

| 1) | kreditne ustanove; |
| --- | --- |

1)

kreditne ustanove;

| 2) | finančne ustanove; |
| --- | --- |

2)

finančne ustanove;

| 3) | naslednje pravne ali fizične osebe pri izvajanju svojih poklicnih dejavnosti:






  a) | revizorji, zunanji računovodje in davčni svetovalci; |
| --- | --- | --- |

3)

naslednje pravne ali fizične osebe pri izvajanju svojih poklicnih dejavnosti:

a)

revizorji, zunanji računovodje in davčni svetovalci;

| b) | notarji in ostali neodvisni pravni strokovnjaki, kadar v imenu in za svojo stranko sodelujejo pri kakršni koli finančni ali nepremičninski transakciji, ali kadar svojim strankam pomagajo pri načrtovanju ali opravljanju transakcij v zvezi z:






  i) | nakupom ali prodajo nepremičnin ali poslovnih subjektov; |
| --- | --- | --- |

b)

notarji in ostali neodvisni pravni strokovnjaki, kadar v imenu in za svojo stranko sodelujejo pri kakršni koli finančni ali nepremičninski transakciji, ali kadar svojim strankam pomagajo pri načrtovanju ali opravljanju transakcij v zvezi z:

i)

nakupom ali prodajo nepremičnin ali poslovnih subjektov;

| ii) | upravljanjem z denarjem stranke, vrednostnimi papirji ali drugim imetjem; |
| --- | --- |

ii)

upravljanjem z denarjem stranke, vrednostnimi papirji ali drugim imetjem;

| iii) | odpiranjem ali upravljanjem z bančnimi, varčevalnimi računi ali računi vrednostnih papirjev; |
| --- | --- |

iii)

odpiranjem ali upravljanjem z bančnimi, varčevalnimi računi ali računi vrednostnih papirjev;

| iv) | urejanjem prispevkov, potrebnih za ustanavljanje, delovanje ali vodenje podjetij; |
| --- | --- |

iv)

urejanjem prispevkov, potrebnih za ustanavljanje, delovanje ali vodenje podjetij;

| v) | ustanavljanjem, delovanjem ali upravljanjem skladov, družb ali podobnih organizacij; |
| --- | --- |

v)

ustanavljanjem, delovanjem ali upravljanjem skladov, družb ali podobnih organizacij;

| c) | družbe za upravljanje, če niso navedene v točkah (a) ali
  (b)
  ; |
| --- | --- |

c)

družbe za upravljanje, če niso navedene v točkah (a) ali
  (b)
  ;

| d) | nepremičninski
  zastopniki; |
| --- | --- |

d)

nepremičninski
  zastopniki;

| e) | ostale osebe
  , ki trgujejo z blagom
  , če so plačila
  v gotovini
  in znašajo
  15000 EUR ali več, bodisi da gre za posamično operacijo ali pa več medsebojno povezanih operacij; |
| --- | --- |

e)

ostale osebe
  , ki trgujejo z blagom
  , če so plačila
  v gotovini
  in znašajo
  15000 EUR ali več, bodisi da gre za posamično operacijo ali pa več medsebojno povezanih operacij;

| f) | igralnice. |
| --- | --- |

f)

igralnice.

2.   Države članice lahko odločijo, da
  pravne in fizične osebe
  , ki le občasno ali v omejenem obsegu sodelujejo pri finančnih dejavnostih in pri katerih obstaja majhno tveganje pranja denarja
  ali financiranja terorizma, niso zajete v področju uporabe člena 3(1) ali (2)
  .

Člen 3

V tej direktivi imajo uporabljeni izrazi naslednji pomen:

| 1) | „kreditna ustanova“ pomeni kreditno ustanovo, kot je opredeljena v prvem pododstavku člena 1(1) Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij
   (10), in vključuje podružnice v smislu člena 1(3) iste direktive, ki se nahajajo na ozemlju Skupnosti in imajo sedež znotraj ali zunaj Skupnosti; |
| --- | --- |

1)

„kreditna ustanova“ pomeni kreditno ustanovo, kot je opredeljena v prvem pododstavku člena 1(1) Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij
   (10), in vključuje podružnice v smislu člena 1(3) iste direktive, ki se nahajajo na ozemlju Skupnosti in imajo sedež znotraj ali zunaj Skupnosti;

| 2) | „finančna ustanova“ pomeni:






  a) | podjetje, drugačno od kreditne ustanove, ki opravlja eno ali več dejavnosti, naštetih v točkah 2 do 12 in v točki 14 v Prilogi I k Direktivi 2000/12/ES, vključno z menjalnicami (bureaux de change) in službami za denarno poslovanje ter plačilni promet; |
| --- | --- | --- |

2)

„finančna ustanova“ pomeni:

a)

podjetje, drugačno od kreditne ustanove, ki opravlja eno ali več dejavnosti, naštetih v točkah 2 do 12 in v točki 14 v Prilogi I k Direktivi 2000/12/ES, vključno z menjalnicami (bureaux de change) in službami za denarno poslovanje ter plačilni promet;

| b) | zavarovalniška družba, pooblaščena v skladu z Direktivo 2002/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o življenjskem zavarovanju
   (11), kolikor izvaja dejavnosti, navedene v isti direktivi; |
| --- | --- |

b)

zavarovalniška družba, pooblaščena v skladu z Direktivo 2002/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o življenjskem zavarovanju
   (11), kolikor izvaja dejavnosti, navedene v isti direktivi;

| c) | investicijsko podjetje, opredeljeno v členu 4(1) Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov
   (12); |
| --- | --- |

c)

investicijsko podjetje, opredeljeno v členu 4(1) Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov
   (12);

| d) | kolektivna naložbena podjetja, ki tržijo svoje enote ali delnice; |
| --- | --- |

d)

kolektivna naložbena podjetja, ki tržijo svoje enote ali delnice;

| e) | zavarovalnega posrednika, opredeljenega v členu 2(5) Direktive 2002/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. decembra 2002 o zavarovalnem posredovanju (13), razen zavarovalnega posrednika pri sklepanju življenjskega zavarovanja in drugih naložbenih zavarovanj iz člena 2 (7) navedene direktive; |
| --- | --- |

e)

zavarovalnega posrednika, opredeljenega v členu 2(5) Direktive 2002/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. decembra 2002 o zavarovalnem posredovanju (13), razen zavarovalnega posrednika pri sklepanju življenjskega zavarovanja in drugih naložbenih zavarovanj iz člena 2 (7) navedene direktive;

| f) | podružnice ustanov, naštetih v
  točkah (a) do (e)
  , ki se nahajajo na ozemlju Skupnosti in imajo sedež znotraj ali zunaj
  Skupnosti; |
| --- | --- |

f)

podružnice ustanov, naštetih v
  točkah (a) do (e)
  , ki se nahajajo na ozemlju Skupnosti in imajo sedež znotraj ali zunaj
  Skupnosti;

| 3) | „premoženje“
  pomeni kakršnakoli sredstva, bodisi fizična ali nematerialna, premičnine ali nepremičnine, opredmetena ali neopredmetena, ter pravne listine ali instrumente v kakršni koli obliki, tudi elektronski ali digitalni, ki dokazujejo lastništvo ali delež v teh sredstvih; |
| --- | --- |

3)

„premoženje“
  pomeni kakršnakoli sredstva, bodisi fizična ali nematerialna, premičnine ali nepremičnine, opredmetena ali neopredmetena, ter pravne listine ali instrumente v kakršni koli obliki, tudi elektronski ali digitalni, ki dokazujejo lastništvo ali delež v teh sredstvih;

| 4) | „kriminalna dejavnost“ pomeni vsako udeležbo pri izvajanju hudega kaznivega dejanja; |
| --- | --- |

4)

„kriminalna dejavnost“ pomeni vsako udeležbo pri izvajanju hudega kaznivega dejanja;

| 5) | „hudo kaznivo dejanje“ pomeni najmanj:






  a) | dejanje, opredeljeno v členih 1 do 4 Okvirnega sklepa 2002/475/PNZ; |
| --- | --- | --- |

5)

„hudo kaznivo dejanje“ pomeni najmanj:

a)

dejanje, opredeljeno v členih 1 do 4 Okvirnega sklepa 2002/475/PNZ;

| b) | vsako kaznivo dejanje, opredeljeno v členu 3(1)(a) Konvencije Združenih narodov proti nezakonitem prometu z nedovoljenimi drogami in psihotropnimi snovmi iz leta 1988; |
| --- | --- |

b)

vsako kaznivo dejanje, opredeljeno v členu 3(1)(a) Konvencije Združenih narodov proti nezakonitem prometu z nedovoljenimi drogami in psihotropnimi snovmi iz leta 1988;

| c) | dejavnosti kriminalnih organizacij, kakor so opredeljene v členu 1 v Skupnih ukrepih 98/733/PNZ z dne 21. decembra 1998, ki jih je Svet sprejel na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o opredelitvi sodelovanja v kriminalnih združbah kot kaznivo dejanje v državah članicah Evropske unije
   (14); |
| --- | --- |

c)

dejavnosti kriminalnih organizacij, kakor so opredeljene v členu 1 v Skupnih ukrepih 98/733/PNZ z dne 21. decembra 1998, ki jih je Svet sprejel na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o opredelitvi sodelovanja v kriminalnih združbah kot kaznivo dejanje v državah članicah Evropske unije
   (14);

| d) | goljufija, vsaj težja, kakor je opredeljena v členu 1(1) in členu 2 Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (15); |
| --- | --- |

d)

goljufija, vsaj težja, kakor je opredeljena v členu 1(1) in členu 2 Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (15);

| e) | korupcija; |
| --- | --- |

e)

korupcija;

| f) | vsi kazniva dejanja, ki se kaznujejo z odvzemom prostosti ali varnostnim ali vzgojnim ukrepom v trajanju več kot eno leto, ali v primeru držav, katerih pravni sistem vsebuje minimalni prag za prekrške, vsa kazniva dejanja, ki se kaznujejo z odvzemom prostosti ali varnostnim ali vzgojnim ukrepom v trajanju najmanj šest mesecev; |
| --- | --- |

f)

vsi kazniva dejanja, ki se kaznujejo z odvzemom prostosti ali varnostnim ali vzgojnim ukrepom v trajanju več kot eno leto, ali v primeru držav, katerih pravni sistem vsebuje minimalni prag za prekrške, vsa kazniva dejanja, ki se kaznujejo z odvzemom prostosti ali varnostnim ali vzgojnim ukrepom v trajanju najmanj šest mesecev;

| 6) | „dejanski lastnik“ pomeni
  fizično osebo ali fizične osebe, ki poseduje ali posedujejo stranko ali nadzira ali nadzirajo stranko, in/ali fizično osebo, v imenu katere se izvaja transakcija ali opravlja dejavnost. Dejanski lastnik zajema vsaj
  :






  a) | za gospodarske subjekte:










  i) | fizično osebo
  (osebe), ki poseduje
  ali nadzira
  pravno osebo preko posrednega ali neposrednega lastništva ali nadzora zadostnega deleža delnic ali glasovalnih pravic pravne osebe, vključno z udeležbo v obliki imetniških delnic
  , z izjemo družb na
  organiziranem trgu
  in morajo v skladu z zakonodajo Skupnosti ali primerljivim mednarodnim standardom spoštovati zahtevo po razkritju;
  za izpolnitev tega merila zadostuje 25 % delež in ena delnica ali ena glasovalna pravica; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

„dejanski lastnik“ pomeni
  fizično osebo ali fizične osebe, ki poseduje ali posedujejo stranko ali nadzira ali nadzirajo stranko, in/ali fizično osebo, v imenu katere se izvaja transakcija ali opravlja dejavnost. Dejanski lastnik zajema vsaj
  :

a)

za gospodarske subjekte:

i)

fizično osebo
  (osebe), ki poseduje
  ali nadzira
  pravno osebo preko posrednega ali neposrednega lastništva ali nadzora zadostnega deleža delnic ali glasovalnih pravic pravne osebe, vključno z udeležbo v obliki imetniških delnic
  , z izjemo družb na
  organiziranem trgu
  in morajo v skladu z zakonodajo Skupnosti ali primerljivim mednarodnim standardom spoštovati zahtevo po razkritju;
  za izpolnitev tega merila zadostuje 25 % delež in ena delnica ali ena glasovalna pravica;

| ii) | fizično osebo ali fizične osebe, ki drugače izvaja oziroma izvajajo nadzor nad vodstvom pravne osebe; |
| --- | --- |

ii)

fizično osebo ali fizične osebe, ki drugače izvaja oziroma izvajajo nadzor nad vodstvom pravne osebe;

| b) | v primeru pravnih oseb, na primer ustanov ali pravnih organizacij, na primer skladov, ki upravljajo ali razdeljujejo sredstva:










  i) | če so prihodnji upravičenci že določeni, fizična oseba (fizične osebe), ki je (so) koristnik 25 % ali več premoženja pravne organizacije ali pravne osebe; |
| --- | --- | --- |

b)

v primeru pravnih oseb, na primer ustanov ali pravnih organizacij, na primer skladov, ki upravljajo ali razdeljujejo sredstva:

i)

če so prihodnji upravičenci že določeni, fizična oseba (fizične osebe), ki je (so) koristnik 25 % ali več premoženja pravne organizacije ali pravne osebe;

| ii) | če je treba posameznike, ki imajo koristi od pravne osebe ali organizacije, še določiti, kategorija oseb, v interesu katerih je ustanovitev in delovanje pravne osebe ali organizacije; |
| --- | --- |

ii)

če je treba posameznike, ki imajo koristi od pravne osebe ali organizacije, še določiti, kategorija oseb, v interesu katerih je ustanovitev in delovanje pravne osebe ali organizacije;

| iii) | fizična oseba (fizične osebe), ki izvaja (izvajajo) nujni nadzor nad 25 % ali več premoženja pravne organizacije ali pravne osebe; |
| --- | --- |

iii)

fizična oseba (fizične osebe), ki izvaja (izvajajo) nujni nadzor nad 25 % ali več premoženja pravne organizacije ali pravne osebe;

| 7) | „
  družba
  za upravljanje“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki za tretje osebe poslovno opravlja katero izmed naslednjih storitev:






  a) | ustanavlja družbe ali druge pravne osebe; |
| --- | --- | --- |

7)

„
  družba
  za upravljanje“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki za tretje osebe poslovno opravlja katero izmed naslednjih storitev:

a)

ustanavlja družbe ali druge pravne osebe;

| b) | opravlja vlogo ali drugi osebi omogoča, da opravlja vlogo direktorja ali sekretarja podjetja, partnerja v partnerstvu, ali podobnega položaja v odnosu do drugih pravnih oseb; |
| --- | --- |

b)

opravlja vlogo ali drugi osebi omogoča, da opravlja vlogo direktorja ali sekretarja podjetja, partnerja v partnerstvu, ali podobnega položaja v odnosu do drugih pravnih oseb;

| c) | podjetju, partnerstvu ali drugi pravni osebi ali organizaciji nudi registriran oz. statutarni sedež, poslovni
  naslov, dopisni
  ali upravni naslov
  in druge s tem povezane storitve
  ; |
| --- | --- |

c)

podjetju, partnerstvu ali drugi pravni osebi ali organizaciji nudi registriran oz. statutarni sedež, poslovni
  naslov, dopisni
  ali upravni naslov
  in druge s tem povezane storitve
  ;

| d) | opravlja vlogo ali drugi osebi omogoča, da opravlja vlogo skrbnika sklada ali podobne pravne ureditve; |
| --- | --- |

d)

opravlja vlogo ali drugi osebi omogoča, da opravlja vlogo skrbnika sklada ali podobne pravne ureditve;

| e) | opravlja vlogo ali drugi osebi omogoča, da opravlja vlogo zastopnika v imenu drugega delničarja
  , razen družb, ki so uvrščene na urejenem trgu in morajo v skladu z zakonodajo Skupnosti ali primerljivim mednarodnim standardom spoštovati zahtevo po razkritju
  . |
| --- | --- |

e)

opravlja vlogo ali drugi osebi omogoča, da opravlja vlogo zastopnika v imenu drugega delničarja
  , razen družb, ki so uvrščene na urejenem trgu in morajo v skladu z zakonodajo Skupnosti ali primerljivim mednarodnim standardom spoštovati zahtevo po razkritju
  .

| 8) | „politično izpostavljena oseba“ pomeni fizično osebo, ki deluje ali je delovala na vidnem javnem
  položaju in ožji
  družinski člani ali
  osebe, za katere se ve, da so
  ožji sodelavci takšne osebe; |
| --- | --- |

8)

„politično izpostavljena oseba“ pomeni fizično osebo, ki deluje ali je delovala na vidnem javnem
  položaju in ožji
  družinski člani ali
  osebe, za katere se ve, da so
  ožji sodelavci takšne osebe;

| 9) | „poslovni odnos“ pomeni poslovni, poklicni ali trgovinski odnos,
  ki je povezan s poklicnimi dejavnostmi institucij in oseb, ki so predmet te direktive, in
  za katerega se ob vzpostavitvi stikov predvideva, da bo trajal; |
| --- | --- |

9)

„poslovni odnos“ pomeni poslovni, poklicni ali trgovinski odnos,
  ki je povezan s poklicnimi dejavnostmi institucij in oseb, ki so predmet te direktive, in
  za katerega se ob vzpostavitvi stikov predvideva, da bo trajal;

| 10) | „navidezna banka“ pomeni kreditno ustanovo
  ali ustanovo, ki opravlja enake dejavnosti,
  pod pristojnostjo sodne oblasti, v kateri ni fizično prisotna, in ki ni povezana z regulirano finančno skupino. |
| --- | --- |

10)

„navidezna banka“ pomeni kreditno ustanovo
  ali ustanovo, ki opravlja enake dejavnosti,
  pod pristojnostjo sodne oblasti, v kateri ni fizično prisotna, in ki ni povezana z regulirano finančno skupino.

Člen 4

Države članice zagotovijo, da določbe te direktive v celoti ali delno zajemajo poklice in vrste podjetij, ki niso ustanove in osebe v smislu člena 2(1), vendar pa opravljajo dejavnosti, ki so zlasti primerne za pranje denarja in financiranje terorizma.

Če država članica odloči, da se določbe te direktive uporabljajo za poklice in vrste podjetij, ki niso navedeni v členu 2(1), o tem obvesti Komisijo.

Člen 5

Države članice lahko na področju, ki ga ureja ta direktiva, za preprečevanje pranja denarja
  in financiranja terorizma
  sprejmejo ali obdržijo v veljavi strožje predpise.

Poglavje II

Skrben pregled poslovanja stranke

ODDELEK 1

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 6

Države članice svojim kreditnim in finančnim ustanovam prepovedujejo vodenje anonimnih računov
  ali
  anonimnih bančnih kreditnih knjižic.
  Z odstopanjem od člena 9(6) države članice določijo, da v vseh primerih za imetnike in uporabnike obstoječih anonimnih bančnih računov ali anonimnih bančnih kreditnih knjižic čim prej, najpozneje pa pred kakršno koli uporabo bančnih računov ali bančnih kreditnih knjižic, veljajo zahteve za skrben pregled poslovanja stranke
  .

Člen 7

Ustanove in osebe, zajete v tej direktivi, morajo upoštevati načela skrbnega pregleda
  strank v
  naslednjih primerih:

| a) | ob sklepanju poslovnega odnosa; |
| --- | --- |

a)

ob sklepanju poslovnega odnosa;

| b) | kadar opravljajo občasne transakcije, ki znašajo 15.000 EUR ali več, bodisi da transakcija poteka posamično ali pa v več operacijah, ki se zdijo povezane; |
| --- | --- |

b)

kadar opravljajo občasne transakcije, ki znašajo 15.000 EUR ali več, bodisi da transakcija poteka posamično ali pa v več operacijah, ki se zdijo povezane;

| c) | kadar obstaja sum pranja denarja
  ali financiranja terorizma
  , ne glede na kakršno koli odstopanje, izjemo ali določene mejne vrednosti; |
| --- | --- |

c)

kadar obstaja sum pranja denarja
  ali financiranja terorizma
  , ne glede na kakršno koli odstopanje, izjemo ali določene mejne vrednosti;

| d) | v primeru dvoma v verodostojnost in ustreznost predhodno pridobljenih podatkov o identifikaciji stranke. |
| --- | --- |

d)

v primeru dvoma v verodostojnost in ustreznost predhodno pridobljenih podatkov o identifikaciji stranke.

Člen 8

1.   Skrben pregled poslovanja stranke vključuje naslednje dejavnosti:

| a) | identifikacijo stranke in preverjanje njene identitete
  na podlagi dokumentov, podatkov ali informacij, pridobljenih od zanesljivega in neodvisnega vira
  ; |
| --- | --- |

a)

identifikacijo stranke in preverjanje njene identitete
  na podlagi dokumentov, podatkov ali informacij, pridobljenih od zanesljivega in neodvisnega vira
  ;

| b) | kjer je primerno, identifikacijo dejanskega lastnika in sprejetje
  primernih
  ukrepov,
  ki temeljijo na oceni tveganja
  in so potrebni za potrditev
  njegove identitete, tako
  da ustanova ali oseba zagotovo ve, kdo je dejanski lastnik, vključno s tem se v primeru pravnih oseb, skladov in podobnih pravnih ustanov zagotovijo
  primerni ukrepi, ki temeljijo na oceni tveganja, za
  poznavanje lastništva ter strukture stranke; |
| --- | --- |

b)

kjer je primerno, identifikacijo dejanskega lastnika in sprejetje
  primernih
  ukrepov,
  ki temeljijo na oceni tveganja
  in so potrebni za potrditev
  njegove identitete, tako
  da ustanova ali oseba zagotovo ve, kdo je dejanski lastnik, vključno s tem se v primeru pravnih oseb, skladov in podobnih pravnih ustanov zagotovijo
  primerni ukrepi, ki temeljijo na oceni tveganja, za
  poznavanje lastništva ter strukture stranke;

| c) | pridobivanje podatkov o namenu in predvideni naravi poslovnega odnosa; |
| --- | --- |

c)

pridobivanje podatkov o namenu in predvideni naravi poslovnega odnosa;

| d) | nenehno

  spremljanje
  strank pri sklepanju poslovnega odnosa, vključno s pregledovanjem in spremljanjem transakcij, ki se izvajajo v času odnosa, kar zagotavlja, da so opravljene transakcije v skladu s pridobljenim znanjem o stranki, o poslovnem profilu in profilu tveganj ter, kadar je potrebno, o izvoru sredstev. Sem spada tudi zagotavljanje tekočih in dopolnjenih listin, podatkov in informacij. |
| --- | --- |

d)

nenehno

  spremljanje
  strank pri sklepanju poslovnega odnosa, vključno s pregledovanjem in spremljanjem transakcij, ki se izvajajo v času odnosa, kar zagotavlja, da so opravljene transakcije v skladu s pridobljenim znanjem o stranki, o poslovnem profilu in profilu tveganj ter, kadar je potrebno, o izvoru sredstev. Sem spada tudi zagotavljanje tekočih in dopolnjenih listin, podatkov in informacij.

2.   Ustanove in osebe, zajete v tej direktivi, izvajajo ukrepe skrbnega pregleda strank, naštete v odstavku 1, vendar lahko v skladu z oceno tveganja, ki je odvisna od vrste stranke, poslovnega odnosa, produkta ali transakcije, same določijo obseg potrebnih ukrepov.
  Ustanove in osebe, za katere se uporablja ta direktiva, morajo organom, navedenim v členu 37, vključno s samoregulativnimi organi, dokazati, da je obseg ukrepov ob upoštevanju tveganj pranja denarja in financiranja terorizma primeren.

Člen 9

1.   Države
  članice zahtevajo, da se preverjanje identitete stranke in dejanskega lastnika izvede
  pred
  sklenitvijo
  poslovnega odnosa ali
  izvedbo transakcije.

2.
     
  Z odstopanjem od odstavka 1 države članice dovolijo, da se preverjanje identitete strank in dejanskih lastnikov izvede med sklepanjem poslovnega odnosa, če se izkaže, da je to potrebno, da se ne prekine običajno opravljanje dejavnosti, in če obstaja neznatno tveganje pranja denarja ali financiranja terorizma. V tem primeru je treba zadevne postopke zaključiti kaj najhitreje po prvem stiku.

3.
     
  Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 države članice v zvezi s posli življenjskega zavarovanja dovolijo, da se preverjanje identitete upravičencev po polici izvede šele po sklenitvi poslovnega odnosa. V tem primeru se preverjanje izvede v času izplačila ali pred njim ali pa v času, ko ima upravičenec po polici namen uveljavljati pravice iz police, ali pred njim.

4.
     
  Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 države članice lahko dovolijo odprtje bančnega računa, če so vzpostavljena ustrezna varovala, ki zagotavljajo, da transakcij ne opravlja stranka in da se te ne opravljajo v njenem imenu, dokler ni dosežena popolna skladnost s prej omenjenimi določbami.

5.   Države članice zahtevajo, da ustanova ali oseba, ki ne more izpolniti določb v točkah (a) do (c) člena 8 (1), ne sme
  opravljati transakcij prek bančnih računov
  , odpreti računa, skleniti poslovnega odnosa ali opraviti transakcije, ali pa prekine poslovni odnos in enoti za finančni nadzor v skladu s členom 22 poda poročilo o stranki.

Države članice niso dolžne uporabljati teh določb takrat, ko notarji, neodvisni pravni strokovnjaki, revizorji, zunanji računovodje in davčni svetovalci ugotavljajo pravni položaj za svojo stranko ali ko branijo ali zastopajo to stranko v ali v zvezi s sodnim postopkom, vključno s svetovanjem o izogibanju sodnemu postopku ali njegovi sprožitvi.

6.   Države članice od ustanov in oseb, zajetih v tej direktivi, zahtevajo skrben pregled poslovanja tako novih kot tudi obstoječih strank, kadar je to potrebno, in na osnovi ocene tveganja.

Člen 10

1.   Države članice zahtevajo identifikacijo vseh gostov v igralnicah, njihovo identiteto pa je potrebno preveriti, če kupijo ali zamenjajo igralne žetone v vrednosti
  2000 EUR
  ali več.

2.   Igralnice pod državnim nadzorom izpolnjujejo obveznost skrbnega pregleda strank, če vodijo evidenco o svojih strankah, jih identificirajo in preverjajo njihovo identiteto pred ali takoj ob prihodu, ne glede na vsoto kupljenih igralnih žetonov.

ODDELEK 2

POENOSTAVLJEN SKRBEN PREGLED POSLOVANJA STRANKE

Člen 11

1.
     
  Z odstopanjem od člena 7(a), (b) in (d), člena 8 in člena 9(1) navedene zahteve ne veljajo za ustanove in osebe, za katere se uporablja ta direktiva, če je stranka kreditna ali finančna ustanova iz te direktive ali oseba iz te direktive ali pa kreditna ali finančna ustanova s sedežem v tretji državi, za katero veljajo v tej državi enake zahteve, kot so predvidene v tej direktivi, in se zanjo uporablja preverjanje v zvezi z izpolnjevanjem teh zahtev.

2.   Z odstopanjem od
  členov 7(a), (b) in (d), 8 in 9(1)
  lahko države članice ustanovam in osebam, za katere velja ta direktiva, dovolijo neupoštevanje skrbnega pregleda tistih
  strank kadar
  :

| a) | gre
  za družbe, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v eni ali več državah članicah v smislu Direktive 2004/39/ES ter družbe tretjih držav, za katere zakonodaja Skupnosti zahteva razkritje; |
| --- | --- |

a)

gre
  za družbe, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu v eni ali več državah članicah v smislu Direktive 2004/39/ES ter družbe tretjih držav, za katere zakonodaja Skupnosti zahteva razkritje;

| b) | dejanski lastniki skupnih računov, ki jih vodijo notarji in neodvisni pravni strokovnjaki iz držav članic ali iz tretjih držav, izvajajo zahtevane ukrepe proti pranju denarja
  ali financiranju terorizma
  v skladu z mednarodnimi standardi in so podvrženi nadzoru glede spoštovanja teh zahtev
  in če so ustanovam, ki delujejo kot skrbniki skupnih računov, na zahtevo na voljo podatki o identiteti dejanskega lastnika; |
| --- | --- |

b)

dejanski lastniki skupnih računov, ki jih vodijo notarji in neodvisni pravni strokovnjaki iz držav članic ali iz tretjih držav, izvajajo zahtevane ukrepe proti pranju denarja
  ali financiranju terorizma
  v skladu z mednarodnimi standardi in so podvrženi nadzoru glede spoštovanja teh zahtev
  in če so ustanovam, ki delujejo kot skrbniki skupnih računov, na zahtevo na voljo podatki o identiteti dejanskega lastnika;

| c) | domače javne organe; |
| --- | --- |

c)

domače javne organe;

ali v zvezi z drugimi strankami, pri katerih je le neznatno tveganje pranja denarja ali financiranja terorizma in ki izpolnjujejo tehnična merila v skladu s členom 40(1)(b).

3.
     
  V primerih iz odstavkov 1 in 2 zberejo osebe in ustanove v vsakem primeru zadostne informacije, da lahko ugotovijo, ali se za stranko lahko uporabi izjema iz navedenih odstavkov.

4.   Države članice
  se obveščajo med seboj in Komisijo
  , če tretja država po njihovem mnenju
  izpolnjuje
  pogoje
  iz odstavka 1
  ali
  2 ali če so izpolnjena tehnična merila v skladu s členom 40(1)(b)
  .

5.   Z odstopanjem od
  člena 7(a), (b) in (d), člena 8 in člena 9(1)
  lahko države članice ustanovam in osebam, zajetim v tej direktivi, dovolijo neupoštevanje skrbnega preverjanja strank v zvezi z:

| a) | življenjskim zavarovanjem, kadar letna premija ne presega 1000 EUR ali posamezna premija ne presega 2500 EUR; |
| --- | --- |

a)

življenjskim zavarovanjem, kadar letna premija ne presega 1000 EUR ali posamezna premija ne presega 2500 EUR;

| b) | zavarovalno polico pokojninskega načrta, če ne predvideva odstopne klavzule in se polica ne more uporabiti kot zavarovanje; |
| --- | --- |

b)

zavarovalno polico pokojninskega načrta, če ne predvideva odstopne klavzule in se polica ne more uporabiti kot zavarovanje;

| c) | pokojninsko ali drugo podobno shemo, ki zaposlenim zagotavlja pokojnino, kadar se prispevki vplačujejo z odtegovanjem od plače, in kadar v okviru sheme ni dovoljen prenos pravic na drugo osebo; |
| --- | --- |

c)

pokojninsko ali drugo podobno shemo, ki zaposlenim zagotavlja pokojnino, kadar se prispevki vplačujejo z odtegovanjem od plače, in kadar v okviru sheme ni dovoljen prenos pravic na drugo osebo;

| d) | elektronski denar, kot je opredeljen v
  členu 1(3)(b)
  Direktive 2000/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. septembra 2000 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja
   (16),
  če znesek, shranjen na nosilcu podatkov - če nanj ni mogoče ponovno naložiti podatkov - ne presega 150 EUR ali če - če je mogoče podatke ponovno naložiti na nosilec podatkov - znesek celega koledarskega leta ne sme presegati 2500 EUR, razen če imetnik v skladu s členom 3 Direktive 2000/46/ES vnovči znesek v višini 1000 EUR ali več v istem koledarskem letu; |
| --- | --- |

d)

elektronski denar, kot je opredeljen v
  členu 1(3)(b)
  Direktive 2000/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. septembra 2000 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja
   (16),
  če znesek, shranjen na nosilcu podatkov - če nanj ni mogoče ponovno naložiti podatkov - ne presega 150 EUR ali če - če je mogoče podatke ponovno naložiti na nosilec podatkov - znesek celega koledarskega leta ne sme presegati 2500 EUR, razen če imetnik v skladu s členom 3 Direktive 2000/46/ES vnovči znesek v višini 1000 EUR ali več v istem koledarskem letu;

ali v zvezi z drugimi produkti ali transakcijami, pri katerih obstaja le neznatno tveganje pranja denarja ali financiranja terorizma in ki izpolnjujejo tehnična merila v skladu s členom 40(1)(b).

Člen 12

Če Komisija na
  podlagi člena 40(4)
  tako odloči, države članice ustanovam in osebam, zajetim v tej direktivi, prepovedo poenostavljen skrben pregled poslovanja stranke za kreditne in finančne ustanove ali za navedene družbe iz zadevne tretje države
  ali druge entitete po situacijah, ki ustrezajo tehničnim merilom, določenim v skladu s členom 40(1)(b)
  .

ODDELEK 3

POGLOBLJEN SKRBEN PREGLED POSLOVANJA STRANKE

Člen 13

1.   Države članice zahtevajo, da v tej direktivi zajete ustanove in osebe na podlagi ocene tveganja poleg ukrepov, navedenih v členih 7, 8 in 9(6)
  , izvajajo poglobljen skrben pregled poslovanja stranke, in sicer v situacijah, ki zaradi svoje narave predstavljajo večje tveganje pranja denarja
  in financiranja terorizma
  , in vsaj v naslednjih situacijah, v skladu z
  odstavki 2, 3 in 4, in v zvezi z drugimi situacijami, ki predstavljajo veliko tveganje pranja denarja ali financiranja terorizma, ki ustrezajo tehničnim merilom, določenim v skladu s členom 40(1)(c).

2.
     Kadar stranka ni fizično prisotna pri identifikaciji, države članice od ustanov in oseb zahtevajo
  , da sprejmejo posebne in primerne ukrepe za nadomestitev večjega tveganja, na primer z izvajanjem
  naslednje ukrepe:

| a) | ugotavljanje identitete stranke s pomočjo spremljajočih
  dokumentov, podatkov ali informacij
  ; |
| --- | --- |

a)

ugotavljanje identitete stranke s pomočjo spremljajočih
  dokumentov, podatkov ali informacij
  ;

| b) | dopolnilne ukrepe za preverjanje ali potrditev predloženih listin, ali pa dodatno potrditev s strani
  kreditne ali finančne

  ustanove, zajete v tej direktivi; |
| --- | --- |

b)

dopolnilne ukrepe za preverjanje ali potrditev predloženih listin, ali pa dodatno potrditev s strani
  kreditne ali finančne

  ustanove, zajete v tej direktivi;

| c) | zagotovitev,
  da se prvo plačilo opravi preko računa, ki ga stranka v svojem imenu odpre pri kreditni ustanovi. |
| --- | --- |

c)

zagotovitev,
  da se prvo plačilo opravi preko računa, ki ga stranka v svojem imenu odpre pri kreditni ustanovi.

3.
     Kadar kreditne ustanove sklepajo čezmejne korespondenčne bančne odnose s
  korespondenčnimi
  kreditnimi
  ustanovami iz
  tretjih držav, države članice zahtevajo:

| a) | da njihove kreditne ustanove zberejo potrebne podatke o tuji ustanovi in v celoti spoznajo naravo njenega poslovanja, iz javno dostopnih podatkov ocenijo ugled te ustanove ter kakovost nadzora; |
| --- | --- |

a)

da njihove kreditne ustanove zberejo potrebne podatke o tuji ustanovi in v celoti spoznajo naravo njenega poslovanja, iz javno dostopnih podatkov ocenijo ugled te ustanove ter kakovost nadzora;

| b) | da presodijo, kakšen je nadzor pranja denarja
  in financiranje terorizma
  v tuji ustanovi; |
| --- | --- |

b)

da presodijo, kakšen je nadzor pranja denarja
  in financiranje terorizma
  v tuji ustanovi;

| c) | da pridobijo privolitev vodstva družbe pred sklepanjem novega korespondenčnega odnosa; |
| --- | --- |

c)

da pridobijo privolitev vodstva družbe pred sklepanjem novega korespondenčnega odnosa;

| d) | da dokumentirajo pristojnosti vsake ustanove; |
| --- | --- |

d)

da dokumentirajo pristojnosti vsake ustanove;

| e) | da
  se prepričajo
  , da je korespondenčna ustanova preverila identiteto
  stranke, ki
  ima neposreden dostop do računov te ustanove,
  da
  je dalje
  nenehno skrbno spremljala poslovanje stranke,
  ter da je korespondenčna ustanova na zahtevo domače ustanove sposobna
  predložiti
  podatke, zbrane pri skrbnem spremljanju poslovanja stranke. |
| --- | --- |

e)

da
  se prepričajo
  , da je korespondenčna ustanova preverila identiteto
  stranke, ki
  ima neposreden dostop do računov te ustanove,
  da
  je dalje
  nenehno skrbno spremljala poslovanje stranke,
  ter da je korespondenčna ustanova na zahtevo domače ustanove sposobna
  predložiti
  podatke, zbrane pri skrbnem spremljanju poslovanja stranke.

4.
     Glede
  transakcij ali poslovnih
  odnosov s politično izpostavljenimi osebami
  , ki prebivajo v drugi državi članici ali tretji državi,
  države članice od ustanov in oseb
  , ki jih zajema ta direktiva,
  zahtevajo, da:

| a) | vzpostavijo primerne
  postopke, ki temeljijo na tveganju
  , s katerimi lahko ugotovijo, ali je stranka politično izpostavljena oseba; |
| --- | --- |

a)

vzpostavijo primerne
  postopke, ki temeljijo na tveganju
  , s katerimi lahko ugotovijo, ali je stranka politično izpostavljena oseba;

| b) | pridobijo privolitev uprave za vzpostavitev poslovnih odnosov s takšno stranko; |
| --- | --- |

b)

pridobijo privolitev uprave za vzpostavitev poslovnih odnosov s takšno stranko;

| c) | sprejmejo
  primerne
  ukrepe in ugotovijo izvor premoženja in sredstev
  , vključenih v
  poslovni odnos
  ali transakcijo; |
| --- | --- |

c)

sprejmejo
  primerne
  ukrepe in ugotovijo izvor premoženja in sredstev
  , vključenih v
  poslovni odnos
  ali transakcijo;

| d) | poglobljeno neprekinjeno spremljanje in nadzorovanje poslovnih odnosov. |
| --- | --- |

d)

poglobljeno neprekinjeno spremljanje in nadzorovanje poslovnih odnosov.

5.   Države članice kreditnim ustanovam prepovedujejo, da sklenejo ali nadaljujejo s korespondenčnim bančnim odnosom z navidezno banko
  in zahtevajo, da kreditna ustanova sprejme ustrezne ukrepe, da se zagotovi, da kreditne ustanove ne vzpostavljajo oziroma nadaljujejo korespondenčnih odnosov z banko, za katero je znano, da dovoljuje uporabo svojih računov navideznim bankam.

6.   Države članice zagotovijo, da ustanove in osebe, zajete v tej direktivi, posvetijo posebno pozornost vsaki grožnji pranja denarja
  ali financiranja terorizma
  , ki bi lahko izhajala iz produktov ali transakcij, ki se nagibajo k anonimnosti, in da po potrebi sprejemajo ukrepe proti zlorabi njihovih storitev za pranje denarja
  ali financiranja terorizma
  .

ODDELEK 4

ZUNANJE IZVAJANJE

Člen 14

Države članice lahko dovolijo ustanovam in osebam, zajetim v tej direktivi, da izvajanje ukrepov iz členov 8 (1)(a) do (c) zaupajo tretjim osebam.

Vendar končno pristojnost
  za izpolnitev zahtev iz člena 8(1)(a) do (c)
  nosi ustanova ali oseba, zajeta v tej direktivi, ki zaupa tretji osebi. Vendar končno odgovornost nosi ustanova ali oseba, zajeta v tej direktivi, ki zaupa tretji osebi.

Člen 15

V primerih, v katerih država članica dovoli, da se njene ustanove v notranjosti države, navedene v členu 2 (1)(1) ali (2), obravnavajo kot tretje osebe, država članica dopušča, da ustanove in osebe, navedene v členu 2(1), vsekakor priznajo in sprejmejo rezultat postopkov, določenih v členu 8(1)(a) do (c), za ugotavljanje identitete stranke po členu 14, ki jih je v skladu s to direktivo izvedla ustanova, navedena v členu 2(1)(1) ali (2), v drugi državi članici (razen menjalnic in podjetij, ki opravljajo finančne transferje), in ki izpolnjujejo zahteve iz členov 16 in 18, četudi gre pri dokumentih ali podatkih, ki so bili v zvezi s temi zahtevami vzeti kot osnova, za druge dokumente ali podatke kot za tiste, ki so predpisani v državi članici, na katero se stranka obrača.

V primerih, v katerih država članica dovoli, da se njene menjalnice in podjetja, ki opravljajo finančne transferje in so navedeni v členu 3(2)(a), v notranjosti države obravnavajo kot tretje osebe, država članica tem dopušča, da vsekakor priznajo in sprejmejo rezultat postopkov, določenih v členu 8(1)(a) do (c), za ugotavljanje identitete stranke po členu 14, ki jih je v skladu s to direktivo v drugi državi članici izvedla ustanova iste vrste in ki izpolnjujejo zahteve iz členov 16 in 18, četudi gre pri dokumentih ali podatkih, ki so bili v zvezi s temi zahtevami vzeti kot osnova, za druge dokumente ali podatke kot za tiste, ki so predpisani v državi članici, na katero se stranka obrača.

V primerih, v katerih država članica dovoli, da se njene osebe, navedene v členu 2(1)(3)(a) do (c), v notranjosti države obravnavajo kot tretje osebe, država članica tem osebam dopušča, da vsekakor priznajo in sprejmejo rezultat postopkov, določenih v členu 8(1)(a) do (c), za ugotavljanje identitete stranke po členu 14, ki jih je v skladu s to direktivo v drugi državi članici izvedla oseba, navedena v členu 2(1)(3)(a) do (c), in ki izpolnjuje zahteve iz členov 16 in 18, četudi gre pri dokumentih ali podatkih, ki so bili v zvezi s temi zahtevami vzeti kot osnova, za druge dokumente ali podatke kot za tiste, ki so predpisani v državi članici, na katero se stranka obrača.

Člen 16

1.   Za namene tega razdelka „tretje osebe“ pomenijo ustanove in
  osebe, ki
  so navedene v členu 2
  , ali ustrezne ustanove in osebe v tretji državi
  , ki izpolnjujejo naslednje zahteve:

| a) | so
  predmet zakonsko priznane obvezne poslovne registracije; |
| --- | --- |

a)

so
  predmet zakonsko priznane obvezne poslovne registracije;

| b) | izvajajo ukrepe za skrbno preverjanje poslovanja strank in ukrepe za vodenje evidence, ki so določeni v tej direktivi
  ali so v skladu z njimi,
  pri čemer se v skladu z razdelkom 2 poglavja V nadzoruje, kako spoštujejo zahteve te direktive. Če se nahajajo v tretji državi, morajo spoštovati njene zahteve, primerljive z zahtevami iz te direktive. |
| --- | --- |

b)

izvajajo ukrepe za skrbno preverjanje poslovanja strank in ukrepe za vodenje evidence, ki so določeni v tej direktivi
  ali so v skladu z njimi,
  pri čemer se v skladu z razdelkom 2 poglavja V nadzoruje, kako spoštujejo zahteve te direktive. Če se nahajajo v tretji državi, morajo spoštovati njene zahteve, primerljive z zahtevami iz te direktive.

2.   Države članice
  se obvestijo med seboj in Komisijo
  , kadar menijo, da tretja
  država izpolnjuje
  pogoje iz odstavka 1(b).

Člen 17

Če Komisija na
  podlagi člena 40(4)
  tako odloči, države članice prepovedo ustanovam in osebam, zajetim v tej direktivi, da bi
  izpolnitev zahtev iz člena 8(1)(a) do (c) zaupali
  tretjim osebam iz tretjih držav.

Člen 18

Tretje osebe ustanovi ali osebi, h kateri napotijo stranko, takoj posredujejo podatke
  v skladu z zahtevami iz člena 8(1) (a) do (c)
  .

Tretje osebe ustanovi ali osebi, h kateri napotijo stranko, takoj posredujejo pomembne kopije identifikacijskih in verifikacijskih podatkov ter ostalih pomembnih listin o identiteti stranke ali dejanskega
  lastnika.

Člen 19

Ta oddelek se ne nanaša na zunanje izvajanje ali posredniška razmerja, če je zunanji izvajalec ali zastopnik
  del
  ustanove ali osebe, zajeta v tej direktivi.

Poglavje III

Obveznosti glede poročanja

ODDELEK 1

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 20

Države članice zahtevajo, da ustanove in osebe, zajete v tej direktivi,
  posvetijo posebno pozornost vsaki
  dejavnosti, za katero menijo, da bi utegnila biti povezana s pranjem denarja
  ali financiranjem terorizma
  , zlasti pa
  zapletene, nenavadne
  obsežne transakcije in vse nenavadne vzorce transakcij, ki nimajo očitnega ekonomskega ali
  razvidnega
  pravno utemeljenega pomena.

Člen 21

Vsaka država članica za namene učinkovitega boja proti pranju denarja
  in financiranju terorizma
  ustanovi enoto za finančni nadzor.

Enota za finančni nadzor se ustanovi kot centralna nacionalna
  enota. Ta
  enota zbira (in kolikor je dovoljeno), zahteva
  razkritje podatkov glede možnega pranja denarja, financiranja terorizma,
  odgovorna je za analizo teh podatkov in njihovo posredovanje pristojnim organom.
  Za izpolnjevanje svojih nalog prejme ustrezna sredstva.

Države članice morajo zagotoviti, da ima enota za finančni nadzor pravočasni, posredni ali neposredni dostop do finančnih in upravnih podatkov ter podatkov v zvezi s pregonom, ki jih potrebuje za dobro opravljanje svojih funkcij.

Člen 22

1.   Države članice zahtevajo, da ustanove in osebe, zajete v tej direktivi, ter, kjer je primerno, njihovi direktorji in zaposleni, v celoti sodelujejo:

| a) | da nemudoma
  obvestijo enote za finančni nadzor, kadar vedo, sumijo ali imajo razlog za utemeljen sum, da gre
  ali je šlo
  za poskus
  ali povzročitev
  pranja denarja
  ali financiranja terorizma
  ; |
| --- | --- |

a)

da nemudoma
  obvestijo enote za finančni nadzor, kadar vedo, sumijo ali imajo razlog za utemeljen sum, da gre
  ali je šlo
  za poskus
  ali povzročitev
  pranja denarja
  ali financiranja terorizma
  ;

| b) | da enoti za finančni nadzor na njeno zahtevo nemudoma posredujejo
  potrebne podatke
  , v skladu s postopki, določenimi v veljavni zakonodaji. |
| --- | --- |

b)

da enoti za finančni nadzor na njeno zahtevo nemudoma posredujejo
  potrebne podatke
  , v skladu s postopki, določenimi v veljavni zakonodaji.

2.   Podatki, na katere se nanaša odstavek 1, se posredujejo enoti za finančni nadzor v tisti državi članici, na teritoriju katere se nahaja ustanova ali oseba, ki podatke posreduje. Podatke običajno posreduje oseba ali osebe, ki so določene v skladu s postopki, navedenimi v členu 34.

Člen 23

1.   
  Z odstopanjem od člena 22(1) lahko države članice v primeru oseb, navedenih v členu 2(1)(3)(a) in (b),
  določijo ustrezen samoregulativen organ omenjene stroke kot isto avtoriteto, katero se obvešča namesto enote za finančni nadzor.
  Brez poseganja v odstavek 2 določena samoregulativna ustanova v takšnih primerih posreduje podatke enoti za finančni nadzor takoj in nefiltrirano.

2.   Države članice niso dolžne upoštevati obveznosti, določenih v členu 22(1), v zvezi s podatki, ki jih notarji, neodvisni pravni strokovnjaki, revizorji, zunanji računovodje in davčni svetovalci pridobijo o svojih strankah med ugotavljanjem njihovega pravnega položaja ali ko branijo ali zastopajo svojo stranko v ali v zvezi s sodnim postopkom, vključno s svetovanjem o predlaganju ali izogibanju sodnemu postopku, bodisi da takšne podatke pridobijo pred, med ali po končanem postopku.

Člen 24

Države članice ustanovam in osebam, zajetim v tej direktivi, prepovejo opravljanje transakcij, za katere vedo ali sumijo, da so povezane s pranjem denarja
  ali financiranjem terorizma
  , dokler
  v skladu s členom 22(1)(a) ne sprejmejo potrebnih ukrepov.

V skladu z nacionalnimi zakonodajami držav članic se lahko izda navodilo
  , da se transakcija ne izvede.

Kadar obstaja sum, da bo transakcija povzročila pranje denarja
  ali financiranje terorizma
  in jo je nemogoče opustiti na zgoraj opisan način oziroma je verjetno, da bi opustitev onemogočila prizadevanja, da bi izsledili upravičence sumljive transakcije pranja denarja
  ali financiranje terorizma
  , te ustanove obvestijo enoto za finančni nadzor takoj po tem.

Člen 25

1.   Države članice zagotovijo,
  da organi iz člena 37
  , ki pri pregledovanju ustanov in oseb, zajetih v tej direktivi, ali kakor koli drugače odkrijejo dejstva, ki bi lahko
  bila povezana s
  pranjem denarja
  ali financiranjem terorizma
  , o
  tem nemudoma
  obvestijo enoto za finančni nadzor.

2.   Države članice zagotovijo, da nadzorni organi, ki so z zakonom ali drugim predpisom pooblaščeni za nadzor nad delniškimi in deviznimi trgi ter trgi izvedenih finančnih instrumentov, obvestijo enote za finančni nadzor, če odkrijejo dejstva, ki bi lahko
  bila povezana s
  pranjem denarja
  ali financiranjem terorizma.

Člen 26

Če ustanova ali oseba, zajeta v tej direktivi, ali direktor ali zaposleni v takšni ustanovi ali osebi,
  v dobri veri in v skladu s členoma 22(1) in 23
  razkrijejo podatke, navedene v
  členih 22 in 23
  , se taka razkritja ne štejejo za kršitev omejitve razkritja podatkov, predpisane s pogodbo ali s katero koli določbo zakona ali drugega predpisa, in osebe za to nikakor niso odgovorne.

Člen 27

Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi naj bi zaposlene v ustanovah ali osebah, zajetih v tej direktivi, ki o sumih pranja denarja
  ali financiranja terorizma
  poročajo bodisi interno ali pa neposredno enoti za finančni nadzor, zaščitili pred grožnjami ali nadlegovanjem.

ODDELEK 2

PREPOVED RAZKRITJA

Člen 28

1.
     Ustanove in osebe, zajete v tej direktivi, ter njihovi direktorji in zaposleni prizadetim strankam ali ostalim tretjim osebam ne razkrijejo, da so v skladu s
  členoma 22 in 23 posredovali
  podatke, ali da poteka oziroma bo stekla preiskava o pranju denarja
  ali financiranja terorizma
  .

2.
     
  Prepoved iz odstavka 1 ne velja za posredovanje podatkov organom, navedenim v členu 37, vključno s samoregulativnimi organi, ali za posredovanje podatkov za namene kazenskega pregona.

3.
     
  Prepoved iz odstavka 1 ne nasprotuje posredovanju podatkov med ustanovami iz držav članic ali tretjih držav, ki spadajo v isto skupino v smislu člena 2(12) Direktive 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu (17), če izpolnjujejo pogoje iz člena 11(1).

4.
     
  Zgoraj navedena prepoved ni v nasprotju s posredovanjem podatkov med osebami iz držav članic ali tretjih držav, navedenih v členu 2(1)(3)(a) in (b), v katerih veljajo zahteve, enakovredne tej direktivi, če zadevne osebe opravljajo svojo poklicno dejavnost, bodisi kot zaposleni ali ne, v isti pravni osebi ali mreži. Za namene tega člena pomeni mreža obsežno strukturo, kateri pripada oseba in ki ima skupnega lastnika in skupno vodstvo ter skupni nadzor nad spoštovanjem zadevnih predpisov.

5.
     
  Prepoved iz odstavka 1 pri ustanovah in osebah, navedenih v členu 2(1)(2) ter členu (3)(a) in (b) v primerih, ki se nanašajo na iste stranke in iste transakcije, v kateri sodelujeta dve ali več ustanov ali oseb, ni v nasprotju s posredovanjem podatkov med zadevnimi ustanovami, če so v državi članici ali v tretji državi, v kateri veljajo zahteve, enakovredne tej direktivi, in če zanje veljajo enakovredne obveznosti v zvezi s poslovno skrivnostjo in varovanje osebnih podatkov. Izmenjane informacije se lahko uporabijo izključno za namene preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma.

6.
     Kadar
  skušajo osebe, navedene v členu 2(1)(3)(a) in (b)
  stranko odvrniti od nezakonite dejavnosti, to ne predstavlja razkritja v smislu prvega odstavka.

7.
     
  Države članice se obveščajo med seboj in Komisijo, kadar tretja država po njihovem mnenju izpolnjuje pogoje iz odstavka 3, 4 ali 5.

Člen 29

V primerih, v katerih Komisija sprejme odločitev v skladu s členom 40(4), države članice prepovejo posredovanje informacij med ustanovami in osebami, za katere velja ta direktiva, ter ustanovami in osebami iz zadevne tretje države.

Poglavje IV

Vodenje evidenc in zbiranje statističnih podatkov

Člen 30

Ustanove in osebe, zajete v tej direktivi, hranijo naslednje listine in podatke, ki se uporabljajo v morebitni preiskavi
  ali za izvajanje analiz o morebitnem
  pranju denarja
  ali financiranju terorizma, ki jih opravlja enota za finančni nadzor ali drugi pristojni organi v skladu z nacionalnim pravom
  :

| a) | kopije ali sklicevanja na zahtevane identifikacijske dokumente, zbrane v postopku skrbnega preverjanja strank, in sicer najmanj pet let po končanem odnosu s to stranko; |
| --- | --- |

a)

kopije ali sklicevanja na zahtevane identifikacijske dokumente, zbrane v postopku skrbnega preverjanja strank, in sicer najmanj pet let po končanem odnosu s to stranko;

| b) | v primeru poslovnih odnosov in transakcij se hrani dokazna dokumentacija in evidence z originalnimi listinami ali kopijami, ki so po veljavni nacionalni zakonodaji sprejemljive kot dokaz v sodnem postopku, in sicer najmanj pet let po opravljeni transakciji ali po končanem poslovnem
  odnosu. |
| --- | --- |

b)

v primeru poslovnih odnosov in transakcij se hrani dokazna dokumentacija in evidence z originalnimi listinami ali kopijami, ki so po veljavni nacionalni zakonodaji sprejemljive kot dokaz v sodnem postopku, in sicer najmanj pet let po opravljeni transakciji ali po končanem poslovnem
  odnosu.

Člen 31

1.   Države članice zahtevajo od
  kreditnih in finančnih
  ustanov, zajetih v tej direktivi, da na ozemlju tretjih držav v svojih podružnicah in hčerinskih družbah v večinski lasti izvajajo
  - če tovrstni ukrepi obstajajo -
  skrbno preverjanje strank in vodijo evidence, ki so vsaj primerljive tistim, določenim v tej direktivi.

Kadar zakonodaja tretje države ne
  dovoljuje
  izvajanja takšnih primerljivih ukrepov, države članice zahtevajo od ustanov, da obveščajo pristojne organe v svoji državi članici.

2.   Države članice in Komisija se medsebojno obveščajo v primerih, kadar zakonodaja tretje države ne
  dovoljuje
  izvajanja ukrepov, določenih v prvem pododstavku odstavka 1
  in kadar je rešitev mogoče doseči v okviru usklajenega pristopa.

3.
     
  Države članice določijo, da v primerih, kadar zakonodaja tretje države ne omogoča uporabe ukrepov, navedenih v pododstavku 1 odstavka 1, ustanove sprejmejo dodatne ukrepe, s katerimi učinkovito obravnavajo tveganje pranja denarja ali financiranja terorizma.

Člen 32

Države članice
  zahtevajo,
  da njihove kreditne in finančne ustanove
  vzpostavijo sisteme, ki jim omogočajo, da se
  v celoti in nemudoma odzovejo, kadar enota za finančni nadzor ali drugi organi v skladu z nacionalno zakonodajo poizvedujejo, če sklepajo ali so v zadnjih petih letih sklepale poslovne odnose z določenimi fizičnimi ali pravnimi osebami, ter kakšna je bila narava teh poslovnih odnosov.

Člen 33

Države članice zagotovijo zbiranje splošnih statističnih podatkov o zadevah, pomembnih za sistem boja proti pranju denarja
  ali financiranju terorizma
  , s čimer preverjajo učinkovitost tega sistema.

Ti statistični podatki morajo zajemati vsaj število poročil o sumljivih transakcijah, ki jih prejmejo enote za finančni nadzor, nadaljnje ukrepanje v zvezi s temi poročili in število proučevanih primerov letno, število kazensko preganjanih oseb ter število oseb, obsojenih kaznivega dejanja pranja denarja
  ali financiranja terorizma ter obseg zamrznjenih, zaseženih ali izterjanih sredstev.

Države članice zagotovijo objavo prečiščenega pregleda teh statističnih poročil.

Poglavje V

Izvršilni ukrepi

ODDELEK 1

NOTRANJI POSTOPKI, USPOSABLJANJE IN POVRATNE INFORMACIJE

Člen 34

1.
     Države članice zahtevajo, da ustanove in osebe, zajete v tej direktivi, vzpostavijo ustrezne
  in primerne
  politike
  ter
  postopke skrbnega pregleda poslovanja stranke, poročanja, vodenja evidenc, notranjega nadzora, ocene in obvladovanja tveganja,
  zagotavljanje upoštevanja zadevnih predpisov
  ter komuniciranja, s katerimi lahko preprečijo dejavnosti, povezane s pranjem denarja
  ali financiranjem terorizma.

2.
     
  Države članice določijo, da ustanove, za katere velja ta direktiva, o teh politikah in postopkih obvestijo svoje podružnice ali hčerinske družbe v večinski lasti v tretjih državah, če te družbe obstajajo.

Člen 35

1.   V tej direktivi zajete ustanove in osebe poskrbijo, da se njihovi
  zadevni
  zaposleni zavedajo in poznajo določbe,
  ki veljajo na podlagi
  te direktive.

Ti ukrepi vključujejo udeležbo zaposlenih v posebnih stalnih programih usposabljanja, da bi lažje prepoznali dejavnosti, ki bi utegnile biti povezane s pranjem denarja
  ali financiranjem terorizma
  , ter da bi se naučili ukrepati v takih primerih.

Kadar fizična oseba, ki spada v katero koli izmed kategorij, navedenih v
  členu 2(1)(3)
  , svojo poklicno dejavnost izvaja kot zaposlena v pravni osebi, se obveznosti iz tega razdelka nanašajo na pravno osebo, in ne na fizično osebo.

2.   Države članice zagotovijo, da imajo ustanove in osebe, zajete v tej direktivi, dostop do najnovejših informacij o postopkih pranja denarja in
  financiranja terorizma ter
  o znakih sumljivih transakcij.

3.   Države članice zagotovijo, da bodo, kadar bo to izvedljivo, omogočile pravočasne povratne informacije o učinkovitosti in nadaljnjem ukrepanju v zvezi s poročili, podanimi o sumih pranja denarja
  in financiranja terorizma
  .

ODDELEK 2

NADZOR

Člen 36

1.   Menjalnice in družbe za upravljanje morajo za zakonito poslovanje pridobiti licenco oziroma morajo biti registrirane, prav tako morajo pridobiti licenco igralnice.
  Brez poseganja v prihodnjo zakonodajo Skupnosti morajo družbe, ki opravljajo posle, povezane s finančnimi transakcijami, za zakonito poslovanje pridobiti licenco ali morajo biti registrirane.

2.   Države članice zahtevajo, da pristojni organi zavrnejo registracijo ali izdajo licence subjektom iz odstavka 1, če menijo, da osebe, ki dejansko vodijo ali bodo vodile poslovanje teh subjektov, ali pa dejanski lastnik teh subjektov, niso primerne osebe.

Člen 37

1.   Države članice zahtevajo, da pristojni organi
  vsaj
  učinkovito nadzorujejo, če ustanove in osebe, zajete v tej direktivi, spoštujejo zahteve te direktive,
  in da sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo njihovo izpolnjevanje.

2.   Države članice zagotovijo, da imajo pristojni organi ustrezna pooblastila, vključno z možnostjo
  , da zahtevajo vse podatke o spremljanju izpolnjevanja ustreznih predpisov in da izvajajo nadzor, in
  da imajo ustrezna sredstva za opravljanje svojih dolžnosti.

3.
     
  V primeru kreditnih in finančnih ustanov ter igralnic imajo pristojni organi širša pooblastila za nadzor, zlasti možnost izvajanja preverjanj na kraju samem.

4.
     
  V primeru fizičnih in pravnih oseb iz člena 2(1)(3)(a) do (e) lahko države članice dovolijo opravljanje dolžnosti iz odstavka 1 na podlagi vsakokratne ocene tveganja.

5.
     
  V primeru oseb iz člena 2(1)(3)(a) do (b) lahko države članice dovolijo, da dolžnosti iz odstavka 1 opravljajo samoregulativni organi, če izpolnjujejo določbe iz odstavka 2.

ODDELEK 3

SODELOVANJE

Člen 38

Komisija zagotovi potrebno pomoč, s katero omogoči usklajevanje med enotami finančnega nadzora v Evropski uniji, vključno z usklajevanjem izmenjave informacij.

ODDELEK 4

SANKCIJE

Člen 39

1.
     
  Države članice zagotovijo, da fizične in pravne osebe, za katere velja ta direktiva, odgovarjajo za kršitve
  nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive.
  V primeru kršitev
  morajo biti
  sankcije
  učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

2.
     
  Brez poseganja v zakonodajo držav članic v zvezi z izrekanjem kazenskih sankcij države članice v skladu s svojo nacionalno zakonodajo zagotovijo, da se pri kršitvah nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive, sprejmejo ustrezni upravni ukrepi proti kreditnim in finančnim ustanovam ali da se jim naloži sankcije, predvidene v upravnem postopku. Države članice zagotovijo, da so ti ukrepi učinkoviti, sorazmerni in odvračilni.

3.
     
  Države članice zagotovijo, da pravne osebe odgovarjajo vsaj za kršitve iz odstavka 1, ki jih v njihovo korist stori oseba, ki ravna kot posameznik ali pa kot del organa pravne osebe, njen vodilni položaj v pravni osebi pa temelji na

| a) | pooblastilu za zastopanje pravne osebe, ali |
| --- | --- |

a)

pooblastilu za zastopanje pravne osebe, ali

| b) | pooblastilu za sprejemanje odločitev v imenu pravne osebe, ali |
| --- | --- |

b)

pooblastilu za sprejemanje odločitev v imenu pravne osebe, ali

| c) | pooblastila za opravljanje nadzora v pravni osebi. |
| --- | --- |

c)

pooblastila za opravljanje nadzora v pravni osebi.

4.
     
  Poleg primerov iz odstavka 3 države članice zagotovijo, da pravne osebe odgovarjajo v primerih, v katerih zaradi pomanjkljivega nadzora ene od oseb iz odstavka 3 ena od oseb, ki je podrejena pravni osebi, stori kršitev iz odstavka 1 v korist pravne osebe.

Poglavje VI

Izvedbeni ukrepi

Člen 40

1.   Da bi v boju proti pranju denarja
  ali financiranju terorizma
  upoštevali tehnični razvoj in da bi zagotovili enotno uporabo te direktive,
  lahko
  Komisija v skladu s postopkom, določenim v členu 41(2), sprejme naslednje izvedbene ukrepe:

| a) | razlago tehničnih vidikov definicij iz
  člena 3(2)(a) in (d), (6), (7), (8), (9) in (10); |
| --- | --- |

a)

razlago tehničnih vidikov definicij iz
  člena 3(2)(a) in (d), (6), (7), (8), (9) in (10);

| b) | oblikovanje
  tehničnih meril
  za
  presojo, ali
  je v primerih
  iz člena 11(2) in (5)
  tveganje pranja denarja
  ali financiranja terorizma
  neznatno; |
| --- | --- |

b)

oblikovanje
  tehničnih meril
  za
  presojo, ali
  je v primerih
  iz člena 11(2) in (5)
  tveganje pranja denarja
  ali financiranja terorizma
  neznatno;

| c) | oblikovanje
  tehničnih meril
  za
  presojo, ali
  je v primerih iz člena 13 tveganje pranja denarja
  ali financiranja terorizma
  veliko; |
| --- | --- |

c)

oblikovanje
  tehničnih meril
  za
  presojo, ali
  je v primerih iz člena 13 tveganje pranja denarja
  ali financiranja terorizma
  veliko;

| d) | oblikovanje
  tehničnih meril za presojo, ali je v skladu s
  členom 2(2) dovoljeno, da se
  za določene pravne ali fizične osebe, ki izvajajo
  finančne dejavnosti, ki potekajo zgolj občasno ali v omejenem obsegu, ta direktiva ne upošteva. |
| --- | --- |

d)

oblikovanje
  tehničnih meril za presojo, ali je v skladu s
  členom 2(2) dovoljeno, da se
  za določene pravne ali fizične osebe, ki izvajajo
  finančne dejavnosti, ki potekajo zgolj občasno ali v omejenem obsegu, ta direktiva ne upošteva.

2.
     
  V vsakem primeru Komisija sprejme prve ukrepe za izvajanje odstavka 1(b) in 1(d) v 6 mesecih po začetku veljavnosti te direktive.

3.   Komisija v skladu s postopkom, določenim v členu 41(2), ob upoštevanju
  zakonodaje Skupnosti, gospodarskega napredka ter sprememb mednarodnih standardov
  , prilagodi vsote, navedene v
  členih 2(1) (3)(e), 7(b), 10(1) in 11(5)(a) in (d)
  .

4.   Komisija v skladu s postopkom iz člena 41(2) odloči, da tretja država ne izpolnjuje pogojev iz
  členov 11(1) ali (2), 28(3), (4) ali (5) ali pogojev, določenih v ukrepih iz odstavka 1(b) ali člena 16(1)(b),
  ali da zakonodaja te tretje države ne
  omogoča
  izvajanja ukrepov iz prvega pododstavka člena 31(1).

Člen 41

1.   Komisiji pomaga Odbor za preprečevanje pranja denarja
  in financiranje terorizma
  , v nadaljevanju „Odbor“.

2.   Kadar se navaja ta odstavek, se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb iz člena 8
  , če po tem postopku sprejeti izvedbeni ukrepi ne spreminjajo bistvenih določb te direktive.

Obdobje, določeno v členu 5(6) Sklepa 1999/468/ES, se odredi za tri mesece.

3.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

4.
     
  Brez poseganja v že sprejete izvedbene ukrepe se določbe te direktive, ki predvidevajo sprejem tehničnih pravil in odločitev v skladu s postopkom iz odstavka 2, prenehajo uporabljati štiri leta po začetku veljavnosti te direktive. Evropski parlament in Svet lahko uporabo teh določb podaljšata na predlog Komisije v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe in te določbe pregledata pred iztekom obdobja štirih let.

Poglavje VII

Končne določbe

Člen 42

V
  dveh letih
  po
  preteku roka iz člena 45
  in nato vsaj vsaka tri leta, Komisija pripravi poročilo o izvajanju te direktive in ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.
  V prvo takšno poročilo Komisija vključi poseben pregled ravnanja s pravniki in drugimi strokovnjaki.

Člen 43

Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o pragovih iz člena 3(6) pred ... (18) in pri tem upošteva zlasti možne koristi in posledice znižanja deleža iz točk (a)(i), (b)(i) in (b)(iii) člena 3(6) z 25% na 20%. Na podlagi poročila lahko Komisija predlaga spremembo te direktive.

Člen 44

Direktiva 91/308/EGS se razveljavi.

Sklicevanje na razveljavljeno direktivo šteje za sklicevanje na to direktivo, v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge.

Člen 45

Države
  članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo najpozneje do ... (19). Države članice Komisiji nemudoma predložijo besedila sprejetih predpisov in korelacijsko tabelo med temi predpisi ter pričujočo direktivo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Države
  članice Komisiji predložijo besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 46

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 47

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ..., ...

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C [...], [...], str. [...].

1

(2)  UL C 40, 17.2.200, str. 9.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2005.

3

Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2005.

(4)  UL L 166, 28.6.1991, str. 77. Direktiva, kot je bila spremenjena z Direktivo 2001/97/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 344, 28.12.2001, str. 76).

4

(5)  UL L 182, 5.7.2001, str. 1.

5

(6)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

6

(7)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

7

(8)  Sklep Sveta 2000/642/PNZ z dne 17. oktobra 2000 o dogovoru glede sodelovanja med enotami za finančni nadzor držav članic pri izmenjavi informacij (UL L 271, 24.10.2000, str. 4).

8

(9)  UL L 164, 22.6.2002, str. 3.

9

(10)  UL L 126, 26.5.2000, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2004/69/ES (UL L 125, 28.4.2004, str. 44).

10

Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2004/69/ES (UL L 125, 28.4.2004, str. 44).

(11)  UL L 345, 19.12.2002, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo Sveta 2004/66/ES (UL L 168, 1.5.2004, str. 35).

11

Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo Sveta 2004/66/ES (UL L 168, 1.5.2004, str. 35)

(12)  UL L 145, 30.4.2004, str. 1.

12

(13)  UL L 9, 15.1.2003, str. 3.

13

(14)  UL L 351, 29.12.1998, str. 1.

14

(15)  UL C 316, 27.11.1995, str. 49
  .

15

49

(16)  UL L 275, 27.10.2000, str. 39.

16

(17)  UL L 35, 11.2.2003, str. 1.

17

(18)  60 mesecev po začetku veljavnosti direktive.

18

(19)  
  24 mesecev
  po začetku veljavnosti direktive.

19

24 mesecev

PRILOGA

KORELACIJSKA TABELA

| Ta direktiva | Direktiva 91/308/EGS |
| --- | --- |
| Člen 1(1) | Člen 2 |
| Člen 1(2)
  (a) do (d) | Člen 1(C) |
| Člen 1(3) do (4) | - |
| Člen
  2(1)(1) | Člen 2a(1) |
| Člen 2(1)(2) | Člen 2a(2) |
| Člen 2(1)(3)(a), (b) in (d) do (f) | Člen 2a(3) do (7) |
| Člen 2(1)(3)
  (c) | - |
| Člen 2(2) | - |
| Člen 3(1) | Člen 1(A) |
| Člen 3(2)(a) | Člen 1(B)(1) |
| Člen 3(2)(b) | Člen 1(B)(2) |
| Člen 3(2)(c) | Člen 1(B)(3) |
| Člen 3(2)(d) | Člen 1(B)(4) |
| Člen 3(2)(e) | |
| Člen 3(2)(f) | Člen 1(B), odstavek 2 |
| Člen
  3(3) | Člen 1(D) |
| Člen 3(4) | Člen 1(E), 1. pododstavek |
| Člen 3(5) | Člen 1(E), 2. pododstavek |
| Člen 3(5)(a) | - |
| Člen 3(5)(b) | Člen 1(E), 1. alinea |
| Člen 3(5) (c) | Člen 1(E), 2. alinea |
| Člen 3(5)(d) | Člen 1(E), 3. alinea |
| Člen 3(5)(e) | Člen 1(E), 4. alinea |
| Člen 3(5)(f) | Člen 1(E), 5. alinea in 3. pododstavek |
| Člen 3(6) | - |
| Člen 3(7) | - |
| Člen 3(8) | - |
| Člen 3(9) | - |
| Člen 3(10) | - |
| Člen 4 | - |
| Člen 5 | Člen 15 |
| Člen 6 | - |
| Člen 7(a) | Člen 3(1) |
| Člen 7(b) | Člen 3(2) |
| Člen 7(c) | Člen 3(8) |
| Člen 7(d) | Člen 3(7) |
| Člen 8(1)(a) | Člen 3(1) |
| Člen 8(1)(b) do (d) | - |
| Člen 8(2) | - |
| Člen 9(1) | Člen 3(1) |
| Člen 9(2) do (6) | - |
| Člen 10 | Člen 3(5) in (6) |
| Člen 11(1) | Člen 3(9) |
| Člen 11(2) do (4) | - |
| Člen 11(5)(a) | Člen 3(3) |
| Člen 11(5)(b) | Člen 3(4) |
| Člen 11(5)(c) | Člen 3(4) |
| Člen 11(5)(d) | - |
| Člen 12 | - |
| Člen 13(1) in (2) | Člen 3(11) |
| Člen 13(3) in (4) | - |
| Člen 13(5) in (6) | - |
| Člen 14 | - |
| Člen 15 | - |
| Člen 16 | - |
| Člen 17 | - |
| Člen 18 | - |
| Člen 19 | - |
| Člen 20 | Člen 5 |
| Člen 21 | - |
| Člen 22 | Člen 6(1) in (2) |
| Člen 23 | Člen 6(3) |
| Člen 24 | Člen 7 |
| Člen 25 | Člen 10 |
| Člen 26 | Člen 9 |
| Člen 27 | - |
| Člen 28(1) | Člen 8(1) |
| Člen 28(2) do (7) | - |
| Člen 29 | - |
| Člen 30(a) | Člen 4, 1. alinea |
| Člen 30(b) | Člen 4, 2. alinea |
| Člen 31 | - |
| Člen 32 | - |
| Člen 33 | - |
| Člen 34 | Člen 11(1) (a) |
| Člen 35(1), 1. pododstavek | Člen 11(1)(b), prvi stavek |
| Člen 35(1), 2. pododstavek | Člen 11(1)(b), drugi stavek |
| Člen 35(1), 3. pododstavek | Člen 11(1), drugi pododstavek |
| Člen 35(2) | Člen 11(2) |
| Člen 35(3) | - |
| Člen 36 | - |
| Člen 37 | - |
| Člen 38 | - |
| Člen 39 | Člen 14 |
| Člen 40 | - |
| Člen 41 | - |
| Člen 42 | Člen 17 |
| Člen 43 | - |
| Člen 44 | - |
| Člen 45 | Člen 16 |

Ta direktiva

Direktiva 91/308/EGS

Člen 1(1)

Člen 2

Člen 1(2)
  (a) do (d)

Člen 1(C)

Člen 1(3) do (4)

-

Člen
  2(1)(1)

Člen 2a(1)

Člen 2(1)(2)

Člen 2a(2)

Člen 2(1)(3)(a), (b) in (d) do (f)

Člen 2a(3) do (7)

Člen 2(1)(3)
  (c)

-

Člen 2(2)

-

Člen 3(1)

Člen 1(A)

Člen 3(2)(a)

Člen 1(B)(1)

Člen 3(2)(b)

Člen 1(B)(2)

Člen 3(2)(c)

Člen 1(B)(3)

Člen 3(2)(d)

Člen 1(B)(4)

Člen 3(2)(e)

Člen 3(2)(f)

Člen 1(B), odstavek 2

Člen
  3(3)

Člen 1(D)

Člen 3(4)

Člen 1(E), 1. pododstavek

Člen 3(5)

Člen 1(E), 2. pododstavek

Člen 3(5)(a)

-

Člen 3(5)(b)

Člen 1(E), 1. alinea

Člen 3(5) (c)

Člen 1(E), 2. alinea

Člen 3(5)(d)

Člen 1(E), 3. alinea

Člen 3(5)(e)

Člen 1(E), 4. alinea

Člen 3(5)(f)

Člen 1(E), 5. alinea in 3. pododstavek

Člen 3(6)

-

Člen 3(7)

-

Člen 3(8)

-

Člen 3(9)

-

Člen 3(10)

-

Člen 4

-

Člen 5

Člen 15

Člen 6

-

Člen 7(a)

Člen 3(1)

Člen 7(b)

Člen 3(2)

Člen 7(c)

Člen 3(8)

Člen 7(d)

Člen 3(7)

Člen 8(1)(a)

Člen 3(1)

Člen 8(1)(b) do (d)

-

Člen 8(2)

-

Člen 9(1)

Člen 3(1)

Člen 9(2) do (6)

-

Člen 10

Člen 3(5) in (6)

Člen 11(1)

Člen 3(9)

Člen 11(2) do (4)

-

Člen 11(5)(a)

Člen 3(3)

Člen 11(5)(b)

Člen 3(4)

Člen 11(5)(c)

Člen 3(4)

Člen 11(5)(d)

-

Člen 12

-

Člen 13(1) in (2)

Člen 3(11)

Člen 13(3) in (4)

-

Člen 13(5) in (6)

-

Člen 14

-

Člen 15

-

Člen 16

-

Člen 17

-

Člen 18

-

Člen 19

-

Člen 20

Člen 5

Člen 21

-

Člen 22

Člen 6(1) in (2)

Člen 23

Člen 6(3)

Člen 24

Člen 7

Člen 25

Člen 10

Člen 26

Člen 9

Člen 27

-

Člen 28(1)

Člen 8(1)

Člen 28(2) do (7)

-

Člen 29

-

Člen 30(a)

Člen 4, 1. alinea

Člen 30(b)

Člen 4, 2. alinea

Člen 31

-

Člen 32

-

Člen 33

-

Člen 34

Člen 11(1) (a)

Člen 35(1), 1. pododstavek

Člen 11(1)(b), prvi stavek

Člen 35(1), 2. pododstavek

Člen 11(1)(b), drugi stavek

Člen 35(1), 3. pododstavek

Člen 11(1), drugi pododstavek

Člen 35(2)

Člen 11(2)

Člen 35(3)

-

Člen 36

-

Člen 37

-

Člen 38

-

Člen 39

Člen 14

Člen 40

-

Člen 41

-

Člen 42

Člen 17

Člen 43

-

Člen 44

-

Člen 45

Člen 16

P6_TA(2005)0199

Spremembe akcijskega programa za enakost moških in žensk ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2001/51/ES o določitvi programa v zvezi z okvirno strategijo Skupnosti za enakost spolov in Sklepa št. 848/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta o akcijskem programu Skupnosti za spodbujanje organizacij, ki so dejavne na evropski ravni na področju enakosti moških in žensk (KOM(2004)0551 — C6-0107/2004 — 2004/0194(COD))

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2004)0551) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2004)0551) (1),

| — | ob upoštevanju členov 251(2) in 13(2) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0107/2004), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 251(2) in 13(2) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0107/2004),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in politiko enakih možnosti (A6-0132/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in politiko enakih možnosti (A6-0132/2005),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | meni, da je finančno poročilo predloga Komisije združljivo z zgornjo mejo poglavja 3 sedanje finančne perspektive brez omejevanja drugih politik; |
| --- | --- |

3.

meni, da je finančno poročilo predloga Komisije združljivo z zgornjo mejo poglavja 3 sedanje finančne perspektive brez omejevanja drugih politik;

| 4. | poziva Komisijo, da v okviru nove finančne perspektive za obdobje 2007-2013 jasno zagotovi ustrezne proračunske postavke za program Skupnosti v zvezi s strategijo Skupnosti na področju enakosti med ženskami in moškimi (2001-2005) (2), kakor tudi za akcijski program Skupnosti za spodbujanje organizacij, ki so dejavne na evropski ravni na področju enakosti moških in žensk (3); |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, da v okviru nove finančne perspektive za obdobje 2007-2013 jasno zagotovi ustrezne proračunske postavke za program Skupnosti v zvezi s strategijo Skupnosti na področju enakosti med ženskami in moškimi (2001-2005) (2), kakor tudi za akcijski program Skupnosti za spodbujanje organizacij, ki so dejavne na evropski ravni na področju enakosti moških in žensk (3);

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(2)  UL L 17, 19.1.2001, str. 22.

(3)  UL L 157, 30.4.2004, str. 18.

P6_TA(2005)0200

Uporaba čelnih zaščitnih sistemov na motornih vozilih ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi čelnih zaščitnih sistemov na motornih vozilih in spremembi Direktive Sveta 70/156/EGS (KOM(2003)0586 — C5-0473/2003 — 2003/0226(COD))

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski Parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2003)0586) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2003)0586) (1),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C5-0473/2003), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C5-0473/2003),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A6-0053/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A6-0053/2005),

| 1. | odobri spremenjeni predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri spremenjeni predlog Komisije;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

P6_TC1-COD(2003)0226

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 26. maja 2005 z namenom sprejetja Direktive Evropskega Parlamenta in Sveta 2005/.../ES o uporabi čelnih zaščitnih sistemov na motornih vozilih in spremembah Direktive Sveta 70/156/EGS

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V zadnjih letih se povečuje uporaba sistemov, ki zagotavljajo dodatno čelno zaščito za motorna vozila. Nekateri sistemi ogrožajo varnost pešcev in drugih udeležencev v cestnem prometu v primeru trčenja, kar narekuje potrebo po ukrepih za zaščito vseh udeležencev v cestnem prometu. |
| --- | --- |

(1)

V zadnjih letih se povečuje uporaba sistemov, ki zagotavljajo dodatno čelno zaščito za motorna vozila. Nekateri sistemi ogrožajo varnost pešcev in drugih udeležencev v cestnem prometu v primeru trčenja, kar narekuje potrebo po ukrepih za zaščito vseh udeležencev v cestnem prometu.

| (2) | Čelni zaščitni sistemi so lahko del originalne opreme na vozilu ali pa so v prodaji kot samostojne tehnične enote. Tehnične zahteve za homologacijo motornih vozil, ki se nanašajo na čelne zaščitne sisteme z možnostjo namestitve na motorno vozilo, je treba uskladiti, da bi preprečili veljavnost različnih zahtev v posameznih državah članicah in zagotovili nemoteno delovanje notranjega trga. Iz istega razloga je treba uskladiti tehnične zahteve za homologacijo čelnih zaščitnih sistemov kot samostojnih tehničnih enot v smislu Direktive Sveta 70/156/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil (3). |
| --- | --- |

(2)

Čelni zaščitni sistemi so lahko del originalne opreme na vozilu ali pa so v prodaji kot samostojne tehnične enote. Tehnične zahteve za homologacijo motornih vozil, ki se nanašajo na čelne zaščitne sisteme z možnostjo namestitve na motorno vozilo, je treba uskladiti, da bi preprečili veljavnost različnih zahtev v posameznih državah članicah in zagotovili nemoteno delovanje notranjega trga. Iz istega razloga je treba uskladiti tehnične zahteve za homologacijo čelnih zaščitnih sistemov kot samostojnih tehničnih enot v smislu Direktive Sveta 70/156/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil (3).

| (3) | Treba je
  nadzorovati uporabo čelnih zaščitnih sistemov in
  določiti zahteve za preskus, konstrukcijo in namestitev, ki jih mora izpolnjevati vsak čelni zaščitni sistem, ne glede na to ali je del originalne opreme vozila ali pa je v prodaji kot samostojna tehnična enota.
  Preskusi naj zahtevajo, da so čelni zaščitni sistemi oblikovani tako, da je zaščita pešcev večja in se zmanjša število poškodb. |
| --- | --- |

(3)

Treba je
  nadzorovati uporabo čelnih zaščitnih sistemov in
  določiti zahteve za preskus, konstrukcijo in namestitev, ki jih mora izpolnjevati vsak čelni zaščitni sistem, ne glede na to ali je del originalne opreme vozila ali pa je v prodaji kot samostojna tehnična enota.
  Preskusi naj zahtevajo, da so čelni zaščitni sistemi oblikovani tako, da je zaščita pešcev večja in se zmanjša število poškodb.

| (4) | Te zahteve bi bilo treba upoštevati tudi v zvezi z zaščito pešcev in drugih izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu in v zvezi z Direktivo 2003/102/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o zaščiti pešcev ter drugih izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu pred in ob trčenju z motornim vozilom ter spremembi Direktive Sveta 70/156/EGS (4). Določbe te direktive bi bilo treba ponovno pregledati v luči nadaljnjih raziskav in izkušenj, pridobljenih v prvih štirih letih izvajanja. |
| --- | --- |

(4)

Te zahteve bi bilo treba upoštevati tudi v zvezi z zaščito pešcev in drugih izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu in v zvezi z Direktivo 2003/102/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o zaščiti pešcev ter drugih izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu pred in ob trčenju z motornim vozilom ter spremembi Direktive Sveta 70/156/EGS (4). Določbe te direktive bi bilo treba ponovno pregledati v luči nadaljnjih raziskav in izkušenj, pridobljenih v prvih štirih letih izvajanja.

| (5) | Ukrepe za izvajanje te direktive in njeno prilagoditev znanstvenemu in tehničnemu napredku je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999, ki določa način izvajanja na Komisijo prenesenih izvršilnih pristojnosti (5). |
| --- | --- |

(5)

Ukrepe za izvajanje te direktive in njeno prilagoditev znanstvenemu in tehničnemu napredku je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999, ki določa način izvajanja na Komisijo prenesenih izvršilnih pristojnosti (5).

| (6) | Ta direktiva je ena od posamičnih direktiv v okviru postopka ES-homologacije, ki je bil uveden z Direktivo 70/156/EGS. |
| --- | --- |

(6)

Ta direktiva je ena od posamičnih direktiv v okviru postopka ES-homologacije, ki je bil uveden z Direktivo 70/156/EGS.

| (7) | Komisija bi morala spremljati vpliv te direktive ter o tem poročati Svetu in Evropskem parlamentu. Komisija bi morala, če je treba doseči nadaljnje izboljšave zaščite pešcev, predlagati spremembe te direktive v skladu s tehničnim napredkom. |
| --- | --- |

(7)

Komisija bi morala spremljati vpliv te direktive ter o tem poročati Svetu in Evropskem parlamentu. Komisija bi morala, če je treba doseči nadaljnje izboljšave zaščite pešcev, predlagati spremembe te direktive v skladu s tehničnim napredkom.

| (8) | Vendar je priznano, da nekatera vozila, vključena v področje uporabe te direktive, in na katera se lahko namestijo čelni zaščitni sistemi, ne bodo predmet Direktive 2003/102/ES. Šteje se, da so zahteve v zvezi s preskusom za zaščito nog pešca za taka vozila lahko tehnično neizvedljive. Da se olajša izboljšanje varnosti pešcev v zvezi s poškodbami glave, bi bilo morda treba omogočiti nadomestne zahteve za preskus za zaščito nog pešca, ki bodo veljale le za ta vozila, ob zagotovitvi, da namestitev katerega koli čelnega zaščitnega sistema ne poveča nevarnost poškodbe nog pešcev ali drugih ogroženih udeležencev v cestnem prometu. |
| --- | --- |

(8)

Vendar je priznano, da nekatera vozila, vključena v področje uporabe te direktive, in na katera se lahko namestijo čelni zaščitni sistemi, ne bodo predmet Direktive 2003/102/ES. Šteje se, da so zahteve v zvezi s preskusom za zaščito nog pešca za taka vozila lahko tehnično neizvedljive. Da se olajša izboljšanje varnosti pešcev v zvezi s poškodbami glave, bi bilo morda treba omogočiti nadomestne zahteve za preskus za zaščito nog pešca, ki bodo veljale le za ta vozila, ob zagotovitvi, da namestitev katerega koli čelnega zaščitnega sistema ne poveča nevarnost poškodbe nog pešcev ali drugih ogroženih udeležencev v cestnem prometu.

| (9) | Ker države članice same ne morejo v zadostni meri doseči zastavljenega cilja, to je povečanje varnosti pešcev in drugih izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu, in ga je zaradi obsega in učinkov ukrepov možno bolje izpolniti na ravni Skupnosti, lahko ukrepe sprejme Skupnost v skladu z načelom subsidiarnosti, kot ga določa člen 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti, kot ga določa isti člen, ta direktiva ne presega okvira, ki je potreben za dosego navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(9)

Ker države članice same ne morejo v zadostni meri doseči zastavljenega cilja, to je povečanje varnosti pešcev in drugih izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu, in ga je zaradi obsega in učinkov ukrepov možno bolje izpolniti na ravni Skupnosti, lahko ukrepe sprejme Skupnost v skladu z načelom subsidiarnosti, kot ga določa člen 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti, kot ga določa isti člen, ta direktiva ne presega okvira, ki je potreben za dosego navedenih ciljev.

| (10) | Direktiva je del evropskega akcijskega programa za varnost v cestnem prometu in je lahko dopolnjena z nacionalnimi ukrepi za prepoved ali omejevanje uporabe čelnih zaščitnih sistemov, ki so že bili na tržišču pred njeno uveljavitvijo. |
| --- | --- |

(10)

Direktiva je del evropskega akcijskega programa za varnost v cestnem prometu in je lahko dopolnjena z nacionalnimi ukrepi za prepoved ali omejevanje uporabe čelnih zaščitnih sistemov, ki so že bili na tržišču pred njeno uveljavitvijo.

| (11) | Direktivo 70/156/EGS je zato treba ustrezno spremeniti |
| --- | --- |

(11)

Direktivo 70/156/EGS je zato treba ustrezno spremeniti

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Vsebina

Cilj
  te direktive
  je s pasivnimi ukrepi izboljšati varnost pešcev in vozil. Direktiva
  določa tehnične zahteve za homologacijo motornih vozil, povezane s čelnimi zaščitnimi sistemi, ki so nameščeni na motorno vozilo kot originalna oprema ali pa so v prodaji kot samostojne tehnične enote.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1) | „vozilo“ pomeni vsako motorno vozilo razreda M1 z največjo dovoljeno skupno maso 3,5 tone, ki ustreza opredelitvi v členu 2 in v Prilogi II k Direktivi 70/156/EGS, in vsako motorno vozilo razreda N1, ki ustreza opredelitvi v členu 2 in v Prilogi II k Direktivi 70/156/EGS; |
| --- | --- |

1)

„vozilo“ pomeni vsako motorno vozilo razreda M1 z največjo dovoljeno skupno maso 3,5 tone, ki ustreza opredelitvi v členu 2 in v Prilogi II k Direktivi 70/156/EGS, in vsako motorno vozilo razreda N1, ki ustreza opredelitvi v členu 2 in v Prilogi II k Direktivi 70/156/EGS;

| 2) | „samostojna tehnična enota“ pomeni vsako napravo, kot je določena v členu 2 Direktive 70/156/EGS in je namenjena vgradnji in uporabi na
  eni ali več določenih vrst motornih vozil razreda M1 ali N1 (do 3,5 tone). |
| --- | --- |

2)

„samostojna tehnična enota“ pomeni vsako napravo, kot je določena v členu 2 Direktive 70/156/EGS in je namenjena vgradnji in uporabi na
  eni ali več določenih vrst motornih vozil razreda M1 ali N1 (do 3,5 tone).

Člen 3

Homologacijske določbe

1.   Z začetkom veljavnosti od ... (6) države članice v zvezi z novim tipom vozila z vgrajenim čelnim zaščitnim sistemom, ki izpolnjuje zahteve iz Prilog I in II, ne smejo, iz razlogov, ki se nanašajo na čelni zaščitni sistem:

| a) | zavrniti izdaje ES-homologacije ali nacionalne homologacije; |
| --- | --- |

a)

zavrniti izdaje ES-homologacije ali nacionalne homologacije;

| b) | prepovedati registracijo, prodajo ali začetek uporabe. |
| --- | --- |

b)

prepovedati registracijo, prodajo ali začetek uporabe.

2.   Z začetkom veljavnosti od ... (6), države članice v zvezi z novim tipom čelnega zaščitnega sistema, ki je na razpolago kot samostojna tehnična enota in izpolnjuje zahteve iz Prilog I in II, ne smejo:

| a) | zavrniti izdaje ES-homologacije ali nacionalne homologacije; |
| --- | --- |

a)

zavrniti izdaje ES-homologacije ali nacionalne homologacije;

| b) | prepovedati prodajo ali začetek uporabe. |
| --- | --- |

b)

prepovedati prodajo ali začetek uporabe.

3.   Z začetkom veljavnosti od ... (7), države članice v zvezi s tipom vozila z vgrajenim čelnim zaščitnim sistemom ali tipom čelnega zaščitnega sistema kot samostojne tehnične enote, ki ne izpolnjuje zahtev iz Prilog I in II, zavrnejo podelitev ES-homologacije ali nacionalne homologacije.

4.   Z začetkom veljavnosti od ... (8), v zvezi z vozili, ki ne izpolnjujejo zahtev iz Prilog I in II k tej direktivi, iz razlogov, povezanih s čelnimi zaščitnimi sistemi:

| a) | upoštevajo potrdila o skladnosti za nova vozila, ki so bila izdana v skladu z določbami Direktive 70/156/EGS, kot neveljavna za namene, določene v členu 7(1) omenjene direktive; |
| --- | --- |

a)

upoštevajo potrdila o skladnosti za nova vozila, ki so bila izdana v skladu z določbami Direktive 70/156/EGS, kot neveljavna za namene, določene v členu 7(1) omenjene direktive;

| b) | zavrnejo registracijo, prodajo ali začetek uporabe novih vozil, ki nimajo potrdila o skladnosti v skladu z Direktivo 70/156/EGS. |
| --- | --- |

b)

zavrnejo registracijo, prodajo ali začetek uporabe novih vozil, ki nimajo potrdila o skladnosti v skladu z Direktivo 70/156/EGS.

5.   Z začetkom veljavnosti ... (8), se za namene člena 7(2) Direktive 70/156/EGS uporabijo zahteve iz Prilog I in II k tej direktivi, v zvezi z čelnimi zaščitnimi sistemi, ki so na razpolago kot samostojne tehnične enote.

Člen 4

Izvedbeni ukrepi in spremembe

1.   Podrobne tehnične določbe v zvezi s postopkom preskusa, ki je opredeljen v oddelku 3 Priloge I k tej direktivi, sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 13(3) Direktive 70/156/EGS, ki ji pri tem pomaga odbor, določen v členu 13(1) omenjene direktive.

2.   Sprememb za prilagoditev te direktive sprejme Komisija v skladu s členom 13 Direktive 70/156/EGS.

Člen 5

Pregled

Najpozneje ... (9), Komisija v luči tehničnega napredka in izkušenj pregleda tehnične določbe te direktive, zlasti zahteve v zvezi z vključitvijo preskusa trčenja zgornjega dela noge s čelnim zaščitnim sistemom v predelu odbijača, preskusa trčenja glave odrasle osebe s čelnim zaščitnim sistemom in specifikacijami preskusa trčenja glave otroka s čelnim zaščitnim sistemom. Rezultati tega pregleda bodo predmet poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu.

Če je po tem pregledu primerno, da se tehnične določbe te direktive prilagodijo, se takšna prilagoditev izvede v skladu s postopkom iz člena 13 Direktive 70/156/EGS.

Člen 6

Spremembe Direktive 70/156/EGS

Priloge I, III, IV in XI k Direktivi 70/156/EGS se spremenijo v skladu s Prilogo III k tej Direktivi.

Člen 7

Prenos

1.   Države članice najpozneje do ... (10) sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Besedilo teh
  predpisov takoj
  sporočijo Komisiji.

Te določbe se začnejo uporabljati ... (10).

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 8

Samostojni tehnični deli

Ta direktiva ne posega v pristojnost držav članic za prepoved ali omejitev uporabe čelnih zaščitnih sistemov, ki so bili dani na trg kot samostojni tehnični deli pred začetkom veljavnosti te direktive.

Člen 9

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 10

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ..., ...

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  
  UL C 112, 30.4.2004, str. 18.

1

UL C 112, 30.4.2004, str. 18.

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2005.

2

Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2005.

(3)  UL L 42, 23.2.1970, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2004/104/ES (UL L 337, 13.11.2004, str. 13).

3

Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2004/104/ES (UL L 337, 13.11.2004, str. 13)

(4)  UL L 321, 6.12.2003, str. 15.

4

(5)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

5

(6)  
  Devet mesecev po objavi te direktive.

6

Devet mesecev po objavi te direktive.

(7)  
  12 mesecev po objavi te direktive.

7

12 mesecev po objavi te direktive.

(8)  
  18 mesecev po objavi te direktive.

8

18 mesecev po objavi te direktive.

(9)  Štiri leta in devet mesecev po objavi te direktive.

9

(10)  
  Devet mesecev po objavi te direktive.

10

Devet mesecev po objavi te direktive.

PRILOGE

SEZNAM PRILOG

| Priloga I | Tehnične določbe |
| --- | --- |
| Priloga II | Upravne določbe: |
| Dodatek 1: Opisni list (vozilo) |
| Dodatek 2: Opisni list (samostojna tehnična enota) |
| Dodatek 3: Certifikat o homologaciji (vozilo) |
| Dodatek 4: Certifikat o homologaciji (samostojna tehnična enota) |
| Dodatek 5: Primer oznake ES-homologacije |
| Priloga III | Spremembe Direktive 70/156/EGS |

Priloga I

Tehnične določbe

Priloga II

Upravne določbe:

Dodatek 1: Opisni list (vozilo)

Dodatek 2: Opisni list (samostojna tehnična enota)

Dodatek 3: Certifikat o homologaciji (vozilo)

Dodatek 4: Certifikat o homologaciji (samostojna tehnična enota)

Dodatek 5: Primer oznake ES-homologacije

Priloga III

Spremembe Direktive 70/156/EGS

PRILOGA I

TEHNIČNE DOLOČBE

1.   OPREDELITVE

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

1.1.   „Tip vozila“ je kategorija motornega vozila, ki se v predelu pred A-stebričkom v svojih bistvenih značilnostih:

| — | zgradbi, |
| --- | --- |

—

zgradbi,

| — | glavnih dimenzijah, |
| --- | --- |

—

glavnih dimenzijah,

| — | materialih zunanje površine vozila, |
| --- | --- |

—

materialih zunanje površine vozila,

| — | razporeditvi komponent (zunaj in znotraj), |
| --- | --- |

—

razporeditvi komponent (zunaj in znotraj),

| — | načinu vgraditve čelnega zaščitnega sistema, |
| --- | --- |

—

načinu vgraditve čelnega zaščitnega sistema,

če se presoja, da
  lahko vplivajo na veljavnost rezultatov
  udarnih preskusov, predpisanih v tej direktivi.

Za namene obravnave v zvezi
  s homologacijo
  čelnih zaščitnih sistemov kot samostojnih tehničnih enot se lahko vsako sklicevanje na vozilo razlaga kot sklicevanje na okvir, na katerega je nameščen sistem za preskus in ki naj bi predstavljal zunanje mere prednjega dela nekega vozila,
  ki se homologira
  .

1.2.   „Normalni vozni položaj“ je položaj vozila
  v voznem stanju na tleh, pri čemer so pnevmatike napolnjene do priporočenega tlaka, sprednja kolesa usmerjena naravnost, vse tekočine, potrebne za delovanje vozila, nalite do vrha, je v vozilu vsa standardna oprema, ki jo je predvidel proizvajalec vozila, sta voznikov in sovoznikov sedež obremenjena z maso 75 kg in pri čemer je vzmetenje vozila nastavljeno na vozno hitrost 40 km/h ali 35 km/h pri normalnih voznih pogojih, ki jih navaja proizvajalec (zlasti pri vozilih z aktivnim vzmetenjem ali samodejnim uravnavanjem višine).

1.3.   „Zunanja površina“ je zunanja površina vozila pred A-stebričkoma, vključno s pokrovom motorja, blatnikoma, lučmi in smerniki ter vidnimi ojačevalnimi komponentami.

1.4.   „Radij zaokrožitve“ je radij krožnega loka, ki se najbolj približa zaokrožitvi dotične komponente.

1.5.   „Najbolj oddaljena točka vozila“ je v primeru stranskega dela vozila točka, v kateri se navpična površina, ki leži vzporedno z vzdolžno sredinsko površino vozila, dotika najširšega mesta vozila in v primeru sprednjega in zadnjega dela vozila točka, v kateri se navpična prečna površina vozila dotika sprednjih in zadnjih zunanjih robov, pri čemer se ne upošteva naslednjih komponent:

| — | pnevmatik v bližini točke dotika s tlemi in povezav z merilnikom tlaka v pnevmatikah, |
| --- | --- |

—

pnevmatik v bližini točke dotika s tlemi in povezav z merilnikom tlaka v pnevmatikah,

| — | naprav proti zdrsavanju na kolesih, |
| --- | --- |

—

naprav proti zdrsavanju na kolesih,

| — | vzvratnih ogledal, |
| --- | --- |

—

vzvratnih ogledal,

| — | stranskih smernikov, gabaritnih luči, sprednjih in zadnjih pozicijskih luči ter parkirnih luči; |
| --- | --- |

—

stranskih smernikov, gabaritnih luči, sprednjih in zadnjih pozicijskih luči ter parkirnih luči;

| — | komponent, ki se nahajajo na odbijačih, priklopnih napravah in izpušnih ceveh na sprednjem in zadnjem delu vozila. |
| --- | --- |

—

komponent, ki se nahajajo na odbijačih, priklopnih napravah in izpušnih ceveh na sprednjem in zadnjem delu vozila.

1.6.   „Odbijač“
  je sprednja, spodnja, zunanja struktura vozila z odobrenim tipom. Vključuje vse strukture vozila, ki ščitijo vozilo ob čelnem trčenju z drugim vozilom pri nizki hitrosti, in vse dodatke k tej strukturi, kot je pritrdilo za registracijsko tablico. Ne vključuje opreme vozila, ki je odvisna od homologacije in daje dodatno sprednjo zaščito vozila.

1.7.   „Čelni zaščitni sistem“ je samostojna struktura, kakršna je na primer „bull bar“,
  ali dodaten odbijač, ki ščiti zunanjo površino vozila, nad in/ali pod odbijačem iz prvotne opreme
  , pred škodo v primeru trčenja. Strukture z največjo težo manj od 0,5 kg, namenjene le zaščiti luči, so izključene iz te opredelitve.

1.8.   
  „Referenčna črta sprednjega roba pokrova motorja“ je opredeljena kot geometrijska sled stičnih točk med 1000-milimetrskim ravnim robom in sprednjo površino pokrova motorja, kadar ravni rob, vzporeden z navpično vzdolžno ravnino vozila in nagnjen nazaj za 50° ter s spodnjim skrajnim delom 600 milimetrov nad tlemi, vodi prek sprednjega roba pokrova motorja in se ga dotika. Za vozila, pri katerih je zgornja površina pokrova motorja nagnjena dekansko za 50°, tako da se ravni rob dotika nepretrgoma ali večkrat in ne le na stični točki, določijo referenčno točko z ravnim robom, nagnjenim nazaj za 40°. Pri vozilih take oblike, kjer se spodnji skrajni del ravnega roba prvič dotakne šele takrat, je ta stik referenčna črta sprednjega roba pokrova motorja na tem bočnem mestu. Pri vozilih take oblike, kjer se spodnji skrajni del ravnega roba prvič dotakne šele takrat, je kot referenčna črta sprednjega roba pokrova motorja uporabljena 1000-milimetrska ovojna geometrijska sled iz točke 1.14.

Zgornji rob odbijača je tudi zgornji rob motornega pokrova za to direktivo, če se ga med tem postopkom dotika raven rob.

1.9.   „Zgornja
  referenčna črta
  pri čelnem zaščitnem sistemu“ označuje zgornjo mejo pomembnih točk stika med pešcem in
  čelnim zaščitnim sistemom ali vozilom
  . Opredeljena je kot geometrijska sled zgornjih dotikališč med 700-milimetrskim ravnim robom in čelnim zaščitnim sistemom ali prednjim delom vozila (odvisno od tega, s katerim pride do stika), kadar ravni rob, vzporeden z navpično vzdolžno ravnino vozila in nagnjen nazaj za 20°, vodi prek prednjega dela vozila ter ob tem ohranja stik s tlemi in s površino čelnega zaščitnega sistema ali vozila.

1.10.   „Zgornja
  referenčna črta
  pri čelnem zaščitnem sistemu“ označuje zgornjo mejo pomembnih točk stika med pešcem in
  čelnim zaščitnim sistemom ali vozilom
  . Opredeljena je kot geometrijska sled spodnjih dotikališč med 700-milimetrskim ravnim robom in čelnim zaščitnim sistemom, kadar ravni rob, vzporeden z navpično vzdolžno ravnino vozila in nagnjen naprej za 25°, poteka prek prednjega dela vozila ter ob tem ohranja stik s tlemi in s površino čelnega zaščitnega sistema ali vozila.

1.11.   „Spodnja
  višina
  pri čelnem zaščitnem sistemu“ je navpična razdalja med tlemi in spodnjo
  referenčno črto
  pri čelnem zaščitnem sistemu, določeno v točki 1.9 za vozilo v normalnem položaju za vožnjo.

1.12.   „Spodnja
  višina
  pri čelnem zaščitnem sistemu“ je navpična razdalja med tlemi in spodnjo
  referenčno črto
  pri čelnem zaščitnem sistemu, določeno v točki 1.10 za vozilo v normalnem položaju za vožnjo.

1.13.   „Kriterij obremenitve preskusne priprave v obliki glave (HPC)“se izračuna kot sledi:

Formula

„a“ pomeni posledični pospešek v težišču glave (m/s2), izražen kot mnogokratnik „g“, zapisan v primerjavi s časom in filtriran pri razredu frekvence kanala 1000 Hz; t1 in t2 sta momenta, ki označujeta začetek in konec obdobja zapisovanja, v katerem je HPC-vrednost najvišja vrednost med prvim in zadnjim trenutkom dotika. Pri izračunu najvišje vrednosti niso upoštevane HPCvrednosti, katerih časovni interval (t1 - t2) presega 15 ms.

1.14.   
  „Ovojna razdalja 1000 mm“ je geometrijska sled na zgornji sprednji površini na eni strani, označena s 1000 milimetrov dolgim gibljivim trakom, ko je ta na navpični sprednji in zadnji ravnini vozila ter vodi prek sprednjega dela odbijača pokrova motorja in čelnega zaščitnega sistema. Trak je med postopkom napet, pri čemer je en konec v stiku s tlemi, navpično pod sprednjo stranjo odbijača, in druga stran v stiku s sprednjo zgornjo površino. Vozilo je v normalnem položaju za vožnjo.

1.15.   
  „Referenčna črta sprednjega roba čelnega zaščitnega sistema“ je opredeljena kot geometrijska sled stičnih točk med 1000-milimetrskim ravnim robom in sprednjo površino čelnega zaščitnega sistema, kadar ravni rob, vzporeden z navpično vzdolžno ravnino vozila in nagnjen nazaj za 50°, vodi prek prednjega roba čelnega zaščitnega sistema in se stika z njim. Za vozila, pri katerih je zgornja površina čelnega zaščitnega sistema nagnjena dejansko za 50°, tako da se ravni rob dotika nepretrgoma ali večkrat in ne le na stični točki, določijo referenčno točko z ravnim robom, nagnjenim nazaj za 40°.

2.   DOLOČBE GLEDE KONSTRUKCIJE IN VGRADNJE

2.1.   Čelni zaščitni sistemi

Naslednje
  zahteve
  veljajo za čelne zaščitne sisteme, nameščene na nova vozila,
  in
  čelne zaščitne sisteme, ki se prodajajo kot samostojni tehnični deli za namestitev na posebna
  vozila
  .

Vseeno pa bi se lahko štelo, da so k zahtevam iz točke 3, ob privolitvi ustreznih homologacijskih organov, prispevali kateri koli preskusi, izvedeni na čelnem zaščitnem sistemu v skladu z zahtevami neke druge homologacijske direktive.

2.1.1.   Deli čelnega zaščitnega sistema morajo biti izdelani tako, da so vsi togi deli,
  ki se jih lahko dotaknemo s 100-milimetrsko kroglo
  , zaobljeni s polmerom najmanj 5 milimetrov.

2.1.2.   Skupna masa čelnega zaščitnega sistema vključno z vsemi nosilci in držali ne sme znašati več kot 1,2% mase vozila, za katerega je bil sistem izdelan, vsekakor pa ne sme presegati 18 kg.

2.1.3.   Višina čelnega zaščitnega sistema, nameščenega na vozilo,
  na nobenem mestu
  ne presega
  50 milimetrov nad pokrovom motorja, ki vodi referenčno črto iz točke 1.8., izmerjeno na navpični vzdolžni ravnini skozi vozilo na tem mestu.

2.1.4.   Čelni zaščitni sistem ne presega širine vozila, na katerega je nameščen. Če celotna širina čelnega zaščitnega sistema presega 75% širine vozila, morajo biti morajo biti zaviti navznoter proti zunanji površini vozila za zmanjšanje možnosti zapletanja. Ta zahteva je izpolnjena, če je čelni zaščitni sistem potisnjen nazaj ali integriran v
  karoserijo ali
  skrajni del sistema zavit tako, da se ga ne dotika 100-milimetrska krogla ter vmesni prostor med skrajnim delom sistema in karoserija na tem mestu ne presega 20 milimetrov.

2.1.5.   Ob upoštevanju točke 2.1.4 razdalja med komponentami čelnega zaščitnega sistema in pod njimi nahajajočo se zunanjo površino ne sme biti večja od 80 mm. Morebitnih prekinitev splošnega obrisa spodaj ležeče karoserije (npr. odprtine v mrežah, odprtine za dovod zraka itd.) se ne upošteva.

2.1.6.   Na katerem koli bočnem mestu skozi vozilo
  , za ohranitev prednosti odbijača vozila,
  vzdolžna razdalja med najbolj sprednjim delom odbijača in najbolj sprednjim delom čelnega zaščitnega sistema ne presega
  50 mm.

2.1.7.   Čelni zaščitni sistem ne sme bistveno zmanjšati funkcionalnosti odbijača. Ta zahteva je izpolnjena, če odbijača ne pokriva nobena vodoravna komponenta in ne več kot dve navpični komponenti čelnega zaščitnega sistema.

2.1.8.   Čelni zaščitni sistem ni nagnjen pred navpičnim. Zgornji deli čelnega zaščitnega sistema se ne razširjajo navzgor ali nazaj (proti vetrobranskemu steklu) za več kot 50 mm od referenčne črte sprednjega roba pokrova motorja vozila,
  kot je opredeljeno v točki 1.8.,
  z odstranjenim čelnim zaščitnim sistemom.
  Vsaka točka meritve je izmerjena na navpični vzdolžni ravnini skozi vozilo skozi to točko.

2.1.9.   
  Skladnost z zahtevami drugih direktiv o homologaciji
  se z vgraditvijo čelnega zaščitnega sistema ne
  ogroža.

2.2.   Čelni zaščitni sistemi kot samostojni tehnični deli se ne smejo distribuirati, ponujati za prodajo ali prodajati, razen če so opremljeni
  s seznamom vrst vozil, za katere je čelni zaščitni sistem homologiran, in
  z jasnimi navodili za montažo. Navodila za montažo vsebujejo
  posebne predpise za namestitev, vključno z načini vgradnje za vozila
  , za katera je bil ta del odobren in kako se odobrene sestavne dele vgradi na vozilo na takšen način, ki je v skladu z ustreznimi določbami v
  točki 2.1.

3.   DOLOČBE GLEDE PRESKUSOV

3.1.   
  Čelni zaščitni sistemi morajo za pridobitev dovoljenja uspešno opraviti naslednje preskuse:

3.1.1.   Spodnji del modela noge na
  čelni zaščitni sistem:
  Ta preskus se izvaja pri hitrosti trka 40 km/h. Največji dinamični upogibni kot kolena ne sme presegati
  21,0°
  , največji strižni premik kolena ne sme presegati 6,0 mm, pospešek na zgornjem koncu golenice ne sme presegati
  200 g
  .

3.1.1.1.   
  Vseeno pa, v zvezi s čelnimi zaščitnimi sistemi, odobrenimi kot samostojne tehnične enote za uporabo samo na navedenih vozilih, katerih skupna dovoljena masa ne presega 2,5 tone in katerih tip je bil odobren pred 1. oktobrom 2005, ali na vozilih, katerih skupna dovoljena masa presega 2,5 tone, se lahko določbe točke 3.1.1 nadomestijo z določbami točke 3.1.1.1.1 ali 3.1.1.1.2.

3.1.1.1.1.   
  Ta preskus se izvaja pri hitrosti trka 40 km/h. Največji dinamični upogibni kot kolena ne sme presegati 26,0°, največji strižni premik kolena ne sme presegati 7,5 mm, pospešek na zgornjem koncu golenice ne sme presegati 250 g.

3.1.1.1.2.   
  Preskus se izvaja na vozilih z vgrajenim in nevgrajenim čelnim zaščitnim sistemom pri hitrosti trka 40 km/h. Oba preskusa se izvedeta na enakovrednih lokacijah, kot je dogovorjeno z ustreznim preskuševalnim organom. Zabeležijo se vrednosti za največji dinamični upogibni kot kolena, največji strižni premik kolena in pospešek na zgornjem koncu golenice. V vsakem primeru vrednost, zabeležena za vozilo, ki ima vgrajen čelni zaščitni sistem, ne presega 90% vrednosti, zabeležene za vozilo brez čelnega zaščitnega sistema.

3.1.1.2.   
  Če višina spodnjega čelnega zaščitnega sistema presega 500 mm je treba ta preskus nadomestiti s preskusom zgornjega dela modela noge na čelni zaščitni sistem, kot je določeno v točki 3.1.2.

3.1.2.   Zgornji del modela noge na
  čelni zaščitni sistem:
  Ta preskus se izvaja pri hitrosti trka 40 km/h. Vsota sočasnih sil udarca
  ne sme presegati 7,5 kN
  in upogibni moment udarnega elementa ne sme presegati
  510 Nm.

Preskus zgornjega dela preskusne priprave v obliki noge proti čelnemu zaščitnemu sistemu v predelu „odbijača“ je obvezen, če spodnja višina čelnega zaščitnega sistema v predelu odbijača v preskusnem položaju presega 500 mm.

3.1.2.1.   
  Vseeno pa, v zvezi s čelnimi zaščitnimi sistemi, odobrenimi kot samostojne tehnične enote za uporabo samo na navedenih vozilih, katerih skupna dovoljena masa ne presega 2,5 tone in katerih tip je bil odobren pred 1. oktobrom 2005, ali na vozilih, katerih skupna dovoljena masa presega 2,5 tone, se lahko določbe točke 3.1.2 nadomestijo z določbami točke 3.1.2.1.1 ali 3.1.2.1.2.

3.1.2.1.1.   
  Ta preskus se izvaja pri hitrosti trka 40 km/h. Vsota sočasnih sil udarca ne sme presegati 9,4 kN in upogibni moment udarnega elementa ne sme presegati 640 Nm.

3.1.2.1.2.   
  Preskus se izvaja na vozilih z vgrajenim in nevgrajenim čelnim zaščitnim sistemom pri hitrosti trka 40 km/h. Oba preskusa se izvedeta na enakovrednih lokacijah, kot je dogovorjeno z ustreznim preskuševalnim organom. Zabeležijo se vrednosti za vsoto sočasnih sil udarca in za upogibni moment udarnega elementa. V vsakem primeru vrednost, zabeležena za vozilo, ki ima vgrajen čelni zaščitni sistem, ne presega 90% vrednosti, zabeležene za vozilo brez čelnega zaščitnega sistema.

3.1.2.2.   
  Če višina spodnjega čelnega zaščitnega sistema ne presega 500 mm, ta preskus ni potreben.

3.1.3.   Zgornji del modela noge na
  sprednji rob čelnega
  zaščitnega sistema: Ta preskus se izvaja pri hitrosti do 40 km/h ob trku. Vsota sil udarca v določeni časovni točki na zgornji in spodnji del udarjenega telesa
  naj
  ne presega
  možne ciljne vrednosti
  5.0 kN in upogibni moment udarnega elementa naj ne presega
  možne ciljne vrednosti
  300 Nm.
  Oba rezultata se zabeležita samo za namene spremljanja
  .

3.1.4.   Model glave otroka
  in/ali
  odrasle osebe na čelni zaščitni sistem:
  Ta preskus se izvaja pri hitrosti 35 km/h ob trku, pri čemer se uporabi 3,5 kg težak model glave preskusnega telesa otroka/majhne odrasle osebe
  . Kriterij obremenitve modela glave (HPC), izračunan na podlagi časovnih zapisov merilnika pospeška, v skladu s točko 1.13, v nobenem primeru ne presega 1000.

PRILOGA II

UPRAVNE DOLOČBE ZA HOMOLOGACIJO

1.   ZAHTEVEK ZA ES-HOMOLOGACIJO

1.1.   Zahtevek za ES-homologacijo za tip vozila v povezavi z vgrajenim čelnim zaščitnim sistemom

1.1.1.   Vzorec opisnega lista, ki ga predpisuje člen 3(1) Direktive 70/156/EGS, se nahaja v dodatku 1.

1.1.2.   Tehnični službi, pristojni za homologacijo, je treba predložiti vzorčno vozilo za tip vozila z vgrajenim čelnim zaščitnim sistemom, za katerega je vložen zahtevek za homologacijo. Na zahtevo tehnične službe je treba predložiti tudi uporabljene specifične komponente ali vzorce uporabljenih materialov.

1.2.   Zahtevek za ES-homologacijo čelnih zaščitnih sistemov, ki so opredeljeni kot samostojne tehnične enote

1.2.1.   Vzorec opisnega lista, ki ga predpisuje člen 3(4) Direktive 70/156/EGS, se nahaja v dodatku 2.

1.2.2.   Tehnični službi, pristojni za homologacijski preskus, je treba predložiti vzorec tipa čelnega zaščitnega sistema, za katerega je vložen zahtevek za homologacijo. Tehnična služba lahko zahteva predložitev dodatnih vzorcev. Vzorci morajo biti jasno in trajno označeni s tovarniško ali blagovno znamko vlagatelja in oznako tipa. Treba je sprejeti določbe za kasnejše obvezno nameščanje oznake ES-homologacije.

2.   PODELITEV ES-HOMOLOGACIJE

2.1.   Vzorci potrdil o ES-homologaciji, ki jih predpisuje člen 4(3) in po potrebi 4(4) Direktive 70/156/EGS, se nahajajo v:

| — | dodatku 3 za zahtevke iz točke 1.1, |
| --- | --- |

—

dodatku 3 za zahtevke iz točke 1.1,

| — | dodatku 4 za zahtevke iz točke 1.2. |
| --- | --- |

—

dodatku 4 za zahtevke iz točke 1.2.

3.   OZNAKA ES-HOMOLOGACIJE

3.1.   Vsak čelni zaščitni sistem, ki ustreza tipu, homologiranem v skladu s to direktivo, mora nositi oznako ES-homologacije.

3.2.   To oznako sestavlja:

3.2.1.   pravokotnik, v katerem je črka „e“, ki ji sledi številčna ali črkovna oznaka države članice, ki je podelila homologacijo:

| 1 | za Nemčijo |
| --- | --- |
| 2 | za Francijo |
| 3 | za Italijo |
| 4 | za Nizozemsko |
| 5 | za Švedsko |
| 6 | za Belgijo |
| 9 | za Španijo |
| 11 | za Veliko Britanijo |
| 12 | za Avstrijo |
| 13 | za Luxembourg |
| 17 | za Finsko |
| 18 | za Dansko |
| 21 | za Portugalsko |
| 23 | za Grčijo |
| IRL | za Irsko |
| nn | za Ciper |
| nn | za Češko republiko |
| nn | za Estonijo |
| nn | za Madžarsko |
| nn | za Latvijo |
| nn | za Litvo |
| nn | za Malto |
| nn | za Poljsko |
| nn | za Slovaško republiko |
| nn | za Slovenijo |

1

za Nemčijo

2

za Francijo

3

za Italijo

4

za Nizozemsko

5

za Švedsko

6

za Belgijo

9

za Španijo

11

za Veliko Britanijo

12

za Avstrijo

13

za Luxembourg

17

za Finsko

18

za Dansko

21

za Portugalsko

23

za Grčijo

IRL

za Irsko

nn

za Ciper

nn

za Češko republiko

nn

za Estonijo

nn

za Madžarsko

nn

za Latvijo

nn

za Litvo

nn

za Malto

nn

za Poljsko

nn

za Slovaško republiko

nn

za Slovenijo

3.2.2.   V bližini pravokotnika se mora nahajati „osnovna številka homologacije“ v skladu s številko homologacije, navedeno v oddelku 4 Priloge VII k Direktivi 70/156/EGS, pred katero stojita dve števki, ki predstavljata zaporedno številko zadnje večje tehnične spremembe te direktive v trenutku podelitve ES-homologacije. V tej direktivi je zaporedna številka 01.

Zvezdica za zaporedno številko označuje, da je bil čelni zaščitni sistem odobren po preskusu za udarni element modela noge, ki ga dovoljuje točka 3.1 Priloge I. Če homologacijski organ ne odobri tega preskusa, se zvezdico nadomesti z razmikom.

3.3.   Oznako ES-homologacije je treba namestiti na čelni zaščitni sistem tako, da je oznaka tudi po vgradnji sistema na vozilo trajno vidna in dobro čitljiva.

3.4.   Primer oznake ES-homologacije je v dodatku 5.

Dodatek 1 k PRILOGI II

OPISNI LIST št. [...]

V SKLADU S PRILOGO I K DIREKTIVI SVETA 70/156/EGS O ES-HOMOLOGACIJI VOZILA V POVEZAVI S ČELNIMI ZAŠČITNIMI SISTEMI

Naslednje podatke, če je to primerno, je treba predložiti skupaj s seznamom priloženih dokumentov v treh izvodih. Priložene risbe morajo biti v ustreznem merilu in dovolj podrobne na formatu A4 ali v mapi formata A4. Tudi morebitne fotografije morajo biti dovolj podrobne.

Če sistemi, komponente ali samostojne tehnične enote vsebujejo posebne materiale, je treba navesti podatke o njihovih lastnostih.

0.   SPLOŠNO

0.1.   Znamka (trgovska oznaka proizvajalca):

0.2.   Tip in in splošna trgovska oznaka (oznake):

0.3.   Podatki za identifikacijo tipa, če je oznaka na vozilu:

0.3.1.   Mesto te oznake:

0.4.   Kategorija vozila:

0.5.   Ime in naslov proizvajalca:

0.8.   Naslov (naslovi) proizvodnega obrata (proizvodnih obratov):

1.   SPLOŠNI KONSTRUKCIJSKI PODATKI O VOZILU

1.1.   Fotografije in/ali risbe vzorčnega vozila:

2.   MASE IN DIMENZIJE (v kg in mm)

(navedba slik, če so te na voljo)

2.8.   Največja tehnično dovoljena skupna masa naloženega vozila po podatkih proizvajalca

(največja in najmanjša vrednost):

2.8.1.   Porazdelitev mase med osi (največja in najmanjša vrednost):

9.   NADGRADNJA

9.1.   Tip nadgradnje:

9.[11].   Čelni zaščitni sistem

9.[11].1.   Splošni načrt (slike in fotografije), ki ponazarja položaj in pritrditev čelnih zaščitnih sistemov:

9.[11].2.   Slike in/ali fotografije, če je to potrebno, odprtin za dovod zraka, mreže hladilnika, okrasnih letev, oznak, simbolov in vdolbin ter drugih zunanjih robov in delov zunanje površine (npr. svetlobne naprave), ki bi bile lahko kritične. Če navedeni deli niso kritični, potem se lahko za namen dokumentiranja priloži samo fotografije in te po potrebi dopolni z navedbami mer in/ali tekstom:

9.[11].3.   Natančni podatki o potrebnem priboru in podrobna navodila za montažo, vključno z zahtevami glede navora:

9.[11].4.   Slika odbijača:

9.[11].5.   Slika talne linije na sprednjem delu vozila:

Datum:

Dodatek 2 k PRILOGI II

OPISNI LIST št. [...]

ZA ES-HOMOLOGACIJO ČELNIH ZAŠČITNIH SISTEMOV KOT SAMOSTOJNIH TEHNIČNIH ENOT (2005/.../ES)

Naslednje podatke, če je to primerno, je treba predložiti skupaj s seznamom priloženih dokumentov v treh izvodih. Priložene risbe morajo biti v ustreznem merilu in dovolj podrobne na formatu A4 ali v mapi formata A4. Tudi morebitne fotografije morajo biti dovolj podrobne.

Če sistemi, komponente ali samostojne tehnične enote vsebujejo posebne materiale, je treba navesti podatke o njihovih lastnostih.

0.   SPLOŠNO

0.1.   Znamka (trgovska oznaka proizvajalca):

0.2.   Tip in splošna trgovska oznaka (oznake):

0.5.   Ime in naslov proizvajalca:

0.7.   Mesto in način namestitve oznake ES-homologacije:

1.   OPIS NAPRAVE

1.1.   Podroben tehnični opis (vključno s fotografijami in slikami):

1.2.   Navodila za montažo in vgradnjo, vključno z zahtevami glede navora:

1.3.   Seznam tipov vozil, pri katerih je možna vgradnja.

1.4.   Omejitve uporabe in pogojev za vgradnjo:

Dodatek 3 k PRILOGI II

(VZOREC)

(Največji format: A4 (210 x 297 mm))

CERTIFIKAT O ES-HOMOLOGACIJI

ŽIG HOMOLOGACIJSKEGA ORGANA

Obvestilo o:

| — | podelitvi homologacije |
| --- | --- |

—

podelitvi homologacije

| — | razširitvi homologacije |
| --- | --- |

—

razširitvi homologacije

| — | zavrnitvi homologacije |
| --- | --- |

—

zavrnitvi homologacije

| — | odvzemu homologacije |
| --- | --- |

—

odvzemu homologacije

za tip vozila s čelnim zaščitnim sistemom, ki je bil vgrajen v skladu z Direktivo .../.../ES.

Številka homologacije:

Razlog za razširitev:

ODDELEK I

0.1.   Znamka (trgovska oznaka proizvajalca):

0.2.   Tip in in splošna trgovska oznaka (oznake):

0.3.   Podatki za identifikacijo tipa, če je oznaka na vozilu:

0.3.1.   Mesto te oznake:

0.4.   Kategorija vozila:

0.5.   Ime in naslov proizvajalca:

0.7.   Mesto in način namestitve oznake ES-homologacije na čelni zaščitni sistem:

0.8.   Naslov (naslovi) proizvodnega obrata (proizvodnih obratov):

ODDELEK II

1.   Dodatne informacije (po potrebi): glej dodatek

2.   Tehnična služba, pristojna za opravljanje preskusov:

3.   Datum poročila o preskusu:

4.   Številka poročila o preskusu:

5.   Pripombe (če so): glej dodatek

6.   Kraj:

7.   Datum:

8.   Podpis:

9.   Dodan je seznam opisne dokumentacije, ki je shranjena pri homologacijskem organu, kjer jo je možno na zahtevo tudi dobiti.

Dopolnilo
  k dodatku 3.

k potrdilu o ES-homologaciji št. [...]

o homologaciji vozila v povezavi s čelnim zaščitnim sistemom

1.   Dodatne informacije, če so:

2.   Pripombe:

3.   Priloga I,
  točka 3,
  rezultati preskusa:

| Preskus | Ugotovljene vrednosti | Ustrezno/
  neustrezno |
| --- | --- | --- |
| Spodnji del modela noge na
  čelni zaščitni sistem


  —
  3 preskusni položaji
  (če je bil preskus izveden) | Upogibni kot | ......
  ...... stopinj
  ...... | |
| Strižni premik | ......
  ...... mm
  ...... | |
| Pospešek na golenici | ......
  ...... g
  ...... | |
| Zgornji del modela noge na
  čelni zaščitni sistem
  .
  —
  3 preskusni
  položaji
  (če je bil preskus izveden) | Vsota sil pri trku | ......
  ...... kN
  ...... | |
| Upogibni moment | ......
  ...... Nm
  ...... | |
| Zgornji del modela noge na
  sprednji rob čelnega zaščitnega sistema


  — 3 preskusni položaji


  (le spremljanje) | Vsota sil pri trku | ......
  ...... kN
  ...... | |
| Upogibni moment | ......
  ...... Nm
  ...... | |
| Model glave otroka/
  majhne odrasle osebe (3,5 kg)
  na čelni zaščitni
  sistem | Vrednosti HPC
  (najmanj 3 vrednosti) | ......
  ......
  ...... | |

Preskus

Ugotovljene vrednosti

Ustrezno/
  neustrezno

Spodnji del modela noge na
  čelni zaščitni sistem

—
  3 preskusni položaji
  (če je bil preskus izveden)

Upogibni kot

......

...... stopinj

......

Strižni premik

......

...... mm

......

Pospešek na golenici

......

...... g

......

Zgornji del modela noge na
  čelni zaščitni sistem
  .

—
  3 preskusni
  položaji

(če je bil preskus izveden)

Vsota sil pri trku

......

...... kN

......

Upogibni moment

......

...... Nm

......

Zgornji del modela noge na
  sprednji rob čelnega zaščitnega sistema

— 3 preskusni položaji

(le spremljanje)

Vsota sil pri trku

......

...... kN

......

Upogibni moment

......

...... Nm

......

Model glave otroka/
  majhne odrasle osebe (3,5 kg)
  na čelni zaščitni
  sistem

Vrednosti HPC

(najmanj 3 vrednosti)

......

......

......

Dodatek 4 k PRILOGI II

(VZOREC)

Največji format: A4 (210 x 297 mm))

POTRDILO O ES-HOMOLOGACIJI

ŽIG HOMOLOGACIJSKEGA ORGANA

Obvestilo o

| — | podelitvi homologacije |
| --- | --- |

—

podelitvi homologacije

| — | razširitvi homologacije |
| --- | --- |

—

razširitvi homologacije

| — | zavrnitvi homologacije |
| --- | --- |

—

zavrnitvi homologacije

| — | odvzemu homologacije |
| --- | --- |

—

odvzemu homologacije

za tip čelnega zaščitnega sistema kot samostojna tehnična enota v skladu z Direktivo [2005/.../ES].

Številka homologacije:

Razlog za razširitev:

ODDELEK I

0.1.   Znamka (trgovska oznaka proizvajalca):

0.2.   Tip in splošna trgovska oznaka (oznake):

0.3.   Podatki za identifikacijo tipa, če je oznaka na čelnem zaščitnem sistemu:

0.3.1.   Mesto te oznake:

0.5.   Ime in naslov proizvajalca:

0.7.   Mesto in način pritrditve oznake ES-homologacije:

0.8.   
  Naslov(-i) proizvodnega obrata:

ODDELEK II

1.   
  Dodatni
  podatki: glej dopolnilo

2.   Tehnična služba, pristojna za opravljanje preskusov:

3.   Datum poročila o preskusu:

4.   Številka poročila o preskusu:

5.   Pripombe (če so): glej dodatek

6.   Kraj:

7.   Datum:

8.   Podpis:

9.   Dodan je seznam opisne dokumentacije, ki je shranjena pri homologacijskem organu, kjer jo je možno na zahtevo tudi dobiti.

Dopolnilo
  k dodatku 4

k potrdilu o ES-homologaciji št. [...]

v zvezi s homologacijo čelnega zaščitnega sistema v skladu z Direktivo [2005/.../ES]

1.   Dodatni podatki:

1.1.   Način pritrditve:

1.2.   Navodila za montažo in vgradnjo:

1.3.   
  Seznam vozil, v katerih je morda vgrajen čelni zaščitni sistem,
  morebitne omejitve uporabe in
  potrebni
  pogoji za vgradnjo:

2.   Pripombe:

3.   Priloga I,
  točka 3,
  rezultati preskusa:

| Preskus | Ugotovljene vrednosti | Ustrezno/
  neustrezno |
| --- | --- | --- |
| Spodnji del modela noge na
  čelni zaščitni sistem


  —
  3 preskusni
  položaji
  (če je bil preskus izveden) | Upogibni kot | ......
  ...... stopinj
  ...... | |
| Strižni premik | ......
  ...... mm
  ...... | |
| Pospešek na golenici | ......
  ...... g
  ...... | |
| Zgornji del modela noge na
  čelni zaščitni sistem
  .
  —
  3 preskusni
  položaji
  (če je bil preskus izveden) | Vsota sil pri trku | ......
  ...... kN
  ...... | |
| Upogibni moment | ......
  ...... Nm
  ...... | |
| Zgornji del modela noge na
  sprednji rob čelnega zaščitnega sistema


  — 3 preskusni položaji


  (le spremljanje) | Vsota sil pri trku | ......
  ...... kN
  ...... | |
| Upogibni moment | ......
  ...... Nm
  ...... | |
| Model glave otroka/
  majhne odrasle osebe (3,5 kg)
  na čelni zaščitni
  sistem
  . | Vrednosti HPC
  (najmanj 3 vrednosti) | ......
  ......
  ...... | |

Preskus

Ugotovljene vrednosti

Ustrezno/
  neustrezno

Spodnji del modela noge na
  čelni zaščitni sistem

—
  3 preskusni
  položaji

(če je bil preskus izveden)

Upogibni kot

......

...... stopinj

......

Strižni premik

......

...... mm

......

Pospešek na golenici

......

...... g

......

Zgornji del modela noge na
  čelni zaščitni sistem
  .

—
  3 preskusni
  položaji

(če je bil preskus izveden)

Vsota sil pri trku

......

...... kN

......

Upogibni moment

......

...... Nm

......

Zgornji del modela noge na
  sprednji rob čelnega zaščitnega sistema

— 3 preskusni položaji

(le spremljanje)

Vsota sil pri trku

......

...... kN

......

Upogibni moment

......

...... Nm

......

Model glave otroka/
  majhne odrasle osebe (3,5 kg)
  na čelni zaščitni
  sistem
  .

Vrednosti HPC

(najmanj 3 vrednosti)

......

......

......

Dodatek 5 k PRILOGI II

Primer oznake ES-homologacije

Image

(a > 12mm)

Naprava, ki je označena z zgoraj prikazano oznako homologacije ES, je za čelni zaščitni sistem, homologiran v Nemčiji (e1) na podlagi te direktive (01) na podlagi osnovne homologacijske številke 1471.

Zvezdica označuje, da je bil čelni zaščitni sistem odobren po preskusu za udarni element modela noge, ki ga dovoljuje točka 3.1. Priloge I. Če homologacijski organ ne odobri tega preskusa, se zvezdico nadomesti z razmikom

PRILOGA III

SPREMEMBE DIREKTIVE 70/156/EGS

Priloge k Direktivi 70/156/EGS se spremenijo na naslednji način:

| 1. | V Prilogo I se vstavijo naslednje točke:






  „9.[24] | Čelni zaščitni sistem |
| --- | --- | --- |

1.

V Prilogo I se vstavijo naslednje točke:

„9.[24]

Čelni zaščitni sistem

| 9.[24].1. | Predložiti je treba podroben opis vozila, vključno s fotografijami in/ali slikami, pri čemer je treba navesti strukturo, dimenzije, referenčne linije in materiale čelnega zaščitnega sistema ter prednjega dela vozila. |
| --- | --- |

9.[24].1.

Predložiti je treba podroben opis vozila, vključno s fotografijami in/ali slikami, pri čemer je treba navesti strukturo, dimenzije, referenčne linije in materiale čelnega zaščitnega sistema ter prednjega dela vozila.

| 9.[24].2. | Predložiti je treba podroben opis načina namestitve čelnega zaščitnega sistema na vozilo, vključno s fotografijami in/ali slikami. Ta opis mora vsebovati vse dimenzije vijakov in zahtevane navore.“ |
| --- | --- |

9.[24].2.

Predložiti je treba podroben opis načina namestitve čelnega zaščitnega sistema na vozilo, vključno s fotografijami in/ali slikami. Ta opis mora vsebovati vse dimenzije vijakov in zahtevane navore.“

| 2. | V Prilogo III, del 1, oddelek A se vstavijo naslednje točke:






  „9.[24] | |
| --- | --- | --- |

2.

V Prilogo III, del 1, oddelek A se vstavijo naslednje točke:

„9.[24]

| 9.[24].1. | Predložiti je treba podroben opis vozila, vključno s fotografijami in/ali slikami, pri čemer je treba navesti strukturo, dimenzije, referenčne linije in materiale čelnega zaščitnega sistema ter prednjega dela vozila. |
| --- | --- |

9.[24].1.

Predložiti je treba podroben opis vozila, vključno s fotografijami in/ali slikami, pri čemer je treba navesti strukturo, dimenzije, referenčne linije in materiale čelnega zaščitnega sistema ter prednjega dela vozila.

| 9.[24].2. | Predložiti je treba podroben opis načina namestitve čelnega zaščitnega sistema na vozilo, vključno s fotografijami in/ali slikami. Ta opis mora vsebovati vse dimenzije vijakov in zahtevane navore.“ |
| --- | --- |

9.[24].2.

Predložiti je treba podroben opis načina namestitve čelnega zaščitnega sistema na vozilo, vključno s fotografijami in/ali slikami. Ta opis mora vsebovati vse dimenzije vijakov in zahtevane navore.“

| 3. | V Prilogo IV, del I se doda naslednje:

















  Predmet | Številka direktive | Sklic na Uradni list | Uporabnost |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| [60]. Čelni zaščitni sistem | [..../.../ES] | L ..., ..., str. ... | X (1) | - | - | X | - | - | | | | |

3.

V Prilogo IV, del I se doda naslednje:

Predmet

Številka direktive

Sklic na Uradni list

Uporabnost

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

[60]. Čelni zaščitni sistem

[..../.../ES]

L ..., ..., str. ...

X (1)

-

-

X

-

-

| 4. | Priloga XI se spremeni na naslednji način:






  (a) | V dodatku 1 se doda naslednje:











  Št. | Predmet | Številka direktive | M1 ≤ 2 500 (2) kg | M1 > 2 500 (2) kg | M2 | M3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [60] | Čelni zaščitni sistemi | [.../.../ES] | X | X (2) | - | - |

4.

Priloga XI se spremeni na naslednji način:

(a)

V dodatku 1 se doda naslednje:

Št.

Predmet

Številka direktive

M1 ≤ 2 500 (2) kg

M1 > 2 500 (2) kg

M2

M3

[60]

Čelni zaščitni sistemi

[.../.../ES]

X

X (2)

-

-

| (b) | V dodatku 2 se doda naslednje:

















  Št. | Predmet | Številka direktive | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [60] | Čelni zaščitni sistemi | [.../.../ES] | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - |

(b)

V dodatku 2 se doda naslednje:

Št.

Predmet

Številka direktive

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

[60]

Čelni zaščitni sistemi

[.../.../ES]

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

| (c) | V dodatku 3 se doda naslednje:
















  Št. | Predmet | Številka direktive | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [60] | Čelni zaščitni sistemi | [.../.../ES] | - | - | - | - | - | - | - | - | - |

(c)

V dodatku 3 se doda naslednje:

Št.

Predmet

Številka direktive

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

[60]

Čelni zaščitni sistemi

[.../.../ES]

-

-

-

-

-

-

-

-

-

---

(1)  Največja dovoljena skupna masa 3,5 ton.

(2)  Največja dovoljena skupna masa 3,5 ton.

P6_TA(2005)0201

Navedbe hranilne vrednosti in zdravstvene navedbe ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o navedbah hranilne vrednosti in zdravstvenih navedbah na živilih (KOM(2003)0424 — C5-0329/2003 — 2003/0165(COD))

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2003)0424) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2003)0424) (1),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C5-0329/2003), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C5-0329/2003),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A6-0128/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A6-0128/2005),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem lsitu.

P6_TC1-COD(2003)0165

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 26. maja 2005 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2005 Evropskega parlamenta in Sveta o navedbah hranilne vrednosti in zdravstvenih navedbah na živilih

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Raznolika in uravnotežena prehrana je predpogoj za dobro zdravje. Posamezni proizvodi so zgolj relativnega pomena v primerjavi s celotno prehrano, pri čemer je prehrana le eden od številnih dejavnikov, ki vplivajo na razvoj določenih bolezni pri ljudeh. Ostali dejavniki, kot so starost, genska zasnova, raven telesne dejavnosti, uporaba tobaka in drugih mamil, izpostavljenost vplivom okolja in stres, lahko prav tako igrajo vlogo pri sprožitvi bolezni ljudi. Te dejavnike je treba upoštevati pri priporočilih, ki jih pripravi Evropska unija na področju zdravja. |
| --- | --- |

(1)

Raznolika in uravnotežena prehrana je predpogoj za dobro zdravje. Posamezni proizvodi so zgolj relativnega pomena v primerjavi s celotno prehrano, pri čemer je prehrana le eden od številnih dejavnikov, ki vplivajo na razvoj določenih bolezni pri ljudeh. Ostali dejavniki, kot so starost, genska zasnova, raven telesne dejavnosti, uporaba tobaka in drugih mamil, izpostavljenost vplivom okolja in stres, lahko prav tako igrajo vlogo pri sprožitvi bolezni ljudi. Te dejavnike je treba upoštevati pri priporočilih, ki jih pripravi Evropska unija na področju zdravja.

| (2) | V Skupnosti obstaja vedno večje število živil, ki so označena in oglaševana z navedbami hranilne vrednosti in zdravstvenimi navedbami. Da bi zagotovili visoko raven varstva potrošnikov in olajšali njihovo izbiro, morajo biti izdelki, ki so dani na trg, varni in ustrezno označeni. |
| --- | --- |

(2)

V Skupnosti obstaja vedno večje število živil, ki so označena in oglaševana z navedbami hranilne vrednosti in zdravstvenimi navedbami. Da bi zagotovili visoko raven varstva potrošnikov in olajšali njihovo izbiro, morajo biti izdelki, ki so dani na trg, varni in ustrezno označeni.

| (3) | Razlike med nacionalnimi določbami, ki se nanašajo na take navedbe, lahko ovirajo prost pretok živil in ustvarjajo neenake konkurenčne pogoje. Tako imajo neposreden vpliv na delovanje notranjega trga. Zato je nujno, da se sprejmejo pravila Skupnosti o uporabi navedb hranilne vrednosti in zdravstvenih navedb na živilih. |
| --- | --- |

(3)

Razlike med nacionalnimi določbami, ki se nanašajo na take navedbe, lahko ovirajo prost pretok živil in ustvarjajo neenake konkurenčne pogoje. Tako imajo neposreden vpliv na delovanje notranjega trga. Zato je nujno, da se sprejmejo pravila Skupnosti o uporabi navedb hranilne vrednosti in zdravstvenih navedb na živilih.

| (4) | Splošne določbe glede označevanja vsebuje Direktiva 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil (3), kakor je bila spremenjena z Direktivo Komisije 2001/101/ES (4). Direktiva 2000/13/ES na splošno prepoveduje uporabo informacij, ki bi zavajale kupca ali živilom pripisovale zdravilne lastnosti. Ta uredba dopolnjuje splošna načela, določena v Direktivi 2000/13/ES, in določa posebne določbe glede uporabe navedb hranilne vrednosti in zdravstvenih navedb na živilih, namenjenih potrošniku. |
| --- | --- |

(4)

Splošne določbe glede označevanja vsebuje Direktiva 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil (3), kakor je bila spremenjena z Direktivo Komisije 2001/101/ES (4). Direktiva 2000/13/ES na splošno prepoveduje uporabo informacij, ki bi zavajale kupca ali živilom pripisovale zdravilne lastnosti. Ta uredba dopolnjuje splošna načela, določena v Direktivi 2000/13/ES, in določa posebne določbe glede uporabe navedb hranilne vrednosti in zdravstvenih navedb na živilih, namenjenih potrošniku.

| (5) | Ta uredba naj ne velja za navadna sporočila, ki so vključena v tržno komuniciranje ali ne, v zvezi s kampanjami zdravstvenih organov za spodbujanje zdravega načina prehranjevanja z določenimi živili, npr. s priporočenim številom porcij sadja, zelenjave in mastnih rib. |
| --- | --- |

(5)

Ta uredba naj ne velja za navadna sporočila, ki so vključena v tržno komuniciranje ali ne, v zvezi s kampanjami zdravstvenih organov za spodbujanje zdravega načina prehranjevanja z določenimi živili, npr. s priporočenim številom porcij sadja, zelenjave in mastnih rib.

| (6) | Na mednarodni ravni je Codex Alimentarius leta 1991 sprejel Splošne smernice za navedbe, leta 1997 pa Smernice za uporabo navedb hranilne vrednosti. Codex Commission bo kmalu sprejel predlog spremembe na slednje. Ta sprememba se nanaša na vključitev zdravstvenih navedb v smernice iz leta 1997. Ustrezno se preučijo opredelitve pojmov in pogoji, določeni v smernicah Codex. |
| --- | --- |

(6)

Na mednarodni ravni je Codex Alimentarius leta 1991 sprejel Splošne smernice za navedbe, leta 1997 pa Smernice za uporabo navedb hranilne vrednosti. Codex Commission bo kmalu sprejel predlog spremembe na slednje. Ta sprememba se nanaša na vključitev zdravstvenih navedb v smernice iz leta 1997. Ustrezno se preučijo opredelitve pojmov in pogoji, določeni v smernicah Codex.

| (7) | Obstajajo številne hranilne in druge snovi s hranilnim in fiziološkim učinkom, ki so lahko prisotne v živilih in so lahko predmet navedbe. Zato bi bilo treba določiti splošna načela, uporabna za vse navedbe na živilih, da bi zagotovili visoko raven varstva potrošnikov, dali potrošnikom potrebne informacije, da bi le-ti izbirali ob popolnem poznavanju dejstev, ter da bi oblikovali enake konkurenčne pogoje za živilsko
  industrijo. |
| --- | --- |

(7)

Obstajajo številne hranilne in druge snovi s hranilnim in fiziološkim učinkom, ki so lahko prisotne v živilih in so lahko predmet navedbe. Zato bi bilo treba določiti splošna načela, uporabna za vse navedbe na živilih, da bi zagotovili visoko raven varstva potrošnikov, dali potrošnikom potrebne informacije, da bi le-ti izbirali ob popolnem poznavanju dejstev, ter da bi oblikovali enake konkurenčne pogoje za živilsko
  industrijo.

| (8) | Pri
  določitvi profila hranilne vrednosti
  naj
  se upoštevajo deleži
  vseh
  različnih hranilnih snovi in snovi s hranilnim in fiziološkim
  učinkom. Pri
  določitvi profilov hranilne vrednosti naj se upoštevajo različne kategorije živil, pa tudi mesto in vloga teh živil v celotni prehrani. Za nekatera živila ali kategorije živil so lahko potrebne izjeme v zvezi z ustaljenimi profili hranilne vrednosti glede na njihovo vlogo in pomen pri prehrambenih navadah prebivalcev. To bi zahtevalo kompleksen tehnični napor, sprejem ustreznih ukrepov pa naj bi bil zaupan
  Evropski agenciji za varno hrano
  . |
| --- | --- |

(8)

Pri
  določitvi profila hranilne vrednosti
  naj
  se upoštevajo deleži
  vseh
  različnih hranilnih snovi in snovi s hranilnim in fiziološkim
  učinkom. Pri
  določitvi profilov hranilne vrednosti naj se upoštevajo različne kategorije živil, pa tudi mesto in vloga teh živil v celotni prehrani. Za nekatera živila ali kategorije živil so lahko potrebne izjeme v zvezi z ustaljenimi profili hranilne vrednosti glede na njihovo vlogo in pomen pri prehrambenih navadah prebivalcev. To bi zahtevalo kompleksen tehnični napor, sprejem ustreznih ukrepov pa naj bi bil zaupan
  Evropski agenciji za varno hrano
  .

| (9) | Obstajajo že številne navedbe, ki se uporabljajo za označevanje živil in njihovo oglaševanje v nekaterih državah članicah ter veljajo za snovi, za katere pozitivno delovanje ni bilo dokazano oziroma zanje še ne obstaja enotno znanstveno stališče. Treba je zagotoviti, da je za snovi, na katere se nanaša navedba, dokazan pozitiven hranilni ali fiziološki učinek. |
| --- | --- |

(9)

Obstajajo že številne navedbe, ki se uporabljajo za označevanje živil in njihovo oglaševanje v nekaterih državah članicah ter veljajo za snovi, za katere pozitivno delovanje ni bilo dokazano oziroma zanje še ne obstaja enotno znanstveno stališče. Treba je zagotoviti, da je za snovi, na katere se nanaša navedba, dokazan pozitiven hranilni ali fiziološki učinek.

| (10) | Za zagotovitev, da so navedbe resnične, je nujno, da je snov, ki je predmet navedbe, prisotna v končnem izdelku v zadostnih količinah ali da snov ni prisotna oziroma je prisotna v ustrezno zmanjšanih količinah, da se ustvari zahtevani hranilni ali fiziološki učinek. Snov mora biti na voljo tudi v takšni obliki, da jo lahko uporabi telo. Poleg tega mora biti znatna količina snovi, ki je odgovorna za zahtevani hranilni ali fiziološki učinek, zagotovljena z zaužitjem takšne količine živila, ki je sprejemljiva za zaužitje. |
| --- | --- |

(10)

Za zagotovitev, da so navedbe resnične, je nujno, da je snov, ki je predmet navedbe, prisotna v končnem izdelku v zadostnih količinah ali da snov ni prisotna oziroma je prisotna v ustrezno zmanjšanih količinah, da se ustvari zahtevani hranilni ali fiziološki učinek. Snov mora biti na voljo tudi v takšni obliki, da jo lahko uporabi telo. Poleg tega mora biti znatna količina snovi, ki je odgovorna za zahtevani hranilni ali fiziološki učinek, zagotovljena z zaužitjem takšne količine živila, ki je sprejemljiva za zaužitje.

| (11) | Pomembno je, da navedbe na živilih razume povprečen potrošnik. |
| --- | --- |

(11)

Pomembno je, da navedbe na živilih razume povprečen potrošnik.

| (12) | Znanstvena utemeljitev mora biti glavni vidik, ki se upošteva pri uporabi navedb hranilne vrednosti in zdravstvenih navedb, nosilci živilske dejavnosti pa morajo uporabo takšnih navedb utemeljiti.
  Vendar pa bi bilo treba poskrbeti za nadomestilo za nekatere strukturne in organizacijske omejitve malih in srednje velikih podjetij. Ta znanstvena utemeljitev bi morala biti sorazmerna z naravo prednosti, ki jih ponuja proizvod. |
| --- | --- |

(12)

Znanstvena utemeljitev mora biti glavni vidik, ki se upošteva pri uporabi navedb hranilne vrednosti in zdravstvenih navedb, nosilci živilske dejavnosti pa morajo uporabo takšnih navedb utemeljiti.
  Vendar pa bi bilo treba poskrbeti za nadomestilo za nekatere strukturne in organizacijske omejitve malih in srednje velikih podjetij. Ta znanstvena utemeljitev bi morala biti sorazmerna z naravo prednosti, ki jih ponuja proizvod.

| (13) | Zaradi pozitivne podobe, ki se podeli živilom z navedbami hranilne vrednosti in zdravstvenimi navedbami, ter zaradi možnega vpliva teh živil na prehrambene navade in celotne vnose hranilnih snovi, bi morali potrošniki imeti možnost oceniti hranilno vrednost živil. Zato mora biti označevanje hranilne vrednosti obvezno in se mora razširiti na vsa živila, ki so označena z zdravstvenimi navedbami. |
| --- | --- |

(13)

Zaradi pozitivne podobe, ki se podeli živilom z navedbami hranilne vrednosti in zdravstvenimi navedbami, ter zaradi možnega vpliva teh živil na prehrambene navade in celotne vnose hranilnih snovi, bi morali potrošniki imeti možnost oceniti hranilno vrednost živil. Zato mora biti označevanje hranilne vrednosti obvezno in se mora razširiti na vsa živila, ki so označena z zdravstvenimi navedbami.

| (14) | Treba bi bilo sestaviti tudi seznam dovoljenih navedb hranilne vrednosti in posebnih pogojev za njihovo uporabo na podlagi pogojev za uporabo takšnih navedb, ki so bile dogovorjene na nacionalni in mednarodni ravni in določene v zakonodaji Skupnosti. Ta seznam bi bilo treba redno posodabljati
  , da se upošteva razvoje v znanosti, novo znanje in tehnike
  . Poleg tega je za primerjalne navedbe potrebno, da so izdelki, ki se jih primerja, jasno prepoznavni za končnega potrošnika. |
| --- | --- |

(14)

Treba bi bilo sestaviti tudi seznam dovoljenih navedb hranilne vrednosti in posebnih pogojev za njihovo uporabo na podlagi pogojev za uporabo takšnih navedb, ki so bile dogovorjene na nacionalni in mednarodni ravni in določene v zakonodaji Skupnosti. Ta seznam bi bilo treba redno posodabljati
  , da se upošteva razvoje v znanosti, novo znanje in tehnike
  . Poleg tega je za primerjalne navedbe potrebno, da so izdelki, ki se jih primerja, jasno prepoznavni za končnega potrošnika.

| (15) | Zdravstvene navedbe bi morale biti za uporabo na trgu Skupnosti odobrene samo po znanstveni oceni na najvišji ravni. Da bi zagotovili usklajeno znanstveno oceno teh trditev, bi morala ta ocenjevanja izvajati Evropska agencija za varno hrano. |
| --- | --- |

(15)

Zdravstvene navedbe bi morale biti za uporabo na trgu Skupnosti odobrene samo po znanstveni oceni na najvišji ravni. Da bi zagotovili usklajeno znanstveno oceno teh trditev, bi morala ta ocenjevanja izvajati Evropska agencija za varno hrano.

| (16) | Poleg prehrane obstajajo številni drugi dejavniki, ki lahko vplivajo na psihične in vedenjske funkcije. Sporočanje o teh funkcijah je zato zelo zapleteno in je težko posredovati celovito, resnično in bistveno sporočilo v kratki izjavi, ki se uporablja za označevanje in oglaševanje živil. Zato je primerno, da se
  pri uporabi
  navedb, ki se nanašajo na psihično in vedenjsko delovanje
  , zahteva znanstvene dokaze
  . |
| --- | --- |

(16)

Poleg prehrane obstajajo številni drugi dejavniki, ki lahko vplivajo na psihične in vedenjske funkcije. Sporočanje o teh funkcijah je zato zelo zapleteno in je težko posredovati celovito, resnično in bistveno sporočilo v kratki izjavi, ki se uporablja za označevanje in oglaševanje živil. Zato je primerno, da se
  pri uporabi
  navedb, ki se nanašajo na psihično in vedenjsko delovanje
  , zahteva znanstvene dokaze
  .

| (17) | Direktiva Komisije 96/8/ES z dne 26. februarja 1996 o živilih, namenjenih za uporabo pri energijsko omejenih dietah za zmanjševanje telesne teže (5), določa, da se pri etiketiranju, pakiranju ali oglaševanju izdelkov iz omenjene direktive ne sme navajati podatkov o časovni enoti, stopnji ali količini izgubljene telesne teže kot posledico njihove uporabe, ali o zmanjšanju občutka lakote ali povečanju občutka sitosti. Vedno več živil, ki niso izrecno namenjena nadzorovanju telesne teže, se prodaja s takšnimi podatki in sporočilom, da to živilo omeji vnos kalorij. Zato je primerno, da se
  dovoli
  navajanje takšnih lastnosti
  samo, kadar za to obstaja zadostna znanstvena podlaga
  . |
| --- | --- |

(17)

Direktiva Komisije 96/8/ES z dne 26. februarja 1996 o živilih, namenjenih za uporabo pri energijsko omejenih dietah za zmanjševanje telesne teže (5), določa, da se pri etiketiranju, pakiranju ali oglaševanju izdelkov iz omenjene direktive ne sme navajati podatkov o časovni enoti, stopnji ali količini izgubljene telesne teže kot posledico njihove uporabe, ali o zmanjšanju občutka lakote ali povečanju občutka sitosti. Vedno več živil, ki niso izrecno namenjena nadzorovanju telesne teže, se prodaja s takšnimi podatki in sporočilom, da to živilo omeji vnos kalorij. Zato je primerno, da se
  dovoli
  navajanje takšnih lastnosti
  samo, kadar za to obstaja zadostna znanstvena podlaga
  .

| (18) | Zdravstvene navedbe, ki opisujejo vlogo hranilnih ali drugih snovi pri rasti, razvoju in normalnih telesnih funkcijah na podlagi
  priznanih znanstvenih spoznanj
  , bi bilo treba
  oceniti na
  drugačen način. Zato je treba
  po posvetovanju z Agencijo
  sestaviti seznam dopustnih navedb
  Skupnosti
  , ki opisujejo vlogo hranilne ali druge snovi. |
| --- | --- |

(18)

Zdravstvene navedbe, ki opisujejo vlogo hranilnih ali drugih snovi pri rasti, razvoju in normalnih telesnih funkcijah na podlagi
  priznanih znanstvenih spoznanj
  , bi bilo treba
  oceniti na
  drugačen način. Zato je treba
  po posvetovanju z Agencijo
  sestaviti seznam dopustnih navedb
  Skupnosti
  , ki opisujejo vlogo hranilne ali druge snovi.

| (19) | Da bi sledili znanstvenemu in tehničnemu napredku, bi moral biti omogočen hiter pregled tega seznama, kadar bi bilo potrebno. Takšen pregled je izvedbeni ukrep tehnične narave, njegov sprejem pa bi moral biti zaupan Komisiji, da bi se postopek poenostavil in pospešil. |
| --- | --- |

(19)

Da bi sledili znanstvenemu in tehničnemu napredku, bi moral biti omogočen hiter pregled tega seznama, kadar bi bilo potrebno. Takšen pregled je izvedbeni ukrep tehnične narave, njegov sprejem pa bi moral biti zaupan Komisiji, da bi se postopek poenostavil in pospešil.

| (20) | Raznolika in uravnotežena prehrana,
  ob upoštevanju različnih prehrambenih navad, tradicionalnih proizvodov in gastronomskih kultur v državah članicah in njihovih regijah, ki zaslužijo spoštovanje in ohranitev,
  je predpogoj za dobro zdravje in
  že en sam proizvod lahko ima neizpodbiten pomen za prehrano kot celoto. Nadalje
  je prehrana eden od več dejavnikov, ki vplivajo na pojav nekaterih človeških bolezni. Ostali dejavniki, kot so starost, genska zasnova, raven telesne dejavnosti, uporaba tobaka in mamil, izpostavljenost vplivom okolja in stres, lahko vsi vplivajo na nastop človeških bolezni. Posebne zahteve po označevanju bi morale zato veljati za navedbe v zvezi z zmanjšanjem tveganja za nastanek bolezni. |
| --- | --- |

(20)

Raznolika in uravnotežena prehrana,
  ob upoštevanju različnih prehrambenih navad, tradicionalnih proizvodov in gastronomskih kultur v državah članicah in njihovih regijah, ki zaslužijo spoštovanje in ohranitev,
  je predpogoj za dobro zdravje in
  že en sam proizvod lahko ima neizpodbiten pomen za prehrano kot celoto. Nadalje
  je prehrana eden od več dejavnikov, ki vplivajo na pojav nekaterih človeških bolezni. Ostali dejavniki, kot so starost, genska zasnova, raven telesne dejavnosti, uporaba tobaka in mamil, izpostavljenost vplivom okolja in stres, lahko vsi vplivajo na nastop človeških bolezni. Posebne zahteve po označevanju bi morale zato veljati za navedbe v zvezi z zmanjšanjem tveganja za nastanek bolezni.

| (21) | Da bi se zagotovilo, da so zdravstvene navedbe resnične, jasne, zanesljive in koristne za potrošnika, ki se odloča za zdrav način prehranjevanja, naj se v mnenju
  Agencije upošteva natančna vsebina
  in predstavitev navedb v zvezi z zdravjem. |
| --- | --- |

(21)

Da bi se zagotovilo, da so zdravstvene navedbe resnične, jasne, zanesljive in koristne za potrošnika, ki se odloča za zdrav način prehranjevanja, naj se v mnenju
  Agencije upošteva natančna vsebina
  in predstavitev navedb v zvezi z zdravjem.

| (22) | V nekaterih primerih sama znanstvena ocena tveganja ne more zagotoviti vseh informacij, na katerih mora temeljiti sklep v zvezi z obvladovanjem tveganja. Zato je treba upoštevati druge zakonite dejavnike, ki pridejo v poštev pri obravnavani zadevi. |
| --- | --- |

(22)

V nekaterih primerih sama znanstvena ocena tveganja ne more zagotoviti vseh informacij, na katerih mora temeljiti sklep v zvezi z obvladovanjem tveganja. Zato je treba upoštevati druge zakonite dejavnike, ki pridejo v poštev pri obravnavani zadevi.

| (23) | Zaradi preglednosti in izogibanja številnim obvestilom v zvezi z navedbami, ki so že bile ocenjene, bi bilo treba vzpostaviti
  in voditi javni
  register takih navedb. |
| --- | --- |

(23)

Zaradi preglednosti in izogibanja številnim obvestilom v zvezi z navedbami, ki so že bile ocenjene, bi bilo treba vzpostaviti
  in voditi javni
  register takih navedb.

| (24) | Da bi sledili znanstvenemu in tehničnemu napredku, bi moral biti omogočen hiter pregled tega registra, kadar bi bilo potrebno. Takšen pregled je izvedbeni ukrep tehnične narave, njegov sprejem pa bi moral biti zaupan Komisiji, da bi se postopek poenostavil in pospešil. |
| --- | --- |

(24)

Da bi sledili znanstvenemu in tehničnemu napredku, bi moral biti omogočen hiter pregled tega registra, kadar bi bilo potrebno. Takšen pregled je izvedbeni ukrep tehnične narave, njegov sprejem pa bi moral biti zaupan Komisiji, da bi se postopek poenostavil in pospešil.

| (25) | Da bi spodbudili raziskave in razvoj na področju agroživilske industrije, je primerno zaščiti naložbe inovatorjev v zbiranje informacij in podatkov, ki podpirajo obveščanje v skladu s to uredbo. Ta zaščita je zaradi preprečevanja nepotrebnega ponavljanja raziskav in preskusov časovno omejena. |
| --- | --- |

(25)

Da bi spodbudili raziskave in razvoj na področju agroživilske industrije, je primerno zaščiti naložbe inovatorjev v zbiranje informacij in podatkov, ki podpirajo obveščanje v skladu s to uredbo. Ta zaščita je zaradi preprečevanja nepotrebnega ponavljanja raziskav in preskusov časovno omejena.

| (26) | Glede na posebno vrsto živil, ki so označena z navedbami, bi morala biti nadzornim organom poleg običajnih sredstev na voljo še dodatna sredstva, da se omogoči učinkovito spremljanje teh živil. |
| --- | --- |

(26)

Glede na posebno vrsto živil, ki so označena z navedbami, bi morala biti nadzornim organom poleg običajnih sredstev na voljo še dodatna sredstva, da se omogoči učinkovito spremljanje teh živil.

| (27) | Potrebe evropske živilske industrije, zlasti potrebe malih in srednje velikih podjetij, bi bilo treba upoštevati, da bi zagotovili, da se ne spodkoplje inovativnosti in konkurenčnosti. |
| --- | --- |

(27)

Potrebe evropske živilske industrije, zlasti potrebe malih in srednje velikih podjetij, bi bilo treba upoštevati, da bi zagotovili, da se ne spodkoplje inovativnosti in konkurenčnosti.

| (28) | Treba je določiti
  primerno
  prehodno obdobje, da bi proizvajalcem živil,
  zlasti malim in srednje velikim podjetjem,
  omogočili, da se prilagodijo določbam te uredbe. |
| --- | --- |

(28)

Treba je določiti
  primerno
  prehodno obdobje, da bi proizvajalcem živil,
  zlasti malim in srednje velikim podjetjem,
  omogočili, da se prilagodijo določbam te uredbe.

| (29) | Treba bi bilo pravočasno razviti splošno obveščevalno kampanjo o zadevah, povezanih s prehrano, in pomembnosti privzemanja zdravih prehrambenih navad. |
| --- | --- |

(29)

Treba bi bilo pravočasno razviti splošno obveščevalno kampanjo o zadevah, povezanih s prehrano, in pomembnosti privzemanja zdravih prehrambenih navad.

| (30) | Ker države članice same ne morejo v zadostni meri doseči ciljev predlaganega ukrepa in se lahko te cilje bolje izpolni na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz tega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego teh ciljev. |
| --- | --- |

(30)

Ker države članice same ne morejo v zadostni meri doseči ciljev predlaganega ukrepa in se lahko te cilje bolje izpolni na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz tega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego teh ciljev.

| (31) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (6) |
| --- | --- |

(31)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (6)

STA SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

VSEBINA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITVE POJMOV

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1.   Namen te uredbe je uskladiti določbe zakonov ali drugih predpisov v državah članicah, ki se nanašajo na navedbe hranilne vrednosti in zdravstvene navedbe, da bi zagotovili učinkovito delovanje notranjega trga ob istočasnem zagotavljanju visoke ravni varstva potrošnikov.

2.   Ta uredba se uporablja za navedbe hranilne vrednosti in zdravstvene navedbe
  v tržnem komuniciranju glede živil
  za označevanje, predstavitev in oglaševanje živil, namenjenih končnemu potrošniku. Prav tako se uporablja za živila, ki so namenjena restavracijam, bolnišnicam, šolam ter podobnim ustanovam za masovno pripravo in dostavo hrane.

Vendar pa se ne uporablja za tista živila, ki se predstavljajo in prodajajo nepakirana, tj. brez embalaže, ter ne velja za sadje in zelenjavo (sveži proizvodi).

3.   Navedbe hranilne vrednosti in zdravstvene navedbe, ki niso v skladu z določbami te uredbe, se štejejo za zavajajoče oglaševanje v smislu Direktive Sveta 84/450/EGS z dne 10. septembra 1984 o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju
   (7).

4.
     
  Ta uredba se uporablja brez poseganja v naslednje predpise Skupnosti:

| — | Direktiva Sveta 89/398/EGS z dne 3. maja 1989 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na živila za posebne prehranske namene (8) in direktive, sprejete na njeni podlagi; |
| --- | --- |

—

Direktiva Sveta 89/398/EGS z dne 3. maja 1989 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na živila za posebne prehranske namene (8) in direktive, sprejete na njeni podlagi;

| — | Direktiva Sveta 80/777/EGS z dne 15. julija 1980 o približevanju zakonodaje držav članic o izkoriščanju in trženju naravnih mineralnih vod (9); |
| --- | --- |

—

Direktiva Sveta 80/777/EGS z dne 15. julija 1980 o približevanju zakonodaje držav članic o izkoriščanju in trženju naravnih mineralnih vod (9);

| — | Direktiva Sveta 98/83/ES z dne 3. novembra 1998 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (10); |
| --- | --- |

—

Direktiva Sveta 98/83/ES z dne 3. novembra 1998 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (10);

| — | Uredba Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (11); |
| --- | --- |

—

Uredba Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (11);

| — | Uredba Sveta (ES) št. 2826/2000 z dne 19. decembra 2000 o akcijah informiranja in promocije za kmetijske proizvode na notranjem trgu (12) in uredbe Komisije za njeno izvajanje. |
| --- | --- |

—

Uredba Sveta (ES) št. 2826/2000 z dne 19. decembra 2000 o akcijah informiranja in promocije za kmetijske proizvode na notranjem trgu (12) in uredbe Komisije za njeno izvajanje.

5.   Ta uredba se uporablja brez poseganja v posebne določbe v zvezi z živili za posebne prehranske namene
  ter tiste v zvezi s prehranskimi dopolnili
  , kot je določeno v zakonodaji Skupnosti.

6.
     
  Ta uredba se ne uporablja za blagovne znamke, ki so v skladu z določbami Direktive Sveta 89/104/EGS z dne 21. decembra 1988 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami (13) ali Uredbe Sveta (ES) št. 40/94 z dne 20. decembra 1993 o znamki Skupnosti (14)

  .

Člen 2

Opredelitve pojmov

Za namene te
  uredbe:

| a) | se uporabljajo opredelitve pojmov „hrana“, „nosilec živilske dejavnosti“, „dajanje v promet“ in „končni potrošnik“ iz člena 2 ter člena 3(3), (8) in (18) Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane
   (15)

  ; |
| --- | --- |

a)

se uporabljajo opredelitve pojmov „hrana“, „nosilec živilske dejavnosti“, „dajanje v promet“ in „končni potrošnik“ iz člena 2 ter člena 3(3), (8) in (18) Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane
   (15)

  ;

| b) | se uporablja opredelitev pojma „prehransko dopolnilo“ iz Direktive 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10 junija 2002 o približevanju zakonodaj držav članic o prehranskih dopolnilih (16) ter opredelitve pojmov „označevanje hranilne vrednosti živil“, „protein“, „ogljikov hidrat“, „sladkorji“, „maščobe“, „nasičene maščobne kisline“, „mononenasičene maščobne kisline“, „polinenasičene maščobne kisline“ in „balastna snov“, iz Direktive Sveta 90/496/EGS z dne 24. septembra 1990 o označevanju hranilne vrednosti živil (17); |
| --- | --- |

b)

se uporablja opredelitev pojma „prehransko dopolnilo“ iz Direktive 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10 junija 2002 o približevanju zakonodaj držav članic o prehranskih dopolnilih (16) ter opredelitve pojmov „označevanje hranilne vrednosti živil“, „protein“, „ogljikov hidrat“, „sladkorji“, „maščobe“, „nasičene maščobne kisline“, „mononenasičene maščobne kisline“, „polinenasičene maščobne kisline“ in „balastna snov“, iz Direktive Sveta 90/496/EGS z dne 24. septembra 1990 o označevanju hranilne vrednosti živil (17);

| c) | se uporablja opredelitev pojma „označevanje“, določenega v členu 1(3)(a) Direktive 2000/13/ES
  . |
| --- | --- |

c)

se uporablja opredelitev pojma „označevanje“, določenega v členu 1(3)(a) Direktive 2000/13/ES
  .

Uporabljajo se tudi naslednje opredelitve pojmov:

| 1) | „navedba“ pomeni vsako sporočilo ali predstavitev, ki ni obvezna v okviru zakonodaje Skupnosti ali nacionalne zakonodaje, vključno s slikovno, grafično predstavitvijo ali predstavitvijo s simboli,
  v kateri koli obliki,
  ki navaja, predlaga ali namiguje, da ima živilo posebne značilnosti; |
| --- | --- |

1)

„navedba“ pomeni vsako sporočilo ali predstavitev, ki ni obvezna v okviru zakonodaje Skupnosti ali nacionalne zakonodaje, vključno s slikovno, grafično predstavitvijo ali predstavitvijo s simboli,
  v kateri koli obliki,
  ki navaja, predlaga ali namiguje, da ima živilo posebne značilnosti;

| 2) | „hranilna snov“ pomeni beljakovine, ogljikove hidrate, maščobe, vlakna, natrij, vitamine in minerale, navedene v Prilogi k Direktivi 90/496/EGS, in snovi, ki pripadajo ali so sestavni del ene od teh kategorij; |
| --- | --- |

2)

„hranilna snov“ pomeni beljakovine, ogljikove hidrate, maščobe, vlakna, natrij, vitamine in minerale, navedene v Prilogi k Direktivi 90/496/EGS, in snovi, ki pripadajo ali so sestavni del ene od teh kategorij;

| 3) | „druga snov“ pomeni snov, ki ni hranilna snov s hranilnim ali fiziološkim učinkom; |
| --- | --- |

3)

„druga snov“ pomeni snov, ki ni hranilna snov s hranilnim ali fiziološkim učinkom;

| 4) | „navedba hranilne snovi“ pomeni vsako navedbo, ki navaja, domneva ali namiguje, da ima živilo posebne prehranske lastnosti zaradi:






  a) | energije (kalorične vrednosti), ki






  — | jo zagotavlja, |
| --- | --- | --- | --- |

4)

„navedba hranilne snovi“ pomeni vsako navedbo, ki navaja, domneva ali namiguje, da ima živilo posebne prehranske lastnosti zaradi:

a)

energije (kalorične vrednosti), ki

—

jo zagotavlja,

| — | jo zagotavlja na znižani ali povečani stopnji, ali |
| --- | --- |

—

jo zagotavlja na znižani ali povečani stopnji, ali

| — | je ne zagotavlja in/ali |
| --- | --- |

—

je ne zagotavlja in/ali

| b) | hranilnih ali drugih snovi, ki jih






  — | vsebuje, |
| --- | --- | --- |

b)

hranilnih ali drugih snovi, ki jih

—

vsebuje,

| — | vsebuje v znižanih ali povečanih deležih, ali |
| --- | --- |

—

vsebuje v znižanih ali povečanih deležih, ali

| — | ne vsebuje; |
| --- | --- |

—

ne vsebuje;

| 5) | „zdravstvena navedba“ pomeni vsako navedbo, ki navaja, domneva ali namiguje, da obstaja povezava med kategorijo živil, živilom ali eno od njegovih sestavin na eni strani in zdravjem na drugi strani; |
| --- | --- |

5)

„zdravstvena navedba“ pomeni vsako navedbo, ki navaja, domneva ali namiguje, da obstaja povezava med kategorijo živil, živilom ali eno od njegovih sestavin na eni strani in zdravjem na drugi strani;

| 6) | „navedbe v zvezi z zmanjšanjem tveganja bolezni“ so kakršne koli navedbe o zdravju, ki navajajo, domnevajo ali namigujejo, da uživanje kategorije živil, živila ali njegovega sestavnega dela znatno zmanjšuje dejavnik tveganja za razvoj bolezni; |
| --- | --- |

6)

„navedbe v zvezi z zmanjšanjem tveganja bolezni“ so kakršne koli navedbe o zdravju, ki navajajo, domnevajo ali namigujejo, da uživanje kategorije živil, živila ali njegovega sestavnega dela znatno zmanjšuje dejavnik tveganja za razvoj bolezni;

| (7) | „Agencija“ pomeni Evropsko agencijo za varno hrano, kot je bila ustanovljena z Uredbo (ES) št. 178/2002; |
| --- | --- |

(7)

„Agencija“ pomeni Evropsko agencijo za varno hrano, kot je bila ustanovljena z Uredbo (ES) št. 178/2002;

| 8) | „povprečni potrošnik“ je potrošnik, ki je razmeroma dobro obveščen, pozoren in pazljiv; |
| --- | --- |

8)

„povprečni potrošnik“ je potrošnik, ki je razmeroma dobro obveščen, pozoren in pazljiv;

| 9) | „zdravje“pomeni splošno stanje fizičnega, psihološkega in socialnega dobrega počutja; |
| --- | --- |

9)

„zdravje“pomeni splošno stanje fizičnega, psihološkega in socialnega dobrega počutja;

| 10) | „skupina živil“pomeni skupino prehrambenih proizvodov, ki imajo enake lastnosti in vsebnost hranilnih snovi ter uporabo. |
| --- | --- |

10)

„skupina živil“pomeni skupino prehrambenih proizvodov, ki imajo enake lastnosti in vsebnost hranilnih snovi ter uporabo.

POGLAVJE II

SPLOŠNA NAČELA

Člen 3

Splošna načela vseh navedb

Navedbe hranilne vrednosti in zdravstvene navedbe se lahko uporabljajo pri označevanju, predstavitvi in oglaševanju živil, danih na trg Skupnosti le, če so skladne z določbami te uredbe.

Brez poseganja v Direktivi 2000/13/ES in 84/450/EGS uporaba navedb hranilne vrednosti in zdravstvenih navedb ne sme:

| a) | biti napačna,
  dvoumna
  ali zavajajoča; |
| --- | --- |

a)

biti napačna,
  dvoumna
  ali zavajajoča;

| b) | povzročati dvomov glede varnosti in/ali hranilne primernosti drugih živil; |
| --- | --- |

b)

povzročati dvomov glede varnosti in/ali hranilne primernosti drugih živil;

| c) | navajati,
  predlagati
  ali namigovati, da uravnotežena in raznolika prehrana ne more zagotoviti ustreznih količin hranilnih snovi
  ; |
| --- | --- |

c)

navajati,
  predlagati
  ali namigovati, da uravnotežena in raznolika prehrana ne more zagotoviti ustreznih količin hranilnih snovi
  ;

| d) | se nanašati na spremembe telesnih funkcij v neprimernih ali zaskrbljujočih pogojih, niti z besedilom niti s slikovnimi, grafičnimi ali simbolnimi prestavitvami; |
| --- | --- |

d)

se nanašati na spremembe telesnih funkcij v neprimernih ali zaskrbljujočih pogojih, niti z besedilom niti s slikovnimi, grafičnimi ali simbolnimi prestavitvami;

| e) | spodbujati ali opravičevati presežno uživanje hrane ali zmanjšuje pomen zdrave prehrane. |
| --- | --- |

e)

spodbujati ali opravičevati presežno uživanje hrane ali zmanjšuje pomen zdrave prehrane.

Člen 4

Splošni pogoji

1.   Uporaba navedb hranilne vrednosti in zdravstvenih navedb je dovoljena le, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| a) | prisotnost, odsotnost ali zmanjšana vsebnost
  hranilne ali druge
  snovi, glede katere so podane navedbe, ima dokazano
  navedeni
  dobrodejni hranilni ali fiziološki učinek, kakor so
  pokazala priznana
  znanstvena
  spoznanja
  ; |
| --- | --- |

a)

prisotnost, odsotnost ali zmanjšana vsebnost
  hranilne ali druge
  snovi, glede katere so podane navedbe, ima dokazano
  navedeni
  dobrodejni hranilni ali fiziološki učinek, kakor so
  pokazala priznana
  znanstvena
  spoznanja
  ;

| b) | hranilna ali druga
  snov, za katero obstajajo navedbe:






  i) | je v končnem izdelku vsebovana v znatnih količinah, kot je določeno v zakonodaji Skupnosti, ali, če takšni predpisi ne obstajajo, v količini, ki bo ustvarila zahtevani hranilni ali fiziološki učinek, kot so pokazala priznana znanstvena spoznanja; ali |
| --- | --- | --- |

b)

hranilna ali druga
  snov, za katero obstajajo navedbe:

i)

je v končnem izdelku vsebovana v znatnih količinah, kot je določeno v zakonodaji Skupnosti, ali, če takšni predpisi ne obstajajo, v količini, ki bo ustvarila zahtevani hranilni ali fiziološki učinek, kot so pokazala priznana znanstvena spoznanja; ali

| ii) | ni prisotna ali je prisotna v zmanjšani količini, ki bo ustvarila zahtevani hranilni ali fiziološki učinek, kot so pokazala priznana znanstvena spoznanja; |
| --- | --- |

ii)

ni prisotna ali je prisotna v zmanjšani količini, ki bo ustvarila zahtevani hranilni ali fiziološki učinek, kot so pokazala priznana znanstvena spoznanja;

| c) | kjer je to primerno, je
  hranilna ali druga
  snov, za katero so podane navedbe, v obliki, ki je na razpolago za telesno uporabo; |
| --- | --- |

c)

kjer je to primerno, je
  hranilna ali druga
  snov, za katero so podane navedbe, v obliki, ki je na razpolago za telesno uporabo;

| d) | količina izdelka, katere zaužitje se lahko pričakuje, predvideva znatno količino
  hranilne ali druge
  snovi, za katero navedbe veljajo, kot je določeno v zakonodaji Skupnosti, ali, če takšni predpisi ne obstajajo, v znatni količini, ki bo ustvarila zahtevani hranilni ali fiziološki učinek, kot so pokazala priznana znanstvena spoznanja; |
| --- | --- |

d)

količina izdelka, katere zaužitje se lahko pričakuje, predvideva znatno količino
  hranilne ali druge
  snovi, za katero navedbe veljajo, kot je določeno v zakonodaji Skupnosti, ali, če takšni predpisi ne obstajajo, v znatni količini, ki bo ustvarila zahtevani hranilni ali fiziološki učinek, kot so pokazala priznana znanstvena spoznanja;

| e) | skladnost s posebnimi pogoji, določenimi v poglavju III ali poglavju IV, če je to
  primerno. |
| --- | --- |

e)

skladnost s posebnimi pogoji, določenimi v poglavju III ali poglavju IV, če je to
  primerno.

2.   
  Navedbe
  hranilne vrednosti in zdravstvene navedbe veljajo za hrano, pripravljeno za uporabo, v skladu z navodili proizvajalca.

Člen 5

Znanstvene utemeljitve navedb in trditev

1.   Navedbe hranilne vrednosti in zdravstvene navedbe temeljijo na in so utemeljene
  s priznanimi
  znanstvenimi
  spoznanji
  .

2.   Nosilec živilske dejavnosti, ki oblikuje navedbe hranilne vrednosti ali zdravstvene navedbe, mora utemeljiti uporabo te navedbe.

3.   Pristojni organi držav članic lahko zadolžijo nosilca živilske dejavnosti ali osebo, ki da izdelek na trg, da predloži znanstvena dokazila in podatke, ki so v skladu s to uredbo.

Člen 6

Podatki o hranilni vrednosti

1.
     
  Uporaba navedb hranilne vrednosti ali zdravstvenih navedb ne prispeva k prikrivanju celotne hranilne vrednosti živila. V ta namen se zagotovijo podatki, ki potrošniku omogočajo razumevanje pomembnosti živil z navedbami hranilne vrednosti ali zdravstvenimi navedbami v njegovi dnevni prehrani.

Takšni podatki vsebujejo:

| a) | kjer obstajajo navedbe hranilne vrednosti ali zdravstvene navedbe, razen v zvezi s splošnim oglaševanjem,
  podatke
  o hranilni vrednosti
  , zagotovljene
  v skladu z Direktivo 90/496/EGS
  ali, v primeru prehranskih dopolnil, v skladu z Direktivo 2002/46/ES; |
| --- | --- |

a)

kjer obstajajo navedbe hranilne vrednosti ali zdravstvene navedbe, razen v zvezi s splošnim oglaševanjem,
  podatke
  o hranilni vrednosti
  , zagotovljene
  v skladu z Direktivo 90/496/EGS
  ali, v primeru prehranskih dopolnil, v skladu z Direktivo 2002/46/ES;

| b) | za zdravstvene
  navedbe, podatke
  v skupini 2, kot je določeno v členu 4(1) Direktive 90/496/EGS. |
| --- | --- |

b)

za zdravstvene
  navedbe, podatke
  v skupini 2, kot je določeno v členu 4(1) Direktive 90/496/EGS.

Sklicevati se je treba tudi na energijsko vrednost in vsebnost hranilnih in drugih snovi na proizvod ali obrok, da bi potrošnikom omogočili lažjo uporabo.

2.
     Poleg tega so
  blizu navedbe hranilne vrednosti navedeni naslednji podatki, razen če že obstoječa zakonodaja Skupnosti ne zahteva, da se navedejo drugod na oznaki:

| a) | količina
  hranilnih ali drugih
  snovi, na katero se navezuje navedba hranilne vrednosti ali zdravstvena navedba in ki je ni na oznaki hranilne vrednosti
  ; in |
| --- | --- |

a)

količina
  hranilnih ali drugih
  snovi, na katero se navezuje navedba hranilne vrednosti ali zdravstvena navedba in ki je ni na oznaki hranilne vrednosti
  ; in

| b) | podatki v zvezi z vlogo živil, ki vsebujejo navedbe hranilne vrednosti ali zdravstvene navedbe v okviru uravnotežene prehrane. Ti podatki so posredovani z navedbo količine hranilnih ali drugih snovi, prisotnih v živilih, ki nosi navedbo, glede na dnevno referenčno vrednost za zaužito količino za takšne hranilne ali druge snovi. |
| --- | --- |

b)

podatki v zvezi z vlogo živil, ki vsebujejo navedbe hranilne vrednosti ali zdravstvene navedbe v okviru uravnotežene prehrane. Ti podatki so posredovani z navedbo količine hranilnih ali drugih snovi, prisotnih v živilih, ki nosi navedbo, glede na dnevno referenčno vrednost za zaužito količino za takšne hranilne ali druge snovi.

POGLAVJE III

NAVEDBE HRANILNE VREDNOSTI

Člen 7

Posebni pogoji

1.   Navedbe hranilne vrednosti so dovoljene samo, če so v skladu s to uredbo in izpolnjujejo pogoje, določene v Prilogi.

2.   Spremembe Priloge se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 25(2) in, če je primerno, po posvetu z Agencijo
  in z vključevanjem sosveta potrošnikov, ki presodi dojemanje in razumevanje zadevnih navedb.

Člen 8

Navedbe o primerljivosti

1.   Brez poseganja v Direktivo 84/450/EGS je navedba hranilne vrednosti, ki primerja količino hranljive vrednosti in/ali kalorično vrednost živila
  z drugačnim živilom ali drugo kategorijo živil
  , dopustna le, če so med seboj primerjana živila s strani povprečnega potrošnika lahko prepoznavna ali jasno navedena. Razliko v količini hranljive vrednosti in/ali v kalorični vrednosti živila je treba navesti, primerjava pa mora veljati za isto količino živila.

2.   Primerjalne navedbe hranilne vrednosti primerjajo sestavo vprašljivega živila s sestavo živila iz vrste živil iste kategorije, katerih sestava ne dovoljuje uporabe navedbe, vključno z živili drugih znamk.

POGLAVJE IV

ZDRAVSTVENE NAVEDBE

Člen 9

Posebni pogoji

1.   Zdravstvene navedbe so dovoljene, če so v skladu s splošnimi zahtevami iz poglavja II in s posebnimi zahtevami iz tega poglavja
  ter so bile sporočene v skladu s postopkom iz člena 13, in če

| (a) | Komisija ni ugovarjala v roku, določenem v členu 15(1), ali |
| --- | --- |

(a)

Komisija ni ugovarjala v roku, določenem v členu 15(1), ali

| (b) | je Komisija ugovarjala, ni pa bila sprejeta nasprotna odločitev v skladu s člena 16(3), v devetih mesecih od prejema obvestila. |
| --- | --- |

(b)

je Komisija ugovarjala, ni pa bila sprejeta nasprotna odločitev v skladu s člena 16(3), v devetih mesecih od prejema obvestila.

2.   Zdravstvene navedbe so dovoljene le, če so na oznaki naslednji podatki:

| a) | kjer je primerno,
  izjava, ki navaja pomembnost uravnotežene prehrane in zdravega načina življenja
  (na vidnem mestu na oznaki)
  ; |
| --- | --- |

a)

kjer je primerno,
  izjava, ki navaja pomembnost uravnotežene prehrane in zdravega načina življenja
  (na vidnem mestu na oznaki)
  ;

| b) | količina hrane in vzorec porabe, ki je potreben za domnevni ugoden učinek; |
| --- | --- |

b)

količina hrane in vzorec porabe, ki je potreben za domnevni ugoden učinek;

| c) | kjer je primerno, izjava, naslovljena na osebe, ki se morajo izogibati uporabi živila; |
| --- | --- |

c)

kjer je primerno, izjava, naslovljena na osebe, ki se morajo izogibati uporabi živila;

| d) | kjer je primerno, opozorilo, naj se ne presega količin, ki lahko predstavljajo nevarnost za zdravje. |
| --- | --- |

d)

kjer je primerno, opozorilo, naj se ne presega količin, ki lahko predstavljajo nevarnost za zdravje.

Člen 10

Omejitve uporabe nekaterih
  zdravstvenih navedb

1.   
  Naslednje zdravstvene
  navedbe niso dopustne,
  razen če so znanstveno utemeljene
  :

| a) | navedbe, ki
  napeljujejo na to, da bi lahko bilo ogroženo zdravje v primeru nezaužitja živila
  ; |
| --- | --- |

a)

navedbe, ki
  napeljujejo na to, da bi lahko bilo ogroženo zdravje v primeru nezaužitja živila
  ;

| b) | navedbe,
  ki brez poseganja v Direktivo 96/8/ES opozarjajo na lastnosti hujšanja ali nadzorovanja teže ali na podlagi časa ali obsega možno hujšanje ali na zmanjšanje občutka lakote ali povečanje občutka sitosti ali na manjšo absorpcijo energije prek uživanja proizvoda
  , razen če so znanstveno utemeljene in sporočene v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

b)

navedbe,
  ki brez poseganja v Direktivo 96/8/ES opozarjajo na lastnosti hujšanja ali nadzorovanja teže ali na podlagi časa ali obsega možno hujšanje ali na zmanjšanje občutka lakote ali povečanje občutka sitosti ali na manjšo absorpcijo energije prek uživanja proizvoda
  , razen če so znanstveno utemeljene in sporočene v skladu s to uredbo;

| c) | navedbe, ki se nanašajo na nasvet zdravnikov ali drugih strokovnjakov na področju zdravstva ali ustreznih poklicnih združenj ali dobrodelnih ustanov
  , razen če so znanstveno utemeljene in sporočene v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

c)

navedbe, ki se nanašajo na nasvet zdravnikov ali drugih strokovnjakov na področju zdravstva ali ustreznih poklicnih združenj ali dobrodelnih ustanov
  , razen če so znanstveno utemeljene in sporočene v skladu s to uredbo;

| d) | navedbe, ki so namenjene izključno otrokom. |
| --- | --- |

d)

navedbe, ki so namenjene izključno otrokom.

2.   Če je primerno, Komisija po posvetovanju z Agencijo
  in organizacijami, ki zastopajo prehrambeno industrijo ter potrošnike,
  objavi podrobne smernice za izvajanje predloženega člena,
  sestavljene v skladu s postopkom, iz člena 25(2)
  .

Člen 11

Zdravstvene navedbe, ki opisujejo splošno sprejet pomen hranilne ali druge snovi

1.   Z odstopanjem od člena 9(1) se smejo pripraviti zdravstvene navedbe, ki opisujejo pomen hranljive ali druge snovi za rast, razvoj
  in delovanje
  telesa na
  podlagi priznanih
  in nespornih
  ter ustrezno podprtih
  znanstvenih
  spoznanj,
  če
  temeljijo na
  seznamu, predvidenem v odstavku 2.

2.   Države članice
  in organizacije, ki predstavljajo živilsko industrijo in potrošnike,
  Komisiji pošljejo sezname navedb najpozneje do ... (18) v skladu z odstavkom 1.

Po posvetovanju z Agencijo Komisija v skladu s postopkom iz člena 25(2) najpozneje do ... (19) sprejme seznam Skupnosti dopustnih navedb iz odstavka 1, ki opisujejo pomen hranljive ali druge snovi za rast, razvoj in telesne funkcije.

Spremembe seznama se lahko sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 25(2) na pobudo Komisije ali na zahtevo države članice.

3.   Od začetka veljavnosti te uredbe do sprejetja seznama, navedenega v drugem pododstavku odstavka 2, lahko nosilci živilske dejavnosti na lastno odgovornost navajajo zdravstvene navedbe trditve iz odstavka 1, če so v skladu s to uredbo in z obstoječimi nacionalnimi določbami, ki za njih veljajo, in ne glede na sprejem zaščitnih ukrepov iz člena 24.

Člen 12

Navedbe v zvezi z zmanjšanjem tveganja bolezni

1.   Z odstopanjem od člena 2(1) Direktive 2000/13/ES so mogoče navedbe v zvezi z zmanjšanjem tveganja za obolenja, če
  so bile sporočene
  v skladu s to uredbo.

2.   Razen splošnih zahtev, določenih v tej uredbi, in posebnih zahtev iz odstavka 1 morajo oznake za navedbe v zvezi z zmanjšanjem tveganj bolezni vključevati tudi izjavo, da imajo bolezni več dejavnikov tveganja in da ima lahko sprememba enega od teh dejavnikov tveganja ugoden učinek, ni pa njuno.

Člen 13

Obvestilo

1.   
  Obvestilo
  v skladu s členom 9(1) se poda
  pri Agenciji
  na običajen način prek pošte, oziroma raje s sodobnimi tehnikami obveščanja (vključno z elektronsko pošto), ko da proizvajalec proizvod prvič v promet ali, v primeru proizvoda, proizvedenega v tretji državi, ko to stori uvoznik
  .

Agencija:

| a) | pisno potrdi prejem
  obvestila
  v roku 14 dni po prejemu. V potrdilu je zabeležen datum prejema
  obvestila
  ; |
| --- | --- |

a)

pisno potrdi prejem
  obvestila
  v roku 14 dni po prejemu. V potrdilu je zabeležen datum prejema
  obvestila
  ;

| b) | nemudoma obvesti države članice in Komisijo o
  obvestilu
  ter jim
  obvestilo
  da na razpolago z vsemi ostalimi informacijami, ki jih je predložil
  proizvajalec ali uvoznik
  kot
  dopolnila. |
| --- | --- |

b)

nemudoma obvesti države članice in Komisijo o
  obvestilu
  ter jim
  obvestilo
  da na razpolago z vsemi ostalimi informacijami, ki jih je predložil
  proizvajalec ali uvoznik
  kot
  dopolnila.

2.   
  Obvestilu
  je treba priložiti naslednje podrobnosti in dokumente:

| a) | ime in naslov
  proizvajalca ali uvoznika
  ; |
| --- | --- |

a)

ime in naslov
  proizvajalca ali uvoznika
  ;

| b) | hranilna ali druga snov ali
  živilo ali kategorija živila, za katero naj se pripravi zdravstvena navedba, ter njene posebne značilnosti; |
| --- | --- |

b)

hranilna ali druga snov ali
  živilo ali kategorija živila, za katero naj se pripravi zdravstvena navedba, ter njene posebne značilnosti;

| c) | kopija študij, ki so bile izvedene v zvezi z zdravstveno navedbo, vključno - kadar so na voljo - z neodvisnimi, strokovno pregledanimi študijami, ki so bile opravljene, in katerim koli drugim razpoložljivim gradivom, s katerim se lahko dokaže, da je v skladu z merili, določenimi v tej uredbi; |
| --- | --- |

c)

kopija študij, ki so bile izvedene v zvezi z zdravstveno navedbo, vključno - kadar so na voljo - z neodvisnimi, strokovno pregledanimi študijami, ki so bile opravljene, in katerim koli drugim razpoložljivim gradivom, s katerim se lahko dokaže, da je v skladu z merili, določenimi v tej uredbi;

| d) | kopije drugih znanstvenih študij, ki so pomembne za zdravstveno navedbo; |
| --- | --- |

d)

kopije drugih znanstvenih študij, ki so pomembne za zdravstveno navedbo;

| e) | predlog
  ubeseditve zdravstvene
  navedbe;
  (v skladu s členom 25(2)se lahko sprejmejo ukrepi, ki posebej malim in srednje velikim podjetjem nudijo ad hoc modele)
  ; |
| --- | --- |

e)

predlog
  ubeseditve zdravstvene
  navedbe;
  (v skladu s členom 25(2)se lahko sprejmejo ukrepi, ki posebej malim in srednje velikim podjetjem nudijo ad hoc modele)
  ;

| f) | kadar je to primerno, vzorec predlaganega pakiranja živila, na katerem je navedba, jasno kaže predlog ubeseditve zdravstvene navedbe in uporabljeno oznako; |
| --- | --- |

f)

kadar je to primerno, vzorec predlaganega pakiranja živila, na katerem je navedba, jasno kaže predlog ubeseditve zdravstvene navedbe in uporabljeno oznako;

| g) | povzetek dokumentacije. |
| --- | --- |

g)

povzetek dokumentacije.

3.   Izvedbena pravila za uporabo tega člena, vključno s pravili za pripravo in predstavitev
  obvestila
  , se določijo v skladu s postopkom iz člena 25(2), po posvetovanju z Agencijo.

4.
     
  Malim in srednje velikim podjetjem naj se nudi znatno pomoč pri pripravi zadev.

5.   Agencija pred datumom, s katerim začne veljati ta uredba,
  določi in
  objavi podrobna navodila, da bi
  proizvajalcem in uvoznikom
  olajšala pripravo in oddajo
  obvestil. Pravila v zvezi s pripravo in oddajo obvestil vključujejo določbo, ki proizvajalcu ali uvozniku zagotavlja pravico, da svoje obvestilo utemelji pred Agencijo. Ta določba izrecno vključuje pravico zagotavljanja dodatnih podatkov med oceno zadeve s strani Agencije.

Člen 14

Utemeljeno mnenje Komisije in mnenje Agencije

1.
     
  Komisija lahko v štirih mesecih po predložitvi obvestila v skladu s členom 9(1) Agenciji izda utemeljeno mnenje, če je dosegla stališče, da zdravstvena navedba ni v skladu s splošnimi zahtevami, določenimi v poglavju II, ali posebnimi zahtevami, določenimi v tem poglavju.

2.
     
  Predložitev utemeljenega mnenja pomeni, da je Agencijo pozvana k predložitvi mnenja o skladnosti zdravstvene navedbe s splošnimi zahtevami, določenimi v poglavju II, in posebnimi zahtevami, določenimi v tem poglavju.

3.
     
  Agencija nemudoma obvesti proizvajalca ali uvoznika, da se mora prenehati uporaba zdravstvene navedbe, dokler

| — | ni dosežena pozitivna odločitev v skladu s postopkom iz člena 16, ali |
| --- | --- |

—

ni dosežena pozitivna odločitev v skladu s postopkom iz člena 16, ali

| — | ni minilo šest mesecev od prejema obvestila v skladu s členom 9(1) brez kakršne koli dosežene odločitve. |
| --- | --- |

—

ni minilo šest mesecev od prejema obvestila v skladu s členom 9(1) brez kakršne koli dosežene odločitve.

Člen 15

Mnenje Agencije

1.   
  Kadar obstajajo dvomi v zvezi z znanstveno utemeljitvijo zdravstvene navedbe, lahko Agencija na zahtevo Komisije pripravi mnenje.
  Pri sestavljanju mnenja si Agencija prizadeva, da spoštuje rok
  šestih
  mesecev od datuma prejema
  obvestila
  . Ta rok se vedno podaljša takrat, ko Agencija v skladu z odstavkom 2 od
  proizvajalca ali uvoznika
  zahteva dodatne informacije.

Kadar obstajajo tako resni zadržki v zvezi z znanstveno utemeljitvijo zdravstvenih navedbe, da pozitivnega mnenja s strani Agencije ni mogoče pričakovati, lahko Komisija prepove nadaljnjo uporabo zdravstvene navedbe.

2.   
  Proizvajalec ali uvoznik imata neposredni dostop do pristojnega sosveta Agencije vključno s pravico biti zaslišan in pravico zagotoviti dodatno dokumentacijo k zadevi.

3.   Za pripravo svojega mnenja Agencija preveri:

| a) | ali
  je zdravstvena
  navedba utemeljena z znanstvenimi podatki; |
| --- | --- |

a)

ali
  je zdravstvena
  navedba utemeljena z znanstvenimi podatki;

| b) | ali
  je zdravstvena
  navedba v skladu s kriteriji, določenimi v tej uredbi; |
| --- | --- |

b)

ali
  je zdravstvena
  navedba v skladu s kriteriji, določenimi v tej uredbi;

| c) | ali
  je zdravstvena
  navedba razumljiva in pomembna za potrošnika. |
| --- | --- |

c)

ali
  je zdravstvena
  navedba razumljiva in pomembna za potrošnika.

4.   Če mnenje podpira uporabo zdravstvene navedbe, mora mnenje vsebovati še naslednje podatke:

| a) | ime in naslov
  proizvajalca ali uvoznika
  ; |
| --- | --- |

a)

ime in naslov
  proizvajalca ali uvoznika
  ;

| b) | oznako živila ali kategorije živil, za katero naj se pripravi navedba, ter njene posebne lastnosti; |
| --- | --- |

b)

oznako živila ali kategorije živil, za katero naj se pripravi navedba, ter njene posebne lastnosti;

| c) | predlog ubeseditve zdravstvene
  navedbe; |
| --- | --- |

c)

predlog ubeseditve zdravstvene
  navedbe;

| d) | kadar je potrebno, pogoje za uporabo živila in/ali dodatno pojasnilo ali opozorilo, ki mora spremljati zdravstveno navedbo na oznaki ali pri oglaševanju. |
| --- | --- |

d)

kadar je potrebno, pogoje za uporabo živila in/ali dodatno pojasnilo ali opozorilo, ki mora spremljati zdravstveno navedbo na oznaki ali pri oglaševanju.

5.
     
  V primeru pogojnega mnenja o zdravstveni navedbi se to mnenje pošlje proizvajalcu ali uvozniku. Proizvajalec ali uvoznik imata od datuma prejema mnenja en mesec časa, da Agenciji zagotovita nadaljnje podatke, preden je mnenje dokončno sprejeto in objavljeno.

6.   Agencija posreduje svoje mnenje, vključno s poročilom o oceni zdravstvene navedbe in utemeljitvijo svojega mnenja, Komisiji, državam članicam in
  proizvajalcu ali uvozniku
  .

7.   Agencija v skladu s členom 38(1) Uredbe (ES) št 178/2002 svoje mnenje objavi.

Javnost lahko v roku 30 dni po objavi Komisiji posreduje svoje pripombe.

Člen 16

Odločitev o utemeljenem mnenju

1.   Komisija v
  enem mesecu
  po prejemu mnenja Agencije odboru iz člena 25(1) predloži osnutek
  odločitve, pri
  čemer se upoštevajo mnenje Agencije
  in
  vse zadevne določbe zakonodaje
  Skupnosti. Če
  se osnutek odločitve ne ujema z mnenjem Agencije, Komisija pojasni razloge za odstopanje.

2.   Vsak osnutek odločitve, ki predvideva izdajo dovoljenja, vsebuje podatke, ki so navedeni v členu 15(4), in ime proizvajalca ali uvoznika.

3.   Dokončna odločitev se sprejme v skladu s postopkom iz člena 25(2).

4.   Komisija nemudoma obvesti
  proizvajalca ali uvoznika
  o svoji odločitvi, podrobnosti te odločitve pa objavi v Uradnem listu Evropske unije.

5.   Izdaja dovoljenja ne zmanjšuje splošne civilne in kazenske odgovornosti nosilca živilske dejavnosti v zvezi z zadevnim živilom.

Člen 17

Sprememba, začasna prekinitev in preklic
  odločitev

1.   
  Proizvajalec ali uvoznik
  lahko v skladu s postopkom iz člena 13 zaprosi za spremembo obstoječe
  odločitve
  .

2.   Agencija na lastno pobudo ali na predlog države članice ali Komisije poda mnenje o tem, ali je odločitev v zvezi z uporabo zdravstvene navedbe še vedno v skladu s pogoji iz te uredbe.

Agencija svoje mnenje nemudoma posreduje Komisiji, proizvajalcu ali uvozniku in državam članicam. Agencija v skladu s členom 38(1) Uredbe (ES) št 178/2002 svoje mnenje objavi.

Javnost lahko v roku 30 dni po objavi Komisiji posreduje svoje pripombe.

3.   Komisija
  v treh mesecih
  pregleda mnenje Agencije. Če je primerno se
  odločitev
  spremeni, začasno prekine ali prekliče, v skladu s postopkom iz člena 16.

Člen 18

Pristojbine

Komisija po posvetovanju z Agencijo predloži predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi pristojbin za oceno obvestil.

POGLAVJE V

SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 19

Register Skupnosti

1.   Komisija izdela in vodi register Skupnosti navedb hranilne vrednosti in zdravstvenih navedb, v nadaljevanju „register“.

2.   Register vsebuje naslednje:

| a) | navedbe hranilne vrednosti in zdravstvene navedbe ter pogoje, ki se uporabljajo zanje, kot je navedeno v Prilogi; |
| --- | --- |

a)

navedbe hranilne vrednosti in zdravstvene navedbe ter pogoje, ki se uporabljajo zanje, kot je navedeno v Prilogi;

| b) | zdravstvene navedbe v smislu člena 11 in zdravstvene navedbe, o katerih je bila sprejeta ugodna odločitev v skladu s členi 12(2), 17(2), 20(1) in (2), 23(2), 24(2)
  , ter vsemi pogoji, ki veljajo zanje. |
| --- | --- |

b)

zdravstvene navedbe v smislu člena 11 in zdravstvene navedbe, o katerih je bila sprejeta ugodna odločitev v skladu s členi 12(2), 17(2), 20(1) in (2), 23(2), 24(2)
  , ter vsemi pogoji, ki veljajo zanje.

Zdravstvene navedbe, o katerih je bila sprejeta ugodna odločitev na podlagi zaupnih podatkov, se vpišejo v posebno prilogo registra z naslednjimi podatki:

| 1) | datum
  odločitve
  Komisije
  o zdravstveni navedbi
  in ime prvotnega
  obvestitelja
  ; |
| --- | --- |

1)

datum
  odločitve
  Komisije
  o zdravstveni navedbi
  in ime prvotnega
  obvestitelja
  ;

| 2) | opozorilo o tem, da je
  bila sprejeta odločitev
  na podlagi zaupnih podatkov; |
| --- | --- |

2)

opozorilo o tem, da je
  bila sprejeta odločitev
  na podlagi zaupnih podatkov;

| 3) | opozorilo o tem, da je uporaba zdravstvene navedbe omejena, razen če kasnejši proizvajalec ali uvoznik pridobi ugodno odločitev brez sklica na zaupne podatke prvotnega proizvajalca ali uvoznika. |
| --- | --- |

3)

opozorilo o tem, da je uporaba zdravstvene navedbe omejena, razen če kasnejši proizvajalec ali uvoznik pridobi ugodno odločitev brez sklica na zaupne podatke prvotnega proizvajalca ali uvoznika.

3.   Register se objavi.

Člen 20

Varstvo podatkov

1.   Znanstveni podatki in druge informacije, ki jih vsebuje dokumentacija obvestila, zahtevana v skladu s členom 13(2), se v roku
  treh let
  od datuma dovoljenja ne smejo uporabiti v prid naslednjega proizvajalca ali uvoznika, razen če se je naslednji proizvajalec ali uvoznik dogovoril s prejšnjim proizvajalcem ali uvoznikom, da se lahko takšni podatki in informacije uporabijo ob predpostavki, da:

| a) | so bili znanstveni podatki in druge informacije označeni kot zaupni s strani prvotnega proizvajalca ali uvoznika v času prvotnega obvestila; in |
| --- | --- |

a)

so bili znanstveni podatki in druge informacije označeni kot zaupni s strani prvotnega proizvajalca ali uvoznika v času prvotnega obvestila; in

| b) | je imel prvotni proizvajalec ali uvoznik v času prvotnega obvestila izključno pravico do uporabe zaupnih podatkov; in |
| --- | --- |

b)

je imel prvotni proizvajalec ali uvoznik v času prvotnega obvestila izključno pravico do uporabe zaupnih podatkov; in

| c) | zdravstvena navedba ne bi mogla biti odobrena brez predložitve zaupnih podatkov s strani prvotnega proizvajalca ali uvoznika. |
| --- | --- |

c)

zdravstvena navedba ne bi mogla biti odobrena brez predložitve zaupnih podatkov s strani prvotnega proizvajalca ali uvoznika.

2.   Do preteka obdobja treh let, določenega v odstavku 1, se naslednji proizvajalec ali uvoznik nima pravice sklicevati na podatke, ki jih je predhodni proizvajalec ali uvoznik označil kot zaupne, če Komisija ne sprejme odločitve, po kateri se bi lahko izdalo dovoljenje brez podatkov, ki jih je predhodni proizvajalca ali uvoznika označil kot zaupne.

Člen 21

Pravice intelektualne lastnine

Obvestilo, registriranje in objava navedbe ne posegajo v pravice intelektualne lastnine, ki bi lahko bile v korist obvestitelja, tako v zvezi s samo navedbo, kot tudi v zvezi s kakršnimi koli znanstvenimi podatki ali informacijami iz dokumentacije. Take pravice se varuje v skladu z zakonodajo Skupnosti ali nacionalnimi pravnimi določbami, skladnimi z zakonodajo Skupnosti.

Člen 22

Nacionalne določbe

Brez poseganja v Pogodbo, zlasti člena 28 in 30, države članice ne smejo omejiti ali prepovedati trgovine z živili ali oglaševanja živil, ki so v skladu s to uredbo, z izvajanjem neusklajenih nacionalnih določb, ki urejajo navedbe na živilih ali živil na splošno.

Člen 23

Postopek obveščanja

1.   Pri sklicevanju na ta člen se uporablja postopek, določen v odstavkih 2, 3 in 4.

2.   Če država članica meni, da je treba sprejeti novo zakonodajo, Komisijo in ostale države članice obvesti o predvidenih ukrepih in poda razloge, ki jih opravičujejo.

3.   Komisija se posvetuje s Stalnim odborom za prehranjevalno verigo in zdravje živali, ustanovljenim s členom 58(1) Uredbe (ES) št. 178/2002, če meni, da bi bil tak posvet koristen, ali če tako zahteva država članica, ter poda mnenje o predvidenih ukrepih.

4.   Zadevna država članica lahko predvidene ukrepe sprejme šest mesecev po obvestilu iz odstavka 2 pod pogojem, da mnenje Komisije ni negativno.

Če je mnenje Komisije negativno, v skladu s postopkom iz člena 25(2) in pred iztekom roka iz prvega pododstavka tega odstavka določi, ali je predvidene ukrepe mogoče izvajati. Komisija lahko za predvidene ukrepe zahteva nekatere spremembe.

Člen 24

Zaščitni ukrepi

1.   Če ima država članica resne pomisleke, da se navedba ne ujema s to uredbo ali da je znanstvena utemeljitev iz člena 5 pomanjkljiva, lahko država članica začasno prekine uporabo te navedbe na svojem ozemlju.

O tem obvesti druge države članice in Komisijo ter navede vzroke za začasno prekinitev.

2.   V skladu s postopkom iz člena 25(2) se, kadar je to primerno, po pridobitvi mnenja Agencije sprejme odločba.

Komisija lahko postopek začne na lastno pobudo.

3.   Država članica iz odstavka 1 lahko začasno prekinitev ohrani dokler ni obveščena o odločbi iz člena 2.

Člen 25

Postopki odbora

1.   Komisiji pomaga odbor iz člena 23(3).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

Člen 26

Spremljanje

Da bi olajšali učinkovito spremljanje živil z navedbami hranilne vrednosti ali zdravstvenimi navedbami, lahko države članice od proizvajalca ali osebe, ki daje takšna živila na trg na njihovem ozemlju, zahtevajo, da s posredovanjem vzorca oznake tega izdelka o tem obvesti pristojne organe.

Člen 27

Ocenjevanje

Komisija najpozneje do ... (20) Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju te uredbe, zlasti o razvoju trga živil, za katera so narejene navedbe hranilne vrednosti in zdravstvene navedbe,
  ter o vseh problemih, odkritih pri izvajanju člena 1(6) o blagovnih znamkah
  , skupaj s predlogi sprememb, če je to potrebno.

To poročilo naj vključuje tudi oceno vpliva te uredbe na javno zdravje.

Člen 28

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od... (21).

Živila, ki so dana na trg ali označena pred
  datumom veljavnosti te uredbe in
  niso v skladu s to uredbo, se smejo tržiti do ... (22)

  ali po poteku roka uporabe, odvisno katero obdobje je daljše.

Razen navedb iz člena 11(1), ki se uporabljajo v skladu z obstoječimi določbami, se lahko zdravstvene navedbe za živila, kategorije živil ali sestavine živil v času, ko ta uredba stopi v veljavo, še naprej uporabljajo pod pogojem, da se napravi obvestilo v skladu s členom 13 v roku dvanajstih mesecev od začetka veljavnosti te uredbe in do šestih mesecev po sprejetju končne odločitve v skladu s členom 16.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ..., ...

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  
  UL C 110, 30.4.2004, str. 18.

1

UL C 110, 30.4.2004, str. 18.

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2005.

2

Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2005.

(3)  UL L 109, 6.5.2000, str. 29. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/89/ES (UL L 308, 25.11.2003, str. 15).

3

Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/89/ES (UL L 308, 25.11.2003, str. 15).

(4)  UL L 310, 28.11.2001, str. 19.

4

(5)  UL L 55, 6.3.1996, str. 22.

5

(6)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

6

(7)  UL L 250, 19.9.1984, str. 17. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 97/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 290, 23.10.1997, str. 18).

7

Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 97/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 290, 23.10.1997, str. 18).

(8)  UL L 186, 30.6.1989, str. 27. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

8

(9)  UL L 229, 30.8.1980, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

9

(10)  UL L 330, 5.12.1998, str. 32. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

10

(11)  UL L 179, 14.7.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1795/2003 (UL L 262, 14.10.2003, str. 13).

11

(12)  UL L 328, 23.12.2000, str. 2. Uredba, kakor je bila nazadnje z Uredbo (ES) št. 2060/2004 (UL L 357, 2.12.2004, str. 3).

12

(13)  UL L 40, 11.2.1989, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena Sklepom 92/10/EGS (UL L 6, 11.1.1992, str. 35).

13

(14)  UL L 11, 14.1.1994, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje z Uredbo (ES) št. 422/2004 (UL L 70, 9.3.2004, str. 1).

14

(15)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1642/2003 (UL L 245, 29.9.2003, str. 4).

15

Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1642/2003 (UL L 245, 29.9.2003, str. 4).

(16)  UL L 183, 12.7.2002, str. 51.

16

(17)  UL L 276, 6.10.1990, str. 40. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

17

(18)  Eno leto po zadnjem dneva v mesecu, v katerem je bila sprejeta ta uredba.

18

Eno leto po zadnjem dneva v mesecu, v katerem je bila sprejeta ta uredba.

(19)  Tri leta po zadnjem dnevu v mesecu, v katerem je bila sprejeta ta uredba.

19

Tri leta po zadnjem dnevu v mesecu, v katerem je bila sprejeta ta uredba.

(20)  
  Tri leta po zadnjem dnevu v mesecu po datumu sprejema te uredbe.

20

Tri leta po

v mesecu

(21)  Prvi dan osemnajstega meseca po objavi te uredbe.

21

Prvi dan osemnajstega

(22)  Zadnji dan enajstega meseca po datumu objave te uredbe.

22

Zadnji dan enajstega meseca po datumu objave

PRILOGA

NAVEDBE HRANILNE VREDNOSTI IN POGOJI, KI SE UPORABLJAJO ZANJE

NIZKA ENERGIJSKA VREDNOST

Navedba, da ima živilo nizko energijsko vrednost, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika je dopustna samo, kadar izdelek vsebuje manj kot 40 kcal (170 kJ)/100 g in manj kot 20kcal (80 kJ)/100 ml.

Pri živilih z naravno nizko energijsko vrednostjo, se lahko pred to navedbo uporabi izraz „naravno“.

ZMANJŠANA ENERGIJSKA VREDNOST

Navedba, da ima živilo zmanjšano energijsko vrednost, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika je dopustna samo, kadar je energijska vrednost zmanjšana vsaj za 30 % in označuje značilnost(i), ki živilu znižuje(jo) skupno energijsko vrednost.

BREZ ENERGIJSKE VREDNOSTI

Navedba, da je živilo brez energijske vrednosti, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika je dopustna samo, kadar izdelek vsebuje manj kot 4 kcal (17 kJ)/100 ml.

Pri živilih brez energijske vrednosti se lahko pred to navedbo uporabi izraz „naravno“.

NIZKA VSEBNOST MAŠČOB

Navedba, da ima živilo nizko vsebnost maščob, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika je dopustna samo, kadar izdelek ne vsebuje več kot 3 g maščobe na 100 g ali 1,5 g maščobe na 100 ml (1,8 g maščobe na 100 ml za delno posneto mleko).

Pri živilih z naravno nizko vsebnostjo maščob, se lahko pred to navedbo uporabi izraz „naravno“.

BREZ MAŠČOB

Navedba, da je živilo brez maščob, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika je dopustna samo, kadar izdelek ne vsebuje več kot 0,5 g maščobe na 100 g ali na 100 ml. Vendar pa se navedbe, izražene v „X % brez maščob“, prepovejo.

Pri živilih, ki so po naravi brez maščob, se lahko pred to navedbo uporabi izraz „naravno“.

NIZKA VSEBNOST NASIČENIH MAŠČOB

Navedba, da ima živilo nizko vsebnost nasičenih maščob, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika je dopustna samo, kadar izdelek ne vsebuje več kot 1,5 g nasičene maščobe na 100 g ali 0,75 g nasičene maščobe na 100 ml (za tekočine); nasičena maščoba ne sme zagotavljati več kot 10% energije.

Pri živilih z naravno nizko vsebnostjo nasičenih maščob, se lahko pred to navedbo uporabi izraz „naravno“.

BREZ NASIČENIH MAŠČOB

Navedba, da je živilo brez nasičenih maščob, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika je dopustna samo, kadar izdelek ne vsebuje več kot 0,1 g nasičene maščobe na 100 g ali na 100 ml.

Pri živilih, ki so po naravi brez nasičenih maščob, se lahko pred to navedbo uporabi izraz „naravno“.

NIZKA VSEBNOST SLADKORJEV

Navedba, da ima živilo nizko vsebnost sladkorjev, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika je dopustna samo, kadar izdelek ne vsebuje več kot 5 g sladkorjev na 100 g ali na 100 ml.

Pri živilih z naravno nizko vsebnostjo sladkorjev, se lahko pred to navedbo uporabi izraz „naravno“.

BREZ SLADKORJEV

Navedba, da je živilo brez sladkorjev, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika je dopustna samo, kadar izdelek ne vsebuje več kot 0,5 g sladkorjev na 100 g ali na 100 ml.

Pri živilih, ki so po naravi brez sladkorjev, se lahko pred to navedbo uporabi izraz „naravno“.

BREZ DODANIH SLADKORJEV

Navedba, da sladkor živilu ni bil dodan, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika je dopustna samo, kadar izdelek ne vsebuje dodanih mono - ali disaharidov ali drugih živil, uporabljenih zaradi njihovih sladilnih lastnosti.

NIZKA VSEBNOST NATRIJA / SOLI

Navedba, da ima živilo nizko vsebnost natrija, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika je dopustna samo, kadar izdelek ne vsebuje več kot 0,12 g natrija ali enake vrednosti soli na 100 g ali na 100 ml.

Pri živilih z naravno nizko vsebnostjo natrija, se lahko pred to navedbo uporabi izraz „naravno“.

ZELO NIZKA VSEBNOST NATRIJA / SOLI

Navedba, da ima živilo zelo nizko vsebnost natrija, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika je dopustna samo, kadar izdelek ne vsebuje več kot 0,04 g natrija ali enake vrednosti soli na 100 g ali na 100 ml.

Pri živilih z zelo nizko naravno vsebnostjo natrija, se lahko pred to navedbo uporabi izraz „naravno“.

BREZ NATRIJA ali BREZ SOLI

Navedba, da je živilo brez natrija, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika je dopustna samo, kadar izdelek ne vsebuje več kot 0,005 g natrija ali enake vrednosti soli na 100 g.

Pri živilih, ki so po naravi brez natrija, se lahko pred to navedbo uporabi izraz „naravno“.

VIR VLAKNIN

Navedba, da je živilo vir vlaknin, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika je dopustna samo, kadar izdelek vsebuje vsaj 3 g vlaknin na 100 g ali vsaj 1,5 g vlaknin na 100 kcal.

Pri živilih, ki so po naravi vir vlaknin, se lahko pred to navedbo uporabi izraz „naravno“.

VISOKA VSEBNOST VLAKNIN

Navedba, da ima živilo visoko vsebnost vlaknin, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika je dopustna samo, kadar izdelek vsebuje vsaj 6 g vlaknin na 100 g ali vsaj 3 g vlaknin na 100 kcal.

Pri živilih z naravno visoko vsebnostjo vlaknin, se lahko pred to navedbo uporabi izraz „naravno“.

VIR BELJAKOVIN

Navedba, da je živilo vir beljakovin, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika je dopustna samo, kadar vsaj 12% energijske vrednosti živila zagotavljajo beljakovine.

Pri živilih, ki so po naravi vir beljakovin, se lahko pred to navedbo uporabi izraz „naravno“.

VISOKA VSEBNOST BELJAKOVIN

Navedba, da ima živilo visoko vsebnost beljakovin, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika je dopustna samo, kadar vsaj 20 % energijske vrednosti živila zagotavljajo beljakovine.

Pri živilih z naravno visoko vsebnostjo beljakovin, se lahko pred to navedbo uporabi izraz „naravno“.

NARAVNI VIR VITAMINOV IN/ALI MINERALOV

Navedba, da je živilo naravni vir vitaminov in/ali mineralov, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika je dopustna samo, kadar izdelek vsebuje vsaj 15 % priporočene dnevne količine iz Priloge k Direktivi 90/496/EGS na 100 g ali 100 ml.

OBOGATENO Z VITAMINI IN/ALI MINERALI

Navedba, da je živilo obogateno z vitamini in/ali minerali, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika je dopustna samo, kadar izdelek vsebuje vitamine in/ali minerale vsaj v znatni količini, določeni v Prilogi k Direktivi 90/496/EGS.

VISOKA VSEBNOST VITAMINOV IN/ALI MINERALOV

Navedba, da ima živilo visoko vsebnost vitaminov in/ali mineralov, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika je dopustna samo, kadar izdelek vsebuje vsaj dvakratno vrednost „naravnega vira vitaminov in/ali mineralov“.

Pri živilih z naravno visoko vsebnostjo vitaminov in/ali mineralov, se lahko pred to navedbo uporabi izraz „naravno“.

VSEBNOST (IME HRANILNE ALI DRUGE SNOVI)

Navedba, da živilo vsebuje hranilno ali drugo snov, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika je dopustna samo, kadar je izdelek v skladu z vsemi veljavnimi določbami te uredbe.

Pri živilih, ki po naravi vsebujejo imenovano hranilno ali drugo snov, se lahko pred to navedbo uporabi izraz „naravno“.

POVEČANA VSEBNOST (IME MAKROHRANILNE SNOVI)

Navedba, da je vsebnost ene ali več hranilnih snovi povečana, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika je dopustna samo, kadar izdelek izpolnjuje pogoje za navedbo „vir“ in kadar je vsebnost v primerjavi s podobnim izdelkom povečana vsaj za 30 %.

ZMANJŠANA VSEBNOST (IME HRANILNE SNOVI)

Navedba, da je vsebnost ene ali več hranilnih snovi zmanjšana, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika je dopustna samo, kadar je vsebnost v primerjavi s podobnim izdelkom zmanjšana vsaj za 30 %, razen za mikrohranilne snovi, kjer je sprejemljiva 10% razlika v referenčni vrednosti, kot je določeno v Direktivi 90/496/EGS.

LAHKO

Navedba, da je izdelek „lahek“, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika mora izpolnjevati enake pogoje kot navedba „zmanjšan“; navedbo mora spremljati tudi oznaka značilnosti, ki živilo naredijo „lahko“.

P6_TA(2005)0202

Dodajanje vitaminov in mineralov ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dodajanju vitaminov in mineralov ter nekaterih drugih snovi v hrano (KOM(2003)0671 — C5-0538/2003 — 2003/0262(COD))

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2003)0671) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2003)0671) (1),

| — | ob upoštevanju členov 251(2) in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C5-0538/2003), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 251(2) in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C5-0538/2003),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju členov 51 in 35 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 51 in 35 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A6-0124/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A6-0124/2005),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

P6_TC1-COD(2003)0262

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 26. maja 2005 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2005 Evropskega parlamenta in Sveta o dodajanju vitaminov, mineralov in nekaterih drugih snovi živilom

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 95,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pri proizvodnji živil so lahko uporabljene številne hranilne snovi in druge sestavine, med drugim tudi vitamini, minerali, vključno z elementi v sledovih, aminokisline, osnovne maščobne kisline in vlaknine. Njihovo dodajanje živilom je v državah članicah urejeno z različnimi nacionalnimi predpisi, ki ovirajo prost pretok teh proizvodov in ustvarjajo neenake konkurenčne pogoje, s tem pa neposredno vplivajo na delovanje notranjega trga. Zato je treba sprejeti pravila Skupnosti, ki bodo uskladila nacionalne določbe v zvezi z dodajanjem vitaminov, mineralov in nekaterih drugih snovi živilom. |
| --- | --- |

(1)

Pri proizvodnji živil so lahko uporabljene številne hranilne snovi in druge sestavine, med drugim tudi vitamini, minerali, vključno z elementi v sledovih, aminokisline, osnovne maščobne kisline in vlaknine. Njihovo dodajanje živilom je v državah članicah urejeno z različnimi nacionalnimi predpisi, ki ovirajo prost pretok teh proizvodov in ustvarjajo neenake konkurenčne pogoje, s tem pa neposredno vplivajo na delovanje notranjega trga. Zato je treba sprejeti pravila Skupnosti, ki bodo uskladila nacionalne določbe v zvezi z dodajanjem vitaminov, mineralov in nekaterih drugih snovi živilom.

| (2) | V skladu z načelom sorazmernosti, določenem v členu 5 Pogodbe, se ta uredba omeji na tiste ukrepe, ki so potrebni za dosego zastavljenih ciljev glede notranjega trga, temelječ na visoki ravni varstva potrošnikov. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z načelom sorazmernosti, določenem v členu 5 Pogodbe, se ta uredba omeji na tiste ukrepe, ki so potrebni za dosego zastavljenih ciljev glede notranjega trga, temelječ na visoki ravni varstva potrošnikov.

| (3) | Ta uredba se omeji na ureditev dodajanja vitaminov in mineralov živilom ter uporabe določenih drugih snovi ali sestavin, ki vsebujejo vitamine in minerale in ki so dodane živilom ali uporabljene pri proizvodnji živil v okoliščinah, ki povzročijo zaužitje količin, ki so veliko večje od količin, ki se naj bi običajno zaužile v normalnih pogojih prehranjevanja z uravnoteženimi in raznolikimi živili. |
| --- | --- |

(3)

Ta uredba se omeji na ureditev dodajanja vitaminov in mineralov živilom ter uporabe določenih drugih snovi ali sestavin, ki vsebujejo vitamine in minerale in ki so dodane živilom ali uporabljene pri proizvodnji živil v okoliščinah, ki povzročijo zaužitje količin, ki so veliko večje od količin, ki se naj bi običajno zaužile v normalnih pogojih prehranjevanja z uravnoteženimi in raznolikimi živili.

| (4) | Nekatere države članice zahtevajo obvezno dodajanje nekaterih vitaminov in mineralov nekaterim običajnim živilom zaradi razlogov, ki jih narekuje skrb za javno zdravje. Ti razlogi so lahko upravičeni na nacionalni ali celo regionalni ravni in tako v tem trenutku ne morejo služiti kot podlaga za uskladitev obveznega dodajanja hranilnih snovi po vsej Skupnosti. Če in ko bo to primerno, pa bi lahko te določbe sprejeli na ravni Skupnosti. Medtem bi bilo koristno zbrati podatke o tovrstnih nacionalnih ukrepih. |
| --- | --- |

(4)

Nekatere države članice zahtevajo obvezno dodajanje nekaterih vitaminov in mineralov nekaterim običajnim živilom zaradi razlogov, ki jih narekuje skrb za javno zdravje. Ti razlogi so lahko upravičeni na nacionalni ali celo regionalni ravni in tako v tem trenutku ne morejo služiti kot podlaga za uskladitev obveznega dodajanja hranilnih snovi po vsej Skupnosti. Če in ko bo to primerno, pa bi lahko te določbe sprejeli na ravni Skupnosti. Medtem bi bilo koristno zbrati podatke o tovrstnih nacionalnih ukrepih.

| (5) | Proizvajalci živil lahko vitamine in minerale živilom dodajajo prostovoljno, lahko pa jih morajo dodati kot hranljive snovi, v skladu z določili posebne zakonodaje Skupnosti. Lahko se jih doda tudi v tehnološke namene kot dodatke, barvila, arome in v druge tovrstne namene, vključno z dovoljenimi enološkimi postopki in obdelavami, ki jih predvideva zadevna zakonodaja Skupnosti. Ta uredba se uporablja brez poseganja v posebna pravila Skupnosti glede dodajanja ali uporabe vitaminov in mineralov v posameznih proizvodih ali skupinah proizvodov ali glede njihovega dodajanja v namene, ki jih ta uredba ne obravnava. |
| --- | --- |

(5)

Proizvajalci živil lahko vitamine in minerale živilom dodajajo prostovoljno, lahko pa jih morajo dodati kot hranljive snovi, v skladu z določili posebne zakonodaje Skupnosti. Lahko se jih doda tudi v tehnološke namene kot dodatke, barvila, arome in v druge tovrstne namene, vključno z dovoljenimi enološkimi postopki in obdelavami, ki jih predvideva zadevna zakonodaja Skupnosti. Ta uredba se uporablja brez poseganja v posebna pravila Skupnosti glede dodajanja ali uporabe vitaminov in mineralov v posameznih proizvodih ali skupinah proizvodov ali glede njihovega dodajanja v namene, ki jih ta uredba ne obravnava.

| (6) | Določbe te uredbe glede vitaminov in mineralov se ne bi smele uporabljati za prehranska dopolnila, glede na to, da so bila podrobna pravila glede prehranskih dopolnil, ki vsebujejo vitamine in minerale, sprejeta z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2002/46/ES z dne 10. junija 2002 o približevanju zakonodaj držav članic o prehranskih dopolnilih (3). |
| --- | --- |

(6)

Določbe te uredbe glede vitaminov in mineralov se ne bi smele uporabljati za prehranska dopolnila, glede na to, da so bila podrobna pravila glede prehranskih dopolnil, ki vsebujejo vitamine in minerale, sprejeta z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2002/46/ES z dne 10. junija 2002 o približevanju zakonodaj držav članic o prehranskih dopolnilih (3).

| (7) | Proizvajalci živilom prostovoljno dodajajo vitamine in minerale v tri namene: za ponovno vzpostavitev ravni vitaminov ali mineralov, ki so se med predelavo živil zmanjšale, za zagotovitev enake hranilne vrednosti proizvodov, ki v prehrani nadomeščajo običajna živila, ter za obogatitev živil z vitamini ali minerali, ki jih ta običajno ne vsebujejo oziroma vsebujejo manjše količine. |
| --- | --- |

(7)

Proizvajalci živilom prostovoljno dodajajo vitamine in minerale v tri namene: za ponovno vzpostavitev ravni vitaminov ali mineralov, ki so se med predelavo živil zmanjšale, za zagotovitev enake hranilne vrednosti proizvodov, ki v prehrani nadomeščajo običajna živila, ter za obogatitev živil z vitamini ali minerali, ki jih ta običajno ne vsebujejo oziroma vsebujejo manjše količine.

| (8) | Primerna in raznolika prehrana lahko praviloma zagotavlja vse hranilne snovi, ki so potrebne za normalen razvoj in ohranjanje zdravja, v količinah, določenih in priporočenih na podlagi splošno sprejemljivih znanstvenih podatkov. Iz raziskav pa izhaja, da tega idealnega stanja v Skupnosti ne dosegajo vsi vitamini in minerali, in tudi ne vse skupine prebivalcev. Živila z dodanimi vitamini in minerali očitno prinašajo nezanemarljivo količino teh hranilnih snovi, tako da se lahko sklepa, da pozitivno prispevajo k skupnemu vnosu hranilnih snovi. |
| --- | --- |

(8)

Primerna in raznolika prehrana lahko praviloma zagotavlja vse hranilne snovi, ki so potrebne za normalen razvoj in ohranjanje zdravja, v količinah, določenih in priporočenih na podlagi splošno sprejemljivih znanstvenih podatkov. Iz raziskav pa izhaja, da tega idealnega stanja v Skupnosti ne dosegajo vsi vitamini in minerali, in tudi ne vse skupine prebivalcev. Živila z dodanimi vitamini in minerali očitno prinašajo nezanemarljivo količino teh hranilnih snovi, tako da se lahko sklepa, da pozitivno prispevajo k skupnemu vnosu hranilnih snovi.

| (9) | Na mednarodni ravni je Codex Alimentarius leta 1987 sprejel splošna načela za dodajanje hranilnih snovi, vključno z vitamini in minerali, živilom. Primerno se upoštevajo opredelitve pojmov, ki so v njem vključene za „ponovno vzpostavitev“, „enako hranilno vrednost“ in „nadomestek živila“. Opredelitev „obogatitve“ iz Codexa dovoljuje dodajanje hranilnih snovi živilom za preprečevanje ali izravnavanje pomanjkanja ene ali več hranilnih snovi med prebivalstvom ali specifičnimi skupinami prebivalstva, kar lahko prikažejo obstoječi znanstveni dokazi ali navede ocenjeni vnos hranilnih snovi zaradi spreminjanja prehranjevalnih
  navad. |
| --- | --- |

(9)

Na mednarodni ravni je Codex Alimentarius leta 1987 sprejel splošna načela za dodajanje hranilnih snovi, vključno z vitamini in minerali, živilom. Primerno se upoštevajo opredelitve pojmov, ki so v njem vključene za „ponovno vzpostavitev“, „enako hranilno vrednost“ in „nadomestek živila“. Opredelitev „obogatitve“ iz Codexa dovoljuje dodajanje hranilnih snovi živilom za preprečevanje ali izravnavanje pomanjkanja ene ali več hranilnih snovi med prebivalstvom ali specifičnimi skupinami prebivalstva, kar lahko prikažejo obstoječi znanstveni dokazi ali navede ocenjeni vnos hranilnih snovi zaradi spreminjanja prehranjevalnih
  navad.

| (10) | Le
  vitamine in minerale, ki so navadno vključeni v prehrano in zaužiti kot del prehrane ter pomenijo nujne hranilne snovi, bi moralo biti dovoljeno dodajati živilom, čeprav to ne pomeni, da je njihovo dodajanje živilom nujno. Možne spore v zvezi z določitvijo teh nujnih hranilnih snovi je treba preprečiti. Zato je primerno oblikovati pozitivni seznam teh vitaminov in mineralov. |
| --- | --- |

(10)

Le
  vitamine in minerale, ki so navadno vključeni v prehrano in zaužiti kot del prehrane ter pomenijo nujne hranilne snovi, bi moralo biti dovoljeno dodajati živilom, čeprav to ne pomeni, da je njihovo dodajanje živilom nujno. Možne spore v zvezi z določitvijo teh nujnih hranilnih snovi je treba preprečiti. Zato je primerno oblikovati pozitivni seznam teh vitaminov in mineralov.

| (11) | Kemične snovi, uporabljene kot viri vitaminov in mineralov, ki se
  lahko
  dodajo živilom,
  morajo
  biti varne in biorazpoložljive, tj. razpoložljive telesu za uporabo. Zato je treba oblikovati tudi pozitiven seznam teh snovi. Na pozitivnem seznamu morajo biti navedene snovi, ki jih je odobril Znanstveni odbor za živila (mnenje, izraženo 12. maja 1999), na podlagi zgornjih meril varnosti in biorazpoložljivosti in ki se lahko uporabljajo pri izdelavi živil, namenjenih
  vsem delom prebivalstva, vključno z
  dojenčki in malimi otroki, pri drugih živilih za posebne prehranske namene ali pri prehranskih dopolnilih. |
| --- | --- |

(11)

Kemične snovi, uporabljene kot viri vitaminov in mineralov, ki se
  lahko
  dodajo živilom,
  morajo
  biti varne in biorazpoložljive, tj. razpoložljive telesu za uporabo. Zato je treba oblikovati tudi pozitiven seznam teh snovi. Na pozitivnem seznamu morajo biti navedene snovi, ki jih je odobril Znanstveni odbor za živila (mnenje, izraženo 12. maja 1999), na podlagi zgornjih meril varnosti in biorazpoložljivosti in ki se lahko uporabljajo pri izdelavi živil, namenjenih
  vsem delom prebivalstva, vključno z
  dojenčki in malimi otroki, pri drugih živilih za posebne prehranske namene ali pri prehranskih dopolnilih.

| (12) | Da bi lahko sledili znanstvenemu in tehničnemu napredku, je pomemben hite pregled zgoraj opredeljenih seznamov, kadar bi bilo to potrebno. Takšen pregled je izvedbeni ukrep tehnične narave, sprejetje tega ukrepa pa bi moralo biti zaupano Komisiji, da bi se postopek poenostavil in pospešil. |
| --- | --- |

(12)

Da bi lahko sledili znanstvenemu in tehničnemu napredku, je pomemben hite pregled zgoraj opredeljenih seznamov, kadar bi bilo to potrebno. Takšen pregled je izvedbeni ukrep tehnične narave, sprejetje tega ukrepa pa bi moralo biti zaupano Komisiji, da bi se postopek poenostavil in pospešil.

| (13) | Živila, ki so jim bili dodani vitamini in minerali, največkrat oglašujejo proizvajalci in lahko na potrošnike naredijo vtis, da gre za proizvode s hranilno, fiziološko ali kakšno drugo prednostjo za zdravje v primerjavi s podobnimi ali drugačnimi proizvodi, ki jim te hranilne snovi niso bile dodane. To lahko vodi do odločitev potrošnikov, ki bi bile sicer lahko neželene. Da bi preprečili ta možen neželen učinek, je smiselno določiti omejitve za proizvode, katerim se lahko dodajo vitamini in minerali, poleg tistih, ki nastanejo iz tehničnih premislekov ali so nujne zaradi varnosti, kadar so določene zgornje mejne vrednosti vitaminov in mineralov v takšnih proizvodih. Prisotnost nekaterih snovi v proizvodu, na primer alkohola, bi bila v zvezi s tem primerno merilo za neodobritev dodajanja vitaminov in mineralov. Da ne bi pri potrošnikih prihajalo do zmede v zvezi z naravno hranilno vrednostjo svežih živil, se jim prav tako ne bi smeli dodajati vitamini in minerali. |
| --- | --- |

(13)

Živila, ki so jim bili dodani vitamini in minerali, največkrat oglašujejo proizvajalci in lahko na potrošnike naredijo vtis, da gre za proizvode s hranilno, fiziološko ali kakšno drugo prednostjo za zdravje v primerjavi s podobnimi ali drugačnimi proizvodi, ki jim te hranilne snovi niso bile dodane. To lahko vodi do odločitev potrošnikov, ki bi bile sicer lahko neželene. Da bi preprečili ta možen neželen učinek, je smiselno določiti omejitve za proizvode, katerim se lahko dodajo vitamini in minerali, poleg tistih, ki nastanejo iz tehničnih premislekov ali so nujne zaradi varnosti, kadar so določene zgornje mejne vrednosti vitaminov in mineralov v takšnih proizvodih. Prisotnost nekaterih snovi v proizvodu, na primer alkohola, bi bila v zvezi s tem primerno merilo za neodobritev dodajanja vitaminov in mineralov. Da ne bi pri potrošnikih prihajalo do zmede v zvezi z naravno hranilno vrednostjo svežih živil, se jim prav tako ne bi smeli dodajati vitamini in minerali.

| (14) | Posledice prekomernega vnosa vitaminov in mineralov se lahko kažejo v neželenih učinkih in je zato potrebna določitev najvišjih varnih ravni, kadar se dodajo živilom, odvisno od primera. Te ravni morajo zagotoviti, da bo normalna uporaba proizvodov v skladu z navodili za uporabo, ki jih zagotovi proizvajalec, in ob raznovrstni prehrani varna za potrošnika. Zato bi morale obstajati skupne najvišje varne ravni vitaminov in mineralov, naravno prisotnih v živilu in/ali dodanih živilu v kateri koli namen, vključno za tehnološke uporabe. |
| --- | --- |

(14)

Posledice prekomernega vnosa vitaminov in mineralov se lahko kažejo v neželenih učinkih in je zato potrebna določitev najvišjih varnih ravni, kadar se dodajo živilom, odvisno od primera. Te ravni morajo zagotoviti, da bo normalna uporaba proizvodov v skladu z navodili za uporabo, ki jih zagotovi proizvajalec, in ob raznovrstni prehrani varna za potrošnika. Zato bi morale obstajati skupne najvišje varne ravni vitaminov in mineralov, naravno prisotnih v živilu in/ali dodanih živilu v kateri koli namen, vključno za tehnološke uporabe.

| (15) | Zato bi bilo treba te zgornje ravni in katere koli druge pogoje, ki omejujejo njihovo dodajanje k živilom, kjer je to potrebno, sprejeti ob upoštevanju zgornjih varnostnih ravni, ki jih je uvedla znanstvena ocena tveganja na podlagi splošno sprejetih znanstvenih podatkov in njihovih morebitnih vnosih iz drugih živil. Ustrezno je treba upoštevati tudi referenčen vnos vitaminov in mineralov prebivalstva. Kjer je to potrebno, za nekatere vitamine in minerale, uvesti omejitve v zvezi z živili, katerim so lahko dodani
  (npr. dodajanje joda zgolj soli)
  , je treba dati prednost v skladu z namenom dodajanja in prispevkom, ki ga tako živilo predstavlja v celotni prehrani. |
| --- | --- |

(15)

Zato bi bilo treba te zgornje ravni in katere koli druge pogoje, ki omejujejo njihovo dodajanje k živilom, kjer je to potrebno, sprejeti ob upoštevanju zgornjih varnostnih ravni, ki jih je uvedla znanstvena ocena tveganja na podlagi splošno sprejetih znanstvenih podatkov in njihovih morebitnih vnosih iz drugih živil. Ustrezno je treba upoštevati tudi referenčen vnos vitaminov in mineralov prebivalstva. Kjer je to potrebno, za nekatere vitamine in minerale, uvesti omejitve v zvezi z živili, katerim so lahko dodani
  (npr. dodajanje joda zgolj soli)
  , je treba dati prednost v skladu z namenom dodajanja in prispevkom, ki ga tako živilo predstavlja v celotni prehrani.

| (16) | Najmanjše količine vitaminov in mineralov, dodanih z namenom ponovne vzpostavitve ali doseganja enake hranilne vrednosti nadomestkov živil, so odvisne od ravni v nepredelanih oziroma nadomeščenih živilih. Če pa je namen dodajanja obogatitev, bi morala živila po dodajanju vsebovati vsaj najmanjšo količino vitaminov in mineralov, saj prisotnost premajhnih in nepomembnih količin v teh obogatenih živilih uporabniku ne nudi nobene koristi ter je zavajajoča. Isto načelo podpira tudi zahtevo, da mora biti v živilih prisotna pomembna količina teh hranljivih snovi za pridobitev dovoljenja, da se te snovi navedejo na označbah hranilne vrednosti. Zatorej bi bilo primerno, da bi bile najmanjše količine vitaminov in mineralov v obogatenih živilih enake kot tiste pomembne količine teh hranilnih snovi, ki jih morajo živila vsebovati za navedbo na označbah hranilne vrednosti. |
| --- | --- |

(16)

Najmanjše količine vitaminov in mineralov, dodanih z namenom ponovne vzpostavitve ali doseganja enake hranilne vrednosti nadomestkov živil, so odvisne od ravni v nepredelanih oziroma nadomeščenih živilih. Če pa je namen dodajanja obogatitev, bi morala živila po dodajanju vsebovati vsaj najmanjšo količino vitaminov in mineralov, saj prisotnost premajhnih in nepomembnih količin v teh obogatenih živilih uporabniku ne nudi nobene koristi ter je zavajajoča. Isto načelo podpira tudi zahtevo, da mora biti v živilih prisotna pomembna količina teh hranljivih snovi za pridobitev dovoljenja, da se te snovi navedejo na označbah hranilne vrednosti. Zatorej bi bilo primerno, da bi bile najmanjše količine vitaminov in mineralov v obogatenih živilih enake kot tiste pomembne količine teh hranilnih snovi, ki jih morajo živila vsebovati za navedbo na označbah hranilne vrednosti.

| (17) | Sprejetje največjih količin in kakršnih koli pogojev uporabe, temelječih na izvajanju načel in meril, določenih v teh uredbi, ter sprejetje najmanjših količin so izvedbeni ukrepi tehnične narave, njihovo sprejetje pa bi moralo biti zaupano Komisiji, da bi se postopek poenostavil in pospešil. |
| --- | --- |

(17)

Sprejetje največjih količin in kakršnih koli pogojev uporabe, temelječih na izvajanju načel in meril, določenih v teh uredbi, ter sprejetje najmanjših količin so izvedbeni ukrepi tehnične narave, njihovo sprejetje pa bi moralo biti zaupano Komisiji, da bi se postopek poenostavil in pospešil.

| (18) | Splošne določbe in opredelitve pojmov glede označevanja vsebuje Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/13/ES z dne 20. marca 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil (4), kakor je bila spremenjena z Direktivo Komisije 2001/101/ES. Ta uredba se mora zato omejiti na potrebne dodatne določbe. Te dodatne določbe bi morale veljati brez poseganja v Uredbo (ES) Evropskega parlamenta in Sveta št. .../... z dne ... o navedbah hranilne vrednosti in zdravstvenih navedbah na živilih (5). |
| --- | --- |

(18)

Splošne določbe in opredelitve pojmov glede označevanja vsebuje Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/13/ES z dne 20. marca 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil (4), kakor je bila spremenjena z Direktivo Komisije 2001/101/ES. Ta uredba se mora zato omejiti na potrebne dodatne določbe. Te dodatne določbe bi morale veljati brez poseganja v Uredbo (ES) Evropskega parlamenta in Sveta št. .../... z dne ... o navedbah hranilne vrednosti in zdravstvenih navedbah na živilih (5).

| (19) | Zaradi hranilne pomembnosti proizvodov, ki so jim bili dodani vitamini in minerali, ter zaradi njihovega morebitnega vpliva na prehrambne navade ter na skupni vnos hranilnih snovi bi moralo biti uporabniku omogočeno oceniti njihovo celotno hranilno kakovost. Zato bi moralo biti označevanje hranilne vrednosti z odstopanjem od člena 2 Direktive Sveta 90/496/EGS z dne 24. septembra 1990 o označevanju hranilne vrednosti živil (6) obvezno. |
| --- | --- |

(19)

Zaradi hranilne pomembnosti proizvodov, ki so jim bili dodani vitamini in minerali, ter zaradi njihovega morebitnega vpliva na prehrambne navade ter na skupni vnos hranilnih snovi bi moralo biti uporabniku omogočeno oceniti njihovo celotno hranilno kakovost. Zato bi moralo biti označevanje hranilne vrednosti z odstopanjem od člena 2 Direktive Sveta 90/496/EGS z dne 24. septembra 1990 o označevanju hranilne vrednosti živil (6) obvezno.

| (20) | Člena 28 in 30 Pogodbe predvidevata izjemo od pravila prostega pretoka blaga znotraj Skupnosti, na katero se lahko sklicujejo nacionalni organi, če so izpolnjeni nekateri pogoji. Pri presoji varstva javnega zdravja v skladu s Pogodbo morajo nacionalni organi ravnati v skladu z načelom sorazmernosti. Nacionalni organi morajo pokazati, da so njihovi predpisi potrebni za zagotovitev učinkovite zaščite na podlagi podrobne ocene tveganja. Zagotoviti morajo, da je domnevno dejansko tveganje za javno zdravje dovolj utemeljeno na podlagi najnovejših razpoložljivih znanstvenih podatkov. |
| --- | --- |

(20)

Člena 28 in 30 Pogodbe predvidevata izjemo od pravila prostega pretoka blaga znotraj Skupnosti, na katero se lahko sklicujejo nacionalni organi, če so izpolnjeni nekateri pogoji. Pri presoji varstva javnega zdravja v skladu s Pogodbo morajo nacionalni organi ravnati v skladu z načelom sorazmernosti. Nacionalni organi morajo pokazati, da so njihovi predpisi potrebni za zagotovitev učinkovite zaščite na podlagi podrobne ocene tveganja. Zagotoviti morajo, da je domnevno dejansko tveganje za javno zdravje dovolj utemeljeno na podlagi najnovejših razpoložljivih znanstvenih podatkov.

| (21) | Priporočene dnevne količine iz Direktive 90/496/EGS niso v celoti določene za vse vitamine in minerale iz Prilog I in II k tej uredbi ter so tudi zastarele. |
| --- | --- |

(21)

Priporočene dnevne količine iz Direktive 90/496/EGS niso v celoti določene za vse vitamine in minerale iz Prilog I in II k tej uredbi ter so tudi zastarele.

| (22) | Normalna in raznolika prehrana vsebuje številne sestavine, ki prav tako vsebujejo številne snovi. Vnos teh snovi ali sestavin, ki izhaja iz njihove normalne in tradicionalne uporabe v sedanji prehrani, ne povzroča skrbi in ga ni treba urejati. Poleg vitaminov in mineralov ali sestavin, ki jih vsebujejo, se živilom dodajajo nekatere druge snovi kot ekstrakti ali koncentrati, česar posledica je lahko vnos, znatno višji od tistega, ki se lahko zaužije z uživanjem primerne in raznolike prehrane. Varnost takšnih postopkov je v nekaterih primerih zelo vprašljiva, koristi pa so nejasne, zato jih je treba urediti. V takšnih primerih je primerno, da nosilci živilskih dejavnosti, odgovorni za varnost živilskih proizvodov, ki jih dajejo na trg, prevzamejo breme dokazovanja varnosti svojih proizvodov. |
| --- | --- |

(22)

Normalna in raznolika prehrana vsebuje številne sestavine, ki prav tako vsebujejo številne snovi. Vnos teh snovi ali sestavin, ki izhaja iz njihove normalne in tradicionalne uporabe v sedanji prehrani, ne povzroča skrbi in ga ni treba urejati. Poleg vitaminov in mineralov ali sestavin, ki jih vsebujejo, se živilom dodajajo nekatere druge snovi kot ekstrakti ali koncentrati, česar posledica je lahko vnos, znatno višji od tistega, ki se lahko zaužije z uživanjem primerne in raznolike prehrane. Varnost takšnih postopkov je v nekaterih primerih zelo vprašljiva, koristi pa so nejasne, zato jih je treba urediti. V takšnih primerih je primerno, da nosilci živilskih dejavnosti, odgovorni za varnost živilskih proizvodov, ki jih dajejo na trg, prevzamejo breme dokazovanja varnosti svojih proizvodov.

| (23) | Glede na posebno vrsto živil, ki se jim dodaja vitamine in minerale, morajo biti nadzornim organom poleg običajnih sredstev na voljo še dodatna sredstva, da se omogoči učinkovit nadzor teh živil. |
| --- | --- |

(23)

Glede na posebno vrsto živil, ki se jim dodaja vitamine in minerale, morajo biti nadzornim organom poleg običajnih sredstev na voljo še dodatna sredstva, da se omogoči učinkovit nadzor teh živil.

| (24) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (7) |
| --- | --- |

(24)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (7)

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PREDMET UREJANJA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Namen te uredbe je uskladiti določbe, ki jih v državah članicah določajo zakoni ali drugi predpisi, ki so v zvezi z dodajanjem vitaminov, mineralov in nekaterih drugih snovi živilom, z namenom zagotoviti učinkovito delovanje notranjega trga in hkrati zagotoviti visoko raven varstva potrošnikov.

2.   Določbe te
  uredbe se
  ne uporabljajo za prehranska dopolnila, ki jih ureja Direktiva 2002/46/ES.

3.   Ta uredba se uporablja brez poseganja v posebne določbe zakonodaje Skupnosti o:

| a) | živilih za posebne prehranske namene in, v primeru odsotnosti specifičnih določb, v zahteve o sestavi tovrstnih proizvodov, potrebne zaradi posebnih prehranskih zahtev oseb, katerim so ti proizvodi namenjeni; |
| --- | --- |

a)

živilih za posebne prehranske namene in, v primeru odsotnosti specifičnih določb, v zahteve o sestavi tovrstnih proizvodov, potrebne zaradi posebnih prehranskih zahtev oseb, katerim so ti proizvodi namenjeni;

| b) | novih živilih in novih sestavinah živil; |
| --- | --- |

b)

novih živilih in novih sestavinah živil;

| c) | živilskih dodatkih in aromah; |
| --- | --- |

c)

živilskih dodatkih in aromah;

| d) | dovoljenih enoloških postopkih in obdelavah. |
| --- | --- |

d)

dovoljenih enoloških postopkih in obdelavah.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1) | „ponovna vzpostavitev“ pomeni, da se živilu dodajo vitamini in minerali, ki se izgubijo med potekom dobre proizvodne prakse ali med normalnimi postopki za shranjevanje in ravnanje, v količinah, ki bodo v živilu povzročile takšno vsebnost vitaminov in mineralov, kakršna je bila prisotna v užitnem delu živila pred predelavo, shranjevanjem ali ravnanjem; |
| --- | --- |

1)

„ponovna vzpostavitev“ pomeni, da se živilu dodajo vitamini in minerali, ki se izgubijo med potekom dobre proizvodne prakse ali med normalnimi postopki za shranjevanje in ravnanje, v količinah, ki bodo v živilu povzročile takšno vsebnost vitaminov in mineralov, kakršna je bila prisotna v užitnem delu živila pred predelavo, shranjevanjem ali ravnanjem;

| 2) | „enaka hranilna vrednost“ pomeni imeti podobno hranilno vrednost v smislu količine in biorazpoložljivosti vitaminov in mineralov; |
| --- | --- |

2)

„enaka hranilna vrednost“ pomeni imeti podobno hranilno vrednost v smislu količine in biorazpoložljivosti vitaminov in mineralov;

| 3) | „nadomestek živila“ pomeni živilo, ki je zasnovano tako, da spominja na običajno živilo po videzu, strukturi, okusu ter vonju in ki je namenjeno uporabi kot popoln ali delen nadomestek živila, na katerega spominja; |
| --- | --- |

3)

„nadomestek živila“ pomeni živilo, ki je zasnovano tako, da spominja na običajno živilo po videzu, strukturi, okusu ter vonju in ki je namenjeno uporabi kot popoln ali delen nadomestek živila, na katerega spominja;

| 4) | „obogatitev“ pomeni dodajanje enega ali več vitaminov in/ali mineralov živilu ne glede na to, ali je le-ta ponavadi vsebovan v živilu, zaradi:






  a) | pomanjkanja enega ali več vitaminov in/ali mineralov pri prebivalstvu ali pri specifični skupini prebivalstva, kar je mogoče dokazati s kliničnimi ali subkliničnimi dokazi o pomanjkanju ali pokazati z ocenjeno nizko ravnjo vnosa hranilnih snovi, ali |
| --- | --- | --- |

4)

„obogatitev“ pomeni dodajanje enega ali več vitaminov in/ali mineralov živilu ne glede na to, ali je le-ta ponavadi vsebovan v živilu, zaradi:

a)

pomanjkanja enega ali več vitaminov in/ali mineralov pri prebivalstvu ali pri specifični skupini prebivalstva, kar je mogoče dokazati s kliničnimi ali subkliničnimi dokazi o pomanjkanju ali pokazati z ocenjeno nizko ravnjo vnosa hranilnih snovi, ali

| b) | možnosti izboljšanja prehrambnega stanja prebivalstva in/ali odprave možnih pomanjkanj pri prehrambnem vnosu vitaminov ali mineralov zaradi sprememb prehrambnih navad, ali |
| --- | --- |

b)

možnosti izboljšanja prehrambnega stanja prebivalstva in/ali odprave možnih pomanjkanj pri prehrambnem vnosu vitaminov ali mineralov zaradi sprememb prehrambnih navad, ali

| c) | napredka pri splošno sprejetih znanstvenih spoznanjih o vlogi vitaminov in mineralov v prehrani in posledičnih učinkih na zdravje; |
| --- | --- |

c)

napredka pri splošno sprejetih znanstvenih spoznanjih o vlogi vitaminov in mineralov v prehrani in posledičnih učinkih na zdravje;

| 5) | „nekatere druge snovi“ pomenijo biološko aktivne snovi, pridobljene z ekstrakcijo ali s sintezo, ki imajo dokazan fiziološki učinek in se jih lahko uporablja kot sestavino obogatenih živil in ki niso urejene z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. januarja 1997 v zvezi z novimi živili in novimi živilskimi sestavinami (8); |
| --- | --- |

5)

„nekatere druge snovi“ pomenijo biološko aktivne snovi, pridobljene z ekstrakcijo ali s sintezo, ki imajo dokazan fiziološki učinek in se jih lahko uporablja kot sestavino obogatenih živil in ki niso urejene z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. januarja 1997 v zvezi z novimi živili in novimi živilskimi sestavinami (8);

| 6) | „priporočen dnevni vnos“ pomeni količino, kakor je opredeljena v Uredbi (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (9), ki jo določi proizvajalec živil ob upoštevanju največjih količin, določenih v skladu z členom 7(1) te uredbe in priporočenih dnevnih količin za hranilne sestavine, določenih v Direktivi 90/496/EGS; |
| --- | --- |

6)

„priporočen dnevni vnos“ pomeni količino, kakor je opredeljena v Uredbi (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (9), ki jo določi proizvajalec živil ob upoštevanju največjih količin, določenih v skladu z členom 7(1) te uredbe in priporočenih dnevnih količin za hranilne sestavine, določenih v Direktivi 90/496/EGS;

| (7) | „Agencija“ pomeni Evropsko agencijo za varno hrano, ustanovljeno z Uredbo (ES) št. 178/2002. |
| --- | --- |

(7)

„Agencija“ pomeni Evropsko agencijo za varno hrano, ustanovljeno z Uredbo (ES) št. 178/2002.

POGLAVJE II

DODAJANJE VITAMINOV IN MINERALOV

Člen 3

Pogoji za dodajanje vitaminov in mineralov

1.   Živilom, za katera veljajo pravila, določena v tej uredbi, se lahko dodajo le vitamini in/ali minerali, ki so našteti v Prilogi I, v oblikah, naštetih v Prilogi II.

2.   Vitamini in minerali
  v obliki, ki je biorazpoložljiva človeškemu telesu,
  se lahko dodajo živilom le v naslednje namene:

| a) | ponovna vzpostavitev in/ali |
| --- | --- |

a)

ponovna vzpostavitev in/ali

| b) | enaka hranilna vrednost nadomestkov živil in/ali |
| --- | --- |

b)

enaka hranilna vrednost nadomestkov živil in/ali

| c) | obogatitev. |
| --- | --- |

c)

obogatitev.

3.
     
  Z dodajanjem vitaminov in mineralov živilom se ne sme zavajati ali prevarati potrošnika glede hranilne vrednosti živila, z označevanjem, predstavitvijo, oglaševanjem ali s samim dodatkom.

4.   Pravila za izvajanje za dodajanje vitaminov in mineralov živilom zaradi ohranjanja
  ali zagotavljanja
  in enakovrednosti hranilnih snovi v nadomestnih živilih se po potrebi sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 19(2) po pridobitvi mnenja Agencije. Pred določitvijo teh pravil se Komisija posvetuje z zainteresiranimi stranmi, zlasti z nosilci živilske dejavnosti in skupinami potrošnikov.

5.   Spremembe seznamov, omenjenih v odstavku 1, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 19(2).

Člen 4

Prehodne določbe

Z odstopanjem od člena 3(1) in do ... (10)
  lahko države članice na svojem ozemlju dovolijo uporabo vitaminov in mineralov, ki niso navedeni v Prilogi I ali niso med oblikami, navedenimi v Prilogi II, če:

| a) | se zadevna snov uporablja za dodajanje živilom, ki se tržijo v Skupnosti na dan začetka veljavnosti te uredbe, |
| --- | --- |

a)

se zadevna snov uporablja za dodajanje živilom, ki se tržijo v Skupnosti na dan začetka veljavnosti te uredbe,

| (b) | Agencija ni podala odklonilnega mnenja v zvezi z uporabo te snovi ali njeno uporabo v tej obliki pri proizvodnji živila na podlagi dokumentacije, ki podpira uporabo zadevne snovi in bo Komisiji s strani države članice predložena najpozneje ... (11)
  . |
| --- | --- |

(b)

Agencija ni podala odklonilnega mnenja v zvezi z uporabo te snovi ali njeno uporabo v tej obliki pri proizvodnji živila na podlagi dokumentacije, ki podpira uporabo zadevne snovi in bo Komisiji s strani države članice predložena najpozneje ... (11)
  .

Države članice obvestijo Komisijo o dovoljeni uporabi vitaminov in mineralov na njihovem ozemlju, čeprav niso našteti v Prilogi I, ali v oblikah, ki niso naštete v Prilogi II. Komisija da te podatke na voljo javnosti.

Med prehodnim obdobjem
  lahko
  druge
  države članice,
  na podlagi javne varnosti in
  v skladu s pravili Pogodbe, nadaljujejo z uporabo obstoječih nacionalnih omejitev ali prepovedi trgovanja z živili z dodanimi vitamini in minerali, ki niso vključeni na seznam v Prilogi I, ali v oblikah, ki niso navedene v Prilogi II.
  Države članice obveščajo Komisijo o vsaki takšni nacionalni omejitvi ali prepovedi in Komisija da takšne podatke na voljo javnosti.

Člen 5

Omejitve dodajanja vitaminov in mineralov

Vitamini in minerali se ne smejo dodati:

| a) | svežim nepredelanim proizvodom, vključno s sadjem, zelenjavo, mesom, perutnino in ribami, vendar ne le njim; |
| --- | --- |

a)

svežim nepredelanim proizvodom, vključno s sadjem, zelenjavo, mesom, perutnino in ribami, vendar ne le njim;

| b) | pijačam, ki vsebujejo več kot 1,2 vol.% alkohola,
  razen in z odstopanjem od člena 3(2) proizvodom:










  i) | iz člena 44(6) in (13) Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (12); in |
| --- | --- | --- |

b)

pijačam, ki vsebujejo več kot 1,2 vol.% alkohola,
  razen in z odstopanjem od člena 3(2) proizvodom:

i)

iz člena 44(6) in (13) Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (12); in

| ii) | ki so se tržila pred sprejetjem te uredbe; in |
| --- | --- |

ii)

ki so se tržila pred sprejetjem te uredbe; in

| iii) | o katerih je država članica uradno obvestila Komisijo v šestih mesecih od začetka veljavnosti te uredbe, |
| --- | --- |

iii)

o katerih je država članica uradno obvestila Komisijo v šestih mesecih od začetka veljavnosti te uredbe,

in če ni navedbe hranilne vrednosti ali zdravstvene navedbe.

Dodatna živila ali kategorije živil, katerim se ne smejo dodajati
  zlasti
  vitamini in minerali, se lahko določijo v skladu s postopkom iz člena 19(2) v skladu z znanstvenimi dokazi in glede na znanstvene dokaze,
  če obstaja nevarnost za javno zdravje
  .

Člen 6

Merila čistosti

1.   Merila čistosti za snovi, ki so navedene v Prilogi II, se sprejmejo
  najpozneje do ... (13)

  v skladu s postopkom iz člena 19(2), razen kjer se uporabljajo na podlagi odstavka 2.

2.   Za snovi, navedene v Prilogi II, ki se uporabljajo v proizvodnji živil za namene, ki niso obravnavani v tej uredbi, se uporabljajo merila čistosti, določena z zakonodajo Skupnosti.

3.   Za tiste snovi, navedene v Prilogi II, za katere merila čistosti niso določena z zakonodajo Skupnosti, in dokler taka zakonodaja ni sprejeta, se uporabljajo splošno sprejemljiva merila čistosti, ki jih priporočajo mednarodni organi, lahko pa se ohranijo tudi nacionalni predpisi, ki določajo strožja merila čistosti.

Člen 7

Največje in najmanjše količine

1.   Ko se vitamini in minerali dodajo živilom za namene, opredeljene v členu 3(2), skupna vsebnost vitamina ali minerala, ki je - ne glede na namen - prisotna v živilu ob času nakupa ne sme presegati vsebnosti, ki bodo določene
  najpozneje do ... (13)

  . Za koncentrirane ali dehidrirane proizvode veljajo mejne vrednosti, ki bodo določene za živila ob času, ko so bila v skladu z navodili proizvajalca pripravljena za uživanje.

Največje količine vitaminov in mineralov, navedenih v prvem pododstavku, in vsi pogoji, ki omejujejo ali prepovedujejo dodajanje določenega vitamina ali minerala živilu ali kategoriji živil, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 19(2).

2.   Največje količine iz odstavka 1, se določijo ob upoštevanju:

| a) | zgornje varne ravni vitaminov in mineralov, določene z znanstveno oceno tveganja na podlagi splošno sprejemljivih znanstvenih podatkov, ob upoštevanju, kakor je primerno, različnih stopenj občutljivosti različnih skupin potrošnikov; |
| --- | --- |

a)

zgornje varne ravni vitaminov in mineralov, določene z znanstveno oceno tveganja na podlagi splošno sprejemljivih znanstvenih podatkov, ob upoštevanju, kakor je primerno, različnih stopenj občutljivosti različnih skupin potrošnikov;

| b) | vnosa vitaminov in mineralov iz drugih prehranskih virov
  , vključno s prehranskimi dopolnili; |
| --- | --- |

b)

vnosa vitaminov in mineralov iz drugih prehranskih virov
  , vključno s prehranskimi dopolnili;

| c) | delež posameznih proizvodov v celotni prehrani prebivalstva na splošno ali v nekaterih podskupinah prebivalstva. |
| --- | --- |

c)

delež posameznih proizvodov v celotni prehrani prebivalstva na splošno ali v nekaterih podskupinah prebivalstva.

3.   Pri določanju najvišjih ravni iz odstavka 1, se ustrezno upošteva tudi referenčni vnos vitaminov in mineralov za prebivalstvo.

4.   Po določitvi v odstavku 1 navedenih najvišjih ravni vitaminov in mineralov, katerih referenčni vnos s strani prebivalstva je blizu zgornje varne ravni, se po potrebi upošteva tudi naslednje:

| a) | zahteve po dodajanju nekaterih vitaminov ali mineralov živilom zaradi ponovne vzpostavitve in/ali zaradi enake hranilne vrednosti nadomestka živila; |
| --- | --- |

a)

zahteve po dodajanju nekaterih vitaminov ali mineralov živilom zaradi ponovne vzpostavitve in/ali zaradi enake hranilne vrednosti nadomestka živila;

| b) | delež posameznih proizvodov v celotni prehrani prebivalstva na splošno ali nekaterih skupin
  prebivalstva. |
| --- | --- |

b)

delež posameznih proizvodov v celotni prehrani prebivalstva na splošno ali nekaterih skupin
  prebivalstva.

5.   Posledica dodajanja vitamina ali minerala k živilu za dosego obogatitve je prisotnost tega vitamina ali minerala v živilu vsaj v znatni količini,
  tj. 15% referenčne vrednosti hranilne snovi na 100 g (trdne snovi), ali 7,5% referenčne vrednosti hranilne snovi na 100 ml (tekočine), ali 5% referenčne vrednosti hranilne snovi na 100 kcal (12% referenčne vrednosti hranilne snovi 1MJ), ali 15% referenčne vrednosti hranilne snovi na porcijo
  . Najmanjše količine, vključno z vsemi nižjimi količinami, se z odstopanjem od znatnih količin, navedenih zgoraj, za določena živila ali kategorije živil sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 19(2).

Člen 8

Priporočena dnevna količina za vitamine in minerale

Komisija, ob upoštevanju najnovejših znanstvenih spoznanj in mednarodnih priporočil, brez odlašanja, vendar pa najpozneje do ... (14) določi priporočene dnevne količine za vse vitamine in minerale, ki so navedeni v Prilogah I in II.

Člen 9

Označevanje, predstavitev in oglaševanje

1.   Označevanje, predstavljanje in oglaševanje živil z dodanimi vitamini in minerali ne vsebuje nobenega podatka, ki trdi ali nakazuje, da uravnotežena in raznolika prehrana ne nudi primernih količin hranilnih
  snovi.

2.   
  Označevanje
  hranilne vrednosti proizvodov, ki so jim bili dodani vitamini in minerali in jih ureja ta uredba, je obvezna. Treba je navesti podatke:

| a) | podatke
  navedene v skupini 2 člena 4(1) Direktive
  90/496/EGS; |
| --- | --- |

a)

podatke
  navedene v skupini 2 člena 4(1) Direktive
  90/496/EGS;

| b) | skupno
  vsebnost vitaminov in mineralov, ki so dodani živilom.
  Podatki o vitaminih in mineralih, izraženi na 100 g ali 100 ml proizvoda, kakor je navedeno v členu 6(2) Direktive 90/496/EGS, bi morali biti podani tudi na velikost vnosa (količine na obrok) v absolutnih vrednostih in kot odstotek priporočene dnevne količine; |
| --- | --- |

b)

skupno
  vsebnost vitaminov in mineralov, ki so dodani živilom.
  Podatki o vitaminih in mineralih, izraženi na 100 g ali 100 ml proizvoda, kakor je navedeno v členu 6(2) Direktive 90/496/EGS, bi morali biti podani tudi na velikost vnosa (količine na obrok) v absolutnih vrednostih in kot odstotek priporočene dnevne količine;

| c) | priporočilo proizvajalca o dnevnem vnosu proizvoda - kjer je to primerno in se enostavno izpelje iz obrokov; |
| --- | --- |

c)

priporočilo proizvajalca o dnevnem vnosu proizvoda - kjer je to primerno in se enostavno izpelje iz obrokov;

| d) | opozorilo, da navedena priporočena dnevna količina ne sme biti presežena. |
| --- | --- |

d)

opozorilo, da navedena priporočena dnevna količina ne sme biti presežena.

3.   Tačlen se uporablja brez poseganja v Direktivo 2000/13/ES, Uredbo (ES) št. .../... [o navedbah hranilne vrednosti in zdravstvenih navedbah na živilih] in druge določbe živilske zakonodaje, ki se uporabljajo za določene kategorije živil.

4.   Pravila za izvajanje tega člena se lahko določijo v skladu s postopkom iz člena 19(2).

Člen 10

Obvezno dodajanje vitaminov in mineralov

1.   Določbe Skupnosti, ki veljajo za specifična živila ali kategorije živil, lahko urejajo obvezno dodajanje vitaminov in mineralov. Tovrstne določbe so sicer v skladu z določili te uredbe, razen če so predvidena posebna odstopanja.

2.   Kjer predpisi Skupnosti niso na voljo, lahko države članice sprejmejo določbe o obveznem dodajanju vitaminov in mineralov določenim živilom ali kategorijam živil v skladu s postopkom iz člena 17.

Države članice najpozneje v ... (15)
  obvestijo Komisijo o že obstoječih ustreznih nacionalnih predpisih.
  Komisija te podatke objavi.

POGLAVJE III

DODAJANJE NEKATERIH DRUGIH SNOVI

Člen 11

Uradno obvestilo o snoveh ali sestavinah, ki jih uporabljajo države članice

Države članice najpozneje v ... (16) uradno obvestijo Komisijo o snoveh ali sestavinah, ki se na njihovem ozemlju uporabljajo za obogatitev živil in o snoveh, ki niso vitamini ali minerali, ki jih ta lahko vsebujejo. Komisija posreduje te podatke Agenciji in objavi predložena sporočila.

Člen 12

Snovi z omejeno uporabo, prepovedane snovi ali snovi, ki jih preveri Skupnost

1.
     
  Če Komisija ali država članica meni, da dodatek snovi, ki ne sodi med vitamine ali minerale, ali sestavine, ki vsebuje drugo snov kot vitamine ali minerale, lahko privede do zaužitja večje količine te snovi, kot se običajno zaužije v normalnih pogojih ob uravnoteženi in raznoliki prehrani, o tem druga drugo nemudoma uradno obvesti.

2.
     
  Komisija sprejme odločitev za vsak primer po obvezni oceni razpoložljivih podatkov s strani Agencije v skladu s postopkom iz člena 19(2) in snov doda v Prilogo III.

Če se izkaže, da snov škoduje zdravju, se:

| a) | doda v del A Priloge III in prepove dodajanje te snovi živilom ali njena uporaba v proizvodnji živil; ali |
| --- | --- |

a)

doda v del A Priloge III in prepove dodajanje te snovi živilom ali njena uporaba v proizvodnji živil; ali

| b) | doda v del B Priloge III in se dovoli dodajanje te snovi živilom ali njena uporaba v proizvodnji živil le pod tam navedenimi pogoji in mejnimi vrednostmi. V ta namen Agencija določi mejne vrednosti za te snovi. |
| --- | --- |

b)

doda v del B Priloge III in se dovoli dodajanje te snovi živilom ali njena uporaba v proizvodnji živil le pod tam navedenimi pogoji in mejnimi vrednostmi. V ta namen Agencija določi mejne vrednosti za te snovi.

Če se po gornji oceni izkaže, da uporaba snovi lahko škoduje zdravju, vendar za to ni znanstvenih dokazov, se snov v skladu s postopkom iz člena 19(2) doda v del C Priloge III.

3.
     
  Predpisi Skupnosti, ki se uporabljajo za določena živila, lahko omejujejo ali prepovedujejo uporabo nekaterih snovi poleg snovi, določenih v tej uredbi. Kadar predpisov Skupnosti ni, lahko države članice sprejmejo takšne prepovedi ali omejitve v skladu s postopkom iz člena 17.

4.
     
  Proizvajalci živil ali druge interesne skupine lahko Agenciji predložijo znanstvene podatke, na podlagi katerih se dokaže varnost snovi iz dela C Priloge III za uporabo v živilu ali kategoriji živil in pojasni namen uporabe.

5.
     
  V štirih letih od dne, ko je bila snov dodana v del C Priloge III, se v skladu s postopkom iz člena 19(2) in ob upoštevanju mnenja Agencije o dokumentaciji, ki je v skladu z odstavkom 4 predložena za ocenjevanje, sprejme odločitev o tem, ali se dovoli splošna uporaba snovi, navedene v delu C Priloge III, ali se snov, če je to primerno, doda na seznam v del A ali B Priloge III.

Člen 13

Označevanje, predstavljanje in oglaševanje

1.
     
  Označevanje, predstavljanje in oglaševanje živil z dodanimi nekaterimi drugimi snovmi ne sme vsebovati podatka, ki trdi ali nakazuje, da uravnotežena in preventivna prehrana z običajnimi živili ni potrebna.

2.
     
  Označevanje, predstavljanje in oglaševanje živil z dodanimi nekaterimi drugimi snovmi ne sme zavajati potrošnika ali ga prevarati v zvezi s prehrambeno vrednostjo, ki bi jo živilo lahko imelo na podlagi dodanih hranilnih snovi.

3.
     
  Na označbi proizvodov, ki so jim bile dodane nekatere druge snovi, se lahko doda podatek o tem dodatku med navedene pogoje v zvezi s podatki o hranilni vrednosti in koristi za zdravje v skladu z Uredbo (ES) št .../... [o navedbah hranilne vrednosti in zdravstvenih navedbah na živilih].

4.
     
  Označba hranilne vrednosti proizvodov, ki so jim bile dodane nekatere druge snovi in sodijo v področje uporabe te uredbe, je obvezna. Treba je navesti podatke:

| a) | podatke, opredeljene v skupini 2 člena 4(1) Direktive 90/496/EGS; |
| --- | --- |

a)

podatke, opredeljene v skupini 2 člena 4(1) Direktive 90/496/EGS;

| b) | skupno vsebnost snovi, ki so dodane živilom. Podatki o vitaminih in mineralih, izraženi na 100 g ali 100 ml proizvoda, kakor je navedeno v členu 6(2) Direktive 90/496/EGS, bi morali biti podani tudi na velikost vnosa (količine na obrok) v absolutnih vrednostih in kot odstotek priporočene dnevne količine; |
| --- | --- |

b)

skupno vsebnost snovi, ki so dodane živilom. Podatki o vitaminih in mineralih, izraženi na 100 g ali 100 ml proizvoda, kakor je navedeno v členu 6(2) Direktive 90/496/EGS, bi morali biti podani tudi na velikost vnosa (količine na obrok) v absolutnih vrednostih in kot odstotek priporočene dnevne količine;

| c) | priporočilo proizvajalca o dnevnem vnosu proizvoda - kjer je to primerno in se enostavno izpelje iz obrokov; |
| --- | --- |

c)

priporočilo proizvajalca o dnevnem vnosu proizvoda - kjer je to primerno in se enostavno izpelje iz obrokov;

| d) | opozorilo, da navedena priporočena dnevna količina ne sme biti presežena. |
| --- | --- |

d)

opozorilo, da navedena priporočena dnevna količina ne sme biti presežena.

5.
     
  Ta člen se uporablja brez poseganja v Direktivo 2000/13/ES, Uredbo (ES) št.../... [o navedbah hranilne vrednosti in zdravstvenih navedbah na živilih] ter v druge določbe zakonodaje o živilih, ki se uporablja za posamične kategorije živil.

6.
     
  Določbe o izvajanju tega člena se po potrebi podrobneje opredelijo po postopku iz člena 19(2).

Člen 14

Priporočena dnevna količina in gornje varne mejne vrednosti za nekatere druge snovi

Za nekatere druge snovi, ki so navedene v delih B ali C Priloge III, se določijo priporočene dnevne količine in gornje varne mejne vrednosti. Člen 7 se uporablja smiselno.

POGLAVJE IV

SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 15

Register Skupnosti

1.   Komisija vzpostavi in vodi register Skupnosti v zvezi z dodajanjem vitaminov, mineralov in nekaterih drugih snovi živilom, v nadaljevanju „register“.

2.   Register vsebuje:

| a) | vitamine in minerale, ki se lahko dodajo živilom v skladu s Prilogo II, |
| --- | --- |

a)

vitamine in minerale, ki se lahko dodajo živilom v skladu s Prilogo II,

| b) | vitaminske spojine in mineralne snovi, ki se lahko dodajo živilom v skladu s Prilogo II, |
| --- | --- |

b)

vitaminske spojine in mineralne snovi, ki se lahko dodajo živilom v skladu s Prilogo II,

| c) | največje in najmanjše količine vitaminov in mineralov, ki se lahko dodajo živilom in ki so določene v skladu s členom 7, |
| --- | --- |

c)

največje in najmanjše količine vitaminov in mineralov, ki se lahko dodajo živilom in ki so določene v skladu s členom 7,

| d) | informacije o obveznem dodajanju vitaminov in mineralov iz člena 10, |
| --- | --- |

d)

informacije o obveznem dodajanju vitaminov in mineralov iz člena 10,

| e) | snovi, za katere je bila predložena dokumentacija v skladu s točko (b) prvega odstavka člena 4, |
| --- | --- |

e)

snovi, za katere je bila predložena dokumentacija v skladu s točko (b) prvega odstavka člena 4,

| f) | podatke o snoveh iz Priloge III in razloge za njihovo vključitev, |
| --- | --- |

f)

podatke o snoveh iz Priloge III in razloge za njihovo vključitev,

| g) | seznam vitaminov, mineralov in nekaterih drugih snovi, katerih dodajanje je na podlagi nacionalnih določb obvezno v skladu s členom 10, |
| --- | --- |

g)

seznam vitaminov, mineralov in nekaterih drugih snovi, katerih dodajanje je na podlagi nacionalnih določb obvezno v skladu s členom 10,

| h) | seznam snovi, katerih dodajanje je prepovedano ali omejeno na nacionalno raven v skladu s pododstavkom 3 člena 4. |
| --- | --- |

h)

seznam snovi, katerih dodajanje je prepovedano ali omejeno na nacionalno raven v skladu s pododstavkom 3 člena 4.

3.   Register je na voljo javnosti.

Člen 16

Nacionalne določbe

1.
     Brez poseganja v
  odstavek 2
  , države članice ne morejo omejevati ali prepovedati trgovanja z živili, ki so v skladu s to uredbo in predpisi Skupnosti, ki so bili sprejeti za njeno
  izvajanje.

2.
     
  Ta uredba ne vpliva na pravico držav članic, da ohranijo ali uvedejo, v skladu s Pogodbo, še zlasti členoma 28 in 30 Pogodbe, strožje predpise o dodajanju vitaminov, mineralov in nekaterih drugih snovi, ki niso nujne za varovanje javnega zdravja in niso v nasprotju s to uredbo.

3.
     
  Države članice najpozneje v ... (17) Komisijo uradno obvestijo o obstoječih nacionalnih predpisih.

Člen 17

Postopek obveščanja

1.   Pri sklicevanju na ta člen se uporablja postopek, določen v odstavkih 2, 3 in 4.

2.   Če država članica meni, da je treba sprejeti novo zakonodajo, obvesti o predvidenih ukrepih Komisijo ter ostale države članice in poda razloge, ki jih opravičujejo.

3.   Komisija se posvetuje s Stalnim odborom za prehranjevalno verigo in zdravje živali, ustanovljenim s členom 58(1) Uredbe (ES) št.
  178/2002 in
  poda mnenje o predvidenih ukrepih.

4.   Zadevna država članica lahko predvidene ukrepe sprejme po preteku šestih mesecev po obvestilu iz odstavka 2, in pod pogojem, da mnenje Komisije ni negativno.

Če je mnenje Komisije negativno, je treba v skladu s postopkom iz člena 19(2) in pred iztekom roka iz prvega pododstavka tega odstavka ugotoviti, če je predvidene ukrepe mogoče izvajati. Komisija lahko za predvidene ukrepe zahteva nekatere spremembe.

Člen 18

Zaščitni ukrepi

1.   Če ima država članica resne razloge za mnenje, da določen proizvod ogroža človeško zdravje, čeprav je v skladu s to uredbo, lahko ta država članica na svojem ozemlju začasno prekine ali omeji izvajanje zadevnih določb.

O tem nemudoma obvesti druge države članice in Komisijo ter navede vzroke za svojo odločitev.

2.   Odločitev se sprejme v skladu s postopkom iz člena 19(2) po pridobitvi mnenja Agencije, kadar je to primerno.

Komisija lahko postopek začne na lastno pobudo.

3.   Država članica iz odstavka 1 lahko začasno prekinitev ali omejitev ohrani, dokler ni obveščena o odločitvi iz člena 2.

Člen 19

Postopek odbora

1.   Komisiji pomaga odbor iz člena 17(3), ki bo upošteval mnenje Agencije.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

Člen 20

Nadzor

Države članice
  lahko izključno iz razloga olajšanja
  učinkovitosti nadzora nad živili, ki so jim bili dodani vitamini in minerali, in nad takšnimi živili, ki vsebujejo snovi iz delov B ali C Priloge III, zahtevajo, da proizvajalec proizvoda ali kdor je na njihovem območju odgovoren za dajanje na trg, pristojnemu organu sporoči dajanje na trg, tako da mu predloži vzorec etikete, ki bo uporabljena na proizvodu.

Države članice posredujejo te podatke Komisiji in Agenciji.

Komisija da te podatke na voljo javnosti.

Člen 21

Ocenjevanje

Najpozneje do ... (18)
  Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o učinkih izvajanja te uredbe, zlasti glede razvoja trga živil, ki so jim bili dodani vitamini in minerali, njihovega uživanja, vnosa hranilnih snovi s strani prebivalstva in sprememb prehrambnih navad, skupaj s predlogi sprememb te uredbe, ki so po mnenju Komisije potrebne. Ustrezno s tem države članice Komisiji predložijo potrebne ustrezne podatke do ... (19)
  .

Člen 22

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Uporablja se od ... (20)
  .

Živila, dana na trg ali označena pred ... (21), ki niso v skladu s to uredbo, se smejo tržiti do ... (22)
  .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ..., ...

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 112, 30.4.2004, str. 44

  .

1

C 112, 30.4.2004, str. 44

.

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2005.

2

Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2005.

(3)  UL L 183, 12.7.2002, str. 51.

3

(4)  UL L 109, 6.5.2000, str. 29. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/89/ES (UL L 308, 25.11.2003, str. 15).

4

Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/89/ES (UL L 308, 25.11.2003, str. 15).

(5)  UL [...].

5

(6)  UL L 276, 6.10.1990, str. 40. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

6

Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

(7)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

7

(8)  UL L 43, 14.2.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

8

(9)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1642/2003 (UL L 245, 29.9.2003, str. 4).

9

(10)  Tri leta po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

10

Tri leta

(11)  18 mesecev po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

11

18 mesecev

(12)  UL L 179, 14.7.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 709/2004 (UL L 111, 17.4.2004, str. 21).

12

(13)  Dan začetka veljavnosti te uredbe.

13

(14)  Dan začetka veljavnosti te uredbe.

14

(15)  Šest mesecev po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

15

(16)  18 mesecev po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

16

(17)  Šest mesecev po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

17

(18)  Prvi dan šestega meseca po objavi te uredbe + 6 let.

18

(19)  Prvi dan šestega meseca po objavi te uredbe + 5 let.

19

(20)  Prvi dan šestega meseca po objavi te uredbe.

20

(21)  Prvi dan šestega meseca po objavi te uredbe.

21

(22)  Zadnji dan sedemnajstega meseca po objavi te uredbe.

22

PRILOGA I

VITAMINI IN MINERALI, KI SE SMEJO DODATI ŽIVILOM

1.   VITAMINI

Vitamin A

Vitamin D

Vitamin E

Vitamin K

Vitamin B1

Vitamin B2

Niacin

Pantotenska kislina

Vitamin B6

Folna kislina

Vitamin B12

Biotin

Vitamin C

2.   MINERALI

Kalcij

Magnezij

Železo

Baker

Jod

Cink

Mangan

Natrij

Kalij

Selen

Krom

Molibden

Klorid

Fosfor

PRILOGA II

VITAMINSKE SPOJINE IN MINERALNE SNOVI, KI SE SMEJO DODATI ŽIVILOM

1.   VITAMINSKE SPOJINE

VITAMIN A

| — | retinol |
| --- | --- |

—

retinol

| — | retinil acetat |
| --- | --- |

—

retinil acetat

| — | retinil palmitat |
| --- | --- |

—

retinil palmitat

| — | beta-karoten |
| --- | --- |

—

beta-karoten

VITAMIN D

| — | holekalciferol |
| --- | --- |

—

holekalciferol

| — | ergokalciferol |
| --- | --- |

—

ergokalciferol

VITAMIN E

| — | D-alfa-tokoferol |
| --- | --- |

—

D-alfa-tokoferol

| — | DL-alfa-tokoferol |
| --- | --- |

—

DL-alfa-tokoferol

| — | D-alfa-tokoferil acetat |
| --- | --- |

—

D-alfa-tokoferil acetat

| — | DL-alfa-tokoferil acetat |
| --- | --- |

—

DL-alfa-tokoferil acetat

| — | D-alfa-tokoferil kisli sukcinat |
| --- | --- |

—

D-alfa-tokoferil kisli sukcinat

VITAMIN K

| — | filokinon (fitomenadion) |
| --- | --- |

—

filokinon (fitomenadion)

VITAMIN B1

| — | tiamin hidroklorid |
| --- | --- |

—

tiamin hidroklorid

| — | tiamin mononitrat |
| --- | --- |

—

tiamin mononitrat

VITAMIN B2

| — | riboflavin |
| --- | --- |

—

riboflavin

| — | natrijev riboflavin 5'-fosfat |
| --- | --- |

—

natrijev riboflavin 5'-fosfat

NIACIN

| — | nikotinska kislina |
| --- | --- |

—

nikotinska kislina

| — | nikotinamid |
| --- | --- |

—

nikotinamid

PANTOTENSKA KISLINA

| — | kalcijev D-pantotenat |
| --- | --- |

—

kalcijev D-pantotenat

| — | natrijev D-pantotenat |
| --- | --- |

—

natrijev D-pantotenat

| — | dekspantenol |
| --- | --- |

—

dekspantenol

VITAMIN B6

| — | piridoksin hidroklorid |
| --- | --- |

—

piridoksin hidroklorid

| — | piridoksin-5'-fosfat |
| --- | --- |

—

piridoksin-5'-fosfat

| — | piridoksin dipalmitat |
| --- | --- |

—

piridoksin dipalmitat

FOLNA KISLINA

| — | pteroilmonoglutaminska kislina |
| --- | --- |

—

pteroilmonoglutaminska kislina

VITAMIN B12

| — | cianokobalamin |
| --- | --- |

—

cianokobalamin

| — | hidroksikobalamin |
| --- | --- |

—

hidroksikobalamin

BIOTIN

| — | D-biotin |
| --- | --- |

—

D-biotin

VITAMIN C

| — | L-askorbinska kislina |
| --- | --- |

—

L-askorbinska kislina

| — | natrijev-L-askorbat |
| --- | --- |

—

natrijev-L-askorbat

| — | kalcijev-L-askorbat |
| --- | --- |

—

kalcijev-L-askorbat

| — | kalijev-L-askorbat |
| --- | --- |

—

kalijev-L-askorbat

| — | L-askorbil 6-palmitat |
| --- | --- |

—

L-askorbil 6-palmitat

2.   MINERALNE SNOVI

kalcijev karbonat

kalcijev klorid

kalcijeve soli citronske kisline

kalcijev glukonat

kalcijev glicerofosfat

kalcijev laktat

kalcijeve soli ortofosforne kisline

kalcijev hidroksid

kalcijev oksid

magnezijev acetat

magnezijev karbonat

magnezijev klorid

magnezijeve soli citronske kisline

magnezijev glukonat

magnezijev glicerofosfat

magnezijeve soli ortofosforne kisline

magnezijev laktat

magnezijev hidroksid

magnezijev oksid

magnezijev sulfat

železov karbonat

železov citrat

železov amonijev citrat

železov glukonat

železov fumarat

natrijev železov difosfat

železov laktat

železov sulfat

železov difosfat (železov pirofosfat)

železov saharat

elementarno železo (karbonil + elektrolitski + z reduciranim vodikom)

bakrov karbonat

bakrov citrat

bakrov glukonat

bakrov sulfat

kompleks lizina z bakrom

natrijev jodid

natrijev jodat

kalijev jodid

kalijev jodat

cinkov acetat

cinkov klorid

cinkov citrat

cinkov glukonat

cinkov laktat

cinkov oksid

cinkov karbonat

cinkov sulfat

manganov karbonat

manganov klorid

manganov citrat

manganov glukonat

manganov glicerofosfat

manganov sulfat

natrijev bikarbonat

natrijev karbonat

natrijev klorid

natrijev citrat

natrijev glukonat

natrijev laktat

natrijev hidroksid

natrijeve soli ortofosforne kisline

kalijev bikarbonat

kalijev karbonat

kalijev klorid

kalijev citrat

kalijev glukonat

kalijev glicerofosfat

kalijev laktat

kalijev hidroksid

kalijeve soli ortofosforne kisline

natrijev selenat

natrijev hidro selenit

natrijev selenit

kromov (III) klorid in njegov heksahidrat

kromov (III) sulfat in njegov heksahidrat

ammonium molibdat (molibden (VI)

natrijev molibdat (molibden (VI))

kalijev fluorid

natrijev fluorid

kalcijev sulfat

kalijev fosfat

natrijev fosfat

piridoksin dipalmitat

PRILOGA III

SNOVI, KATERIH UPORABA V ŽIVILIH JE PREPOVEDANA ALI POGOJENA

Del A — Prepovedane snovi

Del B — Omejene snovi

Del C — Snovi pod nadzorom Skupnosti

P6_TA(2005)0203

Smernice politike zaposlovanja držav članic *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Odločbe Sveta o smernicah politike zaposlovanja držav članic (KOM(2005)0141 — C6-0111/2005 — 2005/0057(CNS))

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2005)0141) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2005)0141) (1),

| — | ob upoštevanju člena 128 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0111/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0111/2005),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0149/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0149/2005),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopiti od besedila, kakor ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopiti od besedila, kakor ga je odobril Parlament;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava predlog Komisije bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava predlog Komisije bistveno spremeniti;

| 5. | naroči predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBE PARLAMENTA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Uvodna izjava 1 a (novo) |
| | (1a) Ker mora zgradba celostnih smernic imeti za posledico večjo učinkovitost Lizbonske strategije, ob upoštevanju ekonomske, družbene in okoljske politike. |
| Sprememba 2 |
| Uvodna izjava 2 |
| (2) Evropski svet je na zasedanju v Lizboni leta 2000 uvedel strategijo, usmerjeno v trajnostno gospodarsko rast z več in boljšimi delovnimi mesti in močnejšo socialno kohezijo ter z
  dolgoročnimi ciljnimi stopnjami zaposlovanja
  , vendar so rezultati po petih letih
  različni
  ; | (2) Evropski svet je na zasedanju v Lizboni leta 2000 uvedel strategijo, usmerjeno v trajnostno gospodarsko rast z več in
  kakovostno
  boljšimi delovnimi mesti, močnejšo socialno kohezijo
  in vključenostjo
  ter s
  ciljem polne zaposlenosti na dolgi rok
  , vendar
  ti cilji
  po petih letih
  kljub temu niso doseženi; jasno je, da so potrebna večja prizadevanja za doseganje določenih ciljnih stopenj zaposlovanja do leta 2010
  . |
| Sprememba 3 |
| Uvodna izjava 3 |
| (3) Z integriranim svežnjem smernic za zaposlovanje in širših smernic ekonomskih politik se Lizbonska strategija znova osredotoča na
  rast
  in zaposlovanje.
  Evropska strategija zaposlovanja ima vodilno vlogo pri izvajanju ciljev zaposlovanja Lizbonske strategije
  . | (3) Z integriranim svežnjem smernic za zaposlovanje in širših smernic ekonomskih politik se lizbonska strategija znova osredotoča na
  trajnostni razvoj
  in zaposlovanje,
  pri čemer mora okoljska razsežnost zagotoviti nov zagon, kar omogoča doseganje njenih opredeljenih ciljev. Cilji zaposlovanja Lizbonske strategije, skupaj s cilji kohezije in socialne vključenosti ter s splošno enakostjo spolov in pristopom nediskriminacije, so podlaga Evropske strategije zaposlovanja. |
| Sprememba 4 |
| Uvodna izjava 4 |
| (4) V skladu s sklepi Evropskega sveta na spomladanskem zasedanju 22. in 23. marca 2005 se morajo cilji polne zaposlenosti, kakovosti delovnega mesta, produktivnosti dela in socialne kohezije odražati v jasno opredeljenih prednostnih nalogah:
  privabiti in obdržati
  več ljudi
  v zaposlitev in posodobiti sisteme socialne zaščite;
  izboljšati
  prilagodljivost
  delavcev in podjetij
  ter
  prožnost trgov dela; izboljšati naložbe v človeški kapital z boljšim izobraževanjem in strokovnim usposabljanjem. | (4) V skladu s sklepi Evropskega sveta na spomladanskem zasedanju 22. in 23. marca 2005 se morajo cilji polne zaposlenosti, kakovosti delovnega mesta, produktivnosti in varnosti dela, socialne kohezije
  in vključenosti
  odražati v jasno opredeljenih prednostnih nalogah:
  vključiti
  več ljudi
  na trg delovne sile, pospeševati enake možnosti ter usklajevanje dela in družinskega življenja
  ; izboljšati
  zaposljivost
  delavcev in
  organizacijsko prilagodljivost
  podjetij
  , s čimer se povečata
  prožnost
  in varnost
  trgov dela;
  spodbujati socialno vključenost s poklicno integracijo prikrajšanih delavcev, žensk, mladih in starejših,
  izboljšati naložbe v človeški kapital z boljšim izobraževanjem in strokovnim usposabljanjem
  , s posebnim poudarkom na inovacijah in tehnološkem razvoju. Vse to bo oblikovalo trdno podlago za modernizacijo in zagotavljanje trajnosti sistemov socialne zaščite
  . |
| Sprememba 5 |
| Uvodna izjava 5 |
| (5) Smernice za zaposlovanje je treba v celoti pregledati le vsake tri leta, v vmesnem triletnem obdobju do leta 2008
  pa mora njihovo posodabljanje ostati strogo omejeno
  . | (5) Smernice za zaposlovanje je treba v celoti pregledati le vsake tri leta
  ; izjemoma se lahko posodobijo
  v vmesnem triletnem obdobju do leta 2008. |
| Sprememba 6 |
| Uvodna izjava 6 |
| (6) Priporočila glede zaposlovanja, ki jih je Svet sprejel 14. oktobra 2004, še naprej ohranjajo svojo referenčno veljavo. | (6) Priporočila glede zaposlovanja, ki jih je Svet sprejel 14. oktobra 2004, še naprej ohranjajo svojo referenčno veljavo
  in so dopolnjena s tem dokumentom
  . |
| Sprememba 7 |
| Člen 2 |
| Države članice v svojih politikah zaposlovanja upoštevajo vse vidike smernic in o njih poročajo
  v nacionalnih programih Lizbonske strategije, ki jih predložijo letno
  . | Države članice v svojih politikah zaposlovanja upoštevajo vse vidike smernic,
  ki se jih v širšem pomenu razume kot skupek življenjskih vidikov socialne politike in politike zaposlovanja, ter
  poročajo
  o njihovem izvajanju in vplivih na splošno stopnjo zaposlenosti, zlasti na stopnjo zaposlenosti žensk in starejših. |
| Sprememba 8 |
| Priloga, oddelek 1, odstavek pred smernico 16 |
| Doseganje polne zaposlenosti ter zmanjševanje brezposelnosti in nedejavnosti s povečanjem povpraševanja po delovni sili in njene ponudbe je bistvenega pomena. To gre z roko v roki z izboljšanjem privlačnosti delovnih mest, kakovosti pri delu in rasti produktivnosti dela
  ter zmanjšanjem deleža zaposlenih, ki živijo pod pragom revščine
  . Sinergije med kakovostjo pri delu, produktivnostjo in zaposlovanjem bi bilo treba v celoti izkoristiti. Potrebno je odločno ukrepanje za okrepitev socialne vključenosti, preprečitev izključenosti iz trga dela in za podporo vključevanja zapostavljenih ljudi v zaposlovanje ter za zmanjšanje regionalnih razlik v smislu zaposlenosti, brezposelnosti in produktivnosti dela, zlasti v regijah, ki zaostajajo. Enake možnosti, boj proti diskriminaciji in vključevanje načela enakosti spolov so odločilni za napredek. | Doseganje polne zaposlenosti ter zmanjševanje brezposelnosti in nedejavnosti s povečanjem povpraševanja po delovni sili in njene ponudbe je bistvenega pomena. To gre z roko v roki z izboljšanjem privlačnosti delovnih mest, kakovosti pri delu in rasti produktivnosti dela,
  s čimer se prispeva h konkurenčnosti evropskega gospodarstva
  . Sinergije med kakovostjo pri delu, produktivnostjo in zaposlovanjem bi bilo treba v celoti izkoristiti. Potrebno je odločno ukrepanje
  z ustreznimi odločitvami
  za okrepitev socialne vključenosti, preprečitev izključenosti iz trga dela in za podporo vključevanja zapostavljenih ljudi,
  žensk, mladih in starejših ljudi
  v zaposlovanje ter za zmanjšanje regionalnih razlik v smislu zaposlenosti, brezposelnosti in produktivnosti dela, zlasti v regijah, ki zaostajajo. Enake možnosti,
  tudi med zakonitimi priseljenci in nepriseljenci,
  boj proti
  vsem vrstam
  diskriminacije in vključevanje načela enakosti spolov so odločilni za napredek
  na tem področju
  . |
| Sprememba 9 |
| Priloga, oddelek 1, odstavek pred smernico 17 |
| Dvig
  stopenj zaposlenosti je najučinkovitejše
  sredstvo
  za
  ustvarjanje gospodarske rasti in spodbujanje družbeno vključujočih gospodarstev
  , ki hkrati zagotavlja varnostne mreže za osebe, nezmožne za delo. Spodbujanje novega pristopa k zaposlitvi po življenjskih obdobjih in posodabljanje sistemov socialne zaščite za zagotovitev njihove ustreznosti, finančne vzdržnosti in odzivnosti na spreminjajoče se potrebe v družbi sta čedalje bolj potrebna zaradi pričakovanega upada delovno aktivnega prebivalstva. Posebno pozornost je treba nameniti
  reševanju
  stalnih vrzeli
  v zaposlovanju
  med ženskami in moškimi ter nizkih stopenj zaposlenosti starejših delavcev in mladih, kar je del novega medgeneracijskega pristopa.
  Lotiti se je treba reševanja nezaposlenosti mladih, ki je v povprečju dvakrat višja od celotne stopnje nezaposlenosti
  . Oblikovati je treba prave razmere za pospešitev napredka v zaposlovanju, ne glede na to, ali gre za prvo zaposlitev, vrnitev v zaposlitev po premoru ali željo po podaljšanju delovnega življenja. Izredno pomembni so kakovost delovnih mest, vključno s plačilom in dodatki, delovne razmere, varnost zagotovljenega delovnega mesta, dostop do vseživljenjskega učenja in poklicnega napredovanja, prav tako pa tudi podpora in spodbude, ki izhajajo iz sistemov socialne zaščite. Z izvajanjem Evropskega pakta za mlade je treba
  prispevati k pristopu k zaposlitvi po življenjskih obdobjih
  . | Gospodarska rast omogoča dvig
  stopenj zaposlenosti
  in
  je najučinkovitejše
  osnova
  za
  socialno ekonomijo, ki spodbuja socialno vključenost in
  hkrati zagotavlja varnostne mreže za osebe, nezmožne za delo. Spodbujanje novega pristopa k zaposlitvi po življenjskih obdobjih
  z možnostjo vseživljenskega učenja
  ter posodabljanje sistemov socialne zaščite za zagotovitev njihove ustreznosti, finančne vzdržnosti in odzivnosti na spreminjajoče se in nove potrebe v družbi sta čedalje bolj potrebna zaradi
  novih in spreminjajočih se potreb družbe, novih oblik marginalizacije, zlasti nasilja v družini, in
  pričakovanega upada delovno aktivnega prebivalstva.
  Treba je nameniti posebno pozornost in sprejeti ustrezne ukrepe za reševanje stalnih vrzeli v zvezi z delovno silo in plačami
  med ženskami in moškimi ter nizkih stopenj zaposlenosti starejših delavcev in mladih, kar je del novega medgeneracijskega pristopa. Oblikovati je treba prave razmere za pospešitev napredka v zaposlovanju, ne glede na to, ali gre za prvo zaposlitev, vrnitev v zaposlitev po premoru ali željo po podaljšanju delovnega življenja. Izredno pomembni so kakovost delovnih mest, vključno s plačilom in dodatki, delovne razmere,
  varnost in zdravje pri delu, zagotovljenost delovnega mesta, dostop do vseživljenjskega učenja in poklicnega napredovanja, prav tako pa tudi podpora in spodbude, ki izhajajo iz
  obdavčevanja in
  sistemov socialne zaščite. Z izvajanjem Evropskega pakta za mlade
  in usklajevanjem pobud, ki jih zagotavlja, je treba znatno prispevati k vključevanju mladih ljudi v delovno življenje in družbo, k solidarnosti med generacijami in k okrepitvi konkurenčnosti evropskega gospodarstva, ki temelji na sposobnostih, znanju in spoštovanju življenjskih obdobij. |
| Sprememba 10 |
| Priloga, oddelek 1, smernica 17 |
| Smernica:
  Spodbujanje pristopa k zaposlitvi po življenjskih obdobjih
  z obnovljenim prizadevanjem za izgradnjo poti zaposlovanja za mlade in zmanjševanje nezaposlenosti mladih; odločnim ukrepanjem za
  odpravo
  razlik med spoloma v zaposlovanju, brezposelnosti
  in
  plačilu; boljšo usklajenostjo med poklicnim in zasebnim življenjem,
  vključno
  z zagotavljanjem finančno dostopnega otroškega varstva in oskrbe za druge vzdrževane člane; sodobnimi pokojninskimi in zdravstvenimi sistemi, ki jim je treba zagotoviti ustreznost, finančno vzdržnost in odzivnost na spreminjajoče se potrebe s podpiranjem udeležbe v zaposlenosti in daljšega delovnega življenja, vključno z ustreznimi spodbudami za delo in odvračanje od predčasne upokojitve; podporo delovnim pogojem, ki spodbujajo aktivno staranje, (Integrirana smernica št. 17). Glej tudi integrirano smernico „Obvarovanje gospodarske vzdržnosti“ (št. 2). | Smernica.
  Prilagoditev dela različnim stopnjam življenja ljudi
  z: obnovljenim prizadevanjem za
  zagotovitev, da imajo mladi visoko kakovostno izobrazbo in poklicno usposabljanje, prilagojeno posameznikom, za
  izgradnjo poti zaposlovanja za mlade in zmanjševanje nezaposlenosti mladih; odločnim ukrepanjem za
  boj proti diskriminaciji na delovnem mestu, odpravi
  razlik med spoloma v zaposlovanju, brezposelnosti, plačilu
  in napredovanju in spodbujanjem zaposlovanja žensk, ki so žrtve nasilja v družini
  ; boljšo usklajenostjo med poklicnim in zasebnim življenjem
  , spodbujanjem enake delitve družinskih obveznosti, podpiranjem družin s starši samohranilci in uporabe prilagodljivih modelov zaposlovanja za ženske in moške, porodniškega dopusta in zlasti
  z zagotavljanjem finančno dostopnega otroškega varstva in oskrbe za druge vzdrževane člane
  v skladu s cilji, zastavljenimi na zasedanju Evropskega sveta v Barceloni leta 2002
  ; sodobnimi
  in izboljšanimi
  pokojninskimi in zdravstvenimi sistemi, ki jim je treba zagotoviti ustreznost, finančno vzdržnost in odzivnost na spreminjajoče se potrebe s podpiranjem udeležbe v zaposlenosti in
  , prostovoljno,
  daljšega delovnega življenja, vključno z ustreznimi spodbudami za delo in odvračanje od predčasne upokojitve; podporo delovnim pogojem, ki spodbujajo aktivno staranje, posebno
  postopni in prilagodljivi upokojitvi
  (Integrirana smernica št. 17). Glej tudi integrirano smernico „Obvarovanje gospodarske vzdržnosti“ (št. 2). |
| Sprememba 11 |
| Priloga, oddelek 1, odstavek pred smernico 18 |
| Olajšanje dostopa do zaposlitve za iskalce zaposlitve, preprečevanje brezposelnosti in zagotavljanje, da tisti, ki postanejo brezposelni, ostanejo tesno povezani s trgom dela in povečujejo svojo zaposljivost, so izredno pomembni za povečanje sodelovanja in boj proti socialni izključenosti. To zahteva premagovanje ovir za trg dela s pomočjo pri učinkovitem iskanju zaposlitve, olajšanje dostopa do usposabljanja in drugih aktivnih ukrepov trga dela ter zagotavljanje, da se delo izplača, pa tudi odstranjevanje pasti za brezposelnost, revščino in nedejavnost. Posebno pozornost je treba nameniti spodbujanju vključevanja zapostavljenih ljudi na trg dela, vključno s širjenjem socialnih storitev in socialnega gospodarstva. Razlike v brezposelnosti v primeru zapostavljenih ljudi ter tudi med državljani in nedržavljani EU so še vedno prevelike in bi jih bilo treba precej zmanjšati v skladu s posameznimi nacionalnimi cilji. Boj proti diskriminaciji, spodbujanje dostopa do zaposlitve za invalide ter vključevanje
  migrantov
  in manjšin so še zlasti pomembni. | Olajšanje dostopa do zaposlitve za iskalce zaposlitve, preprečevanje brezposelnosti in zagotavljanje, da tisti, ki postanejo brezposelni, ostanejo tesno povezani s trgom dela in povečujejo svojo zaposljivost, so izredno pomembni za povečanje sodelovanja
  družbe na trgu delovne sile
  in boj proti socialni izključenosti. To zahteva premagovanje ovir za trg dela s pomočjo pri učinkovitem iskanju zaposlitve, olajšanje dostopa do usposabljanja in drugih aktivnih ukrepov trga dela ter zagotavljanje, da se delo izplača, pa tudi odstranjevanje pasti za brezposelnost, revščino in nedejavnost. Posebno pozornost je treba nameniti spodbujanju vključevanja zapostavljenih ljudi na trg dela, vključno s širjenjem socialnih storitev in socialnega gospodarstva. Razlike v brezposelnosti v primeru zapostavljenih ljudi
  , žensk, mladih in starejših ljudi
  ter tudi med državljani in nedržavljani EU so še vedno prevelike in bi jih bilo treba precej zmanjšati v skladu s posameznimi nacionalnimi cilji. Boj proti diskriminaciji
  v delovnem življenju, zlasti v zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnega usposabljanja in napredovanja ter delovnimi pogoji
  , spodbujanje dostopa do zaposlitve za invalide ter vključevanje
  priseljencev
  in manjšin so še zlasti pomembni. |
| Sprememba 12 |
| Priloga, oddelek 1, smernica 18 |
| Smernica: Zagotavljanje
  socialno vključujočih
  trgov dela za iskalce zaposlitve in zapostavljene ljudi z
  aktivnimi in preventivnimi ukrepi trga dela,
  ki vključujejo zgodnje prepoznavanje potreb, pomoč pri iskanju zaposlitve, usmerjanje in usposabljanje kot del osebnih akcijskih načrtov, zagotavljanje socialnih storitev, potrebnih za podporo vključevanja zapostavljenih ljudi na trg dela in prispevanje k socialni in ozemeljski koheziji ter izkoreninjenju revščine, in s stalnimi pregledi davčnih sistemov in sistemov dajatev, vključno
  z upravljanjem in pogojenostjo dajatev
  ter zmanjšanjem visokih mejnih efektivnih davčnih stopenj, da se bo delo izplačalo in bo zagotovljena ustrezna raven socialne zaščite (Integrirana smernica št. 18). | Smernica: Zagotavljanje
  odprtih
  trgov dela za iskalce zaposlitve in zapostavljene ljudi,
  ženske, mlade ter starejše ljudi
  z aktivnimi
  ukrepi za zaposlovanje in
  preventivnimi ukrepi
  za boj proti brezposelnosti,
  ki vključujejo zgodnje prepoznavanje potreb,
  ukrepe za zagotavljanje novih virov zaposlovanja na področjih, kot so socialne in zdravstvene storitve, okolje ali nove tehnologije,
  pomoč pri iskanju zaposlitve, usmerjanje, usposabljanje in
  preusposabljanje
  kot del osebnih akcijskih načrtov, zagotavljanje socialnih storitev, potrebnih za podporo vključevanja zapostavljenih ljudi na trg dela in prispevanje k socialni in ozemeljski koheziji ter izkoreninjenju revščine,
  s spodbujanjem razvoja sodelovanja in prostovoljnega dela
  in s stalnimi pregledi davčnih sistemov in sistemov dajatev, vključno z
  vključenimi merili in njihovim upravljanjem
  ter zmanjšanjem visokih mejnih efektivnih davčnih stopenj, da se bo delo izplačalo
  ter se zagotovi in ohrani
  ustrezna raven socialne zaščite.
  Posebno si je treba prizadevati za tiste s kakršno koli vrsto invalidnosti z razvojem politike, ki spodbuja njihovo zaposlovanje in ustvarjanje dostopnega okolja. Prav tako je treba spodbujati popolno vključitev priseljencev v družbo in delovna mesta
  (Integrirana smernica št. 18). |
| Sprememba 13 |
| Priloga, oddelek 1, smernica 19 |
| Smernica. Izboljšanje
  ujemanja s potrebami trga
  s posodobitvijo in okrepitvijo institucij trga dela, zlasti zavodov za zaposlovanje; večjo preglednostjo zaposlovanja in možnosti usposabljanja na nacionalni in evropski ravni, da se olajša mobilnost v Evropi; z boljšim predvidevanjem v zvezi s potrebami po strokovni usposobljenosti, pomanjkanjem in ozkimi grli na trgu dela; ustreznim upravljanjem
  ekonomske
  migracije (Integrirana smernica št. 19). | Smernica. Izboljšanje
  upravljanja zaposlovanja
  s posodobitvijo in okrepitvijo institucij trga dela, zlasti zavodov za zaposlovanje; večjo preglednostjo
  in dostopnostjo
  zaposlovanja, možnosti usposabljanja
  in izpopolnjevanja
  na nacionalni in evropski ravni, da se
  zmanjša čas prehodnega obdobja med zaposlitvama; razvojem poučevanja jezikov,
  da se
  olajšata
  mobilnost
  in izmenjava znanja in izkušenj
  v Evropi, boljše predvidevanje v zvezi s potrebami po strokovni usposobljenosti, pomanjkanjem in ozkimi grli na trgu dela;
  hitrim
  upravljanjem
  migracijskih tokov v skladu s programom tamperske strategije
  (Integrirana smernica št. 19). |
| Sprememba 14 |
| Priloga, oddelek 1, smernica 19 a (novo) |
| | Smernica. Preprečevanje bolezni, da bi zmanjšali stroške dela in primanjkljaje v državnih zdravstvenih službah in število predčasnih upokojitev zaradi trajne invalidnosti in število upokojitev zaradi nesreč pri delu ali poklicne bolezni (Integrirana smernica št. 19a). |
| Sprememba 15 |
| Priloga, oddelek 2, naslov |
| Izboljšajmo prilagodljivost delavcev in podjetij ter prožnost trgov dela | Izboljšajmo prilagodljivost delavcev in podjetij ter prožnost
  in varnost
  trgov dela |
| Sprememba 16 |
| Priloga, oddelek 2, odstavek 1 |
| Evropa mora izboljšati svojo sposobnost za predvidevanje, sprožanje in absorbiranje ekonomskih in socialnih sprememb. To zahteva zaposlovanju prijazne stroške dela, sodobne oblike organizacije dela in dobro delujoče trge dela, ki bodo omogočali več prožnosti v povezavi z varnostjo zaposlitve, da bi zadovoljili potrebe podjetij in delavcev. To bi tudi moralo prispevati k preprečevanju nastajanja segmentiranih trgov dela in zmanjševanju dela
  na črno
  . | Evropa mora izboljšati svojo sposobnost za predvidevanje, sprožanje in absorbiranje ekonomskih in socialnih sprememb. To zahteva zaposlovanju prijazne stroške dela, sodobne oblike organizacije dela,
  več vseživljenjskega učenja
  in dobro delujoče trge dela, ki bodo omogočali več prožnosti v povezavi z varnostjo zaposlitve ter
  z združevanjem dela in zasebnega življenja
  , da bi zadovoljili potrebe podjetij in delavcev. To bi tudi moralo prispevati k preprečevanju nastajanja segmentiranih trgov dela in zmanjševanju
  nedovoljenega
  dela. |
| Sprememba 17 |
| Priloga, oddelek 2, odstavek 2 |
| V današnjem čedalje bolj globalnem gospodarstvu z odpirajočimi se trgi in nastajanjem vedno novih tehnologij se podjetja in delavci srečujejo s potrebo in dejansko tudi s priložnostmi za prilagajanje. Ta proces strukturnih sprememb je sicer na splošno ugoden za gospodarsko rast in zaposlovanje, vendar tudi močno poseže v življenje nekaterih delavcev in podjetij. Podjetja morajo
  postati prožnejša, da se odzovejo na nagle
  spremembe v povpraševanju po njihovih proizvodih in storitvah, prilagodijo novim tehnologijam in
  da so sposobna stalno uvajati inovacije
  , da bi ostala konkurenčna.
  Odzvati se morajo
  tudi na vse večjo zahtevo po kakovosti delovnih mest, ki je povezana z delavčevimi osebnimi željami in družinskimi spremembami, spopasti pa se bodo morala tudi s starajočo se delovno silo in manjšim številom novo zaposlenih mladih. Za delavce postaja delovno življenje bolj zapleteno, saj postajajo delovni vzorci bolj raznoliki in
  neredni, v življenjskem ciklusu pa je treba uspešno izpeljati vse več prehodov.
  Pri hitro spreminjajočih se gospodarstvih in spremljajočem prestrukturiranju se morajo spopadati z novim načinom dela, vključno s povečano uporabo informacijskokomunikacijskih tehnologij, in s spremembami delovnega statusa ter biti pripravljeni na vseživljenjsko učenje. Za širši dostop do zaposlitvenih priložnosti v vsej EU je prav tako potrebna geografska mobilnost. | V današnjem čedalje bolj globalnem gospodarstvu z odpirajočimi se trgi in nastajanjem vedno novih tehnologij se podjetja in delavci srečujejo s potrebo in dejansko tudi s priložnostmi za prilagajanje. Ta proces strukturnih sprememb je sicer na splošno ugoden za gospodarsko rast in zaposlovanje, vendar tudi močno poseže v življenje nekaterih delavcev in podjetij.
  Podjetjem je treba omogočiti, da se prožneje odzovejo
  na spremembe v povpraševanju po njihovih proizvodih in storitvah, prilagodijo novim tehnologijam in da
  se izkažejo sposobna uvajati inovacije
  , da bi ostala konkurenčna.
  Morala bi biti
  tudi
  sposobna zadovoljiti
  vse večjo zahtevo po
  višji
  kakovosti delovnih mest, ki je povezana z delavčevimi osebnimi željami in družinskimi spremembami, spopasti pa se bodo morala tudi s starajočo se delovno silo in manjšim številom novo zaposlenih mladih. Za delavce postaja delovno življenje bolj zapleteno, saj postajajo delovni vzorci bolj raznoliki in neredni,
  sami pa morajo opravljati več različnih vrst dela
  . Pri hitro spreminjajočih se gospodarstvih in spremljajočem prestrukturiranju morajo
  biti opremljena za spopadanje
  z novim načinom dela, vključno s povečano uporabo informacijsko-komunikacijskih tehnologij, in s spremembami delovnega statusa ter biti pripravljeni na vseživljenjsko učenje. Za širši dostop do zaposlitvenih priložnosti v vsej EU je prav tako potrebna geografska mobilnost. |
| Sprememba 18 |
| Priloga, oddelek 2, smernica 20 |
| Smernica. Spodbujanje prožnosti v povezavi z varnostjo zaposlitve in zmanjšanje segmentacije trga dela s prilagoditvijo zakonodaje o zaposlovanju s pregledom, kjer je to potrebno, ravni prilagodljivosti, ki je zagotovljena s pogodbami za nedoločen in določen čas; boljšim predvidevanjem in pozitivnim upravljanjem sprememb, vključno z gospodarskim prestrukturiranjem, predvsem sprememb, povezanih z odpiranjem trgovine, da se tako kar najbolj zmanjšajo socialni stroški in se olajša prilagajanje; podporo prehodom v poklicnem statusu, vključno z usposabljanjem, samozaposlitvijo, ustanavljanjem podjetij in geografsko mobilnostjo; spodbujanjem in razširjanjem inovativnih in prilagodljivih oblik organizacije dela
  , vključno z boljšim zdravjem in varnostjo pri delu ter raznolikostjo pogodbenih ureditev delovnega časa,
  da bi izboljšali kakovost
  in
  produktivnost pri delu; prilagajanjem novim tehnologijam na delovnem mestu, odločnim ukrepanjem za preusmeritev dela
  na črno
  v redno zaposlitev (Integrirana smernica št. 20). Glej tudi integrirano smernico „Spodbujanje večje skladnosti med makroekonomskimi in strukturnimi politikam“ (št. 4). | Smernica. Spodbujanje
  in povečanje
  prožnosti v povezavi z varnostjo zaposlitve in zmanjšanje segmentacije trga dela
  s spodbujanjem dobrih odnosov med delodajalci in delojemalci na osnovi trdnih, neodvisnih in reprezentativnih sindikatov ter popolnejših podatkov in posvetovanja z delavci;
  s prilagoditvijo
  in uskladitvijo
  zakonodaje o zaposlovanju s pregledom, kjer je to potrebno, ravni prilagodljivosti
  in varnosti
  , ki je zagotovljena s pogodbami za nedoločen in določen čas; boljšim predvidevanjem in pozitivnim upravljanjem sprememb, vključno z gospodarskim prestrukturiranjem, predvsem sprememb, povezanih z odpiranjem trgovine, da se tako kar najbolj zmanjšajo socialni stroški in se olajša prilagajanje
  novim razmeram
  ; podporo prehodom v poklicnem statusu, vključno z usposabljanjem, samozaposlitvijo, ustanavljanjem podjetij in geografsko mobilnostjo; spodbujanjem in razširjanjem inovativnih in prilagodljivih oblik organizacije dela
  ; učinkovitimi ukrepi za zmanjševanje števila delovnih nesreč s pomočjo izboljšanega preprečevanja tveganj na delovnem mestu, zlasti s sporazumi na evropski ravni, in raznolikostjo pogodbenih dogovorov, skupaj s prožnim delovnim časom,
  da bi izboljšali kakovost in produktivnost
  pri delu ter usklajevanje dela in družinskega življenja, s
  prilagajanjem novim tehnologijam na delovnem mestu, odločnim ukrepanjem za preusmeritev
  nedovoljenega
  dela v redno zaposlitev
  in bojem proti sivi ekonomiji
  (Integrirana smernica št. 20). Glej tudi integrirano smernico „Spodbujanje večje skladnosti med makroekonomskimi in strukturnimi politikam“ (št. 4). |
| Sprememba 19 |
| Priloga, oddelek 2, odstavek pred smernico 21 |
| Da bi kar najbolj povečali odpiranje delovnih mest, ohranili konkurenčnost in prispevali k splošnemu gospodarskemu okviru, mora biti celoten razvoj plač v skladu z rastjo produktivnosti v gospodarskem ciklusu in izražati stanje na trgu dela. Za enostavnejše odpiranje delovnih mest,
  zlasti za nizko plačane zaposlitve, bodo morda potrebna
  tudi prizadevanja za zmanjšanje stroškov dela, ki ne spadajo v plačo, in za pregled davčnega primeža. | Da bi kar najbolj povečali odpiranje delovnih mest, ohranili konkurenčnost in prispevali k splošnemu gospodarskemu okviru, mora biti celoten razvoj plač v skladu z rastjo produktivnosti. Za enostavnejše odpiranje delovnih mest
  so priporočljiva
  tudi prizadevanja za zmanjšanje stroškov dela, ki ne spadajo v plačo, in za pregled davčnega primeža. |
| Sprememba 20 |
| Priloga, oddelek 2, smernica 21 |
| Smernica. Zagotavljanje zaposlovanju prijaznih plač in napredka pri drugih stroških dela s spodbujanjem oblikovanja pravega okvira za pogajanja o plačah, da bi se izrazile razlike v trendih produktivnosti in trga dela na sektorski in regionalni ravni, pri tem pa spoštovati vlogo socialnih partnerjev; in spremljanjem ter, kjer je primerno, pregledom strukture in ravni stroškov dela, ki ne spadajo v plačo, ter njihovega vpliva na zaposlovanje,
  zlasti za nizko plačano delovno silo in za iskalce prve zaposlitve
  (Integrirana smernica št. 21). Glej tudi integrirano smernico „Zagotavljanje, da gibanje plač prispeva k makroekonomski stabilnosti in rasti“ (št. 5). | Smernica. Zagotavljanje zaposlovanju prijaznih plač in napredka pri drugih stroških dela
  z zagotavljanjem in spodbujanjem odprtosti
  pravega okvira za pogajanja o plačah,
  zlasti v okviru kolektivnih pogodb, tako
  da bi se izrazile razlike v trendih produktivnosti in trga dela na
  nacionalni,
  sektorski in regionalni ravni, pri tem pa
  spoštovati vlogo socialnih partnerjev
  ; in spremljanjem ter, kjer je primerno, pregledom,
  skupaj s socialnimi partnerji,
  strukture in ravni stroškov dela, ki ne spadajo v plačo,
  posebno prispevkov za socialno varnost, nadzorom
  njihovega vpliva na zaposlovanje, posebno za
  nizko kvalificirane, mlade ljudi, ki prvič vstopajo na trg dela, starejše ljudi, ki želijo nadaljevati z delom, in invalidne osebe; s posebnimi ukrepi za odpravo razlik v plačilu glede na spol, vključno z bolj učinkovitim izvajanjem zakonodaje o enakosti spolov v zvezi z enakim plačilom, razvojem jasnih, posodobljenih statističnih podatkov in boljšo uporabo načrtov za enakopravnost.
  (Integrirana smernica št. 21). Glej tudi integrirano smernico „Zagotavljanje, da gibanje plač prispeva k makroekonomski stabilnosti in rasti“ (št. 5). |
| Sprememba 21 |
| Priloga, oddelek 3, smernica 22 |
| Smernica. Razširitev in izboljšanje naložb v človeški kapital z vzpostavljanjem učinkovitih strategij vseživljenjskega učenja, skladno z evropskimi zavezami, vključno z ustreznimi spodbudami in mehanizmi delitve stroškov za podjetja, javne
  organe
  in posameznike,
  zlasti
  da se bistveno zmanjša število učencev, ki predčasno končajo šolanje; večjim dostopom do začetnega poklicnega, srednjega in visokošolskega izobraževanja,
  vključno s pripravništvi in podjetniškim usposabljanjem
  ; in okrepljenim sodelovanjem v stalnem usposabljanju, tudi na delovnem mestu, v vseh življenjskih obdobjih, zlasti za nizko kvalificirane
  in
  starejše delavce (Integrirana smernica št. 22). Glej tudi integrirano smernico „Povečanje in izboljšanje naložb v raziskave in razvoj“ (št. 12). | Smernica. Razširitev in izboljšanje naložb v človeški kapital z vzpostavljanjem učinkovitih strategij vseživljenjskega učenja
  v sodelovanju s socialnimi partnerji
  , skladno z evropskimi zavezami, vključno z ustreznimi spodbudami in mehanizmi delitve stroškov za podjetja, javni
  sektor
  in posameznike,
  opredelijo in načrtujejo potrebni ukrepi
  za zmanjšanje števila učencev, ki predčasno končajo šolanje; večjim dostopom do začetnega poklicnega, srednjega in visokošolskega izobraževanja,
  neuniverzitetnim poklicnim usposabljanjem, spodbujanjem podjetništva na vseh stopnjah izobraževanja, uporabo informacijske družbe in novih tehnologij
  ter okrepljenim sodelovanjem v stalnem usposabljanju, tudi na delovnem mestu, v vseh življenjskih obdobjih, zlasti za nizko kvalificirane, starejše delavce
  , ženske, zlasti ob vrnitvi na delo, ter zaposlene v malih in srednje velikih podjetjih, in spodbujanjem programov izmenjave za učitelje in učence med podjetji na nacionalni ravni ter med državami članicami
  (Integrirana smernica št. 22). Glej tudi integrirano smernico „Povečanje in izboljšanje naložb v raziskave in razvoj“ (št. 12). |
| Sprememba 22 |
| Priloga, oddelek 3, smernica 23 |
| Smernica. Prilagoditev sistemov izobraževanja in usposabljanja novim zahtevam po usposobljenosti z boljšim prepoznavanjem poklicnih potreb in ključne usposobljenosti in predvidevanjem prihodnjih zahtev po strokovnih znanjih; razširitvijo ponudbe orodij izobraževanja in usposabljanja; oblikovanjem okvira za večjo preglednost in učinkovitejše priznavanje kvalifikacij ter veljavnost neformalnega in priložnostnega učenja; zagotavljanjem privlačnosti, odprtosti in visoke kakovosti sistemov izobraževanja in usposabljanja (Integrirana smernica št. 23). | Smernica. Prilagoditev sistemov izobraževanja in usposabljanja novim zahtevam po usposobljenosti z boljšim prepoznavanjem poklicnih potreb in ključne usposobljenosti in predvidevanjem prihodnjih zahtev po strokovnih znanjih;
  in podpiranjem tesnega sodelovanja med industrijo ter izobraževalnimi in raziskovalnimi centri, da se za zagotovijo boljše razmere za inovacije med evropskimi podjetji,
  razširitvijo ponudbe orodij izobraževanja in usposabljanja; oblikovanjem okvira za večjo preglednost in učinkovitejše priznavanje
  enakovrednih
  kvalifikacij ter veljavnost neformalnega in priložnostnega učenja; zagotavljanjem privlačnosti, odprtosti in visoke kakovosti sistemov izobraževanja in usposabljanja,
  vključno s sistemi, ki upoštevajo posebne potrebe zapostavljenih ljudi na trgu dela, zlasti žensk, mladih in starejših ljudi; posebej si je treba prizadevati za pridobitev študentov in znanstvenikov iz tretjih držav
  (Integrirana smernica št. 23). |
| Sprememba 23 |
| Priloga, oddelek 3, odstavek za smernico 23 |
| Pri ukrepanju morajo države članice posebno pozornost nameniti dobremu upravljanju politik zaposlovanja. Oblikovati morajo obsežno partnerstvo za spremembe, ki bo vključevalo parlamentarne organe in interesne skupine,
  tudi na
  regionalni in lokalni ravni.
  Evropski in nacionalni socialni partnerji morajo imeti glavno vlogo.
  Države članice morajo opredeliti zaveze in cilje v skladu s smernicami in priporočili EU. Dobro upravljanje zahteva tudi preglednost pri dodeljevanju upravnih in finančnih sredstev. V soglasju s Komisijo si morajo države članice prizadevati pridobiti sredstva iz strukturnih skladov, zlasti Evropskega socialnega sklada, za izvajanje Evropske strategije zaposlovanja in poročati o sprejetih ukrepih. Posebno pozornost je treba nameniti krepitvi institucionalnih in upravnih zmogljivosti držav članic. | Pri ukrepanju morajo države članice posebno pozornost nameniti dobremu upravljanju politik zaposlovanja. Oblikovati morajo obsežno partnerstvo za spremembe, ki bo vključevalo parlamentarne organe in
  vse
  interesne skupine,
  na evropski, nacionalni,
  regionalni in lokalni ravni.
  Regionalni in lokalni udeleženci držav članic
  morajo opredeliti zaveze in
  preverljive
  cilje v skladu s smernicami in priporočili EU
  ter posebnimi regionalnimi in lokalnimi potrebami.
  Dobro upravljanje zahteva tudi preglednost pri dodeljevanju upravnih in finančnih sredstev. V soglasju s Komisijo si morajo države članice
  in regije
  prizadevati pridobiti sredstva iz strukturnih skladov, zlasti Evropskega socialnega sklada, za izvajanje Evropske strategije zaposlovanja in poročati o sprejetih ukrepih. Posebno pozornost je treba nameniti krepitvi institucionalnih in upravnih zmogljivosti držav članic
  in regij
  . |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBE PARLAMENTA

Sprememba 1

Uvodna izjava 1 a (novo)

(1a) Ker mora zgradba celostnih smernic imeti za posledico večjo učinkovitost Lizbonske strategije, ob upoštevanju ekonomske, družbene in okoljske politike.

Sprememba 2

Uvodna izjava 2

(2) Evropski svet je na zasedanju v Lizboni leta 2000 uvedel strategijo, usmerjeno v trajnostno gospodarsko rast z več in boljšimi delovnimi mesti in močnejšo socialno kohezijo ter z
  dolgoročnimi ciljnimi stopnjami zaposlovanja
  , vendar so rezultati po petih letih
  različni
  ;

(2) Evropski svet je na zasedanju v Lizboni leta 2000 uvedel strategijo, usmerjeno v trajnostno gospodarsko rast z več in
  kakovostno
  boljšimi delovnimi mesti, močnejšo socialno kohezijo
  in vključenostjo
  ter s
  ciljem polne zaposlenosti na dolgi rok
  , vendar
  ti cilji
  po petih letih
  kljub temu niso doseženi; jasno je, da so potrebna večja prizadevanja za doseganje določenih ciljnih stopenj zaposlovanja do leta 2010
  .

Sprememba 3

Uvodna izjava 3

(3) Z integriranim svežnjem smernic za zaposlovanje in širših smernic ekonomskih politik se Lizbonska strategija znova osredotoča na
  rast
  in zaposlovanje.
  Evropska strategija zaposlovanja ima vodilno vlogo pri izvajanju ciljev zaposlovanja Lizbonske strategije
  .

(3) Z integriranim svežnjem smernic za zaposlovanje in širših smernic ekonomskih politik se lizbonska strategija znova osredotoča na
  trajnostni razvoj
  in zaposlovanje,
  pri čemer mora okoljska razsežnost zagotoviti nov zagon, kar omogoča doseganje njenih opredeljenih ciljev. Cilji zaposlovanja Lizbonske strategije, skupaj s cilji kohezije in socialne vključenosti ter s splošno enakostjo spolov in pristopom nediskriminacije, so podlaga Evropske strategije zaposlovanja.

Sprememba 4

Uvodna izjava 4

(4) V skladu s sklepi Evropskega sveta na spomladanskem zasedanju 22. in 23. marca 2005 se morajo cilji polne zaposlenosti, kakovosti delovnega mesta, produktivnosti dela in socialne kohezije odražati v jasno opredeljenih prednostnih nalogah:
  privabiti in obdržati
  več ljudi
  v zaposlitev in posodobiti sisteme socialne zaščite;
  izboljšati
  prilagodljivost
  delavcev in podjetij
  ter
  prožnost trgov dela; izboljšati naložbe v človeški kapital z boljšim izobraževanjem in strokovnim usposabljanjem.

(4) V skladu s sklepi Evropskega sveta na spomladanskem zasedanju 22. in 23. marca 2005 se morajo cilji polne zaposlenosti, kakovosti delovnega mesta, produktivnosti in varnosti dela, socialne kohezije
  in vključenosti
  odražati v jasno opredeljenih prednostnih nalogah:
  vključiti
  več ljudi
  na trg delovne sile, pospeševati enake možnosti ter usklajevanje dela in družinskega življenja
  ; izboljšati
  zaposljivost
  delavcev in
  organizacijsko prilagodljivost
  podjetij
  , s čimer se povečata
  prožnost
  in varnost
  trgov dela;
  spodbujati socialno vključenost s poklicno integracijo prikrajšanih delavcev, žensk, mladih in starejših,
  izboljšati naložbe v človeški kapital z boljšim izobraževanjem in strokovnim usposabljanjem
  , s posebnim poudarkom na inovacijah in tehnološkem razvoju. Vse to bo oblikovalo trdno podlago za modernizacijo in zagotavljanje trajnosti sistemov socialne zaščite
  .

Sprememba 5

Uvodna izjava 5

(5) Smernice za zaposlovanje je treba v celoti pregledati le vsake tri leta, v vmesnem triletnem obdobju do leta 2008
  pa mora njihovo posodabljanje ostati strogo omejeno
  .

(5) Smernice za zaposlovanje je treba v celoti pregledati le vsake tri leta
  ; izjemoma se lahko posodobijo
  v vmesnem triletnem obdobju do leta 2008.

Sprememba 6

Uvodna izjava 6

(6) Priporočila glede zaposlovanja, ki jih je Svet sprejel 14. oktobra 2004, še naprej ohranjajo svojo referenčno veljavo.

(6) Priporočila glede zaposlovanja, ki jih je Svet sprejel 14. oktobra 2004, še naprej ohranjajo svojo referenčno veljavo
  in so dopolnjena s tem dokumentom
  .

Sprememba 7

Člen 2

Države članice v svojih politikah zaposlovanja upoštevajo vse vidike smernic in o njih poročajo
  v nacionalnih programih Lizbonske strategije, ki jih predložijo letno
  .

Države članice v svojih politikah zaposlovanja upoštevajo vse vidike smernic,
  ki se jih v širšem pomenu razume kot skupek življenjskih vidikov socialne politike in politike zaposlovanja, ter
  poročajo
  o njihovem izvajanju in vplivih na splošno stopnjo zaposlenosti, zlasti na stopnjo zaposlenosti žensk in starejših.

Sprememba 8

Priloga, oddelek 1, odstavek pred smernico 16

Doseganje polne zaposlenosti ter zmanjševanje brezposelnosti in nedejavnosti s povečanjem povpraševanja po delovni sili in njene ponudbe je bistvenega pomena. To gre z roko v roki z izboljšanjem privlačnosti delovnih mest, kakovosti pri delu in rasti produktivnosti dela
  ter zmanjšanjem deleža zaposlenih, ki živijo pod pragom revščine
  . Sinergije med kakovostjo pri delu, produktivnostjo in zaposlovanjem bi bilo treba v celoti izkoristiti. Potrebno je odločno ukrepanje za okrepitev socialne vključenosti, preprečitev izključenosti iz trga dela in za podporo vključevanja zapostavljenih ljudi v zaposlovanje ter za zmanjšanje regionalnih razlik v smislu zaposlenosti, brezposelnosti in produktivnosti dela, zlasti v regijah, ki zaostajajo. Enake možnosti, boj proti diskriminaciji in vključevanje načela enakosti spolov so odločilni za napredek.

Doseganje polne zaposlenosti ter zmanjševanje brezposelnosti in nedejavnosti s povečanjem povpraševanja po delovni sili in njene ponudbe je bistvenega pomena. To gre z roko v roki z izboljšanjem privlačnosti delovnih mest, kakovosti pri delu in rasti produktivnosti dela,
  s čimer se prispeva h konkurenčnosti evropskega gospodarstva
  . Sinergije med kakovostjo pri delu, produktivnostjo in zaposlovanjem bi bilo treba v celoti izkoristiti. Potrebno je odločno ukrepanje
  z ustreznimi odločitvami
  za okrepitev socialne vključenosti, preprečitev izključenosti iz trga dela in za podporo vključevanja zapostavljenih ljudi,
  žensk, mladih in starejših ljudi
  v zaposlovanje ter za zmanjšanje regionalnih razlik v smislu zaposlenosti, brezposelnosti in produktivnosti dela, zlasti v regijah, ki zaostajajo. Enake možnosti,
  tudi med zakonitimi priseljenci in nepriseljenci,
  boj proti
  vsem vrstam
  diskriminacije in vključevanje načela enakosti spolov so odločilni za napredek
  na tem področju
  .

Sprememba 9

Priloga, oddelek 1, odstavek pred smernico 17

Dvig
  stopenj zaposlenosti je najučinkovitejše
  sredstvo
  za
  ustvarjanje gospodarske rasti in spodbujanje družbeno vključujočih gospodarstev
  , ki hkrati zagotavlja varnostne mreže za osebe, nezmožne za delo. Spodbujanje novega pristopa k zaposlitvi po življenjskih obdobjih in posodabljanje sistemov socialne zaščite za zagotovitev njihove ustreznosti, finančne vzdržnosti in odzivnosti na spreminjajoče se potrebe v družbi sta čedalje bolj potrebna zaradi pričakovanega upada delovno aktivnega prebivalstva. Posebno pozornost je treba nameniti
  reševanju
  stalnih vrzeli
  v zaposlovanju
  med ženskami in moškimi ter nizkih stopenj zaposlenosti starejših delavcev in mladih, kar je del novega medgeneracijskega pristopa.
  Lotiti se je treba reševanja nezaposlenosti mladih, ki je v povprečju dvakrat višja od celotne stopnje nezaposlenosti
  . Oblikovati je treba prave razmere za pospešitev napredka v zaposlovanju, ne glede na to, ali gre za prvo zaposlitev, vrnitev v zaposlitev po premoru ali željo po podaljšanju delovnega življenja. Izredno pomembni so kakovost delovnih mest, vključno s plačilom in dodatki, delovne razmere, varnost zagotovljenega delovnega mesta, dostop do vseživljenjskega učenja in poklicnega napredovanja, prav tako pa tudi podpora in spodbude, ki izhajajo iz sistemov socialne zaščite. Z izvajanjem Evropskega pakta za mlade je treba
  prispevati k pristopu k zaposlitvi po življenjskih obdobjih
  .

Gospodarska rast omogoča dvig
  stopenj zaposlenosti
  in
  je najučinkovitejše
  osnova
  za
  socialno ekonomijo, ki spodbuja socialno vključenost in
  hkrati zagotavlja varnostne mreže za osebe, nezmožne za delo. Spodbujanje novega pristopa k zaposlitvi po življenjskih obdobjih
  z možnostjo vseživljenskega učenja
  ter posodabljanje sistemov socialne zaščite za zagotovitev njihove ustreznosti, finančne vzdržnosti in odzivnosti na spreminjajoče se in nove potrebe v družbi sta čedalje bolj potrebna zaradi
  novih in spreminjajočih se potreb družbe, novih oblik marginalizacije, zlasti nasilja v družini, in
  pričakovanega upada delovno aktivnega prebivalstva.
  Treba je nameniti posebno pozornost in sprejeti ustrezne ukrepe za reševanje stalnih vrzeli v zvezi z delovno silo in plačami
  med ženskami in moškimi ter nizkih stopenj zaposlenosti starejših delavcev in mladih, kar je del novega medgeneracijskega pristopa. Oblikovati je treba prave razmere za pospešitev napredka v zaposlovanju, ne glede na to, ali gre za prvo zaposlitev, vrnitev v zaposlitev po premoru ali željo po podaljšanju delovnega življenja. Izredno pomembni so kakovost delovnih mest, vključno s plačilom in dodatki, delovne razmere,
  varnost in zdravje pri delu, zagotovljenost delovnega mesta, dostop do vseživljenjskega učenja in poklicnega napredovanja, prav tako pa tudi podpora in spodbude, ki izhajajo iz
  obdavčevanja in
  sistemov socialne zaščite. Z izvajanjem Evropskega pakta za mlade
  in usklajevanjem pobud, ki jih zagotavlja, je treba znatno prispevati k vključevanju mladih ljudi v delovno življenje in družbo, k solidarnosti med generacijami in k okrepitvi konkurenčnosti evropskega gospodarstva, ki temelji na sposobnostih, znanju in spoštovanju življenjskih obdobij.

Sprememba 10

Priloga, oddelek 1, smernica 17

Smernica:
  Spodbujanje pristopa k zaposlitvi po življenjskih obdobjih
  z obnovljenim prizadevanjem za izgradnjo poti zaposlovanja za mlade in zmanjševanje nezaposlenosti mladih; odločnim ukrepanjem za
  odpravo
  razlik med spoloma v zaposlovanju, brezposelnosti
  in
  plačilu; boljšo usklajenostjo med poklicnim in zasebnim življenjem,
  vključno
  z zagotavljanjem finančno dostopnega otroškega varstva in oskrbe za druge vzdrževane člane; sodobnimi pokojninskimi in zdravstvenimi sistemi, ki jim je treba zagotoviti ustreznost, finančno vzdržnost in odzivnost na spreminjajoče se potrebe s podpiranjem udeležbe v zaposlenosti in daljšega delovnega življenja, vključno z ustreznimi spodbudami za delo in odvračanje od predčasne upokojitve; podporo delovnim pogojem, ki spodbujajo aktivno staranje, (Integrirana smernica št. 17). Glej tudi integrirano smernico „Obvarovanje gospodarske vzdržnosti“ (št. 2).

Smernica.
  Prilagoditev dela različnim stopnjam življenja ljudi
  z: obnovljenim prizadevanjem za
  zagotovitev, da imajo mladi visoko kakovostno izobrazbo in poklicno usposabljanje, prilagojeno posameznikom, za
  izgradnjo poti zaposlovanja za mlade in zmanjševanje nezaposlenosti mladih; odločnim ukrepanjem za
  boj proti diskriminaciji na delovnem mestu, odpravi
  razlik med spoloma v zaposlovanju, brezposelnosti, plačilu
  in napredovanju in spodbujanjem zaposlovanja žensk, ki so žrtve nasilja v družini
  ; boljšo usklajenostjo med poklicnim in zasebnim življenjem
  , spodbujanjem enake delitve družinskih obveznosti, podpiranjem družin s starši samohranilci in uporabe prilagodljivih modelov zaposlovanja za ženske in moške, porodniškega dopusta in zlasti
  z zagotavljanjem finančno dostopnega otroškega varstva in oskrbe za druge vzdrževane člane
  v skladu s cilji, zastavljenimi na zasedanju Evropskega sveta v Barceloni leta 2002
  ; sodobnimi
  in izboljšanimi
  pokojninskimi in zdravstvenimi sistemi, ki jim je treba zagotoviti ustreznost, finančno vzdržnost in odzivnost na spreminjajoče se potrebe s podpiranjem udeležbe v zaposlenosti in
  , prostovoljno,
  daljšega delovnega življenja, vključno z ustreznimi spodbudami za delo in odvračanje od predčasne upokojitve; podporo delovnim pogojem, ki spodbujajo aktivno staranje, posebno
  postopni in prilagodljivi upokojitvi
  (Integrirana smernica št. 17). Glej tudi integrirano smernico „Obvarovanje gospodarske vzdržnosti“ (št. 2).

Sprememba 11

Priloga, oddelek 1, odstavek pred smernico 18

Olajšanje dostopa do zaposlitve za iskalce zaposlitve, preprečevanje brezposelnosti in zagotavljanje, da tisti, ki postanejo brezposelni, ostanejo tesno povezani s trgom dela in povečujejo svojo zaposljivost, so izredno pomembni za povečanje sodelovanja in boj proti socialni izključenosti. To zahteva premagovanje ovir za trg dela s pomočjo pri učinkovitem iskanju zaposlitve, olajšanje dostopa do usposabljanja in drugih aktivnih ukrepov trga dela ter zagotavljanje, da se delo izplača, pa tudi odstranjevanje pasti za brezposelnost, revščino in nedejavnost. Posebno pozornost je treba nameniti spodbujanju vključevanja zapostavljenih ljudi na trg dela, vključno s širjenjem socialnih storitev in socialnega gospodarstva. Razlike v brezposelnosti v primeru zapostavljenih ljudi ter tudi med državljani in nedržavljani EU so še vedno prevelike in bi jih bilo treba precej zmanjšati v skladu s posameznimi nacionalnimi cilji. Boj proti diskriminaciji, spodbujanje dostopa do zaposlitve za invalide ter vključevanje
  migrantov
  in manjšin so še zlasti pomembni.

Olajšanje dostopa do zaposlitve za iskalce zaposlitve, preprečevanje brezposelnosti in zagotavljanje, da tisti, ki postanejo brezposelni, ostanejo tesno povezani s trgom dela in povečujejo svojo zaposljivost, so izredno pomembni za povečanje sodelovanja
  družbe na trgu delovne sile
  in boj proti socialni izključenosti. To zahteva premagovanje ovir za trg dela s pomočjo pri učinkovitem iskanju zaposlitve, olajšanje dostopa do usposabljanja in drugih aktivnih ukrepov trga dela ter zagotavljanje, da se delo izplača, pa tudi odstranjevanje pasti za brezposelnost, revščino in nedejavnost. Posebno pozornost je treba nameniti spodbujanju vključevanja zapostavljenih ljudi na trg dela, vključno s širjenjem socialnih storitev in socialnega gospodarstva. Razlike v brezposelnosti v primeru zapostavljenih ljudi
  , žensk, mladih in starejših ljudi
  ter tudi med državljani in nedržavljani EU so še vedno prevelike in bi jih bilo treba precej zmanjšati v skladu s posameznimi nacionalnimi cilji. Boj proti diskriminaciji
  v delovnem življenju, zlasti v zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnega usposabljanja in napredovanja ter delovnimi pogoji
  , spodbujanje dostopa do zaposlitve za invalide ter vključevanje
  priseljencev
  in manjšin so še zlasti pomembni.

Sprememba 12

Priloga, oddelek 1, smernica 18

Smernica: Zagotavljanje
  socialno vključujočih
  trgov dela za iskalce zaposlitve in zapostavljene ljudi z
  aktivnimi in preventivnimi ukrepi trga dela,
  ki vključujejo zgodnje prepoznavanje potreb, pomoč pri iskanju zaposlitve, usmerjanje in usposabljanje kot del osebnih akcijskih načrtov, zagotavljanje socialnih storitev, potrebnih za podporo vključevanja zapostavljenih ljudi na trg dela in prispevanje k socialni in ozemeljski koheziji ter izkoreninjenju revščine, in s stalnimi pregledi davčnih sistemov in sistemov dajatev, vključno
  z upravljanjem in pogojenostjo dajatev
  ter zmanjšanjem visokih mejnih efektivnih davčnih stopenj, da se bo delo izplačalo in bo zagotovljena ustrezna raven socialne zaščite (Integrirana smernica št. 18).

Smernica: Zagotavljanje
  odprtih
  trgov dela za iskalce zaposlitve in zapostavljene ljudi,
  ženske, mlade ter starejše ljudi
  z aktivnimi
  ukrepi za zaposlovanje in
  preventivnimi ukrepi
  za boj proti brezposelnosti,
  ki vključujejo zgodnje prepoznavanje potreb,
  ukrepe za zagotavljanje novih virov zaposlovanja na področjih, kot so socialne in zdravstvene storitve, okolje ali nove tehnologije,
  pomoč pri iskanju zaposlitve, usmerjanje, usposabljanje in
  preusposabljanje
  kot del osebnih akcijskih načrtov, zagotavljanje socialnih storitev, potrebnih za podporo vključevanja zapostavljenih ljudi na trg dela in prispevanje k socialni in ozemeljski koheziji ter izkoreninjenju revščine,
  s spodbujanjem razvoja sodelovanja in prostovoljnega dela
  in s stalnimi pregledi davčnih sistemov in sistemov dajatev, vključno z
  vključenimi merili in njihovim upravljanjem
  ter zmanjšanjem visokih mejnih efektivnih davčnih stopenj, da se bo delo izplačalo
  ter se zagotovi in ohrani
  ustrezna raven socialne zaščite.
  Posebno si je treba prizadevati za tiste s kakršno koli vrsto invalidnosti z razvojem politike, ki spodbuja njihovo zaposlovanje in ustvarjanje dostopnega okolja. Prav tako je treba spodbujati popolno vključitev priseljencev v družbo in delovna mesta
  (Integrirana smernica št. 18).

Sprememba 13

Priloga, oddelek 1, smernica 19

Smernica. Izboljšanje
  ujemanja s potrebami trga
  s posodobitvijo in okrepitvijo institucij trga dela, zlasti zavodov za zaposlovanje; večjo preglednostjo zaposlovanja in možnosti usposabljanja na nacionalni in evropski ravni, da se olajša mobilnost v Evropi; z boljšim predvidevanjem v zvezi s potrebami po strokovni usposobljenosti, pomanjkanjem in ozkimi grli na trgu dela; ustreznim upravljanjem
  ekonomske
  migracije (Integrirana smernica št. 19).

Smernica. Izboljšanje
  upravljanja zaposlovanja
  s posodobitvijo in okrepitvijo institucij trga dela, zlasti zavodov za zaposlovanje; večjo preglednostjo
  in dostopnostjo
  zaposlovanja, možnosti usposabljanja
  in izpopolnjevanja
  na nacionalni in evropski ravni, da se
  zmanjša čas prehodnega obdobja med zaposlitvama; razvojem poučevanja jezikov,
  da se
  olajšata
  mobilnost
  in izmenjava znanja in izkušenj
  v Evropi, boljše predvidevanje v zvezi s potrebami po strokovni usposobljenosti, pomanjkanjem in ozkimi grli na trgu dela;
  hitrim
  upravljanjem
  migracijskih tokov v skladu s programom tamperske strategije
  (Integrirana smernica št. 19).

Sprememba 14

Priloga, oddelek 1, smernica 19 a (novo)

Smernica. Preprečevanje bolezni, da bi zmanjšali stroške dela in primanjkljaje v državnih zdravstvenih službah in število predčasnih upokojitev zaradi trajne invalidnosti in število upokojitev zaradi nesreč pri delu ali poklicne bolezni (Integrirana smernica št. 19a).

Sprememba 15

Priloga, oddelek 2, naslov

Izboljšajmo prilagodljivost delavcev in podjetij ter prožnost trgov dela

Izboljšajmo prilagodljivost delavcev in podjetij ter prožnost
  in varnost
  trgov dela

Sprememba 16

Priloga, oddelek 2, odstavek 1

Evropa mora izboljšati svojo sposobnost za predvidevanje, sprožanje in absorbiranje ekonomskih in socialnih sprememb. To zahteva zaposlovanju prijazne stroške dela, sodobne oblike organizacije dela in dobro delujoče trge dela, ki bodo omogočali več prožnosti v povezavi z varnostjo zaposlitve, da bi zadovoljili potrebe podjetij in delavcev. To bi tudi moralo prispevati k preprečevanju nastajanja segmentiranih trgov dela in zmanjševanju dela
  na črno
  .

Evropa mora izboljšati svojo sposobnost za predvidevanje, sprožanje in absorbiranje ekonomskih in socialnih sprememb. To zahteva zaposlovanju prijazne stroške dela, sodobne oblike organizacije dela,
  več vseživljenjskega učenja
  in dobro delujoče trge dela, ki bodo omogočali več prožnosti v povezavi z varnostjo zaposlitve ter
  z združevanjem dela in zasebnega življenja
  , da bi zadovoljili potrebe podjetij in delavcev. To bi tudi moralo prispevati k preprečevanju nastajanja segmentiranih trgov dela in zmanjševanju
  nedovoljenega
  dela.

Sprememba 17

Priloga, oddelek 2, odstavek 2

V današnjem čedalje bolj globalnem gospodarstvu z odpirajočimi se trgi in nastajanjem vedno novih tehnologij se podjetja in delavci srečujejo s potrebo in dejansko tudi s priložnostmi za prilagajanje. Ta proces strukturnih sprememb je sicer na splošno ugoden za gospodarsko rast in zaposlovanje, vendar tudi močno poseže v življenje nekaterih delavcev in podjetij. Podjetja morajo
  postati prožnejša, da se odzovejo na nagle
  spremembe v povpraševanju po njihovih proizvodih in storitvah, prilagodijo novim tehnologijam in
  da so sposobna stalno uvajati inovacije
  , da bi ostala konkurenčna.
  Odzvati se morajo
  tudi na vse večjo zahtevo po kakovosti delovnih mest, ki je povezana z delavčevimi osebnimi željami in družinskimi spremembami, spopasti pa se bodo morala tudi s starajočo se delovno silo in manjšim številom novo zaposlenih mladih. Za delavce postaja delovno življenje bolj zapleteno, saj postajajo delovni vzorci bolj raznoliki in
  neredni, v življenjskem ciklusu pa je treba uspešno izpeljati vse več prehodov.
  Pri hitro spreminjajočih se gospodarstvih in spremljajočem prestrukturiranju se morajo spopadati z novim načinom dela, vključno s povečano uporabo informacijskokomunikacijskih tehnologij, in s spremembami delovnega statusa ter biti pripravljeni na vseživljenjsko učenje. Za širši dostop do zaposlitvenih priložnosti v vsej EU je prav tako potrebna geografska mobilnost.

V današnjem čedalje bolj globalnem gospodarstvu z odpirajočimi se trgi in nastajanjem vedno novih tehnologij se podjetja in delavci srečujejo s potrebo in dejansko tudi s priložnostmi za prilagajanje. Ta proces strukturnih sprememb je sicer na splošno ugoden za gospodarsko rast in zaposlovanje, vendar tudi močno poseže v življenje nekaterih delavcev in podjetij.
  Podjetjem je treba omogočiti, da se prožneje odzovejo
  na spremembe v povpraševanju po njihovih proizvodih in storitvah, prilagodijo novim tehnologijam in da
  se izkažejo sposobna uvajati inovacije
  , da bi ostala konkurenčna.
  Morala bi biti
  tudi
  sposobna zadovoljiti
  vse večjo zahtevo po
  višji
  kakovosti delovnih mest, ki je povezana z delavčevimi osebnimi željami in družinskimi spremembami, spopasti pa se bodo morala tudi s starajočo se delovno silo in manjšim številom novo zaposlenih mladih. Za delavce postaja delovno življenje bolj zapleteno, saj postajajo delovni vzorci bolj raznoliki in neredni,
  sami pa morajo opravljati več različnih vrst dela
  . Pri hitro spreminjajočih se gospodarstvih in spremljajočem prestrukturiranju morajo
  biti opremljena za spopadanje
  z novim načinom dela, vključno s povečano uporabo informacijsko-komunikacijskih tehnologij, in s spremembami delovnega statusa ter biti pripravljeni na vseživljenjsko učenje. Za širši dostop do zaposlitvenih priložnosti v vsej EU je prav tako potrebna geografska mobilnost.

Sprememba 18

Priloga, oddelek 2, smernica 20

Smernica. Spodbujanje prožnosti v povezavi z varnostjo zaposlitve in zmanjšanje segmentacije trga dela s prilagoditvijo zakonodaje o zaposlovanju s pregledom, kjer je to potrebno, ravni prilagodljivosti, ki je zagotovljena s pogodbami za nedoločen in določen čas; boljšim predvidevanjem in pozitivnim upravljanjem sprememb, vključno z gospodarskim prestrukturiranjem, predvsem sprememb, povezanih z odpiranjem trgovine, da se tako kar najbolj zmanjšajo socialni stroški in se olajša prilagajanje; podporo prehodom v poklicnem statusu, vključno z usposabljanjem, samozaposlitvijo, ustanavljanjem podjetij in geografsko mobilnostjo; spodbujanjem in razširjanjem inovativnih in prilagodljivih oblik organizacije dela
  , vključno z boljšim zdravjem in varnostjo pri delu ter raznolikostjo pogodbenih ureditev delovnega časa,
  da bi izboljšali kakovost
  in
  produktivnost pri delu; prilagajanjem novim tehnologijam na delovnem mestu, odločnim ukrepanjem za preusmeritev dela
  na črno
  v redno zaposlitev (Integrirana smernica št. 20). Glej tudi integrirano smernico „Spodbujanje večje skladnosti med makroekonomskimi in strukturnimi politikam“ (št. 4).

Smernica. Spodbujanje
  in povečanje
  prožnosti v povezavi z varnostjo zaposlitve in zmanjšanje segmentacije trga dela
  s spodbujanjem dobrih odnosov med delodajalci in delojemalci na osnovi trdnih, neodvisnih in reprezentativnih sindikatov ter popolnejših podatkov in posvetovanja z delavci;
  s prilagoditvijo
  in uskladitvijo
  zakonodaje o zaposlovanju s pregledom, kjer je to potrebno, ravni prilagodljivosti
  in varnosti
  , ki je zagotovljena s pogodbami za nedoločen in določen čas; boljšim predvidevanjem in pozitivnim upravljanjem sprememb, vključno z gospodarskim prestrukturiranjem, predvsem sprememb, povezanih z odpiranjem trgovine, da se tako kar najbolj zmanjšajo socialni stroški in se olajša prilagajanje
  novim razmeram
  ; podporo prehodom v poklicnem statusu, vključno z usposabljanjem, samozaposlitvijo, ustanavljanjem podjetij in geografsko mobilnostjo; spodbujanjem in razširjanjem inovativnih in prilagodljivih oblik organizacije dela
  ; učinkovitimi ukrepi za zmanjševanje števila delovnih nesreč s pomočjo izboljšanega preprečevanja tveganj na delovnem mestu, zlasti s sporazumi na evropski ravni, in raznolikostjo pogodbenih dogovorov, skupaj s prožnim delovnim časom,
  da bi izboljšali kakovost in produktivnost
  pri delu ter usklajevanje dela in družinskega življenja, s
  prilagajanjem novim tehnologijam na delovnem mestu, odločnim ukrepanjem za preusmeritev
  nedovoljenega
  dela v redno zaposlitev
  in bojem proti sivi ekonomiji
  (Integrirana smernica št. 20). Glej tudi integrirano smernico „Spodbujanje večje skladnosti med makroekonomskimi in strukturnimi politikam“ (št. 4).

Sprememba 19

Priloga, oddelek 2, odstavek pred smernico 21

Da bi kar najbolj povečali odpiranje delovnih mest, ohranili konkurenčnost in prispevali k splošnemu gospodarskemu okviru, mora biti celoten razvoj plač v skladu z rastjo produktivnosti v gospodarskem ciklusu in izražati stanje na trgu dela. Za enostavnejše odpiranje delovnih mest,
  zlasti za nizko plačane zaposlitve, bodo morda potrebna
  tudi prizadevanja za zmanjšanje stroškov dela, ki ne spadajo v plačo, in za pregled davčnega primeža.

Da bi kar najbolj povečali odpiranje delovnih mest, ohranili konkurenčnost in prispevali k splošnemu gospodarskemu okviru, mora biti celoten razvoj plač v skladu z rastjo produktivnosti. Za enostavnejše odpiranje delovnih mest
  so priporočljiva
  tudi prizadevanja za zmanjšanje stroškov dela, ki ne spadajo v plačo, in za pregled davčnega primeža.

Sprememba 20

Priloga, oddelek 2, smernica 21

Smernica. Zagotavljanje zaposlovanju prijaznih plač in napredka pri drugih stroških dela s spodbujanjem oblikovanja pravega okvira za pogajanja o plačah, da bi se izrazile razlike v trendih produktivnosti in trga dela na sektorski in regionalni ravni, pri tem pa spoštovati vlogo socialnih partnerjev; in spremljanjem ter, kjer je primerno, pregledom strukture in ravni stroškov dela, ki ne spadajo v plačo, ter njihovega vpliva na zaposlovanje,
  zlasti za nizko plačano delovno silo in za iskalce prve zaposlitve
  (Integrirana smernica št. 21). Glej tudi integrirano smernico „Zagotavljanje, da gibanje plač prispeva k makroekonomski stabilnosti in rasti“ (št. 5).

Smernica. Zagotavljanje zaposlovanju prijaznih plač in napredka pri drugih stroških dela
  z zagotavljanjem in spodbujanjem odprtosti
  pravega okvira za pogajanja o plačah,
  zlasti v okviru kolektivnih pogodb, tako
  da bi se izrazile razlike v trendih produktivnosti in trga dela na
  nacionalni,
  sektorski in regionalni ravni, pri tem pa
  spoštovati vlogo socialnih partnerjev
  ; in spremljanjem ter, kjer je primerno, pregledom,
  skupaj s socialnimi partnerji,
  strukture in ravni stroškov dela, ki ne spadajo v plačo,
  posebno prispevkov za socialno varnost, nadzorom
  njihovega vpliva na zaposlovanje, posebno za
  nizko kvalificirane, mlade ljudi, ki prvič vstopajo na trg dela, starejše ljudi, ki želijo nadaljevati z delom, in invalidne osebe; s posebnimi ukrepi za odpravo razlik v plačilu glede na spol, vključno z bolj učinkovitim izvajanjem zakonodaje o enakosti spolov v zvezi z enakim plačilom, razvojem jasnih, posodobljenih statističnih podatkov in boljšo uporabo načrtov za enakopravnost.
  (Integrirana smernica št. 21). Glej tudi integrirano smernico „Zagotavljanje, da gibanje plač prispeva k makroekonomski stabilnosti in rasti“ (št. 5).

Sprememba 21

Priloga, oddelek 3, smernica 22

Smernica. Razširitev in izboljšanje naložb v človeški kapital z vzpostavljanjem učinkovitih strategij vseživljenjskega učenja, skladno z evropskimi zavezami, vključno z ustreznimi spodbudami in mehanizmi delitve stroškov za podjetja, javne
  organe
  in posameznike,
  zlasti
  da se bistveno zmanjša število učencev, ki predčasno končajo šolanje; večjim dostopom do začetnega poklicnega, srednjega in visokošolskega izobraževanja,
  vključno s pripravništvi in podjetniškim usposabljanjem
  ; in okrepljenim sodelovanjem v stalnem usposabljanju, tudi na delovnem mestu, v vseh življenjskih obdobjih, zlasti za nizko kvalificirane
  in
  starejše delavce (Integrirana smernica št. 22). Glej tudi integrirano smernico „Povečanje in izboljšanje naložb v raziskave in razvoj“ (št. 12).

Smernica. Razširitev in izboljšanje naložb v človeški kapital z vzpostavljanjem učinkovitih strategij vseživljenjskega učenja
  v sodelovanju s socialnimi partnerji
  , skladno z evropskimi zavezami, vključno z ustreznimi spodbudami in mehanizmi delitve stroškov za podjetja, javni
  sektor
  in posameznike,
  opredelijo in načrtujejo potrebni ukrepi
  za zmanjšanje števila učencev, ki predčasno končajo šolanje; večjim dostopom do začetnega poklicnega, srednjega in visokošolskega izobraževanja,
  neuniverzitetnim poklicnim usposabljanjem, spodbujanjem podjetništva na vseh stopnjah izobraževanja, uporabo informacijske družbe in novih tehnologij
  ter okrepljenim sodelovanjem v stalnem usposabljanju, tudi na delovnem mestu, v vseh življenjskih obdobjih, zlasti za nizko kvalificirane, starejše delavce
  , ženske, zlasti ob vrnitvi na delo, ter zaposlene v malih in srednje velikih podjetjih, in spodbujanjem programov izmenjave za učitelje in učence med podjetji na nacionalni ravni ter med državami članicami
  (Integrirana smernica št. 22). Glej tudi integrirano smernico „Povečanje in izboljšanje naložb v raziskave in razvoj“ (št. 12).

Sprememba 22

Priloga, oddelek 3, smernica 23

Smernica. Prilagoditev sistemov izobraževanja in usposabljanja novim zahtevam po usposobljenosti z boljšim prepoznavanjem poklicnih potreb in ključne usposobljenosti in predvidevanjem prihodnjih zahtev po strokovnih znanjih; razširitvijo ponudbe orodij izobraževanja in usposabljanja; oblikovanjem okvira za večjo preglednost in učinkovitejše priznavanje kvalifikacij ter veljavnost neformalnega in priložnostnega učenja; zagotavljanjem privlačnosti, odprtosti in visoke kakovosti sistemov izobraževanja in usposabljanja (Integrirana smernica št. 23).

Smernica. Prilagoditev sistemov izobraževanja in usposabljanja novim zahtevam po usposobljenosti z boljšim prepoznavanjem poklicnih potreb in ključne usposobljenosti in predvidevanjem prihodnjih zahtev po strokovnih znanjih;
  in podpiranjem tesnega sodelovanja med industrijo ter izobraževalnimi in raziskovalnimi centri, da se za zagotovijo boljše razmere za inovacije med evropskimi podjetji,
  razširitvijo ponudbe orodij izobraževanja in usposabljanja; oblikovanjem okvira za večjo preglednost in učinkovitejše priznavanje
  enakovrednih
  kvalifikacij ter veljavnost neformalnega in priložnostnega učenja; zagotavljanjem privlačnosti, odprtosti in visoke kakovosti sistemov izobraževanja in usposabljanja,
  vključno s sistemi, ki upoštevajo posebne potrebe zapostavljenih ljudi na trgu dela, zlasti žensk, mladih in starejših ljudi; posebej si je treba prizadevati za pridobitev študentov in znanstvenikov iz tretjih držav
  (Integrirana smernica št. 23).

Sprememba 23

Priloga, oddelek 3, odstavek za smernico 23

Pri ukrepanju morajo države članice posebno pozornost nameniti dobremu upravljanju politik zaposlovanja. Oblikovati morajo obsežno partnerstvo za spremembe, ki bo vključevalo parlamentarne organe in interesne skupine,
  tudi na
  regionalni in lokalni ravni.
  Evropski in nacionalni socialni partnerji morajo imeti glavno vlogo.
  Države članice morajo opredeliti zaveze in cilje v skladu s smernicami in priporočili EU. Dobro upravljanje zahteva tudi preglednost pri dodeljevanju upravnih in finančnih sredstev. V soglasju s Komisijo si morajo države članice prizadevati pridobiti sredstva iz strukturnih skladov, zlasti Evropskega socialnega sklada, za izvajanje Evropske strategije zaposlovanja in poročati o sprejetih ukrepih. Posebno pozornost je treba nameniti krepitvi institucionalnih in upravnih zmogljivosti držav članic.

Pri ukrepanju morajo države članice posebno pozornost nameniti dobremu upravljanju politik zaposlovanja. Oblikovati morajo obsežno partnerstvo za spremembe, ki bo vključevalo parlamentarne organe in
  vse
  interesne skupine,
  na evropski, nacionalni,
  regionalni in lokalni ravni.
  Regionalni in lokalni udeleženci držav članic
  morajo opredeliti zaveze in
  preverljive
  cilje v skladu s smernicami in priporočili EU
  ter posebnimi regionalnimi in lokalnimi potrebami.
  Dobro upravljanje zahteva tudi preglednost pri dodeljevanju upravnih in finančnih sredstev. V soglasju s Komisijo si morajo države članice
  in regije
  prizadevati pridobiti sredstva iz strukturnih skladov, zlasti Evropskega socialnega sklada, za izvajanje Evropske strategije zaposlovanja in poročati o sprejetih ukrepih. Posebno pozornost je treba nameniti krepitvi institucionalnih in upravnih zmogljivosti držav članic
  in regij
  .

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

P6_TA(2005)0204

Orožje malega kalibra in lahko strelno orožje

Resolucija Evropskega parlamenta o orožju malega kalibra in lahkem strelnem orožju

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 15. marca 2001 (1), 15. novembra 2001 (2) in 19. junija 2003 (3) o boju proti širjenju in zlorabi orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 15. marca 2001 (1), 15. novembra 2001 (2) in 19. junija 2003 (3) o boju proti širjenju in zlorabi orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja,

| — | ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika,

| A. | ker se bodo države članice OZN srečale junija 2005 na tretji vsebinski seji odprte delovne skupine OZN o sledenju orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja, |
| --- | --- |

A.

ker se bodo države članice OZN srečale junija 2005 na tretji vsebinski seji odprte delovne skupine OZN o sledenju orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja,

| B. | ker se bodo države članice OZN srečale julija 2005 na drugem srečanju držav v Pekingu, da bi obravnavale izvajanje delovnega programa OZN v zvezi z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem, ter junija/julija 2006 na pregledni konferenci OZN o delovnem programu OZN, |
| --- | --- |

B.

ker se bodo države članice OZN srečale julija 2005 na drugem srečanju držav v Pekingu, da bi obravnavale izvajanje delovnega programa OZN v zvezi z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem, ter junija/julija 2006 na pregledni konferenci OZN o delovnem programu OZN,

| C. | ponovno potrjuje zaskrbljenost Parlamenta glede stalnega širjenja orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja, ki zaostruje oborožene spopade in nestabilnost, prispeva k terorizmu, ogroža trajnostni razvoj in pravno državo ter prispeva k hudim kršitvam človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava, |
| --- | --- |

C.

ponovno potrjuje zaskrbljenost Parlamenta glede stalnega širjenja orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja, ki zaostruje oborožene spopade in nestabilnost, prispeva k terorizmu, ogroža trajnostni razvoj in pravno državo ter prispeva k hudim kršitvam človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava,

| D. | potrjuje svoj namen, da si še naprej prizadeva za vključevanje EU in njenih držav članic v konstruktiven, stalen dialog o vsebinah in prednostnih nalogah politik EU v mednarodnih in regionalnih pobudah in pogajanjih v zvezi z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem, |
| --- | --- |

D.

potrjuje svoj namen, da si še naprej prizadeva za vključevanje EU in njenih držav članic v konstruktiven, stalen dialog o vsebinah in prednostnih nalogah politik EU v mednarodnih in regionalnih pobudah in pogajanjih v zvezi z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem,

| E. | v prepričanju, da morajo EU in države članice igrati ključno vlogo pri razvijanju in pospeševanju ustreznih mednarodnih in regionalnih standardov v boju proti širjenju in zlorabi orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja, |
| --- | --- |

E.

v prepričanju, da morajo EU in države članice igrati ključno vlogo pri razvijanju in pospeševanju ustreznih mednarodnih in regionalnih standardov v boju proti širjenju in zlorabi orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja,

| F. | ohrabren z izjavo predsedstva Sveta o orožju malega kalibra v Varnostnem svetu OZN dne 17. februarja 2005 (4), ki je pozdravila izrecno priznanje potrebe, da države pospešijo in zaključijo pravno zavezujoče sporazume o sledenju, trgovanju in prometu z orožjem malega kalibra, |
| --- | --- |

F.

ohrabren z izjavo predsedstva Sveta o orožju malega kalibra v Varnostnem svetu OZN dne 17. februarja 2005 (4), ki je pozdravila izrecno priznanje potrebe, da države pospešijo in zaključijo pravno zavezujoče sporazume o sledenju, trgovanju in prometu z orožjem malega kalibra,

| G. | pozdravlja aktivno podporo EU zakonitemu sporazumu ter vključitvi streliva za orožje malega kalibra in lahko strelno orožje v področje instrumenta v okviru odprte delovne skupine OZN za sledenje nezakonitega orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja, |
| --- | --- |

G.

pozdravlja aktivno podporo EU zakonitemu sporazumu ter vključitvi streliva za orožje malega kalibra in lahko strelno orožje v področje instrumenta v okviru odprte delovne skupine OZN za sledenje nezakonitega orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja,

| H. | pozdravlja tudi javno izraženo podporo luksembuškega predsedstva na plenarni razpravi Parlamenta 11. maja 2005 v Stasbourgu, pa tudi vlad Finske, Združenega kraljestva, Nizozemske, Irske, Španije in Poljske o izgradnji regionalnega in globalnega soglasja o potrebi po globalnih pravnih standardih prometa z orožjem malega kalibra in lahkega strelnega orožja, |
| --- | --- |

H.

pozdravlja tudi javno izraženo podporo luksembuškega predsedstva na plenarni razpravi Parlamenta 11. maja 2005 v Stasbourgu, pa tudi vlad Finske, Združenega kraljestva, Nizozemske, Irske, Španije in Poljske o izgradnji regionalnega in globalnega soglasja o potrebi po globalnih pravnih standardih prometa z orožjem malega kalibra in lahkega strelnega orožja,

| I. | izraža zaskrbljenost zaradi pomanjkanja zavezanosti EU v okviru pogajanj OZN o sledenju za oblikovanje mehanizmov spremljanja instrumenta sledenja, ki bi omogočili razvoj ustreznih smernic najboljših praks za dopolnitev minimalnih globalnih standardov, |
| --- | --- |

I.

izraža zaskrbljenost zaradi pomanjkanja zavezanosti EU v okviru pogajanj OZN o sledenju za oblikovanje mehanizmov spremljanja instrumenta sledenja, ki bi omogočili razvoj ustreznih smernic najboljših praks za dopolnitev minimalnih globalnih standardov,

| J. | v upanju in pričakovanju, da bo več držav članic EU javno izrazilo svojo aktivno podporo prizadevanjem za izgradnjo soglasja o potrebi po sporazumu o trgovini z orožjem za prepoved prometa z orožjem, katerega posledice očitno prispevajo k tveganju resnih kršitev človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava, |
| --- | --- |

J.

v upanju in pričakovanju, da bo več držav članic EU javno izrazilo svojo aktivno podporo prizadevanjem za izgradnjo soglasja o potrebi po sporazumu o trgovini z orožjem za prepoved prometa z orožjem, katerega posledice očitno prispevajo k tveganju resnih kršitev človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava,

| K. | obžaluje počasen napredek odprtega in obsežnega posvetovanja OZN glede boja proti nezakonitemu trgovanju z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem ter pomanjkanje trdne zavezanosti k pogajanjem o mednarodnem sporazumu o nadzoru trgovanja z orožjem, |
| --- | --- |

K.

obžaluje počasen napredek odprtega in obsežnega posvetovanja OZN glede boja proti nezakonitemu trgovanju z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem ter pomanjkanje trdne zavezanosti k pogajanjem o mednarodnem sporazumu o nadzoru trgovanja z orožjem,

| L. | priznava, da je ob koncu aprila 2004 začel veljati protokol OZN o strelnem orožju kot pravno zavezujoč instrument, saj sta Poljska in Zambija postali 40. in 41. država, ki sta ga ratificirali; poudarja, da je protokol prvi globalni instrument, ki države članice OZN zavezuje, da regulirajo proizvodnjo, uvoz in tranzit strelnega orožja, |
| --- | --- |

L.

priznava, da je ob koncu aprila 2004 začel veljati protokol OZN o strelnem orožju kot pravno zavezujoč instrument, saj sta Poljska in Zambija postali 40. in 41. država, ki sta ga ratificirali; poudarja, da je protokol prvi globalni instrument, ki države članice OZN zavezuje, da regulirajo proizvodnjo, uvoz in tranzit strelnega orožja,

| 1. | priporoča, da Svet in države članice spodbudijo dinamičen mehanizem za pregled izpogajanega instrumenta OZN za sledenje, vključno z oblikovanjem skupine tehničnih strokovnjakov, katerih naloga bo sestaviti osnutek smernic najboljše prakse za označevanje, vodenje evidence in sledenje orožja malega kalibra, lahkega strelnega orožja in s tem povezanega streliva; |
| --- | --- |

1.

priporoča, da Svet in države članice spodbudijo dinamičen mehanizem za pregled izpogajanega instrumenta OZN za sledenje, vključno z oblikovanjem skupine tehničnih strokovnjakov, katerih naloga bo sestaviti osnutek smernic najboljše prakse za označevanje, vodenje evidence in sledenje orožja malega kalibra, lahkega strelnega orožja in s tem povezanega streliva;

| 2. | spodbuja šest držav članic EU, ki še niso podpisale protokola OZN o strelnem orožju, da to nemudoma storijo; |
| --- | --- |

2.

spodbuja šest držav članic EU, ki še niso podpisale protokola OZN o strelnem orožju, da to nemudoma storijo;

| 3. | poziva Svet in države članice, da aktivno gradijo regionalno in mednarodno soglasje glede globalnih standardov za promet z orožjem, temelječe na obstoječih obveznostih držav v mednarodnem pravu in potrebi po mednarodnem sporazumu o trgovini z orožjem; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet in države članice, da aktivno gradijo regionalno in mednarodno soglasje glede globalnih standardov za promet z orožjem, temelječe na obstoječih obveznostih držav v mednarodnem pravu in potrebi po mednarodnem sporazumu o trgovini z orožjem;

| 4. | priporoča, da v tem oziru Svet in države članice spodbudijo resno razpravo na drugem srečanju držav v Pekingu julija 2005 o delovnem programu OZN s ciljem, da se pogajanja o sporazumu o trgovini z orožjem začnejo neposredno po pregledni konferenci OZN o delovnem programu OZN leta 2006; |
| --- | --- |

4.

priporoča, da v tem oziru Svet in države članice spodbudijo resno razpravo na drugem srečanju držav v Pekingu julija 2005 o delovnem programu OZN s ciljem, da se pogajanja o sporazumu o trgovini z orožjem začnejo neposredno po pregledni konferenci OZN o delovnem programu OZN leta 2006;

| 5. | poziva Svet in države članice, da obnovijo prizadevanja za izgradnjo regionalnega in mednarodnega soglasja o potrebi po mednarodnem sporazumu o nadzoru trgovine z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem; |
| --- | --- |

5.

poziva Svet in države članice, da obnovijo prizadevanja za izgradnjo regionalnega in mednarodnega soglasja o potrebi po mednarodnem sporazumu o nadzoru trgovine z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem;

| 6. | predlaga, da se pristojnemu odboru Parlamenta do pregledne konference OZN 2006 dovoli sestaviti samoiniciativno poročilo, katerega cilj bo pregledati ukrepe in politiko EU glede orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja ter še bolj pritegniti Svet in države članice k ustreznim politikam na regionalni in mednarodni ravni; |
| --- | --- |

6.

predlaga, da se pristojnemu odboru Parlamenta do pregledne konference OZN 2006 dovoli sestaviti samoiniciativno poročilo, katerega cilj bo pregledati ukrepe in politiko EU glede orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja ter še bolj pritegniti Svet in države članice k ustreznim politikam na regionalni in mednarodni ravni;

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedstvu Sveta, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter generalnemu sekretarju Združenih narodov. |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedstvu Sveta, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter generalnemu sekretarju Združenih narodov.

---

(1)  UL C 343, 5.12.2001, str. 311.

(2)  UL C 140 E, 13.6.2002, str. 587.

(3)  UL C 69 E, 19.3.2004, str. 136.

(4)  Izjava predsedstva Sveta. Navedba PRES05-013EN, 17.2.2005.

P6_TA(2005)0205

Evropska služba za zunanje delovanje

Resolucija Evropskega parlamenta o institucionalnih vidikih evropske službe za zunanje delovanje

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju ob upoštevanju izjave številka 24 Konference predstavnikov vlad držav članic o členu III-296 Pogodbe o Ustavi za Evropo, ki je priložena k sklepni listini medvladne konference o Pogodbi o Ustavi za Evropo z dne 29. oktobra 2004 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ob upoštevanju izjave številka 24 Konference predstavnikov vlad držav članic o členu III-296 Pogodbe o Ustavi za Evropo, ki je priložena k sklepni listini medvladne konference o Pogodbi o Ustavi za Evropo z dne 29. oktobra 2004 (1),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega Sveta z dne 16. in 17. decembra 2004, še zlasti točk 71 do 73, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega Sveta z dne 16. in 17. decembra 2004, še zlasti točk 71 do 73,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. januarja 2005 o Pogodbi o Ustavi za Evropo, zlasti odstavka 3(d) resolucije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. januarja 2005 o Pogodbi o Ustavi za Evropo, zlasti odstavka 3(d) resolucije (2),

| — | ob upoštevanju obravnave, ki jo je 15. marca 2005 izvedel Odbor za ustavne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obravnave, ki jo je 15. marca 2005 izvedel Odbor za ustavne zadeve,

| — | ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor Komisiji o institucionalnih vidikih Evropske službe za zunanje delovanje, ki ga je vložil Odbor za ustavne zadeve (O-0054/05), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor Komisiji o institucionalnih vidikih Evropske službe za zunanje delovanje, ki ga je vložil Odbor za ustavne zadeve (O-0054/05),

| — | ob upoštevanju navedb Komisije kot odgovor na navedeno vprašanje na zasedanju 11. maja 2005 in razprave, ki je temu sledila, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju navedb Komisije kot odgovor na navedeno vprašanje na zasedanju 11. maja 2005 in razprave, ki je temu sledila,

| — | ob upoštevanju člena 108(5) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 108(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker je oblikovanje bodoče Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) izjemno pomembno za uspešno izvedbo načrta večje opaznosti in učinkovitosti zunanjih odnosov Unije, |
| --- | --- |

A.

ker je oblikovanje bodoče Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) izjemno pomembno za uspešno izvedbo načrta večje opaznosti in učinkovitosti zunanjih odnosov Unije,

| B. | ker bodo generalni sekretar Sveta in visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko ter Komisija za zasedanje Evropskega sveta, ki bo potekalo junija 2005, skupaj predložili poročilo o tem, kako napredujejo priprave za ESZD, |
| --- | --- |

B.

ker bodo generalni sekretar Sveta in visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko ter Komisija za zasedanje Evropskega sveta, ki bo potekalo junija 2005, skupaj predložili poročilo o tem, kako napredujejo priprave za ESZD,

| C. | ker bi bilo zaželeno, da se Parlament in Komisija pravočasno sporazumeta o nekaterih temeljnih vprašanjih glede oblikovanja ESZD, |
| --- | --- |

C.

ker bi bilo zaželeno, da se Parlament in Komisija pravočasno sporazumeta o nekaterih temeljnih vprašanjih glede oblikovanja ESZD,

| 1. | opozarja Komisijo, da je za odločitev o oblikovanju ESZD potrebno njegovo soglasje in poziva Komisijo, naj se pri pripravljalnih delih za ESZD z vso svojo institucionalno težo zavzame za ohranitev in nadaljnji razvoj modela Skupnosti na področju zunanjih odnosov; |
| --- | --- |

1.

opozarja Komisijo, da je za odločitev o oblikovanju ESZD potrebno njegovo soglasje in poziva Komisijo, naj se pri pripravljalnih delih za ESZD z vso svojo institucionalno težo zavzame za ohranitev in nadaljnji razvoj modela Skupnosti na področju zunanjih odnosov;

| 2. | je prepričan, da je treba ESZD zato v organizacijskem, upravnem in proračunskem pogledu uvrstiti med službe Komisije, pri čemer vodilne pristojnosti zunanjega ministra, ki bo tudi podpredsednik Komisije, zagotavljajo, da je ta služba na področju „klasične“ zunanje politike (SZVP in SVOP) vezana na odločitve Sveta, kakor je predvideno v Ustavi, na področju zunanjih odnosov Skupnosti pa podrejena sklepom kolegija Komisije; |
| --- | --- |

2.

je prepričan, da je treba ESZD zato v organizacijskem, upravnem in proračunskem pogledu uvrstiti med službe Komisije, pri čemer vodilne pristojnosti zunanjega ministra, ki bo tudi podpredsednik Komisije, zagotavljajo, da je ta služba na področju „klasične“ zunanje politike (SZVP in SVOP) vezana na odločitve Sveta, kakor je predvideno v Ustavi, na področju zunanjih odnosov Skupnosti pa podrejena sklepom kolegija Komisije;

| 3. | poziva Komisijo, naj pri bodočih predlogih v smislu in v skladu z namenom ustavnih določil ter v duhu posvetovanj Konvencije za Ustavo vztraja pri upoštevanju naslednjih načel:






  (a) | ESZD naj bi v ustreznem in uravnoteženem kadrovskem razmerju sestavljali uradniki, ki prihajajo iz Komisije, sekretariata Sveta in nacionalnih diplomatskih služb, |
| --- | --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj pri bodočih predlogih v smislu in v skladu z namenom ustavnih določil ter v duhu posvetovanj Konvencije za Ustavo vztraja pri upoštevanju naslednjih načel:

(a)

ESZD naj bi v ustreznem in uravnoteženem kadrovskem razmerju sestavljali uradniki, ki prihajajo iz Komisije, sekretariata Sveta in nacionalnih diplomatskih služb,

| b) | oblikovanje ESZD delovanje mora zagotoviti enoten nastop Unije v zunanjih odnosih; pod njeno pristojnost je treba prenesti zlasti službe, ki se ukvarjajo z vprašanjem SZVP v ožjem smislu in vodilne uradnike v delegacije, |
| --- | --- |

b)

oblikovanje ESZD delovanje mora zagotoviti enoten nastop Unije v zunanjih odnosih; pod njeno pristojnost je treba prenesti zlasti službe, ki se ukvarjajo z vprašanjem SZVP v ožjem smislu in vodilne uradnike v delegacije,

| c) | vsem generalnim direktoratom Komisije ni treba odvzeti pristojnosti na področju zunanjih odnosov; poročilo o napredku, ki bo predloženo Evropskemu svetu, bi moralo obsegati model za razpravo za upoštevana področja (npr. trgovina, razvoj, širitev, Urad za sodelovanje Europe Aid, Urad za človekoljubno pomoč, službe DG za gospodarske in finančne zadeve), |
| --- | --- |

c)

vsem generalnim direktoratom Komisije ni treba odvzeti pristojnosti na področju zunanjih odnosov; poročilo o napredku, ki bo predloženo Evropskemu svetu, bi moralo obsegati model za razpravo za upoštevana področja (npr. trgovina, razvoj, širitev, Urad za sodelovanje Europe Aid, Urad za človekoljubno pomoč, službe DG za gospodarske in finančne zadeve),

| d) | delegacije Komisije v tretjih državah in uradi Sveta za zvezo je treba združiti v „veleposlaništva Unije“ pod vodstvom uradnikov ESZD, ki so zavezani navodilom in nadzoru zunanjega ministra, upravno pa vključeni v službe Komisije, kar ne izključuje, da so strokovni svetovalci teh delegacij iz drugih generalnih direktoratov Komisije ali Parlamenta; |
| --- | --- |

d)

delegacije Komisije v tretjih državah in uradi Sveta za zvezo je treba združiti v „veleposlaništva Unije“ pod vodstvom uradnikov ESZD, ki so zavezani navodilom in nadzoru zunanjega ministra, upravno pa vključeni v službe Komisije, kar ne izključuje, da so strokovni svetovalci teh delegacij iz drugih generalnih direktoratov Komisije ali Parlamenta;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 310, 16.12.2004, str. 420.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0004.

P6_TA(2005)0206

Pogoji dela voznega osebja v sektorju železniškega prevoza

Resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Direktive Sveta o Sporazumu med Skupnostjo evropskih železnic (CER) in Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) o nekaterih vidikih pogojev dela voznega osebja, dodeljenega za interoperabilne čezmejne storitve (KOM(2005)0032)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije (KOM(2005)0032), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije (KOM(2005)0032),

| — | ob upoštevanju Listine o temeljnih pravicah Evropske unije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine o temeljnih pravicah Evropske unije (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2003/88/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o določenih vidikih organizacije delovnega časa (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2003/88/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o določenih vidikih organizacije delovnega časa (2),

| — | ob upoštevanju Sporazuma, sklenjenega med Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) in Skupnostjo evropskih železnic (CER), o nekaterih vidikih pogojev dela voznega osebja, dodeljenega za interoperabilne čezmejne storitve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma, sklenjenega med Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) in Skupnostjo evropskih železnic (CER), o nekaterih vidikih pogojev dela voznega osebja, dodeljenega za interoperabilne čezmejne storitve,

| — | ob upoštevanju, da sporazum vsebuje skupno zahtevo Komisiji, da Komisija izvede sporazum s Sklepom Sveta na predlog Komisije v skladu s členom 139(2) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da sporazum vsebuje skupno zahtevo Komisiji, da Komisija izvede sporazum s Sklepom Sveta na predlog Komisije v skladu s členom 139(2) Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju člena 78(3) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78(3) svojega Poslovnika,

| A. | ker člen 31 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije določa, da imajo vsi delavci pravico do zdravih in varnih delovnih pogojev ter delovnih pogojev, ki spoštujejo njegovo dostojanstvo, do omejenega delovnega časa, dnevnega in tedenskega počitka ter plačanega letnega dopusta, |
| --- | --- |

A.

ker člen 31 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije določa, da imajo vsi delavci pravico do zdravih in varnih delovnih pogojev ter delovnih pogojev, ki spoštujejo njegovo dostojanstvo, do omejenega delovnega časa, dnevnega in tedenskega počitka ter plačanega letnega dopusta,

| B. | ker člen 139(1) Pogodbe socialnim partnerjem na ravni Skupnosti ponuja možnost, da če tako želijo, vzpostavijo dialog, ki lahko privede do pogodbenih razmerij, vključno s sporazumi, |
| --- | --- |

B.

ker člen 139(1) Pogodbe socialnim partnerjem na ravni Skupnosti ponuja možnost, da če tako želijo, vzpostavijo dialog, ki lahko privede do pogodbenih razmerij, vključno s sporazumi,

| C. | ker člen 139(2) Pogodbe predvideva možnost izvajanja sporazumov, sklenjenih na ravni Skupnosti, na skupno zahtevo podpisnic s Sklepom Sveta, sprejetim na predlog Komisije, |
| --- | --- |

C.

ker člen 139(2) Pogodbe predvideva možnost izvajanja sporazumov, sklenjenih na ravni Skupnosti, na skupno zahtevo podpisnic s Sklepom Sveta, sprejetim na predlog Komisije,

| 1. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija, čeprav člen 139(2) Pogodbe ne predvideva posvetovanja z Evropskim parlamentom o zahtevi socialnih partnerjev Komisiji, poslala svoj predlog Evropskemu parlamentu in ga prosila, da svoje mnenje sporoči njej in Svetu; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija, čeprav člen 139(2) Pogodbe ne predvideva posvetovanja z Evropskim parlamentom o zahtevi socialnih partnerjev Komisiji, poslala svoj predlog Evropskemu parlamentu in ga prosila, da svoje mnenje sporoči njej in Svetu;

| 2. | podpira sporazum socialnih partnerjev o nekaterih vidikih pogojev dela voznega osebja, dodeljenega za interoperabilne čezmejne storitve; meni da vzpostavlja ustrezno ravnotežje med potrebo po izboljšanju delovnih pogojev in s tem varovanjem zdravja voznega osebja ter potrebo po pospeševanju čezmejnega železniškega prometa znotraj Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

podpira sporazum socialnih partnerjev o nekaterih vidikih pogojev dela voznega osebja, dodeljenega za interoperabilne čezmejne storitve; meni da vzpostavlja ustrezno ravnotežje med potrebo po izboljšanju delovnih pogojev in s tem varovanjem zdravja voznega osebja ter potrebo po pospeševanju čezmejnega železniškega prometa znotraj Evropske unije;

| 3. | se strinja, da je treba sporazum predložiti Svetu; zato poziva Svet, da sprejme predlog Komisije za Direktivo Sveta z namenom izvajanja sporazuma, ki so ga sklenili socialni partnerji; |
| --- | --- |

3.

se strinja, da je treba sporazum predložiti Svetu; zato poziva Svet, da sprejme predlog Komisije za Direktivo Sveta z namenom izvajanja sporazuma, ki so ga sklenili socialni partnerji;

| 4. | ugotavlja, da je sektor železniškega prevoza vključen v obseg uporabe Direktive 2003/88/ES; ugotavlja, da drugi instrumenti Skupnosti vsebujejo podrobnejše zahteve glede organizacije delovnega časa za nekatere poklice ali poklicne dejavnosti (člen 14 Direktive 2003/88/ES) in da so pod nekaterimi pogoji mogoča odstopanja za osebe, ki delajo v železniškem prevozu (člen 17(3)(e) Direktive 2003/88/ES); |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da je sektor železniškega prevoza vključen v obseg uporabe Direktive 2003/88/ES; ugotavlja, da drugi instrumenti Skupnosti vsebujejo podrobnejše zahteve glede organizacije delovnega časa za nekatere poklice ali poklicne dejavnosti (člen 14 Direktive 2003/88/ES) in da so pod nekaterimi pogoji mogoča odstopanja za osebe, ki delajo v železniškem prevozu (člen 17(3)(e) Direktive 2003/88/ES);

| 5. | ugotavlja, da sporazum vsebuje posebne določbe za vozno osebje pri interoperabilnih čezmejnih storitvah, na primer najdaljši čas vožnje, in uveljavlja načelo dnevnega in tedenskega počitka ali odmorov, ki so daljši kot zahtevajo minimalni standardi Direktive 2003/88/ES, hkrati pa v primerjavi z direktivo omogoča večjo prožnost, da se upoštevajo omejitve železniškega sektorja; zato meni, da je sporazum skladen z direktivo; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da sporazum vsebuje posebne določbe za vozno osebje pri interoperabilnih čezmejnih storitvah, na primer najdaljši čas vožnje, in uveljavlja načelo dnevnega in tedenskega počitka ali odmorov, ki so daljši kot zahtevajo minimalni standardi Direktive 2003/88/ES, hkrati pa v primerjavi z direktivo omogoča večjo prožnost, da se upoštevajo omejitve železniškega sektorja; zato meni, da je sporazum skladen z direktivo;

| 6. | pozdravlja dejstvo, da sporazum, ki so ga sklenili socialni partnerji, in predlog Komisije o Direktivi Sveta predvidevata le minimalne zahteve, pri čemer državam članicam in/ali socialnim partnerjem dopuščata, da ohranijo enake ali uvedejo ugodnejše določbe za delavce na področju železniškega prevoza; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja dejstvo, da sporazum, ki so ga sklenili socialni partnerji, in predlog Komisije o Direktivi Sveta predvidevata le minimalne zahteve, pri čemer državam članicam in/ali socialnim partnerjem dopuščata, da ohranijo enake ali uvedejo ugodnejše določbe za delavce na področju železniškega prevoza;

| 7. | poudarja pomembno vlogo socialnih partnerjev pri izboljšanju določb o zdravju in varnosti za delavce; v celoti podpira ustrezno vključenost socialnih partnerjev v pogajanja o socialnem dialogu in dejstvo, da socialni partnerji sklepajo sporazume o delovnih pogojih; |
| --- | --- |

7.

poudarja pomembno vlogo socialnih partnerjev pri izboljšanju določb o zdravju in varnosti za delavce; v celoti podpira ustrezno vključenost socialnih partnerjev v pogajanja o socialnem dialogu in dejstvo, da socialni partnerji sklepajo sporazume o delovnih pogojih;

| 8. | priporoča sprejetje predloga; |
| --- | --- |

8.

priporoča sprejetje predloga;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in zadevnim socialnim partnerjem. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in zadevnim socialnim partnerjem.

---

(1)  UL C 364, 18.12.2000, str. 1.

(2)  UL L 299, 18.11.2003, str. 9.

P6_TA(2005)0207

Odnosi EU-Rusija

Resolucija Evropskega parlamenta o odnosih EU-Rusija (2004/2170(INI))

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Rusko federacijo na drugi, ki je pričel veljati 1. decembra 1997 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Rusko federacijo na drugi, ki je pričel veljati 1. decembra 1997 (1),

| — | ob upoštevanju cilja, ki sta ga EU in Rusija zapisali v skupni izjavi z dne 31. maja 2003 ob po vrhu v Sankt Peterburgu, o skupnem gospodarskem prostoru, skupnem območju svobode, varnosti in pravice, sodelovanju na področju zunanje varnosti ter območju raziskav in izobraževanja, vključno s kulturnimi vidiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju cilja, ki sta ga EU in Rusija zapisali v skupni izjavi z dne 31. maja 2003 ob po vrhu v Sankt Peterburgu, o skupnem gospodarskem prostoru, skupnem območju svobode, varnosti in pravice, sodelovanju na področju zunanje varnosti ter območju raziskav in izobraževanja, vključno s kulturnimi vidiki,

| — | ob upoštevanju številnih verodostojnih poročil ruskih in mednarodnih nevladnih organizacij o stalnih hudih kršitvah človekovih pravic v Čečeniji, sodb Evropskega sodišča za človekove pravice v zvezi s šestimi primeri, povezanimi s Čečenijo, z dne 24. februarja 2005 ter številnih podobnih primerov, ki so še v obravnavi pred tem sodiščem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju številnih verodostojnih poročil ruskih in mednarodnih nevladnih organizacij o stalnih hudih kršitvah človekovih pravic v Čečeniji, sodb Evropskega sodišča za človekove pravice v zvezi s šestimi primeri, povezanimi s Čečenijo, z dne 24. februarja 2005 ter številnih podobnih primerov, ki so še v obravnavi pred tem sodiščem,

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 26. februarja 2004 o odnosih EU-Rusija (2) ter resolucije z dne 15. decembra 2004 o vrhu EU-Rusija, ki je potekal 25. novembra 2004 v Haagu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 26. februarja 2004 o odnosih EU-Rusija (2) ter resolucije z dne 15. decembra 2004 o vrhu EU-Rusija, ki je potekal 25. novembra 2004 v Haagu (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. januarja 2005 o izidih volitev v Ukrajini (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. januarja 2005 o izidih volitev v Ukrajini (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2005 o Belorusiji (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2005 o Belorusiji (5),

| — | ob upoštevanju izida 15. vrha med EU in Rusijo, ki je potekal 10. maja 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izida 15. vrha med EU in Rusijo, ki je potekal 10. maja 2005,

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A6-0135/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A6-0135/2005),

| A. | ker so dobri sosedski odnosi in sodelovanje med EU in Rusijo ključnega pomena za stabilnost, varnost in blaginjo cele evropske celine; ker morajo ti odnosi temeljiti na skupnih vrednotah, ki vključujejo človekove pravice, tržno gospodarstvo, pravno državo in demokracijo, |
| --- | --- |

A.

ker so dobri sosedski odnosi in sodelovanje med EU in Rusijo ključnega pomena za stabilnost, varnost in blaginjo cele evropske celine; ker morajo ti odnosi temeljiti na skupnih vrednotah, ki vključujejo človekove pravice, tržno gospodarstvo, pravno državo in demokracijo,

| B. | ker imata EU in Rusija velike ambicije glede njunega partnerstva; ker je bil storjen dobrodošel napredek v zvezi z vprašanji, kot so ruska ratifikacija Kjotskega protokola in širitev Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, prehod oseb do Kaliningrada ter napredek pri pogajanjih o ruskem vstopu v STO, |
| --- | --- |

B.

ker imata EU in Rusija velike ambicije glede njunega partnerstva; ker je bil storjen dobrodošel napredek v zvezi z vprašanji, kot so ruska ratifikacija Kjotskega protokola in širitev Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, prehod oseb do Kaliningrada ter napredek pri pogajanjih o ruskem vstopu v STO,

| C. | ker Rusija poudarja pomen večstranskih odnosov in na svoje polno sodelovanje v OZN, G-8 in Svetu Evrope gleda kot na temeljni kamen svoje zunanje politike, |
| --- | --- |

C.

ker Rusija poudarja pomen večstranskih odnosov in na svoje polno sodelovanje v OZN, G-8 in Svetu Evrope gleda kot na temeljni kamen svoje zunanje politike,

| D. | ker je demokracija v Rusiji oslabljena, zlasti ker so vse večje televizijske postaje in večina radijskih postaj pod nadzorom vlade, širi se samocenzura tiskanih medijev, veljajo nove omejitve glede pravice organiziranja javnih demonstracij, NVO delujejo v vse težjih razmerah, povečan je politični nadzor nad sodstvom in uvedene so spremembe načina izvolitve članov državne dume, vse to z namenom krepitve oblasti Kremlja, |
| --- | --- |

D.

ker je demokracija v Rusiji oslabljena, zlasti ker so vse večje televizijske postaje in večina radijskih postaj pod nadzorom vlade, širi se samocenzura tiskanih medijev, veljajo nove omejitve glede pravice organiziranja javnih demonstracij, NVO delujejo v vse težjih razmerah, povečan je politični nadzor nad sodstvom in uvedene so spremembe načina izvolitve članov državne dume, vse to z namenom krepitve oblasti Kremlja,

| E. | obžaluje, da razmere v Čečeniji ostajajo nestabilne in da je prišlo na Severnem Kavkazu in v Moskvi do novih terorističnih napadov, zato verjame, da obstaja nujna potreba po novem pristopu, ki ga je EU pripravljena pomagati izoblikovati, |
| --- | --- |

E.

obžaluje, da razmere v Čečeniji ostajajo nestabilne in da je prišlo na Severnem Kavkazu in v Moskvi do novih terorističnih napadov, zato verjame, da obstaja nujna potreba po novem pristopu, ki ga je EU pripravljena pomagati izoblikovati,

| F. | ker je želja EU zagotoviti, da s svojo širitvijo ne vzpostavi novih ločnic v Evropi, ampak nasprotno prispeva k nadaljnji širitvi blaginje in razvoja; ker je želja EU ohranjati dialog z Rusijo o vprašanjih v zvezi s skupnim sosedstvom, |
| --- | --- |

F.

ker je želja EU zagotoviti, da s svojo širitvijo ne vzpostavi novih ločnic v Evropi, ampak nasprotno prispeva k nadaljnji širitvi blaginje in razvoja; ker je želja EU ohranjati dialog z Rusijo o vprašanjih v zvezi s skupnim sosedstvom,

| G. | ker je treba v celoti priznati izjemne napore in žrtvovanje narodov Sovjetske zveze v boju proti nacistični strahovladi, ki v zgodovini nima primerjave, ter pri osvoboditvi številnih držav in njihovih narodov v Evropi, obenem pa obžalovati velike težave in žrtve, ki jih je bila vrsta držav in narodov, vključno z baltskimi državami, pogosto deležna zaradi okupacije, poznejše priključitve in tiranije Sovjetske zveze; ker se upa, da bo Rusija v celoti priznala ta dejstva, ki pomenijo temelj za popolno pomiritev med Rusijo in vsemi državami članicami EU, |
| --- | --- |

G.

ker je treba v celoti priznati izjemne napore in žrtvovanje narodov Sovjetske zveze v boju proti nacistični strahovladi, ki v zgodovini nima primerjave, ter pri osvoboditvi številnih držav in njihovih narodov v Evropi, obenem pa obžalovati velike težave in žrtve, ki jih je bila vrsta držav in narodov, vključno z baltskimi državami, pogosto deležna zaradi okupacije, poznejše priključitve in tiranije Sovjetske zveze; ker se upa, da bo Rusija v celoti priznala ta dejstva, ki pomenijo temelj za popolno pomiritev med Rusijo in vsemi državami članicami EU,

| H. | ker je skladen in objektiven pristop EU in njenih držav članic nujen predpogoj za trdno in učinkovito politiko do Rusije; ker sta Komisija in Svet v začetku leta 2004 priznala, da so v postopku oblikovanja politike EU do Rusije bistvene nedoslednosti in je bila zato uvedena nova metoda zagotavljanja skladnosti, ki temelji na dokumentu o ključnih vprašanjih, ki ob vsakem vprašanju ponudi „predlagano smernico“; ker to vseeno ni pripomoglo k zadostnemu napredku in so potrebni še nekateri ukrepi v zvezi z javnim in parlamentarnim nadzorom, |
| --- | --- |

H.

ker je skladen in objektiven pristop EU in njenih držav članic nujen predpogoj za trdno in učinkovito politiko do Rusije; ker sta Komisija in Svet v začetku leta 2004 priznala, da so v postopku oblikovanja politike EU do Rusije bistvene nedoslednosti in je bila zato uvedena nova metoda zagotavljanja skladnosti, ki temelji na dokumentu o ključnih vprašanjih, ki ob vsakem vprašanju ponudi „predlagano smernico“; ker to vseeno ni pripomoglo k zadostnemu napredku in so potrebni še nekateri ukrepi v zvezi z javnim in parlamentarnim nadzorom,

Politika EU in držav članic

| 1. | priznava pomembnost Rusije kot partnerice za pragmatično sodelovanje, s katero Unija ne deli le gospodarskih in trgovinskih interesov, ampak tudi cilj delovati na mednarodnem prizorišču in v skupni soseščini kot strateški partnerji; |
| --- | --- |

1.

priznava pomembnost Rusije kot partnerice za pragmatično sodelovanje, s katero Unija ne deli le gospodarskih in trgovinskih interesov, ampak tudi cilj delovati na mednarodnem prizorišču in v skupni soseščini kot strateški partnerji;

| 2. | priznava potencial Rusije kot posebnega strateškega partnerja pri zagotavljanju miru, stabilnosti in varnosti, v boju proti mednarodnemu terorizmu in nasilnemu ekstremizmu in pri obravnavi drugih varnostnih vprašanj, kot so okoljska in jedrska tveganja, trgovina z drogami, orožjem ter ljudmi in čezmejni organizirani kriminal v evropski soseščini, v sodelovanju z OVSE in drugimi mednarodnimi forumi; |
| --- | --- |

2.

priznava potencial Rusije kot posebnega strateškega partnerja pri zagotavljanju miru, stabilnosti in varnosti, v boju proti mednarodnemu terorizmu in nasilnemu ekstremizmu in pri obravnavi drugih varnostnih vprašanj, kot so okoljska in jedrska tveganja, trgovina z drogami, orožjem ter ljudmi in čezmejni organizirani kriminal v evropski soseščini, v sodelovanju z OVSE in drugimi mednarodnimi forumi;

| 3. | poudarja potrebo po nadaljnjem razvoju in izvajanju skupne energetske strategije za Evropo, ki vključuje proizvajalce, distributerje in potrošnike s ciljem oblikovanja preglednega in trajnostnega energetskega sistema, ter po povečanju regionalne raznolikosti energetskih zalog; ugotavlja, da je razvoj take strategije v skupnem interesu EU in Rusije; |
| --- | --- |

3.

poudarja potrebo po nadaljnjem razvoju in izvajanju skupne energetske strategije za Evropo, ki vključuje proizvajalce, distributerje in potrošnike s ciljem oblikovanja preglednega in trajnostnega energetskega sistema, ter po povečanju regionalne raznolikosti energetskih zalog; ugotavlja, da je razvoj take strategije v skupnem interesu EU in Rusije;

| 4. | poziva Komisijo in Svet, da pokažeta solidarnost in enotnost znotraj EU med starimi in novimi državami članicami v primeru, da bi Rusija želela razlikovati svoj pristop do njih; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo in Svet, da pokažeta solidarnost in enotnost znotraj EU med starimi in novimi državami članicami v primeru, da bi Rusija želela razlikovati svoj pristop do njih;

| 5. | poziva Svet, da soglaša z objavo zahtev in drugih ukrepov za zagotavljanje, da tako EU kakor tudi posamezne države članice pri svojih stikih z Rusijo vedno v celoti upoštevajo dogovorjena stališča, kar bi moralo veljati tudi za njihove stike s tretjimi državami; poziva države članice, da v svojih dvostranskih stikih z Rusijo podpirajo skupna stališča EU in tako zagotovijo preglednost in ustrezna posvetovanja; |
| --- | --- |

5.

poziva Svet, da soglaša z objavo zahtev in drugih ukrepov za zagotavljanje, da tako EU kakor tudi posamezne države članice pri svojih stikih z Rusijo vedno v celoti upoštevajo dogovorjena stališča, kar bi moralo veljati tudi za njihove stike s tretjimi državami; poziva države članice, da v svojih dvostranskih stikih z Rusijo podpirajo skupna stališča EU in tako zagotovijo preglednost in ustrezna posvetovanja;

| 6. | poudarja, da je treba v razširjeni Uniji in še zlasti v zvezi z novimi finančnimi okviri ter instrumenti zunanjih odnosov bolj poudarjati pomembnost regionalnega sodelovanja in da mora v severnih regijah EU in severozahodnih regijah Rusije pobuda Severna dimenzija omogočati okvir za tako regionalno sodelovanje; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je treba v razširjeni Uniji in še zlasti v zvezi z novimi finančnimi okviri ter instrumenti zunanjih odnosov bolj poudarjati pomembnost regionalnega sodelovanja in da mora v severnih regijah EU in severozahodnih regijah Rusije pobuda Severna dimenzija omogočati okvir za tako regionalno sodelovanje;

Štirje skupni prostori

| 7. | podpira cilj vzpostavitve štirih skupnih političnih prostorov in pripravo načrta za vsakega od njih; vztraja, da je treba te štiri prostore videti kot paket ter da je treba dati kakovosti večjo prednost kot hitrosti; opozarja na potrebo ne le po dogovorjenih besedilih, ampak tudi po dejanskem zbliževanju o glavnih občutljivih vprašanjih; |
| --- | --- |

7.

podpira cilj vzpostavitve štirih skupnih političnih prostorov in pripravo načrta za vsakega od njih; vztraja, da je treba te štiri prostore videti kot paket ter da je treba dati kakovosti večjo prednost kot hitrosti; opozarja na potrebo ne le po dogovorjenih besedilih, ampak tudi po dejanskem zbliževanju o glavnih občutljivih vprašanjih;

| 8. | pozdravlja zlasti namero Evropske unije in Rusije o prihodnjem sodelovanju pri reševanju regionalnih sporov kot so tisti v Pridnjestrju, Abhaziji, Južni Osetiji in Gorskem Karabahu ter poudarja, da se mora Rusija zdaj ustrezno odzvati na pripravljenost Evropske unije, da dobrodelno in politično prispeva k stabilizaciji razmer v Čečeniji; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja zlasti namero Evropske unije in Rusije o prihodnjem sodelovanju pri reševanju regionalnih sporov kot so tisti v Pridnjestrju, Abhaziji, Južni Osetiji in Gorskem Karabahu ter poudarja, da se mora Rusija zdaj ustrezno odzvati na pripravljenost Evropske unije, da dobrodelno in politično prispeva k stabilizaciji razmer v Čečeniji;

| 9. | pričakuje, da bodo tako Svet in Komisija kot tudi Rusija izkoristili zagon, ki so ga dobile na vrhu, in nadaljevale z dejanskimi ukrepi za uresničitev akcijskih načrtov; priporoča, da se posebna pozornost posveti naslednjim vprašanjem v okviru štirih skupnih prostorov:






  — | skupni gospodarski prostor: pozdravlja sporazum o krepitvi sodelovanja na okoljskem področju ter o povečanem sodelovanju na področju telekomunikacij, prometa in energije, vendar poudarja, da je treba nadalje razvijati konkurenčnost in izboljšati pogoje vlaganj s povečanjem predvidljivosti in pravne varnosti, |
| --- | --- | --- |

9.

pričakuje, da bodo tako Svet in Komisija kot tudi Rusija izkoristili zagon, ki so ga dobile na vrhu, in nadaljevale z dejanskimi ukrepi za uresničitev akcijskih načrtov; priporoča, da se posebna pozornost posveti naslednjim vprašanjem v okviru štirih skupnih prostorov:

—

skupni gospodarski prostor: pozdravlja sporazum o krepitvi sodelovanja na okoljskem področju ter o povečanem sodelovanju na področju telekomunikacij, prometa in energije, vendar poudarja, da je treba nadalje razvijati konkurenčnost in izboljšati pogoje vlaganj s povečanjem predvidljivosti in pravne varnosti,

| — | skupni prostor svobode, varnosti in pravičnosti: poudarja, da napredek v tem prostoru ne sme biti omejen zgolj na vračanje in vizumske olajšave, ampak mora vključevati aktivno krepitev demokracije, pravnega reda in neodvisnosti javnih občil; poudarja, da morajo postati posvetovanja o človekovih pravicah stalnica v okviru partnerstva med EU in Rusijo, |
| --- | --- |

—

skupni prostor svobode, varnosti in pravičnosti: poudarja, da napredek v tem prostoru ne sme biti omejen zgolj na vračanje in vizumske olajšave, ampak mora vključevati aktivno krepitev demokracije, pravnega reda in neodvisnosti javnih občil; poudarja, da morajo postati posvetovanja o človekovih pravicah stalnica v okviru partnerstva med EU in Rusijo,

| — | skupni prostor zunanje varnosti: pričakuje jasne ukrepe v okviru zdaj obnovljene zaveze reševanja zamrznjenih sporov na Kavkazu in v Pridnjestrju ter razširitev dialoga o obvladovanju kriz in varnosti, |
| --- | --- |

—

skupni prostor zunanje varnosti: pričakuje jasne ukrepe v okviru zdaj obnovljene zaveze reševanja zamrznjenih sporov na Kavkazu in v Pridnjestrju ter razširitev dialoga o obvladovanju kriz in varnosti,

| — | skupni prostor raziskovanj, izobraževanja in kulture: pozdravlja sklep o ustanovitvi Evropskega inštituta v Moskvi v letu 2006 kot jasen korak k povečanemu sodelovanju na tem področju; |
| --- | --- |

—

skupni prostor raziskovanj, izobraževanja in kulture: pozdravlja sklep o ustanovitvi Evropskega inštituta v Moskvi v letu 2006 kot jasen korak k povečanemu sodelovanju na tem področju;

| 10. | poudarja, da je sprejetje sporazuma o ponovnem sprejemu pogoj za podpis sporazuma o vizumskih olajšavah med EU in Rusijo; meni, da mora EU pozdraviti ruski cilj o manj strogem vizumskem režimu s schengenskim območjem in o dolgoročni odpravi vizumov ter določiti vse potrebne pogoje v jasnem akcijskem načrtu, ki bo vseboval konkretne ukrepe; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je sprejetje sporazuma o ponovnem sprejemu pogoj za podpis sporazuma o vizumskih olajšavah med EU in Rusijo; meni, da mora EU pozdraviti ruski cilj o manj strogem vizumskem režimu s schengenskim območjem in o dolgoročni odpravi vizumov ter določiti vse potrebne pogoje v jasnem akcijskem načrtu, ki bo vseboval konkretne ukrepe;

| 11. | podpira prizadevanja Rusije za pristop k STO in meni, da je v skupnem interesu, da Rusija postane partnerica z odprtim, dinamičnim in raznovrstnim gospodarstvom; poudarja potrebo po krepitvi neodvisnosti in preglednosti sodstva za izboljšanje razmer za naložbe; |
| --- | --- |

11.

podpira prizadevanja Rusije za pristop k STO in meni, da je v skupnem interesu, da Rusija postane partnerica z odprtim, dinamičnim in raznovrstnim gospodarstvom; poudarja potrebo po krepitvi neodvisnosti in preglednosti sodstva za izboljšanje razmer za naložbe;

| 12. | ugotavlja, da bo članstvo v STO pomemben signal za tuje vlagatelje in bo torej pomoč pri krepitvi in večji raznolikosti trgovinskih odnosov; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da bo članstvo v STO pomemben signal za tuje vlagatelje in bo torej pomoč pri krepitvi in večji raznolikosti trgovinskih odnosov;

| 13. | poziva Komisijo, naj nadaljuje in okrepi dialog z ruskimi oblastmi in gospodarskimi partnerji o vprašanjih trgovinskega in gospodarskega sodelovanja, pri čemer naj se posebej posveti tehničnim predpisom in standardizaciji carinskih postopkov, liberalizaciji storitev, odpravi monopolov in odprtju bančnega sistema ter zagotovi, da Rusija pred vstopom v STO sprejme izvršilne ukrepe za zaščito pravic intelektualne lastnine, ki bi krajo pravic intelektualne lastnine bistveno zmanjšali; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj nadaljuje in okrepi dialog z ruskimi oblastmi in gospodarskimi partnerji o vprašanjih trgovinskega in gospodarskega sodelovanja, pri čemer naj se posebej posveti tehničnim predpisom in standardizaciji carinskih postopkov, liberalizaciji storitev, odpravi monopolov in odprtju bančnega sistema ter zagotovi, da Rusija pred vstopom v STO sprejme izvršilne ukrepe za zaščito pravic intelektualne lastnine, ki bi krajo pravic intelektualne lastnine bistveno zmanjšali;

| 14. | spodbuja rusko vlado, naj uporablja takšen sistem za določanje cen virov energije (plina), ki bo v skladu z zahtevami STO, in preneha s politiko diskriminacije v zvezi z železniškimi tarifami, s katero daje ruskim pristaniščem v Baltiku prednost pred neruskimi, kar je v nasprotju z načeli tržne ekonomije in škodljivo vpliva na trgovino med Evropsko unijo in Rusijo; |
| --- | --- |

14.

spodbuja rusko vlado, naj uporablja takšen sistem za določanje cen virov energije (plina), ki bo v skladu z zahtevami STO, in preneha s politiko diskriminacije v zvezi z železniškimi tarifami, s katero daje ruskim pristaniščem v Baltiku prednost pred neruskimi, kar je v nasprotju z načeli tržne ekonomije in škodljivo vpliva na trgovino med Evropsko unijo in Rusijo;

| 15. | poziva EU in Rusijo, da s pomočjo priprave in začetka pogajanj o območju proste trgovine takoj po vstopu Rusije v STO razvijeta globljo integracijo; meni, da bo sporazum o območju proste trgovine med EU in Rusijo ambiciozen korak pri oblikovanju skupnega gospodarskega prostora, ki bo obsegal področje trgovine z dobrinami in storitvami, ustanavljanja podjetij, predpisov o javnih naročilih, skladnosti predpisov in drugih trgovinskih vidikov; |
| --- | --- |

15.

poziva EU in Rusijo, da s pomočjo priprave in začetka pogajanj o območju proste trgovine takoj po vstopu Rusije v STO razvijeta globljo integracijo; meni, da bo sporazum o območju proste trgovine med EU in Rusijo ambiciozen korak pri oblikovanju skupnega gospodarskega prostora, ki bo obsegal področje trgovine z dobrinami in storitvami, ustanavljanja podjetij, predpisov o javnih naročilih, skladnosti predpisov in drugih trgovinskih vidikov;

| 16. | pozdravlja tekoča pogajanja za razširitev sodelovanja med evropskim programom Galileo in ruskim satelitskim navigacijskim sistemom Glonass ter obe strani spodbuja k sklenitvi sporazuma o združljivosti in dopolnilni uporabi obeh navigacijskih sistemov; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja tekoča pogajanja za razširitev sodelovanja med evropskim programom Galileo in ruskim satelitskim navigacijskim sistemom Glonass ter obe strani spodbuja k sklenitvi sporazuma o združljivosti in dopolnilni uporabi obeh navigacijskih sistemov;

Demokracija, človekove pravice in pravna država v Rusiji

| 17. | izraža zaskrbljenost zaradi očitne vse bolj ohlapne zavezanosti Rusije demokraciji, tržnemu gospodarstvu in varovanju človekovih pravic; obžaluje omejitve delovanja svobodnih in neodvisnih medijev; ponavlja svojo kritiko izrabe pravosodnega sistema za očitna prizadevanja za dosego političnih ciljev; ugotavlja, da ta dogajanja vplivajo tako na položaj ruskega prebivalstva kakor tudi na ruske zunanje odnose in da bo težje razvijati partnerstvo med EU in Rusijo, dokler se ta dogajanja ne obrnejo; |
| --- | --- |

17.

izraža zaskrbljenost zaradi očitne vse bolj ohlapne zavezanosti Rusije demokraciji, tržnemu gospodarstvu in varovanju človekovih pravic; obžaluje omejitve delovanja svobodnih in neodvisnih medijev; ponavlja svojo kritiko izrabe pravosodnega sistema za očitna prizadevanja za dosego političnih ciljev; ugotavlja, da ta dogajanja vplivajo tako na položaj ruskega prebivalstva kakor tudi na ruske zunanje odnose in da bo težje razvijati partnerstvo med EU in Rusijo, dokler se ta dogajanja ne obrnejo;

| 18. | v zvezi s tem meni, da primer Jukos predstavlja temeljni preizkus za Rusijo glede spoštovanja vladavine prava, premoženjskih pravic, preglednosti ter poštenega in odprtega trga za vlagatelje; |
| --- | --- |

18.

v zvezi s tem meni, da primer Jukos predstavlja temeljni preizkus za Rusijo glede spoštovanja vladavine prava, premoženjskih pravic, preglednosti ter poštenega in odprtega trga za vlagatelje;

| 19. | upošteva redna posvetovanja o človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah, vključno s pravicami manjšin, ki sta jih nedavno začeli EU in Rusija; v zvezi s tem poudarja, da morajo biti takšna posvetovanja v skladu s smernicami EU za dialoge o človekovih pravicah in morajo zato v svoj proces vključevati EP in nevladne organizacije, da bi opredelili glavna vprašanja za obravnavo; |
| --- | --- |

19.

upošteva redna posvetovanja o človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah, vključno s pravicami manjšin, ki sta jih nedavno začeli EU in Rusija; v zvezi s tem poudarja, da morajo biti takšna posvetovanja v skladu s smernicami EU za dialoge o človekovih pravicah in morajo zato v svoj proces vključevati EP in nevladne organizacije, da bi opredelili glavna vprašanja za obravnavo;

| 20. | poudarja, da bi morale vse države v celoti spoštovati svoje nacionalne in mednarodne obveze na področju pravic manjšin; je zaskrbljen zaradi poročil o zapostavljanju določenih etničnih skupin, denimo ljudstva Mari; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da bi morale vse države v celoti spoštovati svoje nacionalne in mednarodne obveze na področju pravic manjšin; je zaskrbljen zaradi poročil o zapostavljanju določenih etničnih skupin, denimo ljudstva Mari;

| 21. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se v Rusiji kažejo znaki antisemitizma; |
| --- | --- |

21.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se v Rusiji kažejo znaki antisemitizma;

Sosedska in zunanja politika

| 22. | zavrača zunanjo politiko, namenjeno ustvarjanju interesnih sfer; poudarja potrebo po polnem spoštovanju suverenosti in ozemeljske celovitosti vseh držav, vključno s pravico vsake med njimi, da razvija odnose z drugimi državami in organizacijami na temelju lastne opredelitve svojih interesov in v skladu z načeli, opredeljenimi z okviri OZN, OVSE in Sveta Evrope; |
| --- | --- |

22.

zavrača zunanjo politiko, namenjeno ustvarjanju interesnih sfer; poudarja potrebo po polnem spoštovanju suverenosti in ozemeljske celovitosti vseh držav, vključno s pravico vsake med njimi, da razvija odnose z drugimi državami in organizacijami na temelju lastne opredelitve svojih interesov in v skladu z načeli, opredeljenimi z okviri OZN, OVSE in Sveta Evrope;

| 23. | poziva Rusijo, da naj širitve demokracije v svoji soseski in razvoja močnejših vezi z EU, vključno s članstvom, ne razume kot nevarnosti za položaj Rusije, ampak kot priložnost za obnovitev političnega in gospodarskega sodelovanja s tistimi državami na podlagi enakosti in vzajemnega spoštovanja; |
| --- | --- |

23.

poziva Rusijo, da naj širitve demokracije v svoji soseski in razvoja močnejših vezi z EU, vključno s članstvom, ne razume kot nevarnosti za položaj Rusije, ampak kot priložnost za obnovitev političnega in gospodarskega sodelovanja s tistimi državami na podlagi enakosti in vzajemnega spoštovanja;

| 24. | poziva Rusijo in države članice EU, da v celoti odprejo vse svoje tajne arhive v zvezi z drugo svetovno vojno in jih dajo na voljo zgodovinarjem za vzajemno preučevanje in krepitev zaupanja; |
| --- | --- |

24.

poziva Rusijo in države članice EU, da v celoti odprejo vse svoje tajne arhive v zvezi z drugo svetovno vojno in jih dajo na voljo zgodovinarjem za vzajemno preučevanje in krepitev zaupanja;

| 25. | poziva Rusijo, da uredi nerešen položaj v odnosih z OVSE, tako da izpolni obveznosti v zvezi s prispevki v proračun OVSE; opaža, da odsotnost proračuna ovira delovanje OVSE, zaradi česar se je demokratizacija in izboljšanje varnosti v Srednji in Vzhodni Evropi popolnoma ustavila; podpira nadaljnji razvoj dejavnosti OVSE na področju varnosti in obžaluje, da je zaradi odsotnosti podpore Rusije nemogoče nadaljevati misijo opazovanja mej v Gruziji; v zvezi s tem obžaluje, da Sklep Sveta ne določa oblike nadomestila za takšno misijo; tudi podpira nadaljnje raziskovanje možnosti krepitve spodbujanja OVSE k sodelovanju v gospodarskih in okoljskih zadevah, kot to zahteva Rusija; vendar pa trdno nasprotuje zmanjšanju spremljanja volitev s strani OVSE in drugih dejavnosti „človeške razsežnosti“, ki sestavljajo dejanske izraze skupnih vrednot, na katerih temelji partnerstvo med EU in Rusijo; |
| --- | --- |

25.

poziva Rusijo, da uredi nerešen položaj v odnosih z OVSE, tako da izpolni obveznosti v zvezi s prispevki v proračun OVSE; opaža, da odsotnost proračuna ovira delovanje OVSE, zaradi česar se je demokratizacija in izboljšanje varnosti v Srednji in Vzhodni Evropi popolnoma ustavila; podpira nadaljnji razvoj dejavnosti OVSE na področju varnosti in obžaluje, da je zaradi odsotnosti podpore Rusije nemogoče nadaljevati misijo opazovanja mej v Gruziji; v zvezi s tem obžaluje, da Sklep Sveta ne določa oblike nadomestila za takšno misijo; tudi podpira nadaljnje raziskovanje možnosti krepitve spodbujanja OVSE k sodelovanju v gospodarskih in okoljskih zadevah, kot to zahteva Rusija; vendar pa trdno nasprotuje zmanjšanju spremljanja volitev s strani OVSE in drugih dejavnosti „človeške razsežnosti“, ki sestavljajo dejanske izraze skupnih vrednot, na katerih temelji partnerstvo med EU in Rusijo;

| 26. | poudarja pomembnost vzpostavitve skupnega območja zunanje varnosti, ki bi sčasoma lahko vodilo k oblikovanju posebnega telesa na visoki ravni za dialog med EU in Rusijo o varnosti, preprečevanju in reševanju sporov
  ,
  neširjenju orožja in razorožitvi; podpira rusko sodelovanje pri kriznem upravljanju pod vodstvom EU pod pogoji, ki jih je določil Evropski svet v Sevilli junija 2002 (6), pod pogojem, da ruske sile dokažejo sposobnost prilagajanja standardom EU in operativnim postopkom ter na splošno prilagajanja razvijajoči se evropski miselnosti pri varnosti in obrambi; |
| --- | --- |

26.

poudarja pomembnost vzpostavitve skupnega območja zunanje varnosti, ki bi sčasoma lahko vodilo k oblikovanju posebnega telesa na visoki ravni za dialog med EU in Rusijo o varnosti, preprečevanju in reševanju sporov
  ,
  neširjenju orožja in razorožitvi; podpira rusko sodelovanje pri kriznem upravljanju pod vodstvom EU pod pogoji, ki jih je določil Evropski svet v Sevilli junija 2002 (6), pod pogojem, da ruske sile dokažejo sposobnost prilagajanja standardom EU in operativnim postopkom ter na splošno prilagajanja razvijajoči se evropski miselnosti pri varnosti in obrambi;

| 27. | Poudarja, da je pomembno po mirni in politični poti reševati katere koli ozemeljske in politične spore v delih Ruske federacije ali sosednjih državah, vključno s spori na Kavkazu in čezdnjestrskim sporom v Moldaviji; poziva Rusijo, da spoštuje vsa miroljubna reformna gibanja v državah SND in da spodbuja demokratične reforme v državah Osrednje Azije; |
| --- | --- |

27.

Poudarja, da je pomembno po mirni in politični poti reševati katere koli ozemeljske in politične spore v delih Ruske federacije ali sosednjih državah, vključno s spori na Kavkazu in čezdnjestrskim sporom v Moldaviji; poziva Rusijo, da spoštuje vsa miroljubna reformna gibanja v državah SND in da spodbuja demokratične reforme v državah Osrednje Azije;

| 28. | poziva Rusijo, naj ponovno potrdi svojo zavezanost ozemeljski celovitosti Gruzije in Moldavije in naj v skladu z obvezami, ki jih je sprejela v okviru OVSE in v skladu z zahtevami teh suverenih držav umakne svoje vojaške sile iz Gruzije in Moldavije; |
| --- | --- |

28.

poziva Rusijo, naj ponovno potrdi svojo zavezanost ozemeljski celovitosti Gruzije in Moldavije in naj v skladu z obvezami, ki jih je sprejela v okviru OVSE in v skladu z zahtevami teh suverenih držav umakne svoje vojaške sile iz Gruzije in Moldavije;

| 29. | izraža prepričanje, da lahko uspešne reforme v Ukrajini skupaj z na novo pridobljeno demokracijo izboljšajo obete gospodarskih, družbenih in moralnih koristi tako za Rusijo kot EU; poziva Svet in Komisijo, naj po svojih najboljših močeh podpreta doseganje teh koristi; |
| --- | --- |

29.

izraža prepričanje, da lahko uspešne reforme v Ukrajini skupaj z na novo pridobljeno demokracijo izboljšajo obete gospodarskih, družbenih in moralnih koristi tako za Rusijo kot EU; poziva Svet in Komisijo, naj po svojih najboljših močeh podpreta doseganje teh koristi;

| 30. | poziva Svet, da skupaj z Rusijo spregovori o vprašanju Belorusije in poudari, da je demokratizacija te države v interesu tako EU kakor tudi Ruske federacije in da je treba skupaj ukrepati za doseganje tega cilja; |
| --- | --- |

30.

poziva Svet, da skupaj z Rusijo spregovori o vprašanju Belorusije in poudari, da je demokratizacija te države v interesu tako EU kakor tudi Ruske federacije in da je treba skupaj ukrepati za doseganje tega cilja;

| 31. | poudarja pomembnost inovativnega čezmejnega dela predlaganega Evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta, ki je namenjen nadomestitvi programa TACIS v Rusiji in ostalih državah; poudarja pomembnost spodbujanja čezmejnih gospodarskih in družbenih povezav in potrebo, da se ukrepi EU v ta namen bistveno okrepijo; |
| --- | --- |

31.

poudarja pomembnost inovativnega čezmejnega dela predlaganega Evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta, ki je namenjen nadomestitvi programa TACIS v Rusiji in ostalih državah; poudarja pomembnost spodbujanja čezmejnih gospodarskih in družbenih povezav in potrebo, da se ukrepi EU v ta namen bistveno okrepijo;

| 32. | izpostavlja pomen večstranskih odnosov in sodelovanja med EU in Rusijo pri podpiranju avtoritete OZN in uskladitvi stališč glede reforme OZN, zlasti kar zadeva Varnostni svet; izpostavlja pomen podpiranja Mednarodnega kazenskega sodišča in Kjotskega protokola s strani Rusije; |
| --- | --- |

32.

izpostavlja pomen večstranskih odnosov in sodelovanja med EU in Rusijo pri podpiranju avtoritete OZN in uskladitvi stališč glede reforme OZN, zlasti kar zadeva Varnostni svet; izpostavlja pomen podpiranja Mednarodnega kazenskega sodišča in Kjotskega protokola s strani Rusije;

| 33. | ugotavlja, da se je zaradi boja proti terorizmu vprašanje širjenja orožja za množično uničevanje in varnosti jedrske oborožitve znašlo na vrhu seznama svetovnih varnostnih vprašanj; poziva Rusijo, da si prizadeva za neširjenje orožja in svetovno razorožitev, vključno z Iranom, in ukrepa zlasti tako, da odstopi od razvijanja novih vrst jedrskega orožja, zagotovi varno skladiščenje jedrskih odpadkov ter redno in varno uničenje lastne jedrske oborožitve; poziva Komisijo in Svet, da Rusiji ponudita znatno tehnično in materialno pomoč pri tem uničevanju; poziva Svet in države članice, da - v duhu „učinkovitega multilateralizma“ in solidarnosti ter pri izvajanju evropske strategije proti širjenju orožja za množično uničevanje - razvijajo in podpirajo nove pobude o jedrskem razoroževanju in oživitev Konference OZN o razorožitvi; |
| --- | --- |

33.

ugotavlja, da se je zaradi boja proti terorizmu vprašanje širjenja orožja za množično uničevanje in varnosti jedrske oborožitve znašlo na vrhu seznama svetovnih varnostnih vprašanj; poziva Rusijo, da si prizadeva za neširjenje orožja in svetovno razorožitev, vključno z Iranom, in ukrepa zlasti tako, da odstopi od razvijanja novih vrst jedrskega orožja, zagotovi varno skladiščenje jedrskih odpadkov ter redno in varno uničenje lastne jedrske oborožitve; poziva Komisijo in Svet, da Rusiji ponudita znatno tehnično in materialno pomoč pri tem uničevanju; poziva Svet in države članice, da - v duhu „učinkovitega multilateralizma“ in solidarnosti ter pri izvajanju evropske strategije proti širjenju orožja za množično uničevanje - razvijajo in podpirajo nove pobude o jedrskem razoroževanju in oživitev Konference OZN o razorožitvi;

| 34. | priznava velik pomen Rusije glede ustanovitve potencialno zelo pomembnih prometnih koridorjev, ki povezuje Evropo in Azijo in spodbuja Rusko federacijo k tesnemu sodelovanju pri razvoju prometne infrastrukture; |
| --- | --- |

34.

priznava velik pomen Rusije glede ustanovitve potencialno zelo pomembnih prometnih koridorjev, ki povezuje Evropo in Azijo in spodbuja Rusko federacijo k tesnemu sodelovanju pri razvoju prometne infrastrukture;

| 35. | poziva Rusijo, naj preneha uporabljati državno nadzorovane družbe, ki so dejavne na področju energetike, kot sredstvo političnega pritiska na sosednje države; |
| --- | --- |

35.

poziva Rusijo, naj preneha uporabljati državno nadzorovane družbe, ki so dejavne na področju energetike, kot sredstvo političnega pritiska na sosednje države;

Posebna vprašanja v zvezi z baltskimi državami

| 36. | ponovno poziva Rusijo, da ratificira nedavno sklenjen mejni sporazum z Estonijo in da brez nadaljnjega odlašanja podpiše ter ratificira mejni sporazum z Latvijo; meni, da dokončna natančna določitev meja, ki jih ima Rusija z novimi državami članicami EU, in sprejetje sporazuma o ponovnem sprejemu predstavljata predpogoj za podpis sporazuma o vizumskih olajšavah med EU in Rusijo ter meni, da mora EU pozdraviti ruski cilj o manj strogem vizumskem režimu s schengenskim območjem in o dolgoročni odpravi vizumov, potem ko bo ugotovljeno, da Rusija izpolnjuje pogoje EU iz jasnega akcijskega načrta, ki bo vseboval konkretne ukrepe; |
| --- | --- |

36.

ponovno poziva Rusijo, da ratificira nedavno sklenjen mejni sporazum z Estonijo in da brez nadaljnjega odlašanja podpiše ter ratificira mejni sporazum z Latvijo; meni, da dokončna natančna določitev meja, ki jih ima Rusija z novimi državami članicami EU, in sprejetje sporazuma o ponovnem sprejemu predstavljata predpogoj za podpis sporazuma o vizumskih olajšavah med EU in Rusijo ter meni, da mora EU pozdraviti ruski cilj o manj strogem vizumskem režimu s schengenskim območjem in o dolgoročni odpravi vizumov, potem ko bo ugotovljeno, da Rusija izpolnjuje pogoje EU iz jasnega akcijskega načrta, ki bo vseboval konkretne ukrepe;

| 37. | predlaga Rusiji, da iz svoje trenutne zakonodaje v zvezi s socialno varnostjo izbriše omembo baltskih držav kot območja, na katerem se lahko celo zdaj uporabi ruska vojska in je na njem ranjena v oboroženem spopadu; |
| --- | --- |

37.

predlaga Rusiji, da iz svoje trenutne zakonodaje v zvezi s socialno varnostjo izbriše omembo baltskih držav kot območja, na katerem se lahko celo zdaj uporabi ruska vojska in je na njem ranjena v oboroženem spopadu;

Kaliningrad

| 38. | pozdravlja napredek pri reševanju težav prehoda in gibanja oseb med ozemeljskimi deli Rusije; ugotavlja potrebo po večjih ruskih prizadevanjih in podpori EU za spodbujanje družbenega in gospodarskega razvoja Kaliningrada kot modela za nadaljnje odnose, pri tem pa je treba posvetiti posebno pozornost zdravstvenim vprašanjem (vključno s širjenjem HIV in aidsa), boju proti korupciji in kriminalu; poudarja potrebo po celovitem uresničevanju proste plovbe po Baltskem morju, vključno z Vislinskim in Kaliningrajskim zalivom, ter prostega prevoza skozi baltsko ožino; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja napredek pri reševanju težav prehoda in gibanja oseb med ozemeljskimi deli Rusije; ugotavlja potrebo po večjih ruskih prizadevanjih in podpori EU za spodbujanje družbenega in gospodarskega razvoja Kaliningrada kot modela za nadaljnje odnose, pri tem pa je treba posvetiti posebno pozornost zdravstvenim vprašanjem (vključno s širjenjem HIV in aidsa), boju proti korupciji in kriminalu; poudarja potrebo po celovitem uresničevanju proste plovbe po Baltskem morju, vključno z Vislinskim in Kaliningrajskim zalivom, ter prostega prevoza skozi baltsko ožino;

Čečenija

| 39. | obsoja uboj Aslana Mashadova, zadnjega predsednika Republike Čečenije, ki ga je dejansko izvolilo ljudstvo; vse strani poziva, naj prenehajo z nasiljem; |
| --- | --- |

39.

obsoja uboj Aslana Mashadova, zadnjega predsednika Republike Čečenije, ki ga je dejansko izvolilo ljudstvo; vse strani poziva, naj prenehajo z nasiljem;

| 40. | meni, da je nujno doseči politično rešitev, ki bo vključevala vse demokratične dele čečenske družbe in ki bo vsem ljudem, ki prebivajo v Čečeniji ali ki se tja vračajo, zagotavljala, med drugim, dejansko pravico do življenja, svobode in varnosti, Čečenom pa spoštovanje njihove kulturne ter nacionalne identitete in dostojanstva; obenem mora ta rešitev spoštovati ozemeljsko celovitost Ruske federacije in biti popolnoma združljiva z legitimnim in učinkovitim doseganjem stabilnosti in varnosti na vsem severnem Kavkazu in v vsej Ruski federaciji; |
| --- | --- |

40.

meni, da je nujno doseči politično rešitev, ki bo vključevala vse demokratične dele čečenske družbe in ki bo vsem ljudem, ki prebivajo v Čečeniji ali ki se tja vračajo, zagotavljala, med drugim, dejansko pravico do življenja, svobode in varnosti, Čečenom pa spoštovanje njihove kulturne ter nacionalne identitete in dostojanstva; obenem mora ta rešitev spoštovati ozemeljsko celovitost Ruske federacije in biti popolnoma združljiva z legitimnim in učinkovitim doseganjem stabilnosti in varnosti na vsem severnem Kavkazu in v vsej Ruski federaciji;

| 41. | izraža globoko zaskrbljenost nad dejstvom, da ni znakov konca brezpravja v Čečeniji, kar velja tudi za federalne in lokalne vladne sile; poziva k takojšnjemu končanju nekaznovanja in nasilja na obeh straneh ter k politični rešitvi in spoštovanju ozemeljske celovitosti Rusije; |
| --- | --- |

41.

izraža globoko zaskrbljenost nad dejstvom, da ni znakov konca brezpravja v Čečeniji, kar velja tudi za federalne in lokalne vladne sile; poziva k takojšnjemu končanju nekaznovanja in nasilja na obeh straneh ter k politični rešitvi in spoštovanju ozemeljske celovitosti Rusije;

| 42. | ponovno opozarja na svoja priporočila Svetu, ki jih je v zvezi s Čečenijo oblikoval v odstavku 14 svoje resolucije z dne 26. februarja 2004, vključno s potrebo po aktivnejšem iskanju politične rešitve in pripravljenosti EU za pomoč pri mirnem in konstruktivnem dialogu; izraža obžalovanje nad dejstvom, da se Svet še ni odzval na ta priporočila in meni, da so slednja še vedno aktualna, zato Svet poziva, da ukrepa; |
| --- | --- |

42.

ponovno opozarja na svoja priporočila Svetu, ki jih je v zvezi s Čečenijo oblikoval v odstavku 14 svoje resolucije z dne 26. februarja 2004, vključno s potrebo po aktivnejšem iskanju politične rešitve in pripravljenosti EU za pomoč pri mirnem in konstruktivnem dialogu; izraža obžalovanje nad dejstvom, da se Svet še ni odzval na ta priporočila in meni, da so slednja še vedno aktualna, zato Svet poziva, da ukrepa;

| 43. | je globoko zaskrbljen zaradi dejstva, da so zagovorniki človekovih pravic, ki preiskujejo človekove pravice in govorijo o njihovih kršitvah, vse pogosteje žrtve napadov na njihovo svobodo in varnost v zvezi z oboroženim spopadom v Čečeniji; poziva ruske organe, da ustavijo takšno nadlegovanje; v zvezi s tem poziva Svet, da nameni posebno pozornost zaščiti teh ljudi v skladu s smernicami EU o zagovornikih človekovih pravic, sprejetimi junija 2004, in uvrsti to temo na vrh dnevnega reda posvetovanja o človekovih pravicah med EU in Rusijo; |
| --- | --- |

43.

je globoko zaskrbljen zaradi dejstva, da so zagovorniki človekovih pravic, ki preiskujejo človekove pravice in govorijo o njihovih kršitvah, vse pogosteje žrtve napadov na njihovo svobodo in varnost v zvezi z oboroženim spopadom v Čečeniji; poziva ruske organe, da ustavijo takšno nadlegovanje; v zvezi s tem poziva Svet, da nameni posebno pozornost zaščiti teh ljudi v skladu s smernicami EU o zagovornikih človekovih pravic, sprejetimi junija 2004, in uvrsti to temo na vrh dnevnega reda posvetovanja o človekovih pravicah med EU in Rusijo;

| 44. | poziva Rusijo, da zaščiti zagovornike človekovih pravic, ki so vse pogosteje žrtve napadov, in da posebnim poročevalcem OZN in drugim mednarodnim opazovalcem človekovih pravic, neodvisnim medijem in mednarodnim humanitarnim organizacijam dovoli dostop v Čečenijo in, kjer je to mogoče, poskrbi za vso potrebno varnost, ki jo le-ti potrebujejo za opravljanje svojega dela; |
| --- | --- |

44.

poziva Rusijo, da zaščiti zagovornike človekovih pravic, ki so vse pogosteje žrtve napadov, in da posebnim poročevalcem OZN in drugim mednarodnim opazovalcem človekovih pravic, neodvisnim medijem in mednarodnim humanitarnim organizacijam dovoli dostop v Čečenijo in, kjer je to mogoče, poskrbi za vso potrebno varnost, ki jo le-ti potrebujejo za opravljanje svojega dela;

| 45. | ponovno obsoja vsa teroristična dejanja; verjame, da ima terorizem globoke korenine v družbenem in gospodarskem položaju na severnem Kavkazu, kot je po tragediji v Beslanu priznal predsednik Putin; izjavlja, da je kot ena od dveh vej proračunskega organa pripravljen obravnavati predloge za sodelovanje EU pri obnovi in prizadevanjih za vzpostavitev miru, če bo v prihodnosti ta prizadevanja mogoče izvajati kot paket ukrepov za mir v Čečeniji s smiselnim zagotovilom, da bo pomoč prispela do tistih, ki jim je namenjena; |
| --- | --- |

45.

ponovno obsoja vsa teroristična dejanja; verjame, da ima terorizem globoke korenine v družbenem in gospodarskem položaju na severnem Kavkazu, kot je po tragediji v Beslanu priznal predsednik Putin; izjavlja, da je kot ena od dveh vej proračunskega organa pripravljen obravnavati predloge za sodelovanje EU pri obnovi in prizadevanjih za vzpostavitev miru, če bo v prihodnosti ta prizadevanja mogoče izvajati kot paket ukrepov za mir v Čečeniji s smiselnim zagotovilom, da bo pomoč prispela do tistih, ki jim je namenjena;

Boj proti terorizmu

| 46. | poudarja, da mora mednarodno sodelovanje v boju proti terorizmu postati bolj učinkovito ter da različni pogledi na osnovne vzroke terorizma in na to, koga opredelimo kot terorista, tovrstno sodelovanje ovirajo; ponovno poudarja, da tega boja ni mogoče voditi na račun človekovih pravic in državljanskih svoboščin; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da mora mednarodno sodelovanje v boju proti terorizmu postati bolj učinkovito ter da različni pogledi na osnovne vzroke terorizma in na to, koga opredelimo kot terorista, tovrstno sodelovanje ovirajo; ponovno poudarja, da tega boja ni mogoče voditi na račun človekovih pravic in državljanskih svoboščin;

Varnost okolja in jedrska varnost

| 47. | poziva k nadaljnjemu sodelovanju na področju pomorske varnosti, zlasti v zvezi s prepovedjo vstopa vsem tankerjem z enojnim trupom v ruske vode v Baltskem in Črnem morju; poziva k sklenitvi sporazuma med družbo „LUKOIL“, ki jo nadzoruje ruska vlada, in vlado Litve o jamčevanju odškodnine v primeru okoljske katastrofe na vrtalni napravi D-6 blizu Kurdžirskega polotoka, ki ga je UNESCO uvrstil na seznam svetovne kulturne dediščine; |
| --- | --- |

47.

poziva k nadaljnjemu sodelovanju na področju pomorske varnosti, zlasti v zvezi s prepovedjo vstopa vsem tankerjem z enojnim trupom v ruske vode v Baltskem in Črnem morju; poziva k sklenitvi sporazuma med družbo „LUKOIL“, ki jo nadzoruje ruska vlada, in vlado Litve o jamčevanju odškodnine v primeru okoljske katastrofe na vrtalni napravi D-6 blizu Kurdžirskega polotoka, ki ga je UNESCO uvrstil na seznam svetovne kulturne dediščine;

| 48. | poziva Rusijo k postopnemu umiku prve generacije jedrskih reaktorjev in krepitvi prizadevanj za zagotavljanje varnega odlaganja jedrskih odpadkov; poudarja pomen pripravljenosti Rusije za sodelovanje v podpornem skladu za sodelovanje pri zaščiti okolja v okviru pobude Severna dimenzija; |
| --- | --- |

48.

poziva Rusijo k postopnemu umiku prve generacije jedrskih reaktorjev in krepitvi prizadevanj za zagotavljanje varnega odlaganja jedrskih odpadkov; poudarja pomen pripravljenosti Rusije za sodelovanje v podpornem skladu za sodelovanje pri zaščiti okolja v okviru pobude Severna dimenzija;

| 49. | ponovno poudarja svojo podporo odprtju trga EU za ruski izvoz električne energije, pod pogojem, da se veljavni ruski varnostni standardi, zlasti v zvezi z jedrskimi elektrarnami in varno obdelavo in odlaganjem jedrskih odpadkov, dvignejo na raven EU za izogibanje tveganja okoljskega dampinga; |
| --- | --- |

49.

ponovno poudarja svojo podporo odprtju trga EU za ruski izvoz električne energije, pod pogojem, da se veljavni ruski varnostni standardi, zlasti v zvezi z jedrskimi elektrarnami in varno obdelavo in odlaganjem jedrskih odpadkov, dvignejo na raven EU za izogibanje tveganja okoljskega dampinga;

| 50. | pozdravlja ratifikacijo Kjotskega protokola s strani ruske dume oktobra 2004 in upa, da bodo njenemu zgledu sledili še preostali veliki onesnaževalci s CO2; poziva k skupnim EU-ruskim raziskavam prihodnjih strategij za doseganje nadaljnjih zmanjšanj emisij toplogrednih plinov v obdobju po izteku protokola leta 2012, v duhu sklepov s spomladanskega zasedanja Evropskega sveta EU leta 2005; |
| --- | --- |

50.

pozdravlja ratifikacijo Kjotskega protokola s strani ruske dume oktobra 2004 in upa, da bodo njenemu zgledu sledili še preostali veliki onesnaževalci s CO2; poziva k skupnim EU-ruskim raziskavam prihodnjih strategij za doseganje nadaljnjih zmanjšanj emisij toplogrednih plinov v obdobju po izteku protokola leta 2012, v duhu sklepov s spomladanskega zasedanja Evropskega sveta EU leta 2005;

| 51. | poziva Komisijo in Svet, da obnovita prizadevanja za oblikovanje resnično skupne strategije v njunih odnosih z Rusijo, ki bo upoštevala širitev EU iz 2004, vključevala štiri področja skupnih interesov in obravnavala skrbi v zvezi z razvojem demokracije in človekovih pravic v Rusiji; poziva Svet, da to stori v duhu predhodne skupne strategije Evropske unije v zvezi z Rusijo; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo in Svet, da obnovita prizadevanja za oblikovanje resnično skupne strategije v njunih odnosih z Rusijo, ki bo upoštevala širitev EU iz 2004, vključevala štiri področja skupnih interesov in obravnavala skrbi v zvezi z razvojem demokracije in človekovih pravic v Rusiji; poziva Svet, da to stori v duhu predhodne skupne strategije Evropske unije v zvezi z Rusijo;

*

- *

| 52. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam ter parlamentom držav članic in Rusije. |
| --- | --- |

52.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam ter parlamentom držav članic in Rusije.

---

(1)  UL L 327, 28.11.1997, str. 1.

(2)  UL C 98 E, 23.4.2004, str. 182.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2004)0099.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0009.

(5)  Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0080.

(6)  „Dogovor o posvetovanju in sodelovanju med EU in Rusijo o kriznem upravljanju“ Priloga IV k Poročilu predsedstva o evropski varnostni in obrambni politiki (10160/2/02 REV2), naveden v Prilogi VIII k sklepom predsedstva Evropskega sveta v Sevilli 21. in 22. junija 2002.

P6_TA(2005)0208

Spodbujanje in varovanje temeljnih pravic

Resolucija Evropskega parlamenta o spodbujanju in varovanju temeljnih pravic: vloga nacionalnih in evropskih institucij, vključno z Agencijo za temeljne pravice (2005/2007(INI))

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Ustavne pogodbe, ki so jo 29. oktobra 2004 podpisali predsedniki držav in vlad, ki vključuje Listino o temeljnih pravicah Evropske unije kot njen drugi del, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ustavne pogodbe, ki so jo 29. oktobra 2004 podpisali predsedniki držav in vlad, ki vključuje Listino o temeljnih pravicah Evropske unije kot njen drugi del,

| — | ob upoštevanju členov 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji ter členov I-2 in I-9 Ustavne Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji ter členov I-2 in I-9 Ustavne Pogodbe,

| — | ob upoštevanju členov 13 in 192(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 13 in 192(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

| — | ob upoštevanju odločb Sodišča Evropske skupnosti in Evropskega sodišča za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločb Sodišča Evropske skupnosti in Evropskega sodišča za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije „Agencija za temeljne pravice - dokument o javnem posvetovanju“ (KOM(2004)0693), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije „Agencija za temeljne pravice - dokument o javnem posvetovanju“ (KOM(2004)0693),

| — | ob upoštevanju sklepa predstavnikov držav članic, ki so se sestali na Evropskem svetu 12. in 13. decembra 2003 v Bruslju, ki poudarja pomembnost zbiranja podatkov in analiz človekovih pravic za opredeljevanje politike Unije na tem področju, za nadgrajevanje obstoječega Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije in za razširitev njegovih pristojnosti za preoblikovanje v Agencijo za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa predstavnikov držav članic, ki so se sestali na Evropskem svetu 12. in 13. decembra 2003 v Bruslju, ki poudarja pomembnost zbiranja podatkov in analiz človekovih pravic za opredeljevanje politike Unije na tem področju, za nadgrajevanje obstoječega Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije in za razširitev njegovih pristojnosti za preoblikovanje v Agencijo za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju zaključkov javnega seminarja „Spodbujanje politike EU glede temeljnih pravic:od besed k dejanjem ali kako uresničevati pravice v praksi“ s 25. in 26. aprila 2005, katerega pobudnik je bil Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaključkov javnega seminarja „Spodbujanje politike EU glede temeljnih pravic:od besed k dejanjem ali kako uresničevati pravice v praksi“ s 25. in 26. aprila 2005, katerega pobudnik je bil Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. aprila 2004 o sporočilu Komisije o členu 7 Pogodbe o Evropski uniji: spoštovanje in spodbujanje vrednot, na katerih temelji Unija (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. aprila 2004 o sporočilu Komisije o členu 7 Pogodbe o Evropski uniji: spoštovanje in spodbujanje vrednot, na katerih temelji Unija (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2005 o človekovih pravicah na svetu v letu 2004 in o politiki EU v zvezi s tem (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2005 o človekovih pravicah na svetu v letu 2004 in o politiki EU v zvezi s tem (2),

| — | ob upoštevanju členov 39 in 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 39 in 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za svoboščine in pravice državljanov, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj in Odbora za ustavne zadeve (A6-0144/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za svoboščine in pravice državljanov, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj in Odbora za ustavne zadeve (A6-0144/2005),

Ustavni okvir EU kot nova spodbuda za temeljne pravice

| 1. | meni, da je učinkovito varstvo in spodbujanje temeljnih pravic temelj demokracije v Evropi in bistveni pogoj za utrditev območja svobode, varnosti in pravice s strani Evropske unije; |
| --- | --- |

1.

meni, da je učinkovito varstvo in spodbujanje temeljnih pravic temelj demokracije v Evropi in bistveni pogoj za utrditev območja svobode, varnosti in pravice s strani Evropske unije;

| 2. | opozarja na dejstvo, da vključitev Listine o temeljnih pravicah v Ustavno pogodbo in prihodnji pristop EU k Evropski konvenciji za varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP) prinašata temeljne spremembe ter znatno krepita obveznost Unije, da zagotovi dejavno spodbujanje temeljnih pravic na vseh področjih politike; |
| --- | --- |

2.

opozarja na dejstvo, da vključitev Listine o temeljnih pravicah v Ustavno pogodbo in prihodnji pristop EU k Evropski konvenciji za varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP) prinašata temeljne spremembe ter znatno krepita obveznost Unije, da zagotovi dejavno spodbujanje temeljnih pravic na vseh področjih politike;

| 3. | meni, da se Evropska unija vedno bolj uveljavlja kot politična skupnost skupnih vrednot in širi svoj prvotni cilj, ki je jasno osredotočen na trg; |
| --- | --- |

3.

meni, da se Evropska unija vedno bolj uveljavlja kot politična skupnost skupnih vrednot in širi svoj prvotni cilj, ki je jasno osredotočen na trg;

| 4. | meni, da je več ciljev Unije, kot so razvijanje področja svobode, varnosti in pravice, boj proti diskriminaciji, spodbujanje preglednosti in zaščita varstva podatkov, že neločljivo povezanih s spodbujanjem temeljnih pravic; |
| --- | --- |

4.

meni, da je več ciljev Unije, kot so razvijanje področja svobode, varnosti in pravice, boj proti diskriminaciji, spodbujanje preglednosti in zaščita varstva podatkov, že neločljivo povezanih s spodbujanjem temeljnih pravic;

| 5. | opozarja, da je potrebno v celoti uveljaviti in spoštovati temeljne pravice ter individualne svoboščine ob razširitvi pristojnosti Unije in da so nove oblike terorizma še povečale potrebo po zagotavljanju kolektivne varnosti; zato je mnenja, da je treba s primernimi politikami doseči ravnotežje med individualnimi svoboščinami ter kolektivno varnostjo, da bosta ta dva cilja usklajena; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da je potrebno v celoti uveljaviti in spoštovati temeljne pravice ter individualne svoboščine ob razširitvi pristojnosti Unije in da so nove oblike terorizma še povečale potrebo po zagotavljanju kolektivne varnosti; zato je mnenja, da je treba s primernimi politikami doseči ravnotežje med individualnimi svoboščinami ter kolektivno varnostjo, da bosta ta dva cilja usklajena;

| 6. | meni, da je nujno treba uveljaviti vrednote, proglašene v ustanovnih pogodbah in v novi Ustavi; |
| --- | --- |

6.

meni, da je nujno treba uveljaviti vrednote, proglašene v ustanovnih pogodbah in v novi Ustavi;

| 7. | opozarja, da je preglednost demokratično načelo, ki je nujno potrebno za razmerje med Unijo in njenimi državljani, pravosodjem Skupnosti in njeno zakonodajo, EU in njenimi državami članicami ter med EU in Svetom Evrope; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da je preglednost demokratično načelo, ki je nujno potrebno za razmerje med Unijo in njenimi državljani, pravosodjem Skupnosti in njeno zakonodajo, EU in njenimi državami članicami ter med EU in Svetom Evrope;

| 8. | opozarja, da si Evropska unija in države članice delijo pristojnost za človekove pravice ter so zato na svojih področjih pristojnosti obvezane spoštovati človekove pravice in temeljne svoboščine v skladu z načelom subsidiarnosti, ob upoštevanju svoje zgoraj navedene resolucije z dne 20. aprila 2004; poziva Komisijo, naj pred začetkom katerega koli pravnega postopka sprejme ukrepe za zagotovitev vsega potrebnega sodelovanja in pomoči, da omogoči državam članicam premagati katere koli težave, s katerimi se soočajo pri izvajanju prava Skupnosti in ukrepov Unije; meni, da je posebna stopnja preglednosti bistvenega pomena, ko pride do prenosa ukrepov Unije, ki vplivajo na temeljne pravice; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da si Evropska unija in države članice delijo pristojnost za človekove pravice ter so zato na svojih področjih pristojnosti obvezane spoštovati človekove pravice in temeljne svoboščine v skladu z načelom subsidiarnosti, ob upoštevanju svoje zgoraj navedene resolucije z dne 20. aprila 2004; poziva Komisijo, naj pred začetkom katerega koli pravnega postopka sprejme ukrepe za zagotovitev vsega potrebnega sodelovanja in pomoči, da omogoči državam članicam premagati katere koli težave, s katerimi se soočajo pri izvajanju prava Skupnosti in ukrepov Unije; meni, da je posebna stopnja preglednosti bistvenega pomena, ko pride do prenosa ukrepov Unije, ki vplivajo na temeljne pravice;

Naproti politiki EU na področju temeljnih pravic

| 9. | pozdravlja podpis Ustavne pogodbe, če ta Sodišču Evropskih skupnosti zagotavlja popolno pristojnost za področje svobode, varnosti in pravice, pristop k EČKP, vključitev Listine o temeljnih pravicah v Pogodbo in povečano uporabo postopka soodločanja, s tem pa spodbuja vlogo Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja podpis Ustavne pogodbe, če ta Sodišču Evropskih skupnosti zagotavlja popolno pristojnost za področje svobode, varnosti in pravice, pristop k EČKP, vključitev Listine o temeljnih pravicah v Pogodbo in povečano uporabo postopka soodločanja, s tem pa spodbuja vlogo Evropskega parlamenta;

| 10. | meni, da je izvajanje temeljnih pravic cilj vseh evropskih politik; v ta namen morajo institucije EU dejavno spodbujati in varovati temeljne pravice ter jih v celoti upoštevati, vključno z njihovim čezmejnim pomenom, pri pripravi osnutkov in sprejemanju zakonodaje; |
| --- | --- |

10.

meni, da je izvajanje temeljnih pravic cilj vseh evropskih politik; v ta namen morajo institucije EU dejavno spodbujati in varovati temeljne pravice ter jih v celoti upoštevati, vključno z njihovim čezmejnim pomenom, pri pripravi osnutkov in sprejemanju zakonodaje;

| 11. | meni, da je ključnega političnega pomena uvesti pojem spodbujanja temeljnih pravic med cilje, ki se bodo uresničevali v zvezi s poenostavitvijo in reorganizacijo pravnega reda Skupnosti in Unije; poziva, da vsako novo politiko, zakonodajni predlog in program spremlja presoja vpliva v zvezi s spoštovanjem temeljnih pravic; presoja naj bi bila del obrazložitve predloga; |
| --- | --- |

11.

meni, da je ključnega političnega pomena uvesti pojem spodbujanja temeljnih pravic med cilje, ki se bodo uresničevali v zvezi s poenostavitvijo in reorganizacijo pravnega reda Skupnosti in Unije; poziva, da vsako novo politiko, zakonodajni predlog in program spremlja presoja vpliva v zvezi s spoštovanjem temeljnih pravic; presoja naj bi bila del obrazložitve predloga;

| 12. | pozdravlja ustanovitev skupine komisarjev za „temeljne pravice, protidiskriminacijo in enako obravnavo“; poziva Komisijo in zlasti komisarje, odgovorne za temeljne pravice, da izdelajo izčrpno in usklajeno strategijo za zagotavljanje spoštovanja temeljnih pravic na vseh področjih politike Unije; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja ustanovitev skupine komisarjev za „temeljne pravice, protidiskriminacijo in enako obravnavo“; poziva Komisijo in zlasti komisarje, odgovorne za temeljne pravice, da izdelajo izčrpno in usklajeno strategijo za zagotavljanje spoštovanja temeljnih pravic na vseh področjih politike Unije;

| 13. | meni, da je Sodišče odigralo odločilno vlogo pri tem, da sta Skupnost in Unija postali „Skupnost“ in Unija prava, zlasti s pomočjo plodnega dialoga med nacionalnimi in evropskimi sodniki v zvezi z nalogo zagotavljanja predhodnih razlag, ki jo pogodbe nalagajo Sodišču; podpira predlog Evropskega sveta v programu, ki je bil sprejet v Haagu in je usmerjen v krepitev dialoga med vrhovnimi sodišči držav članic ter meni, da takšne spodbude ne dokazujejo samo odločnosti najvišjih sodišč, da si delijo svoje izkušnje, ampak predstavljajo tudi začetek javne evropske politike, ki ima svoj smisel obstoja v skupnem cilju varovanja temeljnih pravic; |
| --- | --- |

13.

meni, da je Sodišče odigralo odločilno vlogo pri tem, da sta Skupnost in Unija postali „Skupnost“ in Unija prava, zlasti s pomočjo plodnega dialoga med nacionalnimi in evropskimi sodniki v zvezi z nalogo zagotavljanja predhodnih razlag, ki jo pogodbe nalagajo Sodišču; podpira predlog Evropskega sveta v programu, ki je bil sprejet v Haagu in je usmerjen v krepitev dialoga med vrhovnimi sodišči držav članic ter meni, da takšne spodbude ne dokazujejo samo odločnosti najvišjih sodišč, da si delijo svoje izkušnje, ampak predstavljajo tudi začetek javne evropske politike, ki ima svoj smisel obstoja v skupnem cilju varovanja temeljnih pravic;

| 14. | poudarja, da države članice in ustanove Unije uživajo posebno pravico do vložitve tožb pred Sodiščem v korist prava, in zavzema stališče, da lahko Parlament z uporabo tega načina braniti pravice državljanov v primerih, v katerih akt Unije morebiti vpliva na temeljne pravice; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da države članice in ustanove Unije uživajo posebno pravico do vložitve tožb pred Sodiščem v korist prava, in zavzema stališče, da lahko Parlament z uporabo tega načina braniti pravice državljanov v primerih, v katerih akt Unije morebiti vpliva na temeljne pravice;

| 15. | obžaluje, da so države članice v zvezi z izvajanjem zakonodaje Skupnosti in Unije vse bolj nenaklonjene sprejemanju načela vzajemnega priznavanja in trdi, da je raven varstva temeljnih pravic v eni od držav članic neustrezna; v zvezi s tem opozarja na sodno prakso Sodišča (3). in poziva javne organe držav, ki morajo predložiti podrobne podatke za utemeljitev svoje nenaklonjenosti, in organe držav, ki takšne podatke zahtevajo, da predložijo vsa potrebna pojasnila; |
| --- | --- |

15.

obžaluje, da so države članice v zvezi z izvajanjem zakonodaje Skupnosti in Unije vse bolj nenaklonjene sprejemanju načela vzajemnega priznavanja in trdi, da je raven varstva temeljnih pravic v eni od držav članic neustrezna; v zvezi s tem opozarja na sodno prakso Sodišča (3). in poziva javne organe držav, ki morajo predložiti podrobne podatke za utemeljitev svoje nenaklonjenosti, in organe držav, ki takšne podatke zahtevajo, da predložijo vsa potrebna pojasnila;

Sodelovanje z nacionalnimi institucijami za človekove pravice in nacionalnimi parlamenti

| 16. | poudarja, da so v nekaterih državah članicah oblikovali nacionalne institucije za varstvo in spodbujanje temeljnih pravic, zlasti v zvezi s „Pariškimi načeli“ Združenih narodov; poziva druge države članice, naj v ta namen ukrepajo in dodelijo nacionalnim odborom ter institucijam ustrezna finančna sredstva, med drugim ob upoštevanju, da pregledovanje vladnih politik na področju človekovih pravic predstavlja eno od funkcij teh organov, katerih cilj je preprečiti pomanjkljivosti in predlagati izboljšave, saj je učinkovitost povezana s preprečevanjem in ne samo z reševanjem težav; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da so v nekaterih državah članicah oblikovali nacionalne institucije za varstvo in spodbujanje temeljnih pravic, zlasti v zvezi s „Pariškimi načeli“ Združenih narodov; poziva druge države članice, naj v ta namen ukrepajo in dodelijo nacionalnim odborom ter institucijam ustrezna finančna sredstva, med drugim ob upoštevanju, da pregledovanje vladnih politik na področju človekovih pravic predstavlja eno od funkcij teh organov, katerih cilj je preprečiti pomanjkljivosti in predlagati izboljšave, saj je učinkovitost povezana s preprečevanjem in ne samo z reševanjem težav;

| 17. | podpira oblikovanje trajnega dialoga o temeljnih pravicah z nacionalnimi parlamenti držav članic; |
| --- | --- |

17.

podpira oblikovanje trajnega dialoga o temeljnih pravicah z nacionalnimi parlamenti držav članic;

| 18. | meni, da zbiranje podatkov predstavlja prednostno nalogo, saj gre za metodološki pristop, ki omogoča primerjavo in analizo podatkov; meni, da imajo nacionalne institucije pri tem ključni pomen; |
| --- | --- |

18.

meni, da zbiranje podatkov predstavlja prednostno nalogo, saj gre za metodološki pristop, ki omogoča primerjavo in analizo podatkov; meni, da imajo nacionalne institucije pri tem ključni pomen;

| 19. | ostaja prepričan, da je varstvo človekovih pravic veliko bolj učinkovito, če se državljani sami zavedajo svojih pravic in so v stanju zahtevati njihovo varstvo, še preden nastopi potreba po pravnem ukrepanju, a jih je treba spodbujati k sodelovanju pri oblikovanju sklepov in izvajanju le-teh; je mnenja, da lahko v ta namen vzpostavitev nacionalnih odborov in institucij za temeljne pravice omogoči nevladnim organizacijam boljše strukturiranje svojih stališč, podrobnejšo opredelitev svojih zahtev in izpostavitev ravnanja, ki ga smatrajo kot nezakonitega; ponovno poudarja svoje stališče, da morajo nacionalne vladne in nevladne organizacije nadaljevati z izmenjavo najboljših praks na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

19.

ostaja prepričan, da je varstvo človekovih pravic veliko bolj učinkovito, če se državljani sami zavedajo svojih pravic in so v stanju zahtevati njihovo varstvo, še preden nastopi potreba po pravnem ukrepanju, a jih je treba spodbujati k sodelovanju pri oblikovanju sklepov in izvajanju le-teh; je mnenja, da lahko v ta namen vzpostavitev nacionalnih odborov in institucij za temeljne pravice omogoči nevladnim organizacijam boljše strukturiranje svojih stališč, podrobnejšo opredelitev svojih zahtev in izpostavitev ravnanja, ki ga smatrajo kot nezakonitega; ponovno poudarja svoje stališče, da morajo nacionalne vladne in nevladne organizacije nadaljevati z izmenjavo najboljših praks na področju človekovih pravic;

| 20. | meni, da mora biti Komisija pozorna na stalne in ponavljajoče se kršitve človekovih pravic (zlasti državljanskih pravic, kot sta aktivna in pasivna pravica do sodelovanja na volitvah), ki se dogajajo v nekaterih državah Unije in so bile predmet poročil komisarja za človekove pravice pri Svetu Evrope Alvara Gil-Roblesa; |
| --- | --- |

20.

meni, da mora biti Komisija pozorna na stalne in ponavljajoče se kršitve človekovih pravic (zlasti državljanskih pravic, kot sta aktivna in pasivna pravica do sodelovanja na volitvah), ki se dogajajo v nekaterih državah Unije in so bile predmet poročil komisarja za človekove pravice pri Svetu Evrope Alvara Gil-Roblesa;

Razširjanje načela varstva temeljnih pravic zunaj Unije

| 21. | zavzema stališče, da mora univerzalnost in neločljivost temeljnih pravic spodbuditi Evropsko unijo in njene države članice, da pospešijo širitev teh pravic v odnosih s tretjimi državami, ne nazadnje z vidika sklenitve pridružitvenih sporazumov s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, npr. z Združenimi narodi, ki so začeli postopek reforme s posebnim poudarkom na varstvu človekovih pravic; poudarja, da mora Evropska unija z nadaljnjo krepitvijo svojih zunanjih ukrepov na tem področju in s prispevkom k pripravi osnutka poročila Združenih narodov na to temo igrati dejavno vlogo pri izvajanju reforme; |
| --- | --- |

21.

zavzema stališče, da mora univerzalnost in neločljivost temeljnih pravic spodbuditi Evropsko unijo in njene države članice, da pospešijo širitev teh pravic v odnosih s tretjimi državami, ne nazadnje z vidika sklenitve pridružitvenih sporazumov s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, npr. z Združenimi narodi, ki so začeli postopek reforme s posebnim poudarkom na varstvu človekovih pravic; poudarja, da mora Evropska unija z nadaljnjo krepitvijo svojih zunanjih ukrepov na tem področju in s prispevkom k pripravi osnutka poročila Združenih narodov na to temo igrati dejavno vlogo pri izvajanju reforme;

| 22. | predlaga pripravo osnutka medinstitucionalnih pravil ravnanja za večjo skladnost in pravičnost zunanjih ukrepov Unije na področju demokratizacije in človekovih pravic - korak, ki ga je že odobril s svojo resolucijo z dne 25. aprila 2002 o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o spodbujanju človekovih pravic in demokratizaciji v tretjih državah (4); verjame, da bi morala ta pravila urejati odnose med Unijo in več kot 120 državami, za katere se zdaj uporablja klavzula demokratičnosti kot ključni element kakršnega koli sporazuma, ki jih zavezuje; |
| --- | --- |

22.

predlaga pripravo osnutka medinstitucionalnih pravil ravnanja za večjo skladnost in pravičnost zunanjih ukrepov Unije na področju demokratizacije in človekovih pravic - korak, ki ga je že odobril s svojo resolucijo z dne 25. aprila 2002 o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o spodbujanju človekovih pravic in demokratizaciji v tretjih državah (4); verjame, da bi morala ta pravila urejati odnose med Unijo in več kot 120 državami, za katere se zdaj uporablja klavzula demokratičnosti kot ključni element kakršnega koli sporazuma, ki jih zavezuje;

| 23. | poziva Komisijo, naj v povezavi s svojim stališčem do Agencije izvede in predstavi Parlamentu temeljito študijo o potrebi po podobni strukturi (znotraj ali zunaj Komisije), ki bo priskrbela vse pomembne informacije o človekovih pravicah in vprašanjih demokracije v državah, ki jih ta agencija ne pokriva; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj v povezavi s svojim stališčem do Agencije izvede in predstavi Parlamentu temeljito študijo o potrebi po podobni strukturi (znotraj ali zunaj Komisije), ki bo priskrbela vse pomembne informacije o človekovih pravicah in vprašanjih demokracije v državah, ki jih ta agencija ne pokriva;

Sodelovanje z mednarodnimi organizacijami za človekove pravice

| 24. | opozarja na pomembno vlogo različnih spremljevalnih mehanizmov Sveta Evrope in institucij na področju človekovih pravic; poziva institucije EU in Agencijo, da gradijo na tej izkušnji in upoštevajo te mehanizme z namenom njihove vključitve v postopek za delovanje v mreži in da uporabljajo standarde, ki jih je razvil Svet Evrope, in druge pomembne rezultate njegovega dela; trdno vztraja, da to sodelovanje ne sme povzročiti padca standardov EU; |
| --- | --- |

24.

opozarja na pomembno vlogo različnih spremljevalnih mehanizmov Sveta Evrope in institucij na področju človekovih pravic; poziva institucije EU in Agencijo, da gradijo na tej izkušnji in upoštevajo te mehanizme z namenom njihove vključitve v postopek za delovanje v mreži in da uporabljajo standarde, ki jih je razvil Svet Evrope, in druge pomembne rezultate njegovega dela; trdno vztraja, da to sodelovanje ne sme povzročiti padca standardov EU;

| 25. | verjame, da je treba izdelati delujoč model sodelovanja in da morajo obstajati konkretni predlogi v prihodnjem zakonodajnem predlogu Komisije v zvezi z Agencijo, vključno z jasnimi opredelitvami pristojnosti Agencije in različnih drugih agencij ter z institucializirano povezavo med Svetom Evrope in prihodnjo Agencijo za temeljne pravice, namen obeh je preprečevati podvajanja in priskrbeti Agenciji vse potrebne podatke; |
| --- | --- |

25.

verjame, da je treba izdelati delujoč model sodelovanja in da morajo obstajati konkretni predlogi v prihodnjem zakonodajnem predlogu Komisije v zvezi z Agencijo, vključno z jasnimi opredelitvami pristojnosti Agencije in različnih drugih agencij ter z institucializirano povezavo med Svetom Evrope in prihodnjo Agencijo za temeljne pravice, namen obeh je preprečevati podvajanja in priskrbeti Agenciji vse potrebne podatke;

Agencija kot operativno orodje za politiko EU na področju človekovih pravic kot celote

| 26. | poudarja, da mora ustanovitev Agencije prispevati k nadaljnjemu spodbujanju medsebojnega zaupanja med državami članicami in predstavljati jamstvo glede stalnega spoštovanja načel iz členov 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji ter meni, da mora Agencija zagotoviti vse potrebne informacije za razvoj zakonodajne dejavnosti Unije, njene nadzorovalne vloge ter njene politike osveščanja o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da mora ustanovitev Agencije prispevati k nadaljnjemu spodbujanju medsebojnega zaupanja med državami članicami in predstavljati jamstvo glede stalnega spoštovanja načel iz členov 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji ter meni, da mora Agencija zagotoviti vse potrebne informacije za razvoj zakonodajne dejavnosti Unije, njene nadzorovalne vloge ter njene politike osveščanja o temeljnih pravicah;

| 27. | zavzema stališče, da mora imeti Agencija močna pooblastila in pristojnosti, ki ji omogočajo spremljanje razvoja izvajanja Listine o temeljnih pravicah znotraj Evropske unije in v državah pristopnicah, poudarja, da mora biti Agencija v stanju pokrivati tudi tretje države, če so te vpletene v vprašanja o človekovih pravicah, ki zadevajo Unijo, na primer v primerih domnevne kršitve klavzule demokratičnosti; |
| --- | --- |

27.

zavzema stališče, da mora imeti Agencija močna pooblastila in pristojnosti, ki ji omogočajo spremljanje razvoja izvajanja Listine o temeljnih pravicah znotraj Evropske unije in v državah pristopnicah, poudarja, da mora biti Agencija v stanju pokrivati tudi tretje države, če so te vpletene v vprašanja o človekovih pravicah, ki zadevajo Unijo, na primer v primerih domnevne kršitve klavzule demokratičnosti;

| 28. | meni, da mora Agencija za temeljne pravice uživati poseben status med agencijami EU; meni, da bo Agencija uživala večjo legitimnost, če bo Evropski parlament, kateremu bodo odgovorni, imenoval njene vodilne organe, ki bodo poročali pristojnim parlamentarnim odborom; prepričan je, da bosta neodvisnost in verodostojnost Agencije predpogoj za dobro sodelovanje Agencije in evropskih institucij; |
| --- | --- |

28.

meni, da mora Agencija za temeljne pravice uživati poseben status med agencijami EU; meni, da bo Agencija uživala večjo legitimnost, če bo Evropski parlament, kateremu bodo odgovorni, imenoval njene vodilne organe, ki bodo poročali pristojnim parlamentarnim odborom; prepričan je, da bosta neodvisnost in verodostojnost Agencije predpogoj za dobro sodelovanje Agencije in evropskih institucij;

| 29. | po njegovem mnenju je nujno, da se v vsakem pogledu Agencija obravnava kot popolnoma neodvisna; zato poudarja, da mora imeti dovolj osebja in proračunskih sredstev, ki ji omogočajo izpolniti ambiciozne naloge in pooblastila, ter visoko kakovostno, strokovno usposobljeno osebje s popolno integriteto in osebno verodostojnostjo; |
| --- | --- |

29.

po njegovem mnenju je nujno, da se v vsakem pogledu Agencija obravnava kot popolnoma neodvisna; zato poudarja, da mora imeti dovolj osebja in proračunskih sredstev, ki ji omogočajo izpolniti ambiciozne naloge in pooblastila, ter visoko kakovostno, strokovno usposobljeno osebje s popolno integriteto in osebno verodostojnostjo;

| 30. | meni, da morajo ključne organe Agencije sestavljati neodvisni strokovnjaki (morebiti vključno s člani ustavnih sodišč) z najvišjim strokovnim ugledom iz držav članic ter visoki predstavniki institucij EU, Sveta Evrope in mednarodnih nevladnih organizacij; poudarja, da mora vodja Agencije uživati velik ugled na področju človekovih pravic in da ga mora imenovati Evropski parlament; |
| --- | --- |

30.

meni, da morajo ključne organe Agencije sestavljati neodvisni strokovnjaki (morebiti vključno s člani ustavnih sodišč) z najvišjim strokovnim ugledom iz držav članic ter visoki predstavniki institucij EU, Sveta Evrope in mednarodnih nevladnih organizacij; poudarja, da mora vodja Agencije uživati velik ugled na področju človekovih pravic in da ga mora imenovati Evropski parlament;

| 31. | meni, da poskuša večina priporočil, naštetih v tej resoluciji, kot so ta, ki so navedena v naslednjih odstavkih:






  — | 11: ocenitev vpliva vsake zakonodajne in strateške pobude EU, ki se ravna po pristopu k ocenjevanju vplivov, ki ga je sprejela Komisija z dne 27. aprila 2005, |
| --- | --- | --- |

31.

meni, da poskuša večina priporočil, naštetih v tej resoluciji, kot so ta, ki so navedena v naslednjih odstavkih:

—

11: ocenitev vpliva vsake zakonodajne in strateške pobude EU, ki se ravna po pristopu k ocenjevanju vplivov, ki ga je sprejela Komisija z dne 27. aprila 2005,

| — | 13: spodbujanje dialoga in sodelovanja med vrhovnimi sodišči, |
| --- | --- |

—

13: spodbujanje dialoga in sodelovanja med vrhovnimi sodišči,

| — | 16, 18 in 19: podpora inštitutom držav članic za temeljne pravice in komisijam za „enakost“, ustanovljenih po Direktivi 2000/43/ES, glede zbiranja podatkov, |
| --- | --- |

—

16, 18 in 19: podpora inštitutom držav članic za temeljne pravice in komisijam za „enakost“, ustanovljenih po Direktivi 2000/43/ES, glede zbiranja podatkov,

| — | 17: ustanovitev stalnega foruma z nacionalnimi parlamenti za vprašanja temeljnih pravic in vzpostavitev EU kot območja svobode, varnosti in pravice, |
| --- | --- |

—

17: ustanovitev stalnega foruma z nacionalnimi parlamenti za vprašanja temeljnih pravic in vzpostavitev EU kot območja svobode, varnosti in pravice,

| — | 23: financiranje študije zunanjih dejavnikov, ki bi lahko vplivali na politike EU na področju človekovih pravic in morebitne posvetovalne vloge, ki bi jo imela evropska agencija za temeljne pravice, |
| --- | --- |

—

23: financiranje študije zunanjih dejavnikov, ki bi lahko vplivali na politike EU na področju človekovih pravic in morebitne posvetovalne vloge, ki bi jo imela evropska agencija za temeljne pravice,

| — | 24 in 25: strukturirano operativno sodelovanje in sinergija s Svetom Evrope, |
| --- | --- |

—

24 in 25: strukturirano operativno sodelovanje in sinergija s Svetom Evrope,

| — | 49: informacijska in komunikacijska strategija institucij EU, v kolikor politike EU vplivajo na temeljne pravice, |
| --- | --- |

—

49: informacijska in komunikacijska strategija institucij EU, v kolikor politike EU vplivajo na temeljne pravice,

| — | 26, 27, 28, 32, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 50: kot morebitne reference za prihodnje naloge in mandat agencije, |
| --- | --- |

—

26, 27, 28, 32, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 50: kot morebitne reference za prihodnje naloge in mandat agencije,

| — | 29, 30, 34, 35, 36, 38: za vodstvo in organizacijsko strukturo bodoče agencije; |
| --- | --- |

—

29, 30, 34, 35, 36, 38: za vodstvo in organizacijsko strukturo bodoče agencije;

zagotoviti, da se podatki zberejo, analizirajo in obdelajo za oceno vpliva ukrepov za varstvo človekovih pravic, ko Skupnost in Unija izvajata svoje pristojnosti; poleg tega poskušajo tudi izboljšati organizacijo upravnih in zakonodajnih postopkov ter najti njihovo pravno utemeljitev, še zlasti v politikah, ki obravnavajo ukrepe za boj proti diskriminaciji (člen 13 Pogodbe ES), prosto gibanje (člen 18 Pogodbe ES), azil (člen 63 Pogodbe ES), sodno sodelovanje v civilnih zadevah (člen 65 Pogodbe ES), varstvo podatkov (člen 286 Pogodbe ES) in preglednost (člen 255 Pogodbe ES);

| 32. | v zvezi s tem meni, da lahko prav pravni akt, ki orpedeljuje nalogo zbiranja podatkov, tvori pravno podlago za ustanovitev Agencije za temeljne pravice, katere naloga je dopolnilna nalogam institucij na področjih, ki jih obravnava ta resolucija; v skladu s tem se mora s kvalificirano večino uporabiti postopek soodločanja, ki vključuje Parlament in Svet; |
| --- | --- |

32.

v zvezi s tem meni, da lahko prav pravni akt, ki orpedeljuje nalogo zbiranja podatkov, tvori pravno podlago za ustanovitev Agencije za temeljne pravice, katere naloga je dopolnilna nalogam institucij na področjih, ki jih obravnava ta resolucija; v skladu s tem se mora s kvalificirano večino uporabiti postopek soodločanja, ki vključuje Parlament in Svet;

| 33. | poziva Komisijo, da v skladu s členom 192 Pogodbe ES predloži zakonodajni predlog na podlagi zgornjih navedb; predlog se mora nanašati zlasti na politike, katerih sozakonodajalec je Parlament; ob upoštevanju sodne prakse Sodišča v primerih z večimi pravnimi podlagami, meni, da mora biti glavna (in ne izključna) pravna podlaga člen 13 Pogodbe ES poglavitna pravna podlaga, saj s preprečevanjem diskriminacije služi zaščiti človekovega dostojanstva, ključnega dejavnika vsake politike, ki obravnava temeljne pravice; prepušča Komisiji presojo, ali bi bil ukrep na podlagi tretjega stebra in v zvezi z ukrepom Skupnosti nujen za nadaljnjo povezanost pobud s sodnim in policijskim sodelovanjem pri zadevah kazenskega prava; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, da v skladu s členom 192 Pogodbe ES predloži zakonodajni predlog na podlagi zgornjih navedb; predlog se mora nanašati zlasti na politike, katerih sozakonodajalec je Parlament; ob upoštevanju sodne prakse Sodišča v primerih z večimi pravnimi podlagami, meni, da mora biti glavna (in ne izključna) pravna podlaga člen 13 Pogodbe ES poglavitna pravna podlaga, saj s preprečevanjem diskriminacije služi zaščiti človekovega dostojanstva, ključnega dejavnika vsake politike, ki obravnava temeljne pravice; prepušča Komisiji presojo, ali bi bil ukrep na podlagi tretjega stebra in v zvezi z ukrepom Skupnosti nujen za nadaljnjo povezanost pobud s sodnim in policijskim sodelovanjem pri zadevah kazenskega prava;

| 34. | meni, da mora Agencija delovati kot krovna organizacija, ki zajema vsa vprašanja v zvezi s človekovimi pravicami v izogib temu, da bi različne strukture opravljale isto delo; |
| --- | --- |

34.

meni, da mora Agencija delovati kot krovna organizacija, ki zajema vsa vprašanja v zvezi s človekovimi pravicami v izogib temu, da bi različne strukture opravljale isto delo;

| 35. | meni, da mora biti Agencija oblikovana kot večplastna struktura („omrežje omrežij“), specializiran organ s horizontalnimi pristojnostmi, v katerem imeti mora vsaka plast svojo vlogo in prispevati k razvoju kulture na področju temeljnih pravic v Uniji; meni, da mora Agencija zbrati vse ustrezne podatke, analize in izkušnje, ki so na voljo pri evropskih in nacionalnih institucijah, nacionalnih parlamentih, vladah in organih na področju človekovih pravic, vrhovnih/ustavnih sodiščih, in obstoječih omrežjih, kot je na primer omrežje neodvisnih strokovnjakov za temeljne pravice in zlasti strokovno mnenje Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije (EUMC) ter njegovo informacijsko omrežje RAXEN; |
| --- | --- |

35.

meni, da mora biti Agencija oblikovana kot večplastna struktura („omrežje omrežij“), specializiran organ s horizontalnimi pristojnostmi, v katerem imeti mora vsaka plast svojo vlogo in prispevati k razvoju kulture na področju temeljnih pravic v Uniji; meni, da mora Agencija zbrati vse ustrezne podatke, analize in izkušnje, ki so na voljo pri evropskih in nacionalnih institucijah, nacionalnih parlamentih, vladah in organih na področju človekovih pravic, vrhovnih/ustavnih sodiščih, in obstoječih omrežjih, kot je na primer omrežje neodvisnih strokovnjakov za temeljne pravice in zlasti strokovno mnenje Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije (EUMC) ter njegovo informacijsko omrežje RAXEN;

| 36. | meni, da bi morale biti obstoječe evropske in nacionalne institucije za človekove pravice del „omrežja omrežij“, Agencija pa orodje za zagotavljanje kakovosti in koherence politike EU na področju človekovih pravic: zato je treba izoblikovati preglednico evropskih in nacionalnih institucij ter delujočih omrežij; |
| --- | --- |

36.

meni, da bi morale biti obstoječe evropske in nacionalne institucije za človekove pravice del „omrežja omrežij“, Agencija pa orodje za zagotavljanje kakovosti in koherence politike EU na področju človekovih pravic: zato je treba izoblikovati preglednico evropskih in nacionalnih institucij ter delujočih omrežij;

| 37. | meni, da ta okvir predstavlja priložnost za vzpostavitev učinkovitega omrežja, ki bo povezoval obstoječe organe, instrumente in postopke z ustanovitvijo Agencije za temeljne pravice; |
| --- | --- |

37.

meni, da ta okvir predstavlja priložnost za vzpostavitev učinkovitega omrežja, ki bo povezoval obstoječe organe, instrumente in postopke z ustanovitvijo Agencije za temeljne pravice;

| 38. | meni, da je treba pred ustanovitvijo novih organizacij za varstvo temeljnih pravic preučiti možnost okrepitve že obstoječih organizacij in možnost združitve le-teh z namenom izboljšanja njihovega delovanja; zato vztraja pri potrebi, da bodoči Evropski inštitut za enakost spolov postane del Agencije za temeljne pravice, obravnavane kot „omrežje omrežij“, da deluje v svojem imenu in bi lahko imel sedež na istem kraju zaradi racionalnega, stroškovno učinkovitega in doslednega pristop pri ustanavljanju novih organov, pristojnih za temeljne pravice; |
| --- | --- |

38.

meni, da je treba pred ustanovitvijo novih organizacij za varstvo temeljnih pravic preučiti možnost okrepitve že obstoječih organizacij in možnost združitve le-teh z namenom izboljšanja njihovega delovanja; zato vztraja pri potrebi, da bodoči Evropski inštitut za enakost spolov postane del Agencije za temeljne pravice, obravnavane kot „omrežje omrežij“, da deluje v svojem imenu in bi lahko imel sedež na istem kraju zaradi racionalnega, stroškovno učinkovitega in doslednega pristop pri ustanavljanju novih organov, pristojnih za temeljne pravice;

| 39. | predlaga, da se Agencija strukturira na podlagi področij, obravnavanih v Listini o temeljnih pravicah (kot dopolnitev pristojnosti EUMC v boju proti rasizmu in ksenofobiji), ki jih predstavljajo med drugim svoboda izražanja, zbiranja in združevanja, svoboda misli, pravica do udeležbe pod enakimi pogoji v volilnih postopkih, pravica do izobraževanja in svobode, solidarnost in socialne pravice, otrokove pravice, enakost med spoloma, nasilje nad ženskami, trgovanje z ljudmi, državljanske pravice in pravosodje, pravica do azila, vprašanje Romov in pravice manjšin ter spoštovanje kulturne, verske in jezikovne raznolikosti; kjer na ravni EU že obstaja organ, ki zajema posebno področje, mora naloge Agencije na tem področju izvajati specializirani inštitut, ki postane sestavni del Agencije; |
| --- | --- |

39.

predlaga, da se Agencija strukturira na podlagi področij, obravnavanih v Listini o temeljnih pravicah (kot dopolnitev pristojnosti EUMC v boju proti rasizmu in ksenofobiji), ki jih predstavljajo med drugim svoboda izražanja, zbiranja in združevanja, svoboda misli, pravica do udeležbe pod enakimi pogoji v volilnih postopkih, pravica do izobraževanja in svobode, solidarnost in socialne pravice, otrokove pravice, enakost med spoloma, nasilje nad ženskami, trgovanje z ljudmi, državljanske pravice in pravosodje, pravica do azila, vprašanje Romov in pravice manjšin ter spoštovanje kulturne, verske in jezikovne raznolikosti; kjer na ravni EU že obstaja organ, ki zajema posebno področje, mora naloge Agencije na tem področju izvajati specializirani inštitut, ki postane sestavni del Agencije;

| 40. | ugotavlja, da zaščita nacionalnih manjšin v razširjeni EU predstavlja pomembno vprašanje in tega ni mogoče uresničevati zgolj z bojem proti ksenofobiji in diskriminaciji; poudarja, da je potrebno ta zapleteni problem obravnavati tudi z drugih zornih kotov in da mora biti vprašanje zaščite etničnih in narodnih manjšin ena od posebnih nalog Agencije; |
| --- | --- |

40.

ugotavlja, da zaščita nacionalnih manjšin v razširjeni EU predstavlja pomembno vprašanje in tega ni mogoče uresničevati zgolj z bojem proti ksenofobiji in diskriminaciji; poudarja, da je potrebno ta zapleteni problem obravnavati tudi z drugih zornih kotov in da mora biti vprašanje zaščite etničnih in narodnih manjšin ena od posebnih nalog Agencije;

| 41. | trdi, da je treba pri oblikovanju tega novega instrumenta nameniti posebno pozornost trem glavnim funkcijam, ki jih mora izpolnjevati takšna institucija (spodbujanje temeljnih pravic, spremljanje upoštevanja temeljnih pravic in okrepljeno osveščanje ključnih udeležencev, in sicer držav članic, institucij EU in državljanov) za zadovoljitev strateških potreb skupnega področja svobode, varnosti in pravice; |
| --- | --- |

41.

trdi, da je treba pri oblikovanju tega novega instrumenta nameniti posebno pozornost trem glavnim funkcijam, ki jih mora izpolnjevati takšna institucija (spodbujanje temeljnih pravic, spremljanje upoštevanja temeljnih pravic in okrepljeno osveščanje ključnih udeležencev, in sicer držav članic, institucij EU in državljanov) za zadovoljitev strateških potreb skupnega področja svobode, varnosti in pravice;

| 42. | meni, da mora Agencija za izpolnitev svojih treh glavnih funkcij zbirati podatke iz svojih omrežij in jih analizirati ter pridobiti pooblastila za predložitev mnenj in dajanje priporočil Parlamentu, Svetu in Komisiji; |
| --- | --- |

42.

meni, da mora Agencija za izpolnitev svojih treh glavnih funkcij zbirati podatke iz svojih omrežij in jih analizirati ter pridobiti pooblastila za predložitev mnenj in dajanje priporočil Parlamentu, Svetu in Komisiji;

| 43. | meni, da mora kot del svoje naloge, ki je spodbujanje temeljnih pravic, prihodnja Agencija zagotavljati proaktivno podporo oblikovanju politike človekovih pravic na dva načina: z določanjem, kje bi bile zakonodajne izboljšave najbolj dobrodošle, ter s spremljanjem izvajanja in izvrševanja obstoječe zakonodaje; |
| --- | --- |

43.

meni, da mora kot del svoje naloge, ki je spodbujanje temeljnih pravic, prihodnja Agencija zagotavljati proaktivno podporo oblikovanju politike človekovih pravic na dva načina: z določanjem, kje bi bile zakonodajne izboljšave najbolj dobrodošle, ter s spremljanjem izvajanja in izvrševanja obstoječe zakonodaje;

| 44. | meni, da mora Agencija v okviru svoje dejavnosti varovanja temeljnih pravic oblikovati letno poročilo o položaju pravic, ki spadajo v njeno območje pristojnosti, ter ga predložiti Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji; poleg tega meni, da mora Agencija, ki nima sodne pristojnosti, neposredno in prvenstveno odgovarjati Evropskemu parlamentu, ki lahko na tej podlagi pripravi sklepe in sprejema priporočila, ter Svetu; |
| --- | --- |

44.

meni, da mora Agencija v okviru svoje dejavnosti varovanja temeljnih pravic oblikovati letno poročilo o položaju pravic, ki spadajo v njeno območje pristojnosti, ter ga predložiti Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji; poleg tega meni, da mora Agencija, ki nima sodne pristojnosti, neposredno in prvenstveno odgovarjati Evropskemu parlamentu, ki lahko na tej podlagi pripravi sklepe in sprejema priporočila, ter Svetu;

| 45. | meni, da bo dodana vrednost spremljanja Agencije zagotavljanje horizontalnega vidika varstva in spodbujanja temeljnih vrednot, zaradi česar je treba zajeti vse pravice, vsebovane v Listini o temeljnih pravicah, in ustrezne določbe iz prvega dela Ustavne pogodbe; meni, da bi lahko za letni delovni program Agencije bila značilna tematska osredotočenost; |
| --- | --- |

45.

meni, da bo dodana vrednost spremljanja Agencije zagotavljanje horizontalnega vidika varstva in spodbujanja temeljnih vrednot, zaradi česar je treba zajeti vse pravice, vsebovane v Listini o temeljnih pravicah, in ustrezne določbe iz prvega dela Ustavne pogodbe; meni, da bi lahko za letni delovni program Agencije bila značilna tematska osredotočenost;

| 46. | poudarja, da nikakor ne gre za pripravo osnove za nekakšno Sodišče za človekove pravice EU; ugotavlja, da je obravnava posameznih kršitev človekovih pravic povsem drugačna od spremljanja političnega sistema ali njegovih pravnih instrumentov, ki morebiti ne ustrezajo splošno priznanim standardom o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da nikakor ne gre za pripravo osnove za nekakšno Sodišče za človekove pravice EU; ugotavlja, da je obravnava posameznih kršitev človekovih pravic povsem drugačna od spremljanja političnega sistema ali njegovih pravnih instrumentov, ki morebiti ne ustrezajo splošno priznanim standardom o človekovih pravicah;

| 47. | trdi, da je treba Agenciji zagotoviti svetovalno in posvetovalno vlogo v zvezi z določbami člena 6 in člena 7 PEU, da mora podpirati dejanja Parlamenta in Sveta in uporabljati podatke, znanje in strokovna znanje, pridobljene iz svojih omrežij; |
| --- | --- |

47.

trdi, da je treba Agenciji zagotoviti svetovalno in posvetovalno vlogo v zvezi z določbami člena 6 in člena 7 PEU, da mora podpirati dejanja Parlamenta in Sveta in uporabljati podatke, znanje in strokovna znanje, pridobljene iz svojih omrežij;

| 48. | trdi, da mora Agencija napraviti konkretne korake, da bi našla najboljše poti osveščanja državljanov Evropske unije o temeljnih pravicah, ki jih uživajo, in ustvariti kulturo temeljnih pravic v EU, ki jo bo potem mogoče uspešno spodbujati zunaj meja Unije kot eno njenih temeljnih vrednot; |
| --- | --- |

48.

trdi, da mora Agencija napraviti konkretne korake, da bi našla najboljše poti osveščanja državljanov Evropske unije o temeljnih pravicah, ki jih uživajo, in ustvariti kulturo temeljnih pravic v EU, ki jo bo potem mogoče uspešno spodbujati zunaj meja Unije kot eno njenih temeljnih vrednot;

| 49. | Verjame, da je izboljšana strategija informiranja in komunikacije potrebna za dosego ciljev podpore temeljnih pravic in krepitve osveščenosti glede vprašanj o temeljnih pravicah (z ustvarjanjem kulture spoštovanja temeljnih pravic); verjame, da lahko vključitev predmeta, katerega vsebina bo zajemala tako temeljne pravice kakor tudi človekove pravice, ki jih priznava mednarodna skupnost, v predmetnik šol v državah članicah, pripomore k uresničevanju teh ciljev; |
| --- | --- |

49.

Verjame, da je izboljšana strategija informiranja in komunikacije potrebna za dosego ciljev podpore temeljnih pravic in krepitve osveščenosti glede vprašanj o temeljnih pravicah (z ustvarjanjem kulture spoštovanja temeljnih pravic); verjame, da lahko vključitev predmeta, katerega vsebina bo zajemala tako temeljne pravice kakor tudi človekove pravice, ki jih priznava mednarodna skupnost, v predmetnik šol v državah članicah, pripomore k uresničevanju teh ciljev;

| 50. | meni, da morajo ti dejanski koraki vključevati ukrepe usposabljanja, ki jih za tiste, ki delajo na področju človekovih pravic v Evropi, organizira Agencija, ne glede na to, ali so to predstavniki civilne družbe ali strokovnih organizacij; |
| --- | --- |

50.

meni, da morajo ti dejanski koraki vključevati ukrepe usposabljanja, ki jih za tiste, ki delajo na področju človekovih pravic v Evropi, organizira Agencija, ne glede na to, ali so to predstavniki civilne družbe ali strokovnih organizacij;

| 51. | naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to resolucijo Evropskemu svetu, Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, nacionalnim telesom na področju človekovih pravic, Svetu Evrope, OVSE in OZN. |
| --- | --- |

51.

naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to resolucijo Evropskemu svetu, Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, nacionalnim telesom na področju človekovih pravic, Svetu Evrope, OVSE in OZN.

---

(1)  UL C 104 E, 30.4.2004, str. 408.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0150.

(3)  Združena primera C-187/01 in C-385/01 Gözütok in Brügge [2003] ECR I-1345

(4)  UL C 131 E, 5.6.2003, str. 147.

P6_TA(2005)0209

Širše smernice ekonomske politike

Resolucija Evropskega parlamenta o priporočilu Komisije za širše smernice ekonomskih politik držav članic in Skupnosti v okviru integriranih smernic za rast in zaposlovanje (2005-2008) (KOM(2005)0141 — 2005/2017(INI))

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije (KOM(2005)0141), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije (KOM(2005)0141),

| — | ob upoštevanju člena 99(2) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(2) Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju spomladanskih gospodarskih napovedi za leto 2005, ki jih je Komisija oblikovala za euroobmočje in Evropsko unijo (2005-2006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spomladanskih gospodarskih napovedi za leto 2005, ki jih je Komisija oblikovala za euroobmočje in Evropsko unijo (2005-2006),

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Lizboni 23. in 24. marca 2000, Evropskega sveta v Göteborgu 15. in 16. junija 2001 ter Evropskega sveta v Barceloni 15. in 16. marca 2002, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Lizboni 23. in 24. marca 2000, Evropskega sveta v Göteborgu 15. in 16. junija 2001 ter Evropskega sveta v Barceloni 15. in 16. marca 2002,

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskih svetov v Bruslju 20. in 21. marca 2003, 16. in 17. oktobra 2003, 25. in 26. marca 2004 ter 4. in 5. novembra 2004, kot tudi 22. in 23. marca 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskih svetov v Bruslju 20. in 21. marca 2003, 16. in 17. oktobra 2003, 25. in 26. marca 2004 ter 4. in 5. novembra 2004, kot tudi 22. in 23. marca 2005,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. februarja 2005 o položaju evropskega gospodarstva - pripravljalno poročilo o širših smernicah ekonomskih politik, (1) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. februarja 2005 o položaju evropskega gospodarstva - pripravljalno poročilo o širših smernicah ekonomskih politik, (1)

| — | ob upoštevanju člena 107 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 107 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0150/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0150/2005),

| A. | ker rast euroobmočja in območja Evropske unije s 25 članicami ne dosega trajno svoje potencialne ravni in ostaja prešibka, zlasti v štirih poglavitnih gospodarstvih euroobmočja; ker je poraba gospodinjstev še vedno premalo enakomerna in so gospodarska pričakovanja za leti 2005 in 2006 nezadovoljiva, kar prispeva k ohranitvi visoke stopnje brezposelnosti, ki se le počasi znižuje; ker, kljub najnižjim obrestnim meram po drugi svetovni vojni, nagnjenje k naložbam ostaja šibko, |
| --- | --- |

A.

ker rast euroobmočja in območja Evropske unije s 25 članicami ne dosega trajno svoje potencialne ravni in ostaja prešibka, zlasti v štirih poglavitnih gospodarstvih euroobmočja; ker je poraba gospodinjstev še vedno premalo enakomerna in so gospodarska pričakovanja za leti 2005 in 2006 nezadovoljiva, kar prispeva k ohranitvi visoke stopnje brezposelnosti, ki se le počasi znižuje; ker, kljub najnižjim obrestnim meram po drugi svetovni vojni, nagnjenje k naložbam ostaja šibko,

| B. | B ker strukturne reforme proizvodnih in energetskih trgov ter trga dela, sistema obdavčitve in izvajanja notranjega trga niso bile nujno skrbno izvedene v vseh državah članicah in ker reforme na ravni Skupnosti le počasi napredujejo, |
| --- | --- |

B.

B ker strukturne reforme proizvodnih in energetskih trgov ter trga dela, sistema obdavčitve in izvajanja notranjega trga niso bile nujno skrbno izvedene v vseh državah članicah in ker reforme na ravni Skupnosti le počasi napredujejo,

| C. | ker je pakt stabilnosti in rasti prispeval k ohranjanju nizke stopnje inflacije in izredno nizke ravni obrestnih mer, |
| --- | --- |

C.

ker je pakt stabilnosti in rasti prispeval k ohranjanju nizke stopnje inflacije in izredno nizke ravni obrestnih mer,

| D. | ker svetovna konkurenca vztrajno narašča; ker Evropska unija zaostaja za stopnjo rasti v številnih drugih delih sveta in so njeni tržni deleži na trgih tretjega sveta ogroženi; ker gospodarska rast v Uniji v povprečju zaostaja za ameriškim ter nekaterimi najpomembnejšimi azijskimi gospodarstvi, |
| --- | --- |

D.

ker svetovna konkurenca vztrajno narašča; ker Evropska unija zaostaja za stopnjo rasti v številnih drugih delih sveta in so njeni tržni deleži na trgih tretjega sveta ogroženi; ker gospodarska rast v Uniji v povprečju zaostaja za ameriškim ter nekaterimi najpomembnejšimi azijskimi gospodarstvi,

| E. | ker Lizbonska strategija zahteva sprostitev vseh obstoječih instrumentov, zlasti širših smernic ekonomskih politik, sedmega okvirnega programa EU za raziskave (2007-2013) in okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije (2007-2013) ter preusmeritev izdatkov k spodbujanju rasti in odpiranju delovnih mest v okviru finančne perspektive 2007-2013, |
| --- | --- |

E.

ker Lizbonska strategija zahteva sprostitev vseh obstoječih instrumentov, zlasti širših smernic ekonomskih politik, sedmega okvirnega programa EU za raziskave (2007-2013) in okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije (2007-2013) ter preusmeritev izdatkov k spodbujanju rasti in odpiranju delovnih mest v okviru finančne perspektive 2007-2013,

| F. | ker je Lizbonski proces vključen v strategijo trajnostnega razvoja EU in ker mora biti okoljska razsežnost sestavni del evropske strategije za povečanje zaposlovanja, |
| --- | --- |

F.

ker je Lizbonski proces vključen v strategijo trajnostnega razvoja EU in ker mora biti okoljska razsežnost sestavni del evropske strategije za povečanje zaposlovanja,

| G. | ker je Unija postala entiteta 455 milijonov žensk in moških iz 25 držav, za katere je značilna izjemna raznolikost; ker so gospodarske in družbene razlike med državami članicami pomembne, in pogosto tudi znotraj držav članic samih; ker je v nekaterih državah članicah rast znatno višja kot v drugih; ker preveč splošne smernice tvegajo, da ne upoštevajo raznolikosti težav, |
| --- | --- |

G.

ker je Unija postala entiteta 455 milijonov žensk in moških iz 25 držav, za katere je značilna izjemna raznolikost; ker so gospodarske in družbene razlike med državami članicami pomembne, in pogosto tudi znotraj držav članic samih; ker je v nekaterih državah članicah rast znatno višja kot v drugih; ker preveč splošne smernice tvegajo, da ne upoštevajo raznolikosti težav,

| H. | ker gospodarska rast ni cilj sama po sebi, ampak je del celovitega pristopa za večjo blaginjo in kakovost življenja državljanov; ker so socialna politika, politika zaposlovanja, okoljska in proračunska politika, ob upoštevanju odgovornosti do prihodnjih generacij in ob spoštovanju različnih predpogojev držav članic, |
| --- | --- |

H.

ker gospodarska rast ni cilj sama po sebi, ampak je del celovitega pristopa za večjo blaginjo in kakovost življenja državljanov; ker so socialna politika, politika zaposlovanja, okoljska in proračunska politika, ob upoštevanju odgovornosti do prihodnjih generacij in ob spoštovanju različnih predpogojev držav članic,

| I. | ker je brezposelnost največja socialna krivica; ker se socialna kohezija lahko okrepi le, če se ohranjata visoka raven socialne zaščite in visoka raven zaposlovanja v skladu s cilji, ki jih določa Pogodba; |
| --- | --- |

I.

ker je brezposelnost največja socialna krivica; ker se socialna kohezija lahko okrepi le, če se ohranjata visoka raven socialne zaščite in visoka raven zaposlovanja v skladu s cilji, ki jih določa Pogodba;

| J. | ker je rast mogoče doseči le z večjo konkurenčnostjo in večjimi naložbami; ker Unija zelo zaostaja za glavnimi tekmeci na področju raziskav in razvoja, kot tudi inovacij, vlaganja in naložb v zagon novih podjetij, |
| --- | --- |

J.

ker je rast mogoče doseči le z večjo konkurenčnostjo in večjimi naložbami; ker Unija zelo zaostaja za glavnimi tekmeci na področju raziskav in razvoja, kot tudi inovacij, vlaganja in naložb v zagon novih podjetij,

| 1. | pozdravlja celostno predstavitev širših smernic ekonomskih politik in smernic za zaposlovanje, ki so osredotočene na rast in zaposlovanje, pri čemer so zavezane ravnovesju med tremi stebri Lizbonske strategije v skladu s sklepi Evropskega sveta v Bruslju dne 22. in 23. marca 2005, da je združena predstavitev znak dopolnilne narave ekonomske in socialne politike ter obveze k nadaljnjemu napredku v smeri poenostavitve in boljšega razumevanja makroekonomskega okvira, določenega za Unijo; podpira odločenost Komisije in Sveta, da se bolj posvetita rasti in zaposlovanju s povečevanjem konkurenčnosti, razširitvijo notranjega trga na storitveni sektor, izboljšanjem učinkovitosti javnih storitev in posledično s povečanjem povpraševanja na domačem trgu; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja celostno predstavitev širših smernic ekonomskih politik in smernic za zaposlovanje, ki so osredotočene na rast in zaposlovanje, pri čemer so zavezane ravnovesju med tremi stebri Lizbonske strategije v skladu s sklepi Evropskega sveta v Bruslju dne 22. in 23. marca 2005, da je združena predstavitev znak dopolnilne narave ekonomske in socialne politike ter obveze k nadaljnjemu napredku v smeri poenostavitve in boljšega razumevanja makroekonomskega okvira, določenega za Unijo; podpira odločenost Komisije in Sveta, da se bolj posvetita rasti in zaposlovanju s povečevanjem konkurenčnosti, razširitvijo notranjega trga na storitveni sektor, izboljšanjem učinkovitosti javnih storitev in posledično s povečanjem povpraševanja na domačem trgu;

| 2. | obžaluje dejstvo, da priporočilo Komisije namenja malo pozornosti okoljska razsežnost za ponovno dosego rasti in zaposlovanja deležna manjše pozornosti; opozarja, da okoljske zahteve prispevajo k vzpostavitvi dinamičnega in učinkovitega gospodarstva, ki je usmerjeno v prihodnost in državljanom zagotavlja boljšo kakovost življenja; |
| --- | --- |

2.

obžaluje dejstvo, da priporočilo Komisije namenja malo pozornosti okoljska razsežnost za ponovno dosego rasti in zaposlovanja deležna manjše pozornosti; opozarja, da okoljske zahteve prispevajo k vzpostavitvi dinamičnega in učinkovitega gospodarstva, ki je usmerjeno v prihodnost in državljanom zagotavlja boljšo kakovost življenja;

| 3. | poudarja pomen odpiranja novih delovnih mest v sektorju javnih, skupnih in osebnih storitev v družbi z visoko ravnjo zaposlovanja žensk, starejših in mestnega prebivalstva; poudarja pomen raznolikosti in povečane konkurence v sektorju, kjer je državljanom pomembno imeti kar najvišjo raven storitev in bogato izbiro, ker takšni cilji ustvarjajo tudi priložnosti za podjetništvo tako žensk kot moških; |
| --- | --- |

3.

poudarja pomen odpiranja novih delovnih mest v sektorju javnih, skupnih in osebnih storitev v družbi z visoko ravnjo zaposlovanja žensk, starejših in mestnega prebivalstva; poudarja pomen raznolikosti in povečane konkurence v sektorju, kjer je državljanom pomembno imeti kar najvišjo raven storitev in bogato izbiro, ker takšni cilji ustvarjajo tudi priložnosti za podjetništvo tako žensk kot moških;

| 4. | obžaluje preveč splošno naravo celostnih smernic, ki ne upoštevajo dovolj razlik med državami članicami; spodbuja Komisijo v njeni nameri, da predstavi sporočilo, ki določa najprimernejše izzive za vsako državo članico, še posebej na področju strukturnih reform in vlaganj ter za hitrejšo izmenjavo najnovejših spoznanj na področju oblikovanja gospodarske politike, |
| --- | --- |

4.

obžaluje preveč splošno naravo celostnih smernic, ki ne upoštevajo dovolj razlik med državami članicami; spodbuja Komisijo v njeni nameri, da predstavi sporočilo, ki določa najprimernejše izzive za vsako državo članico, še posebej na področju strukturnih reform in vlaganj ter za hitrejšo izmenjavo najnovejših spoznanj na področju oblikovanja gospodarske politike,

| 5. | opozarja, da zdravo makroekonomsko okolje pomeni ustrezno interakcijo med usklajenimi proračunskimi politikami in neodvisno monetarno politiko, ki ohranja cilj stabilnosti cen in si še naprej prizadeva za doseganje splošnih ciljev Unije, vsebovanih v Pogodbi, v prizadevanjih, da se dosežejo boljši življenjski standardi in cilji trajnostnega razvoja; poziva države članice, da izvajajo strukturne reforme, ki spodbujajo naložbe in tako čim bolje izkoristijo nizke obrestne mere, ki jih zagotavlja ECB, ter da uporabijo manevrski prostor reformiranega Pakta za stabilnost in tako spodbujajo bolj kvalitativno evropsko gospodarsko rast, kar vse poudarja priložnosti in potrebo po povečanju trgovine v vseh sektorjih kot tudi potrebo po dokončni vzpostavitvi enotnega trga; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da zdravo makroekonomsko okolje pomeni ustrezno interakcijo med usklajenimi proračunskimi politikami in neodvisno monetarno politiko, ki ohranja cilj stabilnosti cen in si še naprej prizadeva za doseganje splošnih ciljev Unije, vsebovanih v Pogodbi, v prizadevanjih, da se dosežejo boljši življenjski standardi in cilji trajnostnega razvoja; poziva države članice, da izvajajo strukturne reforme, ki spodbujajo naložbe in tako čim bolje izkoristijo nizke obrestne mere, ki jih zagotavlja ECB, ter da uporabijo manevrski prostor reformiranega Pakta za stabilnost in tako spodbujajo bolj kvalitativno evropsko gospodarsko rast, kar vse poudarja priložnosti in potrebo po povečanju trgovine v vseh sektorjih kot tudi potrebo po dokončni vzpostavitvi enotnega trga;

| 6. | poudarja privlačnost evropskega modela in pomembno vlogo Unije in držav članic v svetovni trgovini; poudarja potrebo po trgu dela, ki je odprt za vse državljane in je dovolj prožen, da pomaga ljudem, da vstopijo na trg in, ki ne sili starejših, pripravljenih delati, da zapustijo svoje delovno mesto; |
| --- | --- |

6.

poudarja privlačnost evropskega modela in pomembno vlogo Unije in držav članic v svetovni trgovini; poudarja potrebo po trgu dela, ki je odprt za vse državljane in je dovolj prožen, da pomaga ljudem, da vstopijo na trg in, ki ne sili starejših, pripravljenih delati, da zapustijo svoje delovno mesto;

| 7. | poudarja, da je treba prestrukturirati gospodarsko politiko s poudarkom na dejavnikih, povezanih z rastjo produktivnosti, npr. modernizacija gospodarstva, modernizacija znanja in socialnega varstva, modernizacija institucionalne ureditve za izpolnjevanje izzivov nove širitve, zahtev modernega gospodarstva in za obrambo pred deflacijskim pritiskom tretjega sveta; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je treba prestrukturirati gospodarsko politiko s poudarkom na dejavnikih, povezanih z rastjo produktivnosti, npr. modernizacija gospodarstva, modernizacija znanja in socialnega varstva, modernizacija institucionalne ureditve za izpolnjevanje izzivov nove širitve, zahtev modernega gospodarstva in za obrambo pred deflacijskim pritiskom tretjega sveta;

| 8. | opozarja, da so povečana produktivnost dela, prizadevanja za krepitev konkurenčnosti, naložb in rasti predpogoj za višje plače in pravično razporeditev rezultatov rasti, zaposlovanja in socialne kohezije; poudarja, da bi morala takemu razvoju slediti zavezanost podjetij, da izpolnjujejo svoje socialne obveznosti; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da so povečana produktivnost dela, prizadevanja za krepitev konkurenčnosti, naložb in rasti predpogoj za višje plače in pravično razporeditev rezultatov rasti, zaposlovanja in socialne kohezije; poudarja, da bi morala takemu razvoju slediti zavezanost podjetij, da izpolnjujejo svoje socialne obveznosti;

| 9. | meni, da so za večjo in trajnostno rast v Evropi potrebni sočasni in usklajeni ukrepi vseh držav članic, vključno z dokončno vzpostavitvijo notranjega trga, višjo stopnjo naložb in inovativnimi reformami trga dela; |
| --- | --- |

9.

meni, da so za večjo in trajnostno rast v Evropi potrebni sočasni in usklajeni ukrepi vseh držav članic, vključno z dokončno vzpostavitvijo notranjega trga, višjo stopnjo naložb in inovativnimi reformami trga dela;

| 10. | obžaluje razmere, zlasti v zvezi s koledarskim razporedom, v katerih mora Parlament izraziti svoje mnenje o integriranih smernicah; zahteva, da se do junijskega Evropskega sveta pogoji medinstitucionalnega sodelovanja v zvezi s smernicami razjasnijo, da se takšne razmere ne bodo ponovile, hkrati pa je treba upoštevati posledice revizije lizbonske strategije; |
| --- | --- |

10.

obžaluje razmere, zlasti v zvezi s koledarskim razporedom, v katerih mora Parlament izraziti svoje mnenje o integriranih smernicah; zahteva, da se do junijskega Evropskega sveta pogoji medinstitucionalnega sodelovanja v zvezi s smernicami razjasnijo, da se takšne razmere ne bodo ponovile, hkrati pa je treba upoštevati posledice revizije lizbonske strategije;

| 11. | poziva Svet, da upošteva naslednje spremembe:






  Priporočilo Komisije | Spremembe Parlamenta |
| --- | --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Razdelek A, poglavje A.1, odstavek 4 |
| Smernica. Za zagotovitev gospodarske stabilnosti morajo države članice ohraniti svoje srednjeročne proračunske cilje v gospodarskem ciklusu in, če ta cilj še ni bil dosežen, sprejeti vse potrebne popravne ukrepe v skladu s Paktom za stabilnost in rast. Ob upoštevanju tega bi se države članice morale izogibati pro-cikličnim davčnim politikam. Države članice, ki knjižijo primanjkljaje tekočega računa, za katere obstaja tveganje, da bodo nevzdržni, bi si morale prizadevati za njihovo izravnavo z izvajanjem strukturnih reform, da tako spodbudijo zunanjo konkurenčnost, in tudi prispevati k njihovi izravnavi prek davčnih politik (Integrirana smernica št. 1). | Smernica. Za zagotovitev gospodarske stabilnosti,
  da se pospeši gospodarska rast in preoblikuje konkurenčna prednost raznolikosti kulturne dediščine in intelektualnega kapitala v rast produktivnosti na podlagi inovacij
  , bi morale države članice ohraniti svoje srednjeročne proračunske cilje v gospodarskem ciklusu in, če ta cilj še ni bil dosežen, sprejeti vse potrebne popravne ukrepe v skladu s Paktom za stabilnost in rast. Ob upoštevanju tega bi se države članice morale izogibati pro-cikličnim davčnim politikam. Države članice, ki knjižijo primanjkljaje tekočega računa, za katere obstaja tveganje, da bodo nevzdržni, bi si morale prizadevati za njihovo izravnavo z izvajanjem strukturnih reform, da tako spodbudijo zunanjo konkurenčnost, in tudi prispevati k njihovi izravnavi prek davčnih politik,
  zlasti z uporabo rezultatov rasti; razen tega morajo države članice preusmeriti javno porabo v proračunske kategorije, ki podpirajo cilje lizbonske strategije, zlasti v naložbe za razvoj človeških virov, znanje, inovacije in infrastrukturo kot pomoč gospodarskemu razvoju
  (Integrirana smernica št. 1). |
| Sprememba 2 |
| Razdelek A, poglavje A.1, odstavek 7 |
| Smernica. Za zavarovanje gospodarske vzdržnosti morajo države članice glede na predvidene stroške zaradi staranja prebivalstva voditi zadovoljivo hitro zniževanje državnega dolga, da tako okrepijo javne finance,
  reformo
  pokojninskih in zdravstvenih sistemov, da zagotovijo njihovo finančno obstojnost in hkrati njihovo družbeno
  ustreznost
  in dostopnost ter sprejeti ukrepe za dvig stopenj zaposlenosti in ponudbe delovne sile. (Integrirana smernica št. 2). Glej tudi integrirano smernico „Spodbudimo pristop k delu po življenjskih ciklusih“ (št. 17). | Smernica. Za zavarovanje gospodarske trajnosti

  kot osnove za večjo zaposlenost

  bi morale države članice glede na predvidene stroške zaradi staranja prebivalstva
  in ob upoštevanju obdobja konjunkture
  voditi zadovoljivo hitro zniževanje državnega dolga, da tako okrepijo javne finance,
  reformirajo davčni sistem, med drugim z zmanjšanjem bremena za nizko plačane delavce, nadaljnje reformirajo
  pokojninske in zdravstvene sisteme, da zagotovijo njihovo finančno obstojnost in hkrati njihovo družbeno
  ustreznost
  in dostopnost, ter morajo sprejeti ukrepe za
  povečanje odgovornosti državljanov pri pokojninskih sistemih
  , stopenj zaposlenosti in ponudbo
  visokokakovostne
  delovne sile (Integrirana smernica št. 2). Glej tudi integrirano smernico „Spodbujanje pristopa k delu po življenjskih ciklusih“ (št. 17). |
| Sprememba 3 |
| Oddelek A, poglavje A.1, odstavek 9 |
| Smernica. Za spodbujanje učinkovitega dodeljevanja sredstev morajo države članice
  brez vpliva na smernice o gospodarski stabilnosti in trajnosti
  usmeriti sestavo javnih izdatkov v kategorije, ki spodbujajo rast, prilagoditi davčne strukture za okrepitev potenciala rasti in zagotoviti vzpostavitev mehanizmov za oceno razmerja med javno porabo in doseganjem ciljev politike ter poskrbeti za splošno skladnost svežnjev reform. (Integrirana smernica št. 3). | Smernica. Za spodbujanje učinkovitega dodeljevanja sredstev bi morale države članice usmeriti sestavo javnih izdatkov na jasno določene prednostne kategorije, ki spodbujajo rast
  in zaposlovanje ter
  prilagoditi davčne strukture za okrepitev potenciala rasti in
  spodbujanje zasebnih naložb, zlasti z oblikovanjem spodbudnega davčnega okvira za MSP, ki ustvarja nova delovna mesta; države članice bi morale sodelovati v boju proti davčni utaji; države članice bi morale prav tako
  zagotoviti vzpostavitev mehanizmov za oceno razmerja med javno porabo in doseganjem ciljev politike ter poskrbeti za splošno skladnost svežnjev reform (Integrirana smernica št. 3). |
| Sprememba 4 |
| Razdelek A, poglavje A.1, odstavek 11 |
| Smernica. Za spodbujanje večje skladnosti med makroekonomskimi in strukturnimi politikami si morajo države članice prizadevati za reforme, ki podpirajo makroekonomski okvir, tako da povečajo
  prožnost
  , mobilnost in sposobnost prilagoditve kot odgovor na globalizacijo, tehnološki napredek in ciklične spre- membe (Integrirana smernica št. 4). Glej tudi integrirano smernico „Izboljšanje prilagodljivost v povezavi z varnostjo zaposlitve in zmanjšanje segmentacije trga dela“ (št. 20). | Smernica. Za spodbujanje večje skladnosti med makroekonomskimi in strukturnimi politikami bi si države članice morale prizadevati za reforme, ki podpirajo makroekonomski okvir, tako da
  ohranijo stroge davčne postopke, spodbujajo naložbe in podjetja, večajo zaupanje potrošnikov, ter nadalje
  povečajo
  prilagodljivost
  , mobilnost,
  ustvarjalnost
  in sposobnost prilagoditve kot odgovor na
  izzive
  globalizacije, tehnološkega napredka in cikličnih sprememb
  Posebno pozornost je treba nameniti prožnosti in varnosti trga dela.
  (Integrirana smernica št. 4). Glej tudi integrirano smernico „Spodbujanje prožnosti v povezavi z varnostjo zaposlitve in zmanjšanje segmentacije trga dela“ (št. 20). |
| Sprememba 5 |
| Razdelek A, poglavje A.1, odstavek 14 |
| Smernica. Za zagotovitev, da bo gibanje plač prispevalo k makroekonomski stabilnosti
  in
  rasti, in za večjo usklajenost morajo države članice spodbujati nominalna povišanja plač in stroške dela, ki so skladni s stabilnostjo cen in srednjeročnim trendom produktivnosti, ob upoštevanju razlik med kvalifikacijami delovne sile in
  pogoji
  na
  lokalnem
  trgu dela (Integrirana smernica št. 5). Glej tudi integrirano smernico „Zagotavljanje zaposlovanju prijaznih plač in napredka pri drugih stroških dela“ (št. 21). | Smernica. Za zagotovitev, da bo gibanje plač prispevalo k makroekonomski stabilnosti
  ,
  rasti
  in zaposlovanju,
  ter za večjo usklajenost bi morale države članice
  in socialni partnerji
  spodbujati nominalna povišanja plač in stroškov dela, ki so skladni s stabilnostjo cen in srednjeročnim trendom produktivnosti, ob upoštevanju razlik med kvalifikacijami delovne sile in pogoji na lokalnem trgu dela.
  Uresničitev enotnega trga, reform trga dela in krepitev odgovornosti socialnih partnerjev za manjšo brezposelnost z decentraliziranimi pogajanji o plačah so nujni za povišanje plač in znižanje razlik v prihodku ob tem, da ostanemo skladni z razvojem produktivnosti in konkurenčnosti.
  (Integrirana smernica št. 5). Glej tudi integrirano smernico „Zagotavljanje zaposlovanju prijaznih plač in napredka pri drugih stroških dela“ (št. 21). |
| Sprememba 6 |
| Oddelek A, poglavje A.2, odstavek 6 |
| Smernica. Za prispevanje k dinamični in dobro delujoči ekonomski in monetarni uniji (EMU) morajo države članice območja eura nameniti posebno pozornost davčni disciplini in v zvezi s tem morajo tiste, ki še niso dosegle svojega srednjeročnega proračunskega cilja, nadaljevati letno izboljšanje v svojem ciklično prilagojenem proračunskem primanjkljaju, brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, v višini referenčne točke povprečno 0,5 odstotka BDP, pri tem pa zagotoviti večje usklajevanje v dobrih časih; spodbujati strukturne reforme, ki bodo izboljšale konkurenčnost evroobmočja in gospodarsko prilagajanje na asimetrične šoke; ter zagotoviti
  , da bo vpliv evroobmočja
  v svetovnem gospodarskem sistemu sorazmeren z njegovo gospodarsko težo (Integrirana smernica št. 6). | Smernica. Za prispevanje k dinamični in dobro delujoči ekonomski in monetarni uniji (EMU) bi morale države članice euroobmočja nameniti posebno pozornost davčni disciplini
  , da bi zagotovili boljše usklajevanje svoje gospodarske in proračunske politike, začenši z usklajevanjem svojega proračunskega časovnega razporeda;
  tiste
  države članice
  , ki še niso dosegle svojega srednjeročnega proračunskega cilja, morajo nadaljevati letno izboljšanje v svojem ciklično prilagojenem proračunskem primanjkljaju, brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, v višini referenčne točke povprečno 0,5 odstotka BDP,
  pri tem pa zagotoviti večje usklajevanje v dobrih časih; pri tem vseeno velja, da bodo strukturne reforme v prihodnje upoštevane pri določanju proračunskega primanjkljaja za doseganje srednjeročnega cilja, začasna odstopanja od tega cilja pa bodo omogočena v primeru tistih držav, ki so ga že dosegle;
  spodbujati strukturne reforme, ki bodo izboljšale konkurenčnost euroobmočja

  med drugim z investicijami v inovacije, industrijsko politiko, izobraževanje
  in poklicno usposabljanje in gospodarsko prilagajanje na asimetrične šoke;
  države članice bi morale zaključiti reformo Pakta stabilnosti in rasti ter dejansko zagotoviti njegovo izvajanje njegovih za ponovno vzpostavitev zaupanja. Države članice bi morale tudi
  zagotoviti
  zunanje zastopanje euroobmočja v skladu z nalogami, sprejetimi na Evropskem svetu na Dunaju 11. in 12. decembra 1998, tako da bo vedno bolj pomembna vloga eura
  v svetovnem gospodarskem sistemu sorazmerna z njegovo gospodarsko težo.
  V novih državah članicah mora nominalno konvergenco spremljati realna konvergenca
  (Integrirana smernica št. 6). |
| Sprememba 7 |
| Oddelek B, poglavje B.1, odstavek 4 |
| Smernica. Za razširitev in poglobitev notranjega trga morajo države članice pospešiti prenos direktiv za področje notranjega trga, dati prednost strožjemu in boljšemu uresničevanju zakonodaje na področju notranjega trga, pospešiti proces vključevanja finančnih trgov, odpraviti davčne ovire za čezmejne dejavnosti in učinkovito uporabljati pravila EU glede javnih naročil (Integrirana smernica št. 7). | Smernica. Za razširitev in poglobitev notranjega trga bi morale države članice pospešiti prenos direktiv na področju notranjega trga, dati prednost strožjemu in boljšemu uresničevanju zakonodaje na področju notranjega trga, pospešiti proces vključevanja finančnih trgov, odpraviti
  upravne in
  davčne ovire za čezmejne dejavnosti
  z nadaljevanjem pogajanj v zvezi z usklajevanjem davčnih osnov
  in učinkovito uporabljati pravila EU glede javnih naročil (Integrirana smernica št. 7). |
| Sprememba 8 |
| Oddelek B, poglavje B.1, odstavek 9 |
| Smernica. Za zagotovitev odprtih in konkurenčnih trgov morajo države članice dati prednost odstranitvi zakonodajnih in drugih ovir, ki omejujejo konkurenco na ključnih področjih; učinkovitejšemu uresničevanju politike konkurence; selektivnemu pregledu usklajenosti tržne zakonodaje, s katerim bi organi za konkurenco in regulativni organi odkrivali in odstranjevali ovire za konkurenco in vstop na trg;
  zmanjšanju
  državne pomoči, ki izkrivlja konkurenco, in preusmeritvi pomoči v podporo nekaterim horizontalnim ciljem, denimo raziskavam in inovacijam ter optimiranju človeškega kapitala. Države članice morajo tudi v celoti izvesti dogovorjene ukrepe, ki področje storitev omrežnih dejavnosti odpirajo konkurenci in tako zagotavljajo učinkovito konkurenco na povezanih trgih Evrope, pri tem pa jamčijo za visoko kakovost storitev splošnega gospodarskega pomena. (Integrirana smernica št. 8). | Smernica. Za zagotovitev odprtih in konkurenčnih trgov bi morale države članice dati prednost odstranitvi zakonodajnih in drugih ovir, ki omejujejo konkurenco na ključnih področjih; učinkovitejšemu uresničevanju politike konkurence; selektivnemu pregledu usklajenosti tržne zakonodaje, s katerim bi organi za konkurenco in regulativni organi odkrivali in odstranjevali ovire za konkurenco in vstop na trg,
  ki so v nasprotju z interesi potrošnikov; ukinitvi
  državne pomoči, ki izkrivlja konkurenco
  na notranjem trgu
  ; in preusmeritvi pomoči v podporo nekaterim horizontalnim ciljem, denimo raziskavam in inovacijam ter optimiranju človeškega kapitala. Države članice morajo tudi v celoti izvesti dogovorjene ukrepe, ki področje storitev omrežnih dejavnosti odpirajo konkurenci in tako zagotavljajo učinkovito konkurenco na povezanih trgih Evrope, pri tem pa jamčijo za visoko kakovost storitev splošnega gospodarskega pomena (Integrirana smernica št. 8). |
| Sprememba 9 |
| Oddelek B, poglavje B.1, odstavek 14 |
| Smernica. Za ustvarjanje privlačnejšega poslovnega okolja morajo države članice izboljšati kakovost svoje zakonodaje s sistematično in dosledno presojo njenih ekonomskih, socialnih in okoljskih učinkov, pri tem pa upoštevati administrativne stroške, povezane z zakonodajo. Poleg tega se morajo države članice obširno posvetovati glede stroškov in koristi svojih
  zakonodajnih pobud
  , zlasti kadar te pomenijo kompromisne rešitve med različnimi cilji politik (Integrirana smernica št. 9). | Smernica. Za ustvarjanje privlačnejšega poslovnega okolja in
  spodbujanje zasebnih pobud

  bi morale države članice izboljšati kakovost svoje zakonodaje s sistematično in dosledno presojo njenih ekonomskih, socialnih in okoljskih učinkov, pri tem pa upoštevati administrativne stroške, povezane z zakonodajo. Poleg tega bi se morale države članice obširno posvetovati glede stroškov in koristi svojih zakonodajnih
  in drugih
  pobud
  za rast in zaposlovanje
  , zlasti kadar te pomenijo kompromisne rešitve med različnimi cilji politik (Integrirana smernica št. 9). |
| Sprememba 10 |
| Oddelek B, poglavje B.1, odstavek 16 |
| Smernica. Za spodbujanje podjetniške kulture in ustvarjanje podpornega okolja za MSP morajo države članice izboljšati dostop do finančnih sredstev, prilagoditi davčne sisteme, okrepiti inovativni potencial MSP ter zagotoviti ustrezno obveščanje in podporo za spodbuditev ustanavljanja novih podjetij in njihove poslovne rasti v skladu z Evropsko listino za mala podjetja. Poleg tega bi morale države članice okrepiti podjetniško izobraževanje in usposabljanje (glej zadevno smernico za zaposlovanje). Države članice bi morale tudi olajšati prenos lastništva, revidirati zakone o stečaju in izboljšati postopke sanacije in prestrukturiranja (Integrirana smernica št. 10). | Smernica. Za spodbujanje podjetniške kulture in ustvarjanje podpornega okolja za MSP bi morale države članice izboljšati dostop do finančnih sredstev,
  zlasti za tvegane naložbe in mikrokredite, spremeniti in
  prilagoditi davčne sisteme,
  ki spodbujajo naložbe sprva s poenotenjem davčnih osnov,
  okrepiti inovativni potencial MSP ter zagotoviti ustrezno obveščanje in podporo za spodbuditev ustanavljanja novih podjetij in njihove poslovne rasti v skladu z Evropsko listino za mala podjetja. Poleg tega bi morale države članice okrepiti podjetniško izobraževanje in usposabljanje (glej zadevno smernico za zaposlovanje)
  ter prevzeti tveganja, sprejeti ukrepe za boj proti stigmatizaciji mladih podjetnikov, ki niso popolnoma uspeli, in olajšati njihov nov začetek.
  Države članice bi morale tudi olajšati prenos lastništva, revidirati zakone o stečaju in izboljšati postopke sanacije in prestrukturiranja
  , hkrati pa izboljšati pravila o upravljanju podjetij in vodstveni odgovornosti
  (Integrirana smernica št. 10). |
| Sprememba 11 |
| Oddelek B, poglavje B.2, odstavek 4 |
| Smernica. Za povečanje in izboljšanje naložb v raziskave in razvoj morajo države članice s prepletanjem ukrepov še naprej spodbujati dejavnosti na področju raziskav in razvoja, in sicer z: zagotovitvijo boljših okvirnih pogojev in dovolj konkurenčnega okolja za poslovanje družb; večjo in učinkovitejšo javno porabo za raziskave in razvoj; krepitvijo centrov odličnosti; boljšo uporabo podpornih mehanizmov, kakršni so davčni ukrepi za spodbuditev zasebnega sektorja raziskav in razvoja; zagotavljanjem zadostnega števila usposobljenih raziskovalcev, tako da privabijo več študentov v znanstvene in tehniške vede ter izboljšajo poklicni razvoj ter nadnacionalno in medsektorsko mobilnost raziskovalcev. (Integrirana smernica št. 12). Glej tudi integrirano smernico „Razširimo in izboljšajmo naložbe v človeški kapital“ (št. 22). | Smernica. Za povečanje in izboljšanje naložb v raziskave in razvoj bi morale države članice s prepletanjem ukrepov še naprej spodbujati dejavnosti na področju raziskav in razvoja, in sicer z: zagotovitvijo boljših okvirnih pogojev in dovolj konkurenčnega okolja za poslovanje družb; večjo in učinkovitejšo javno porabo za raziskave in razvoj;
  razvoj javnih in zasebnih partnerskih podjetij;
  krepitvijo centrov odličnosti; boljšo uporabo podpornih mehanizmov, kakršni so davčni ukrepi za spodbuditev zasebnega sektorja raziskav in razvoja; zagotavljanjem zadostnega števila usposobljenih raziskovalcev, tako da privabijo več študentov v znanstvene in tehniške vede ter izboljšajo poklicni razvoj ter nadnacionalno in medsektorsko mobilnost raziskovalcev,
  zlasti evropskih raziskovalcev, ki so zapustili Evropo; krepitvijo povezave med znanostjo, raziskavo in inovacijo; zagotavljanjem varnega javnega financiranja, ki krepi centre odličnosti; in povečanjem konkurenčnosti in tekmovanja na področju raziskav. Države članice bi si morale bolj prizadevati za spodbujanje znanosti prihodnosti, kot je informacijska družba, preventivno zdravstveno varstvo, biotehnologija, še zlasti s spodbujanjem bolj objektivnih informacij o prednostih in tveganjih, povezanih s spornimi področji raziskav, kot so raziskave na področju GSO in embrionalnih zarodnih celic
  (Integrirana smernica št. 12). Glej tudi integrirano smernico „Razširimo in izboljšajmo naložbe v človeški kapital“ (št. 22). |
| Sprememba 12 |
| Oddelek B, poglavje B.2, odstavek 7 |
| Smernica. Za spodbujanje inovativnosti in prevzema IKT se morajo države članice osredotočiti na izboljšanje podpore inovacijam, zlasti za prenos tehnologij, oblikovanje inovacijskih centrov in mrež, ki povezujejo univerze in podjetja, spodbujanje prenosa znanja z neposrednimi tujim naložbami, boljši dostop do finančnih sredstev ter finančno dostopne in jasno opredeljene pravice intelektualne lastnine. Olajšati morajo prevzem IKT in s tem povezane spremembe v organizaciji dela v gospodarstvu. (Integrirana smernica št. 13). | Smernica. Za spodbujanje inovativnosti in prevzema IKT bi se
  morale države članice osredotočiti na izboljšanje podpore inovacijam, zlasti za prenos tehnologij, oblikovanje inovacijskih centrov in mrež, ki povezujejo univerze in podjetja,
  z olajšanjem ustanavljanja inkubatorjev
  , spodbujanje prenosa znanja z neposrednimi tujim naložbami, boljši dostop do finančnih sredstev ter finančno dostopne in jasno opredeljene pravice intelektualne lastnine. Olajšati bi morale prevzem IKT in s tem povezane spremembe v organizaciji dela v gospodarstvu (Integrirana smernica št. 13). |
| Sprememba 13 |
| Oddelek B, poglavje B.2, odstavek 9 |
| Smernica. Za spodbujanje trajnostne uporabe virov in krepitev sinergičnega učinka varovanja okolja in gospodarske rasti morajo države članice dati prednost vračunavanju zunanjih okoljskih stroškov; bolj učinkoviti rabi energije ter razvijanju in uporabi okolju prijaznih tehnologij. Uresničevanje teh prednostnih nalog mora biti usklajeno z obstoječimi evropskimi obveznostmi ter z ukrepi in instrumenti, ki jih predlaga Akcijski načrt za okoljske tehnologije (ETAP), temeljiti pa na tržno zasnovanih instrumentih, skladih za tvegane naložbe in financiranju dejavnosti na področju raziskav in razvoja, usmeritvi v „zelena“ javna naročila, ukinitvi okolju škodljivih subvencij ter drugih instrumentih politike. (Integrirana smernica št. 14). | Smernica. Za spodbujanje trajnostne uporabe virov in krepitev sinergičnega učinka varovanja okolja in gospodarske rasti bi morale države članice dati prednost vračunavanju zunanjih okoljskih stroškov
  , posebej na področjih energetike, prevoza in kmetijstva
  ; bolj učinkoviti rabi energije ter razvijanju in uporabi okolju prijaznih tehnologij. Poleg tega bi morale države članice uporabljati okoljske politike bolj prodorno, da bi izboljšale rast in zaposlovanje, z razvojem in izvajanjem akcijskih načrtov v zvezi z ekološko tehnologijo in ekološkimi inovacijami zlasti naložb, ki so potrebni za izpolnitev ciljev Kjotskega protokola, vključno z učinkovito rabo tradicionalnih virov energije, zlasti tistih, ki ne ogrožajo ciljev Kjotskega protokola. Izvajanje teh prednostnih nalog bi moralo biti usklajeno z obstoječimi evropskimi obveznostmi ter z ukrepi in instrumenti, ki jih predlaga Akcijski načrt za okoljske tehnologije (ETAP), temeljiti pa na tržno zasnovanih instrumentih, skladih za tvegane naložbe in financiranju dejavnosti na področju raziskav in razvoja, usmeritvi v „zelena“ javna naročila, ukinitvi okolju škodljivih subvencij ter drugih instrumentih politike (Integrirana smernica št. 14). |
| Sprememba 14 |
| Oddelek B, poglavje B.2, odstavek 11 |
| Smernica. Za prispevanje k močni industrijski bazi se morajo države članice osredotočiti na razvoj novih tehnologij in trgov. To pomeni zlasti zavezanost pripravi in uresničevanju skupnih evropskih tehnoloških pobud in partnerstev med javnim in zasebnim sektorjem, ki pomagajo odpravljati resnične tržne nepopolnosti, ter oblikovanju in razvoju regionalnih ali lokalnih grozdov. (Integrirana smernica št. 15). | Smernica. Za prispevanje k močni industrijski bazi bi se morale države članice osredotočiti na razvoj novih tehnologij in trgov,
  vključno zunaj Evrope, za zagotavljanje, da globalizacija ni grožnja, ampak nova priložnost za vodilnega svetovnega izvoznika. Pripraviti bi morael strategijo obveščanja s ciljem boja proti občutku negotovosti državljanov, ki se soočajo z globalizacijo, odprtjem trgov in konkurenco.
  To pomeni zlasti zavezanost pripravi in izvajanju skupnih evropskih tehnoloških pobud in partnerstev med javnim in zasebnim sektorjem, ki pomagajo odpravljati resnične tržne nepopolnosti, ter oblikovanju in razvoju regionalnih ali lokalnih grozdov (Integrirana smernica št. 15). |

11.

poziva Svet, da upošteva naslednje spremembe:

Priporočilo Komisije

Spremembe Parlamenta

Sprememba 1

Razdelek A, poglavje A.1, odstavek 4

Smernica. Za zagotovitev gospodarske stabilnosti morajo države članice ohraniti svoje srednjeročne proračunske cilje v gospodarskem ciklusu in, če ta cilj še ni bil dosežen, sprejeti vse potrebne popravne ukrepe v skladu s Paktom za stabilnost in rast. Ob upoštevanju tega bi se države članice morale izogibati pro-cikličnim davčnim politikam. Države članice, ki knjižijo primanjkljaje tekočega računa, za katere obstaja tveganje, da bodo nevzdržni, bi si morale prizadevati za njihovo izravnavo z izvajanjem strukturnih reform, da tako spodbudijo zunanjo konkurenčnost, in tudi prispevati k njihovi izravnavi prek davčnih politik (Integrirana smernica št. 1).

Smernica. Za zagotovitev gospodarske stabilnosti,
  da se pospeši gospodarska rast in preoblikuje konkurenčna prednost raznolikosti kulturne dediščine in intelektualnega kapitala v rast produktivnosti na podlagi inovacij
  , bi morale države članice ohraniti svoje srednjeročne proračunske cilje v gospodarskem ciklusu in, če ta cilj še ni bil dosežen, sprejeti vse potrebne popravne ukrepe v skladu s Paktom za stabilnost in rast. Ob upoštevanju tega bi se države članice morale izogibati pro-cikličnim davčnim politikam. Države članice, ki knjižijo primanjkljaje tekočega računa, za katere obstaja tveganje, da bodo nevzdržni, bi si morale prizadevati za njihovo izravnavo z izvajanjem strukturnih reform, da tako spodbudijo zunanjo konkurenčnost, in tudi prispevati k njihovi izravnavi prek davčnih politik,
  zlasti z uporabo rezultatov rasti; razen tega morajo države članice preusmeriti javno porabo v proračunske kategorije, ki podpirajo cilje lizbonske strategije, zlasti v naložbe za razvoj človeških virov, znanje, inovacije in infrastrukturo kot pomoč gospodarskemu razvoju
  (Integrirana smernica št. 1).

Sprememba 2

Razdelek A, poglavje A.1, odstavek 7

Smernica. Za zavarovanje gospodarske vzdržnosti morajo države članice glede na predvidene stroške zaradi staranja prebivalstva voditi zadovoljivo hitro zniževanje državnega dolga, da tako okrepijo javne finance,
  reformo
  pokojninskih in zdravstvenih sistemov, da zagotovijo njihovo finančno obstojnost in hkrati njihovo družbeno
  ustreznost
  in dostopnost ter sprejeti ukrepe za dvig stopenj zaposlenosti in ponudbe delovne sile. (Integrirana smernica št. 2). Glej tudi integrirano smernico „Spodbudimo pristop k delu po življenjskih ciklusih“ (št. 17).

Smernica. Za zavarovanje gospodarske trajnosti

  kot osnove za večjo zaposlenost

  bi morale države članice glede na predvidene stroške zaradi staranja prebivalstva
  in ob upoštevanju obdobja konjunkture
  voditi zadovoljivo hitro zniževanje državnega dolga, da tako okrepijo javne finance,
  reformirajo davčni sistem, med drugim z zmanjšanjem bremena za nizko plačane delavce, nadaljnje reformirajo
  pokojninske in zdravstvene sisteme, da zagotovijo njihovo finančno obstojnost in hkrati njihovo družbeno
  ustreznost
  in dostopnost, ter morajo sprejeti ukrepe za
  povečanje odgovornosti državljanov pri pokojninskih sistemih
  , stopenj zaposlenosti in ponudbo
  visokokakovostne
  delovne sile (Integrirana smernica št. 2). Glej tudi integrirano smernico „Spodbujanje pristopa k delu po življenjskih ciklusih“ (št. 17).

Sprememba 3

Oddelek A, poglavje A.1, odstavek 9

Smernica. Za spodbujanje učinkovitega dodeljevanja sredstev morajo države članice
  brez vpliva na smernice o gospodarski stabilnosti in trajnosti
  usmeriti sestavo javnih izdatkov v kategorije, ki spodbujajo rast, prilagoditi davčne strukture za okrepitev potenciala rasti in zagotoviti vzpostavitev mehanizmov za oceno razmerja med javno porabo in doseganjem ciljev politike ter poskrbeti za splošno skladnost svežnjev reform. (Integrirana smernica št. 3).

Smernica. Za spodbujanje učinkovitega dodeljevanja sredstev bi morale države članice usmeriti sestavo javnih izdatkov na jasno določene prednostne kategorije, ki spodbujajo rast
  in zaposlovanje ter
  prilagoditi davčne strukture za okrepitev potenciala rasti in
  spodbujanje zasebnih naložb, zlasti z oblikovanjem spodbudnega davčnega okvira za MSP, ki ustvarja nova delovna mesta; države članice bi morale sodelovati v boju proti davčni utaji; države članice bi morale prav tako
  zagotoviti vzpostavitev mehanizmov za oceno razmerja med javno porabo in doseganjem ciljev politike ter poskrbeti za splošno skladnost svežnjev reform (Integrirana smernica št. 3).

Sprememba 4

Razdelek A, poglavje A.1, odstavek 11

Smernica. Za spodbujanje večje skladnosti med makroekonomskimi in strukturnimi politikami si morajo države članice prizadevati za reforme, ki podpirajo makroekonomski okvir, tako da povečajo
  prožnost
  , mobilnost in sposobnost prilagoditve kot odgovor na globalizacijo, tehnološki napredek in ciklične spre- membe (Integrirana smernica št. 4). Glej tudi integrirano smernico „Izboljšanje prilagodljivost v povezavi z varnostjo zaposlitve in zmanjšanje segmentacije trga dela“ (št. 20).

Smernica. Za spodbujanje večje skladnosti med makroekonomskimi in strukturnimi politikami bi si države članice morale prizadevati za reforme, ki podpirajo makroekonomski okvir, tako da
  ohranijo stroge davčne postopke, spodbujajo naložbe in podjetja, večajo zaupanje potrošnikov, ter nadalje
  povečajo
  prilagodljivost
  , mobilnost,
  ustvarjalnost
  in sposobnost prilagoditve kot odgovor na
  izzive
  globalizacije, tehnološkega napredka in cikličnih sprememb
  Posebno pozornost je treba nameniti prožnosti in varnosti trga dela.
  (Integrirana smernica št. 4). Glej tudi integrirano smernico „Spodbujanje prožnosti v povezavi z varnostjo zaposlitve in zmanjšanje segmentacije trga dela“ (št. 20).

Sprememba 5

Razdelek A, poglavje A.1, odstavek 14

Smernica. Za zagotovitev, da bo gibanje plač prispevalo k makroekonomski stabilnosti
  in
  rasti, in za večjo usklajenost morajo države članice spodbujati nominalna povišanja plač in stroške dela, ki so skladni s stabilnostjo cen in srednjeročnim trendom produktivnosti, ob upoštevanju razlik med kvalifikacijami delovne sile in
  pogoji
  na
  lokalnem
  trgu dela (Integrirana smernica št. 5). Glej tudi integrirano smernico „Zagotavljanje zaposlovanju prijaznih plač in napredka pri drugih stroških dela“ (št. 21).

Smernica. Za zagotovitev, da bo gibanje plač prispevalo k makroekonomski stabilnosti
  ,
  rasti
  in zaposlovanju,
  ter za večjo usklajenost bi morale države članice
  in socialni partnerji
  spodbujati nominalna povišanja plač in stroškov dela, ki so skladni s stabilnostjo cen in srednjeročnim trendom produktivnosti, ob upoštevanju razlik med kvalifikacijami delovne sile in pogoji na lokalnem trgu dela.
  Uresničitev enotnega trga, reform trga dela in krepitev odgovornosti socialnih partnerjev za manjšo brezposelnost z decentraliziranimi pogajanji o plačah so nujni za povišanje plač in znižanje razlik v prihodku ob tem, da ostanemo skladni z razvojem produktivnosti in konkurenčnosti.
  (Integrirana smernica št. 5). Glej tudi integrirano smernico „Zagotavljanje zaposlovanju prijaznih plač in napredka pri drugih stroških dela“ (št. 21).

Sprememba 6

Oddelek A, poglavje A.2, odstavek 6

Smernica. Za prispevanje k dinamični in dobro delujoči ekonomski in monetarni uniji (EMU) morajo države članice območja eura nameniti posebno pozornost davčni disciplini in v zvezi s tem morajo tiste, ki še niso dosegle svojega srednjeročnega proračunskega cilja, nadaljevati letno izboljšanje v svojem ciklično prilagojenem proračunskem primanjkljaju, brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, v višini referenčne točke povprečno 0,5 odstotka BDP, pri tem pa zagotoviti večje usklajevanje v dobrih časih; spodbujati strukturne reforme, ki bodo izboljšale konkurenčnost evroobmočja in gospodarsko prilagajanje na asimetrične šoke; ter zagotoviti
  , da bo vpliv evroobmočja
  v svetovnem gospodarskem sistemu sorazmeren z njegovo gospodarsko težo (Integrirana smernica št. 6).

Smernica. Za prispevanje k dinamični in dobro delujoči ekonomski in monetarni uniji (EMU) bi morale države članice euroobmočja nameniti posebno pozornost davčni disciplini
  , da bi zagotovili boljše usklajevanje svoje gospodarske in proračunske politike, začenši z usklajevanjem svojega proračunskega časovnega razporeda;
  tiste
  države članice
  , ki še niso dosegle svojega srednjeročnega proračunskega cilja, morajo nadaljevati letno izboljšanje v svojem ciklično prilagojenem proračunskem primanjkljaju, brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, v višini referenčne točke povprečno 0,5 odstotka BDP,
  pri tem pa zagotoviti večje usklajevanje v dobrih časih; pri tem vseeno velja, da bodo strukturne reforme v prihodnje upoštevane pri določanju proračunskega primanjkljaja za doseganje srednjeročnega cilja, začasna odstopanja od tega cilja pa bodo omogočena v primeru tistih držav, ki so ga že dosegle;
  spodbujati strukturne reforme, ki bodo izboljšale konkurenčnost euroobmočja

  med drugim z investicijami v inovacije, industrijsko politiko, izobraževanje
  in poklicno usposabljanje in gospodarsko prilagajanje na asimetrične šoke;
  države članice bi morale zaključiti reformo Pakta stabilnosti in rasti ter dejansko zagotoviti njegovo izvajanje njegovih za ponovno vzpostavitev zaupanja. Države članice bi morale tudi
  zagotoviti
  zunanje zastopanje euroobmočja v skladu z nalogami, sprejetimi na Evropskem svetu na Dunaju 11. in 12. decembra 1998, tako da bo vedno bolj pomembna vloga eura
  v svetovnem gospodarskem sistemu sorazmerna z njegovo gospodarsko težo.
  V novih državah članicah mora nominalno konvergenco spremljati realna konvergenca
  (Integrirana smernica št. 6).

Sprememba 7

Oddelek B, poglavje B.1, odstavek 4

Smernica. Za razširitev in poglobitev notranjega trga morajo države članice pospešiti prenos direktiv za področje notranjega trga, dati prednost strožjemu in boljšemu uresničevanju zakonodaje na področju notranjega trga, pospešiti proces vključevanja finančnih trgov, odpraviti davčne ovire za čezmejne dejavnosti in učinkovito uporabljati pravila EU glede javnih naročil (Integrirana smernica št. 7).

Smernica. Za razširitev in poglobitev notranjega trga bi morale države članice pospešiti prenos direktiv na področju notranjega trga, dati prednost strožjemu in boljšemu uresničevanju zakonodaje na področju notranjega trga, pospešiti proces vključevanja finančnih trgov, odpraviti
  upravne in
  davčne ovire za čezmejne dejavnosti
  z nadaljevanjem pogajanj v zvezi z usklajevanjem davčnih osnov
  in učinkovito uporabljati pravila EU glede javnih naročil (Integrirana smernica št. 7).

Sprememba 8

Oddelek B, poglavje B.1, odstavek 9

Smernica. Za zagotovitev odprtih in konkurenčnih trgov morajo države članice dati prednost odstranitvi zakonodajnih in drugih ovir, ki omejujejo konkurenco na ključnih področjih; učinkovitejšemu uresničevanju politike konkurence; selektivnemu pregledu usklajenosti tržne zakonodaje, s katerim bi organi za konkurenco in regulativni organi odkrivali in odstranjevali ovire za konkurenco in vstop na trg;
  zmanjšanju
  državne pomoči, ki izkrivlja konkurenco, in preusmeritvi pomoči v podporo nekaterim horizontalnim ciljem, denimo raziskavam in inovacijam ter optimiranju človeškega kapitala. Države članice morajo tudi v celoti izvesti dogovorjene ukrepe, ki področje storitev omrežnih dejavnosti odpirajo konkurenci in tako zagotavljajo učinkovito konkurenco na povezanih trgih Evrope, pri tem pa jamčijo za visoko kakovost storitev splošnega gospodarskega pomena. (Integrirana smernica št. 8).

Smernica. Za zagotovitev odprtih in konkurenčnih trgov bi morale države članice dati prednost odstranitvi zakonodajnih in drugih ovir, ki omejujejo konkurenco na ključnih področjih; učinkovitejšemu uresničevanju politike konkurence; selektivnemu pregledu usklajenosti tržne zakonodaje, s katerim bi organi za konkurenco in regulativni organi odkrivali in odstranjevali ovire za konkurenco in vstop na trg,
  ki so v nasprotju z interesi potrošnikov; ukinitvi
  državne pomoči, ki izkrivlja konkurenco
  na notranjem trgu
  ; in preusmeritvi pomoči v podporo nekaterim horizontalnim ciljem, denimo raziskavam in inovacijam ter optimiranju človeškega kapitala. Države članice morajo tudi v celoti izvesti dogovorjene ukrepe, ki področje storitev omrežnih dejavnosti odpirajo konkurenci in tako zagotavljajo učinkovito konkurenco na povezanih trgih Evrope, pri tem pa jamčijo za visoko kakovost storitev splošnega gospodarskega pomena (Integrirana smernica št. 8).

Sprememba 9

Oddelek B, poglavje B.1, odstavek 14

Smernica. Za ustvarjanje privlačnejšega poslovnega okolja morajo države članice izboljšati kakovost svoje zakonodaje s sistematično in dosledno presojo njenih ekonomskih, socialnih in okoljskih učinkov, pri tem pa upoštevati administrativne stroške, povezane z zakonodajo. Poleg tega se morajo države članice obširno posvetovati glede stroškov in koristi svojih
  zakonodajnih pobud
  , zlasti kadar te pomenijo kompromisne rešitve med različnimi cilji politik (Integrirana smernica št. 9).

Smernica. Za ustvarjanje privlačnejšega poslovnega okolja in
  spodbujanje zasebnih pobud

  bi morale države članice izboljšati kakovost svoje zakonodaje s sistematično in dosledno presojo njenih ekonomskih, socialnih in okoljskih učinkov, pri tem pa upoštevati administrativne stroške, povezane z zakonodajo. Poleg tega bi se morale države članice obširno posvetovati glede stroškov in koristi svojih zakonodajnih
  in drugih
  pobud
  za rast in zaposlovanje
  , zlasti kadar te pomenijo kompromisne rešitve med različnimi cilji politik (Integrirana smernica št. 9).

Sprememba 10

Oddelek B, poglavje B.1, odstavek 16

Smernica. Za spodbujanje podjetniške kulture in ustvarjanje podpornega okolja za MSP morajo države članice izboljšati dostop do finančnih sredstev, prilagoditi davčne sisteme, okrepiti inovativni potencial MSP ter zagotoviti ustrezno obveščanje in podporo za spodbuditev ustanavljanja novih podjetij in njihove poslovne rasti v skladu z Evropsko listino za mala podjetja. Poleg tega bi morale države članice okrepiti podjetniško izobraževanje in usposabljanje (glej zadevno smernico za zaposlovanje). Države članice bi morale tudi olajšati prenos lastništva, revidirati zakone o stečaju in izboljšati postopke sanacije in prestrukturiranja (Integrirana smernica št. 10).

Smernica. Za spodbujanje podjetniške kulture in ustvarjanje podpornega okolja za MSP bi morale države članice izboljšati dostop do finančnih sredstev,
  zlasti za tvegane naložbe in mikrokredite, spremeniti in
  prilagoditi davčne sisteme,
  ki spodbujajo naložbe sprva s poenotenjem davčnih osnov,
  okrepiti inovativni potencial MSP ter zagotoviti ustrezno obveščanje in podporo za spodbuditev ustanavljanja novih podjetij in njihove poslovne rasti v skladu z Evropsko listino za mala podjetja. Poleg tega bi morale države članice okrepiti podjetniško izobraževanje in usposabljanje (glej zadevno smernico za zaposlovanje)
  ter prevzeti tveganja, sprejeti ukrepe za boj proti stigmatizaciji mladih podjetnikov, ki niso popolnoma uspeli, in olajšati njihov nov začetek.
  Države članice bi morale tudi olajšati prenos lastništva, revidirati zakone o stečaju in izboljšati postopke sanacije in prestrukturiranja
  , hkrati pa izboljšati pravila o upravljanju podjetij in vodstveni odgovornosti
  (Integrirana smernica št. 10).

Sprememba 11

Oddelek B, poglavje B.2, odstavek 4

Smernica. Za povečanje in izboljšanje naložb v raziskave in razvoj morajo države članice s prepletanjem ukrepov še naprej spodbujati dejavnosti na področju raziskav in razvoja, in sicer z: zagotovitvijo boljših okvirnih pogojev in dovolj konkurenčnega okolja za poslovanje družb; večjo in učinkovitejšo javno porabo za raziskave in razvoj; krepitvijo centrov odličnosti; boljšo uporabo podpornih mehanizmov, kakršni so davčni ukrepi za spodbuditev zasebnega sektorja raziskav in razvoja; zagotavljanjem zadostnega števila usposobljenih raziskovalcev, tako da privabijo več študentov v znanstvene in tehniške vede ter izboljšajo poklicni razvoj ter nadnacionalno in medsektorsko mobilnost raziskovalcev. (Integrirana smernica št. 12). Glej tudi integrirano smernico „Razširimo in izboljšajmo naložbe v človeški kapital“ (št. 22).

Smernica. Za povečanje in izboljšanje naložb v raziskave in razvoj bi morale države članice s prepletanjem ukrepov še naprej spodbujati dejavnosti na področju raziskav in razvoja, in sicer z: zagotovitvijo boljših okvirnih pogojev in dovolj konkurenčnega okolja za poslovanje družb; večjo in učinkovitejšo javno porabo za raziskave in razvoj;
  razvoj javnih in zasebnih partnerskih podjetij;
  krepitvijo centrov odličnosti; boljšo uporabo podpornih mehanizmov, kakršni so davčni ukrepi za spodbuditev zasebnega sektorja raziskav in razvoja; zagotavljanjem zadostnega števila usposobljenih raziskovalcev, tako da privabijo več študentov v znanstvene in tehniške vede ter izboljšajo poklicni razvoj ter nadnacionalno in medsektorsko mobilnost raziskovalcev,
  zlasti evropskih raziskovalcev, ki so zapustili Evropo; krepitvijo povezave med znanostjo, raziskavo in inovacijo; zagotavljanjem varnega javnega financiranja, ki krepi centre odličnosti; in povečanjem konkurenčnosti in tekmovanja na področju raziskav. Države članice bi si morale bolj prizadevati za spodbujanje znanosti prihodnosti, kot je informacijska družba, preventivno zdravstveno varstvo, biotehnologija, še zlasti s spodbujanjem bolj objektivnih informacij o prednostih in tveganjih, povezanih s spornimi področji raziskav, kot so raziskave na področju GSO in embrionalnih zarodnih celic
  (Integrirana smernica št. 12). Glej tudi integrirano smernico „Razširimo in izboljšajmo naložbe v človeški kapital“ (št. 22).

Sprememba 12

Oddelek B, poglavje B.2, odstavek 7

Smernica. Za spodbujanje inovativnosti in prevzema IKT se morajo države članice osredotočiti na izboljšanje podpore inovacijam, zlasti za prenos tehnologij, oblikovanje inovacijskih centrov in mrež, ki povezujejo univerze in podjetja, spodbujanje prenosa znanja z neposrednimi tujim naložbami, boljši dostop do finančnih sredstev ter finančno dostopne in jasno opredeljene pravice intelektualne lastnine. Olajšati morajo prevzem IKT in s tem povezane spremembe v organizaciji dela v gospodarstvu. (Integrirana smernica št. 13).

Smernica. Za spodbujanje inovativnosti in prevzema IKT bi se
  morale države članice osredotočiti na izboljšanje podpore inovacijam, zlasti za prenos tehnologij, oblikovanje inovacijskih centrov in mrež, ki povezujejo univerze in podjetja,
  z olajšanjem ustanavljanja inkubatorjev
  , spodbujanje prenosa znanja z neposrednimi tujim naložbami, boljši dostop do finančnih sredstev ter finančno dostopne in jasno opredeljene pravice intelektualne lastnine. Olajšati bi morale prevzem IKT in s tem povezane spremembe v organizaciji dela v gospodarstvu (Integrirana smernica št. 13).

Sprememba 13

Oddelek B, poglavje B.2, odstavek 9

Smernica. Za spodbujanje trajnostne uporabe virov in krepitev sinergičnega učinka varovanja okolja in gospodarske rasti morajo države članice dati prednost vračunavanju zunanjih okoljskih stroškov; bolj učinkoviti rabi energije ter razvijanju in uporabi okolju prijaznih tehnologij. Uresničevanje teh prednostnih nalog mora biti usklajeno z obstoječimi evropskimi obveznostmi ter z ukrepi in instrumenti, ki jih predlaga Akcijski načrt za okoljske tehnologije (ETAP), temeljiti pa na tržno zasnovanih instrumentih, skladih za tvegane naložbe in financiranju dejavnosti na področju raziskav in razvoja, usmeritvi v „zelena“ javna naročila, ukinitvi okolju škodljivih subvencij ter drugih instrumentih politike. (Integrirana smernica št. 14).

Smernica. Za spodbujanje trajnostne uporabe virov in krepitev sinergičnega učinka varovanja okolja in gospodarske rasti bi morale države članice dati prednost vračunavanju zunanjih okoljskih stroškov
  , posebej na področjih energetike, prevoza in kmetijstva
  ; bolj učinkoviti rabi energije ter razvijanju in uporabi okolju prijaznih tehnologij. Poleg tega bi morale države članice uporabljati okoljske politike bolj prodorno, da bi izboljšale rast in zaposlovanje, z razvojem in izvajanjem akcijskih načrtov v zvezi z ekološko tehnologijo in ekološkimi inovacijami zlasti naložb, ki so potrebni za izpolnitev ciljev Kjotskega protokola, vključno z učinkovito rabo tradicionalnih virov energije, zlasti tistih, ki ne ogrožajo ciljev Kjotskega protokola. Izvajanje teh prednostnih nalog bi moralo biti usklajeno z obstoječimi evropskimi obveznostmi ter z ukrepi in instrumenti, ki jih predlaga Akcijski načrt za okoljske tehnologije (ETAP), temeljiti pa na tržno zasnovanih instrumentih, skladih za tvegane naložbe in financiranju dejavnosti na področju raziskav in razvoja, usmeritvi v „zelena“ javna naročila, ukinitvi okolju škodljivih subvencij ter drugih instrumentih politike (Integrirana smernica št. 14).

Sprememba 14

Oddelek B, poglavje B.2, odstavek 11

Smernica. Za prispevanje k močni industrijski bazi se morajo države članice osredotočiti na razvoj novih tehnologij in trgov. To pomeni zlasti zavezanost pripravi in uresničevanju skupnih evropskih tehnoloških pobud in partnerstev med javnim in zasebnim sektorjem, ki pomagajo odpravljati resnične tržne nepopolnosti, ter oblikovanju in razvoju regionalnih ali lokalnih grozdov. (Integrirana smernica št. 15).

Smernica. Za prispevanje k močni industrijski bazi bi se morale države članice osredotočiti na razvoj novih tehnologij in trgov,
  vključno zunaj Evrope, za zagotavljanje, da globalizacija ni grožnja, ampak nova priložnost za vodilnega svetovnega izvoznika. Pripraviti bi morael strategijo obveščanja s ciljem boja proti občutku negotovosti državljanov, ki se soočajo z globalizacijo, odprtjem trgov in konkurenco.
  To pomeni zlasti zavezanost pripravi in izvajanju skupnih evropskih tehnoloških pobud in partnerstev med javnim in zasebnim sektorjem, ki pomagajo odpravljati resnične tržne nepopolnosti, ter oblikovanju in razvoju regionalnih ali lokalnih grozdov (Integrirana smernica št. 15).

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

12.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0034.

P6_TA(2005)0210

Agenda o socialni politiki za obdobje 2006-2010

Resolucija Evropskega parlamenta o Agendi o socialni politiki za obdobje od 2006 do 2010 (2004/2191(INI))

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije (KOM(2005)0033), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije (KOM(2005)0033),

| — | ob upoštevanju Evropske socialne listine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske socialne listine,

| — | ob upoštevanju Poročila skupine na visoki ravni o prihodnji socialni politiki v razširjeni Evropski uniji, sprejetega maja 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Poročila skupine na visoki ravni o prihodnji socialni politiki v razširjeni Evropski uniji, sprejetega maja 2004,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. septembra 2003 o tabeli prikaza napredka o izvajanju agende o socialni politiki (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. septembra 2003 o tabeli prikaza napredka o izvajanju agende o socialni politiki (1),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 18. maja 2004 o socialnem položaju v Evropski uniji (SEK(2004)0636), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 18. maja 2004 o socialnem položaju v Evropski uniji (SEK(2004)0636),

| — | ob upoštevanju sporočila predsednika Barrosa v dogovoru s podpredsednikom Verheugenom spomladanskemu Evropskemu svetu z naslovom „Skupna prizadevanja za gospodarsko rast in nova delovna mesta — nov začetek za Lizbonsko strategijo“ z dne 2. februarja 2005 (KOM(2005)0024), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila predsednika Barrosa v dogovoru s podpredsednikom Verheugenom spomladanskemu Evropskemu svetu z naslovom „Skupna prizadevanja za gospodarsko rast in nova delovna mesta — nov začetek za Lizbonsko strategijo“ z dne 2. februarja 2005 (KOM(2005)0024),

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Ustavi za Evropo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Ustavi za Evropo,

| — | ob upoštevanju Zelene knjige z naslovom „Soočanje z demografskimi spremembami: nova solidarnost med generacijami“ (KOM(2005)0094, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Zelene knjige z naslovom „Soočanje z demografskimi spremembami: nova solidarnost med generacijami“ (KOM(2005)0094,

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za pravice žensk in politiko enakih možnosti (A6-0142/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za pravice žensk in politiko enakih možnosti (A6-0142/2005),

| A. | ker je za dosego lizbonskih ciljev za zagotovitev več in boljših delovnih mest ter socialne kohezije, evropski socialni model treba posodobiti in okrepiti za lažje soočanje s spremembami v demografski strukturi prebivalstva in zagotoviti znanje in sposobnosti, ki jih v luči tehnoloških sprememb zahteva družba, |
| --- | --- |

A.

ker je za dosego lizbonskih ciljev za zagotovitev več in boljših delovnih mest ter socialne kohezije, evropski socialni model treba posodobiti in okrepiti za lažje soočanje s spremembami v demografski strukturi prebivalstva in zagotoviti znanje in sposobnosti, ki jih v luči tehnoloških sprememb zahteva družba,

| B. | ker bo socialna kohezija med državljani Evropske unije uspešna, če bo vsak, ki je sposoben delati, imel ustrezno plačano službo in delovne pogoje, ki dovoljujejo razumno ravnovesje med delom in življenjskim slogom, tisti, ki nimajo dostopa do trga delovne sile, pa imajo ustrezen dohodek, ki jih ščiti pred revščino, |
| --- | --- |

B.

ker bo socialna kohezija med državljani Evropske unije uspešna, če bo vsak, ki je sposoben delati, imel ustrezno plačano službo in delovne pogoje, ki dovoljujejo razumno ravnovesje med delom in življenjskim slogom, tisti, ki nimajo dostopa do trga delovne sile, pa imajo ustrezen dohodek, ki jih ščiti pred revščino,

| C. | ker razvoj in spodbujanje evropskega človeškega in družbenega kapitala ni le bistvenega pomena za vzpostavitev gospodarstva, temelječega na znanju, temveč je tudi ključni element za socialno vključenost in za prilagoditev strukturnim spremembam na trgu delovne sile, |
| --- | --- |

C.

ker razvoj in spodbujanje evropskega človeškega in družbenega kapitala ni le bistvenega pomena za vzpostavitev gospodarstva, temelječega na znanju, temveč je tudi ključni element za socialno vključenost in za prilagoditev strukturnim spremembam na trgu delovne sile,

| D. | ker mala in srednje velika podjetja (MSP) v Uniji znatno prispevajo k rasti in stopnji zaposlenosti, ker zaposlujejo veliko število uslužbencev in ker je sedaj posebna pozornost namenjena ustvarjanju delovnih mest z začetno pomočjo in, na splošno, z MSP; zato morajo države članice spodbujati še zlasti podjetniški duh, inovacije in prijazno poslovno okolje, |
| --- | --- |

D.

ker mala in srednje velika podjetja (MSP) v Uniji znatno prispevajo k rasti in stopnji zaposlenosti, ker zaposlujejo veliko število uslužbencev in ker je sedaj posebna pozornost namenjena ustvarjanju delovnih mest z začetno pomočjo in, na splošno, z MSP; zato morajo države članice spodbujati še zlasti podjetniški duh, inovacije in prijazno poslovno okolje,

| E. | ker se mora stopnja zaposlenosti v Evropi povišati, kar pomeni, da so potrebna večja prizadevanja in praktični, v prihodnost usmerjeni ukrepi za pomoč ženskam, mlajšim osebam, invalidom, starejšim osebam, neusposobljenim delavcem, dolgotrajno brezposelnim osebam in pripadnikom manjšinskih skupin pri iskanju zaposlitve, v skladu z njihovo usposobljenostjo, |
| --- | --- |

E.

ker se mora stopnja zaposlenosti v Evropi povišati, kar pomeni, da so potrebna večja prizadevanja in praktični, v prihodnost usmerjeni ukrepi za pomoč ženskam, mlajšim osebam, invalidom, starejšim osebam, neusposobljenim delavcem, dolgotrajno brezposelnim osebam in pripadnikom manjšinskih skupin pri iskanju zaposlitve, v skladu z njihovo usposobljenostjo,

| F. | ker je delovna mobilnost v Evropi premajhna in potencial razpoložljive delovne sile tako ni zadostno izkoriščen, |
| --- | --- |

F.

ker je delovna mobilnost v Evropi premajhna in potencial razpoložljive delovne sile tako ni zadostno izkoriščen,

| G. | ker kljub pionirski vlogi, ki jo je imela Evropa na področju enakih možnosti in v boju proti diskriminaciji, še vedno obstajajo precejšnji problemi, s katerimi se občasno soočajo ženske pri dostopu do trga delovne sile, razlikah v plačah in možnostih izobraževanja ter poklicnega napredovanja, težave pri združevanju dela in družinskih obveznosti ter manjša vključenost žensk v postopkih odločanja v družbi, |
| --- | --- |

G.

ker kljub pionirski vlogi, ki jo je imela Evropa na področju enakih možnosti in v boju proti diskriminaciji, še vedno obstajajo precejšnji problemi, s katerimi se občasno soočajo ženske pri dostopu do trga delovne sile, razlikah v plačah in možnostih izobraževanja ter poklicnega napredovanja, težave pri združevanju dela in družinskih obveznosti ter manjša vključenost žensk v postopkih odločanja v družbi,

| H. | ker je za boj proti revščini potreben prodornejši ukrep, |
| --- | --- |

H.

ker je za boj proti revščini potreben prodornejši ukrep,

| I. | ker so socialne politike osrednji dejavnik pri ustvarjanju socialne kohezije in zagotavljanju dostopa do temeljnih pravic ter osrednji dejavnik pri gospodarski rasti EU, |
| --- | --- |

I.

ker so socialne politike osrednji dejavnik pri ustvarjanju socialne kohezije in zagotavljanju dostopa do temeljnih pravic ter osrednji dejavnik pri gospodarski rasti EU,

| J. | ker mora biti združevanje dela in družinskega življenja vključeno v prakso, ki moškim in ženskam omogoča dejavnost na trgu delovne sile, razvoj njihove poklicne poti ter skladno in uspešno družinsko življenje, |
| --- | --- |

J.

ker mora biti združevanje dela in družinskega življenja vključeno v prakso, ki moškim in ženskam omogoča dejavnost na trgu delovne sile, razvoj njihove poklicne poti ter skladno in uspešno družinsko življenje,

| K. | ker morajo podjetja v skladu z obveznostjo, ki jo prevzemajo s stališča socialne politike, svojim uslužbencem ponujati najboljše možne učne pogoje:






  — | med obdobji, določenimi za praktično pridobitev začetnega usposabljanja, |
| --- | --- | --- |

K.

ker morajo podjetja v skladu z obveznostjo, ki jo prevzemajo s stališča socialne politike, svojim uslužbencem ponujati najboljše možne učne pogoje:

—

med obdobji, določenimi za praktično pridobitev začetnega usposabljanja,

| — | med obdobji rednega usposabljanja uslužbencev, |
| --- | --- |

—

med obdobji rednega usposabljanja uslužbencev,

| — | v zvezi s priznavanjem in potrjevanjem znanja, pridobljenega z delovnimi izkušnjami, |
| --- | --- |

—

v zvezi s priznavanjem in potrjevanjem znanja, pridobljenega z delovnimi izkušnjami,

in morajo za dosego teh ciljev vsa večja podjetja oblikovati načrte in ocene za usposabljanje in razvoj spretnosti, o katerih se morajo pogajati socialni partnerji na eni in ustanove, ki potrjujejo poklicno usposobljenost, na drugi strani,

Splošno

| 1. | meni, da je Komisija pripravila dobro analizo težav in nalog, s katerimi se mora Evropa spopasti, če želi ohraniti in okrepiti edinstven evropski socialni model; meni, da mora ta evropska Agenda o socialni politiki prispevati k uravnoteženemu izvajanju štirih stebrov lizbonske strategije, in sicer gospodarskega usklajevanja, politike zaposlovanja, socialne politike in trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

1.

meni, da je Komisija pripravila dobro analizo težav in nalog, s katerimi se mora Evropa spopasti, če želi ohraniti in okrepiti edinstven evropski socialni model; meni, da mora ta evropska Agenda o socialni politiki prispevati k uravnoteženemu izvajanju štirih stebrov lizbonske strategije, in sicer gospodarskega usklajevanja, politike zaposlovanja, socialne politike in trajnostnega razvoja;

| 2. | obžaluje, da zaradi splošnosti predlogov in/ali pomanjkanja konkretnih ukrepov v socialni agendi pri uresničevanju visoko zastavljene lizbonske strategije ni takšnega napredka kot se navaja drugje; v zvezi s tem upošteva strateške usmeritve Unije: „Ponovno oživljena gospodarska rast je ključnega pomena za blaginjo, lahko povrne polno zaposlenost in je temelj uspeha za socialno pravičnost ter priložnosti za vsakogar. Prav tako je ključna za položaj Evrope v svetu in sposobnost Evrope za spodbujanje virov za soočenje z mnogimi različnimi svetovnimi izzivi“ (2); |
| --- | --- |

2.

obžaluje, da zaradi splošnosti predlogov in/ali pomanjkanja konkretnih ukrepov v socialni agendi pri uresničevanju visoko zastavljene lizbonske strategije ni takšnega napredka kot se navaja drugje; v zvezi s tem upošteva strateške usmeritve Unije: „Ponovno oživljena gospodarska rast je ključnega pomena za blaginjo, lahko povrne polno zaposlenost in je temelj uspeha za socialno pravičnost ter priložnosti za vsakogar. Prav tako je ključna za položaj Evrope v svetu in sposobnost Evrope za spodbujanje virov za soočenje z mnogimi različnimi svetovnimi izzivi“ (2);

| 3. | poudarja pomembnost odgovornosti posameznih držav članic v zvezi z izvajanjem in uporabo veljavne zakonodaje in uvajanjem reform, da bi dosegle lizbonske cilje; |
| --- | --- |

3.

poudarja pomembnost odgovornosti posameznih držav članic v zvezi z izvajanjem in uporabo veljavne zakonodaje in uvajanjem reform, da bi dosegle lizbonske cilje;

| 4. | meni, da mora evropska Agenda o socialni politiki prispevati k spoštovanju temeljnih pravic, ki so vsebovani v Pogodbi o Ustavi za Evropo; zato predlaga, da Agenda predvidi, da Unija letno spremlja varovanje temeljnih socialnih pravic; |
| --- | --- |

4.

meni, da mora evropska Agenda o socialni politiki prispevati k spoštovanju temeljnih pravic, ki so vsebovani v Pogodbi o Ustavi za Evropo; zato predlaga, da Agenda predvidi, da Unija letno spremlja varovanje temeljnih socialnih pravic;

| 5. | poziva Svet in Komisijo, da na podlagi te Agende o socialni politiki sestavita dejansko agendo o socialni politiki na podlagi Agende o socialni politiki za leta 2000-2005 s posebnimi predlogi politike, časovnim razporedom in posebnim postopkom (tabelo prikaza napredka) za spremljanje njenega izvajanja; poziva Komisijo, da socialno agendo okrepi s tematskimi predlogi iz te resolucije; |
| --- | --- |

5.

poziva Svet in Komisijo, da na podlagi te Agende o socialni politiki sestavita dejansko agendo o socialni politiki na podlagi Agende o socialni politiki za leta 2000-2005 s posebnimi predlogi politike, časovnim razporedom in posebnim postopkom (tabelo prikaza napredka) za spremljanje njenega izvajanja; poziva Komisijo, da socialno agendo okrepi s tematskimi predlogi iz te resolucije;

| 6. | pozdravlja zavezanost Komisije krepitvi socialnih razsežnosti globalizacije in pričakuje, da bo sodeloval pri posvetovanju o praktičnih ukrepih, ki jih predlaga Komisija in njene medoddelčne skupine, ki delujejo na tem področju; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja zavezanost Komisije krepitvi socialnih razsežnosti globalizacije in pričakuje, da bo sodeloval pri posvetovanju o praktičnih ukrepih, ki jih predlaga Komisija in njene medoddelčne skupine, ki delujejo na tem področju;

| 7. | meni, da vključevanje raznih programov Skupnosti v program za napredek ne sme znižati profila ali zmanjšati financiranja akcijskih programov s petih zadevnih področij; poziva vse zadevne strani v organizirani civilni družbi, da sodelujejo pri spremljanju izvajanja raznih delov programa; |
| --- | --- |

7.

meni, da vključevanje raznih programov Skupnosti v program za napredek ne sme znižati profila ali zmanjšati financiranja akcijskih programov s petih zadevnih področij; poziva vse zadevne strani v organizirani civilni družbi, da sodelujejo pri spremljanju izvajanja raznih delov programa;

| 8. | upošteva namen Komisije v zvezi s sporočilom o socialnih storitvah splošnega pomena; v zvezi s tem poziva, da se te storitve izključijo iz zahteve po obveščanju iz politike državne pomoči in poziva k predlogu za okvirno direktivo o storitvah splošnega pomena, ki ščiti načela in financiranje teh družbenih storitev; |
| --- | --- |

8.

upošteva namen Komisije v zvezi s sporočilom o socialnih storitvah splošnega pomena; v zvezi s tem poziva, da se te storitve izključijo iz zahteve po obveščanju iz politike državne pomoči in poziva k predlogu za okvirno direktivo o storitvah splošnega pomena, ki ščiti načela in financiranje teh družbenih storitev;

| 9. | meni, da obstaja potreba po celoviti in podrobni statistike ter analizah, oblikovati je treba primeren javni sistem podpore za socialno pomoč, ki bo oskrboval z informacijami glede zaposlovanja, ustrezne zdravstvene storitve in svetovanje; poudarja dodano vrednost, ki izhaja iz partnerstva med oblastmi, socialnimi partnerji in civilno družbo; opozarja na širši pomen „boljšega upravljanja“; ugotavlja, da je letno srečanje pomembno za spremljanje in ocenjevanje Agende o socialni politiki, vsekakor pa mora v razširjeni Evropi obstajati stalna in opredeljena strategija mreže; pogreša primerno opredelitev razdelitve odgovornosti in pristojnosti med Skupnostjo, državami članicami in nevladnimi organizacijami; |
| --- | --- |

9.

meni, da obstaja potreba po celoviti in podrobni statistike ter analizah, oblikovati je treba primeren javni sistem podpore za socialno pomoč, ki bo oskrboval z informacijami glede zaposlovanja, ustrezne zdravstvene storitve in svetovanje; poudarja dodano vrednost, ki izhaja iz partnerstva med oblastmi, socialnimi partnerji in civilno družbo; opozarja na širši pomen „boljšega upravljanja“; ugotavlja, da je letno srečanje pomembno za spremljanje in ocenjevanje Agende o socialni politiki, vsekakor pa mora v razširjeni Evropi obstajati stalna in opredeljena strategija mreže; pogreša primerno opredelitev razdelitve odgovornosti in pristojnosti med Skupnostjo, državami članicami in nevladnimi organizacijami;

| 10. | zaveda se dejstva, da so lokalno gospodarstvo in mala in srednja podjetja ključni dejavniki gospodarskega razvoja in zaposlovanja, in da njihov doprinos predstavlja več kot 90 % evropskega gospodarstva; opozarja, da se lahko podpre ustvarjanje novih delovnih mest s podpiranjem razvijanja ugodnih pogojev za mala in srednja podjetja, s posebnimi programi, z ugodnostmi za nova delovna mesta; |
| --- | --- |

10.

zaveda se dejstva, da so lokalno gospodarstvo in mala in srednja podjetja ključni dejavniki gospodarskega razvoja in zaposlovanja, in da njihov doprinos predstavlja več kot 90 % evropskega gospodarstva; opozarja, da se lahko podpre ustvarjanje novih delovnih mest s podpiranjem razvijanja ugodnih pogojev za mala in srednja podjetja, s posebnimi programi, z ugodnostmi za nova delovna mesta;

| 11. | poziva, da naj oceno socialnega vpliva in vpliva na zaposlitev vsakega evropskega ukrepa spremlja tudi praktičen instrument, ki bo omogočal izvedbo take ocene, ter ukrepi za vrednotenje in natančno spremljanje; |
| --- | --- |

11.

poziva, da naj oceno socialnega vpliva in vpliva na zaposlitev vsakega evropskega ukrepa spremlja tudi praktičen instrument, ki bo omogočal izvedbo take ocene, ter ukrepi za vrednotenje in natančno spremljanje;

Demografija in dostop do zaposlitve

| 12. | meni, da trenutni demografski razvoj povzroča pritisk na trg delovne sile in socialno varnost; poudarja nujno potrebo po sprejetju pozitivnih ukrepov, da se izboljša položaj starejših delavcev na trgu delovne sile in ustreznih odzivih politike, ki naj ne le obrnejo ta trend, ampak odprejo nove priložnosti, več prožnosti pri izbiri pokojnine in shem upokojevanja ter pozitivne spodbude za podaljšanje aktivne delovne dobe; meni, da je, v zvezi z usklajevanjem pokojnin, treba sprožiti razpravo v zvezi s pravico do sprejemljive ravni pokojnine za vse, vključno za delavce v neobičajnih poklicih ali ljudi iz visoko ogroženih skupin; |
| --- | --- |

12.

meni, da trenutni demografski razvoj povzroča pritisk na trg delovne sile in socialno varnost; poudarja nujno potrebo po sprejetju pozitivnih ukrepov, da se izboljša položaj starejših delavcev na trgu delovne sile in ustreznih odzivih politike, ki naj ne le obrnejo ta trend, ampak odprejo nove priložnosti, več prožnosti pri izbiri pokojnine in shem upokojevanja ter pozitivne spodbude za podaljšanje aktivne delovne dobe; meni, da je, v zvezi z usklajevanjem pokojnin, treba sprožiti razpravo v zvezi s pravico do sprejemljive ravni pokojnine za vse, vključno za delavce v neobičajnih poklicih ali ljudi iz visoko ogroženih skupin;

| 13. | pozdravlja Zeleno knjigo o demografskih spremembah kot koristen prispevek k analizi večstranskih izzivov, s katerimi se sooča Evropska unija, in meni, da mora Parlament sodelovati v skupnem razmisleku o posledicah upadanja prebivalstva in oblikovati predloge za ustrezne politične instrumente, ki jih lahko EU in države članice uporabijo za obravnavo te teme; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja Zeleno knjigo o demografskih spremembah kot koristen prispevek k analizi večstranskih izzivov, s katerimi se sooča Evropska unija, in meni, da mora Parlament sodelovati v skupnem razmisleku o posledicah upadanja prebivalstva in oblikovati predloge za ustrezne politične instrumente, ki jih lahko EU in države članice uporabijo za obravnavo te teme;

| 14. | ugotavlja, da nekatere družbene skupine še vedno trpijo zaradi diskriminacije, kar zadeva njihovo pravico do visokokakovostne zaposlitve; pričakuje predloge zlasti za pomoč ženskam, starejšim osebam, mladim, invalidnim osebam in pripadnikom manjšin pri vključevanju v svet dela in vključevanju v programe za zaposlovanje in socialno solidarnost; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da nekatere družbene skupine še vedno trpijo zaradi diskriminacije, kar zadeva njihovo pravico do visokokakovostne zaposlitve; pričakuje predloge zlasti za pomoč ženskam, starejšim osebam, mladim, invalidnim osebam in pripadnikom manjšin pri vključevanju v svet dela in vključevanju v programe za zaposlovanje in socialno solidarnost;

| 15. | upa, da se bo okrepila dejavnost za boj proti diskriminaciji (ki je povezana zlasti s pripadnostjo manjšini) in da bodo države članice spodbujene k izmenjavi podatkov o najboljših praksah; in poziva k temu, da se posebna pozornost posveti splošnemu spodbujanju družine na evropski in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

15.

upa, da se bo okrepila dejavnost za boj proti diskriminaciji (ki je povezana zlasti s pripadnostjo manjšini) in da bodo države članice spodbujene k izmenjavi podatkov o najboljših praksah; in poziva k temu, da se posebna pozornost posveti splošnemu spodbujanju družine na evropski in nacionalni ravni;

Več in boljša delovna mesta

| 16. | meni, da je treba sprejeti praktične ukrepe, s pomočjo katerih bi v dogovoru s socialnimi partnerji in s specializiranimi organi javnega in/ali zasebnega sektorja oblikovali programe izobraževanja in poklicnega usposabljanja ter resnično omogočili vseživljenjsko učenje z namenom izboljšanja uporabe znanja in informacijske družbe v skladu s potrebami trga delovne sile; |
| --- | --- |

16.

meni, da je treba sprejeti praktične ukrepe, s pomočjo katerih bi v dogovoru s socialnimi partnerji in s specializiranimi organi javnega in/ali zasebnega sektorja oblikovali programe izobraževanja in poklicnega usposabljanja ter resnično omogočili vseživljenjsko učenje z namenom izboljšanja uporabe znanja in informacijske družbe v skladu s potrebami trga delovne sile;

| 17. | poziva k zagotovitvi podpore za večstranske projekte, namenjene izboljšanju sistemov izobraževanja in usposabljanja držav članic, in s tem za evropske projekte izobraževanja in usposabljanja, pri katerih se dostop do izobraževanja in poklicnega usposabljanja šteje kot osnovna socialna pravica, ter zato meni, da bi morala biti vseživljenjsko izobraževanje in usposabljanje osredotočena na zbliževanje in priznanje poklicnih kvalifikacij, ter od podjetij pričakuje, da v skladu z odgovornostjo, ki so jo prevzela s stališča socialne politike, sodelujejo pri poklicnem usposabljanju in razvoju spretnosti v sodelovanju z odgovornimi organi; |
| --- | --- |

17.

poziva k zagotovitvi podpore za večstranske projekte, namenjene izboljšanju sistemov izobraževanja in usposabljanja držav članic, in s tem za evropske projekte izobraževanja in usposabljanja, pri katerih se dostop do izobraževanja in poklicnega usposabljanja šteje kot osnovna socialna pravica, ter zato meni, da bi morala biti vseživljenjsko izobraževanje in usposabljanje osredotočena na zbliževanje in priznanje poklicnih kvalifikacij, ter od podjetij pričakuje, da v skladu z odgovornostjo, ki so jo prevzela s stališča socialne politike, sodelujejo pri poklicnem usposabljanju in razvoju spretnosti v sodelovanju z odgovornimi organi;

| 18. | poziva Komisijo, da se v zvezi z novo strategijo za obdobje 2007-2012 za zdravje in varnost pri delu bolj učinkovito loti vzrokov in posledic nesreč na delovnem mestu; v zvezi s tem zahteva:






  — | pregled Direktive Sveta 92/85/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (3), |
| --- | --- | --- |

18.

poziva Komisijo, da se v zvezi z novo strategijo za obdobje 2007-2012 za zdravje in varnost pri delu bolj učinkovito loti vzrokov in posledic nesreč na delovnem mestu; v zvezi s tem zahteva:

—

pregled Direktive Sveta 92/85/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (3),

| — | pregled Direktive 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (kodificirana različica Direktive 90/394/EGS) (4), |
| --- | --- |

—

pregled Direktive 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (kodificirana različica Direktive 90/394/EGS) (4),

| — | razširitev obsega uporabe Direktive Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav za varnost in zdravje delavcev pri delu (5) z ukrepi proti nadlegovanju na delovnem mestu in vključitvijo samozaposlenih oseb, delavcev na daljavo in delavcev na domu, |
| --- | --- |

—

razširitev obsega uporabe Direktive Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav za varnost in zdravje delavcev pri delu (5) z ukrepi proti nadlegovanju na delovnem mestu in vključitvijo samozaposlenih oseb, delavcev na daljavo in delavcev na domu,

| — | predlog direktive o težavah mišično-skeletnega sistema na delovnem mestu, ki posveča pozornost težavi ponavljajočega se dela; |
| --- | --- |

—

predlog direktive o težavah mišično-skeletnega sistema na delovnem mestu, ki posveča pozornost težavi ponavljajočega se dela;

| 19. | verjame, da je ključno, da države članice izboljšajo okolje za zagon podjetij in za podpirajo obstoječe MSP s pomočjo ukrepov, usmerjenih v prihodnost, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; ti ukrepi morajo biti namenjeni zlasti sektorju za obveščanje in komunikacije, kakor tudi storitvenemu sektorju, ker imajo ti sektorji še posebej veliko zmožnost ustvarjanja delovnih mest; |
| --- | --- |

19.

verjame, da je ključno, da države članice izboljšajo okolje za zagon podjetij in za podpirajo obstoječe MSP s pomočjo ukrepov, usmerjenih v prihodnost, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; ti ukrepi morajo biti namenjeni zlasti sektorju za obveščanje in komunikacije, kakor tudi storitvenemu sektorju, ker imajo ti sektorji še posebej veliko zmožnost ustvarjanja delovnih mest;

| 20. | poziva Komisijo, da okrepi in pojasni prvotni lizbonski cilj izkoreninjenja revščine s sprejetjem jasnega glavnega cilja EU za znižanje stopenj revščine, izmerjenih glede na BDP, do leta 2010, in da razvije sklop standardov socialne vključenosti, na podlagi katerih presodi izide strategije socialne izključenosti; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, da okrepi in pojasni prvotni lizbonski cilj izkoreninjenja revščine s sprejetjem jasnega glavnega cilja EU za znižanje stopenj revščine, izmerjenih glede na BDP, do leta 2010, in da razvije sklop standardov socialne vključenosti, na podlagi katerih presodi izide strategije socialne izključenosti;

| 21. | poziva Svet in Komisijo, da ohranita in okrepita strategijo socialne vključenosti kot posebno in vidno samostojno strategijo znotraj poenostavljenega postopka socialne zaščite in socialne vključenosti; |
| --- | --- |

21.

poziva Svet in Komisijo, da ohranita in okrepita strategijo socialne vključenosti kot posebno in vidno samostojno strategijo znotraj poenostavljenega postopka socialne zaščite in socialne vključenosti;

| 22. | verjame, da je zlasti pomembno, da države članice bolje izkoristijo ukrepe za spremembo neprijavljene pridobitvene dejavnosti v redno zaposlitev; |
| --- | --- |

22.

verjame, da je zlasti pomembno, da države članice bolje izkoristijo ukrepe za spremembo neprijavljene pridobitvene dejavnosti v redno zaposlitev;

Mobilnost

| 23. | zahteva natančno poročilo o gospodarskem vplivu zavračanja dostopa do zaposlitve delavcem iz novih držav članic drugod v EU, skupaj s predlogi za reševanje problemov, s katerimi se srečujejo; |
| --- | --- |

23.

zahteva natančno poročilo o gospodarskem vplivu zavračanja dostopa do zaposlitve delavcem iz novih držav članic drugod v EU, skupaj s predlogi za reševanje problemov, s katerimi se srečujejo;

| 24. | zahteva izboljšanje in razširitev Direktive 96/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (6); meni, da je treba izboljšati čezmejno sodelovanje inšpektoratov in poziva Komisijo, da razišče možnost vzpostavitve evropskega izhodišča za sodelovanje med njimi - „socialnega“ Europola; |
| --- | --- |

24.

zahteva izboljšanje in razširitev Direktive 96/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (6); meni, da je treba izboljšati čezmejno sodelovanje inšpektoratov in poziva Komisijo, da razišče možnost vzpostavitve evropskega izhodišča za sodelovanje med njimi - „socialnega“ Europola;

| 25. | zahteva, da natančne določbe Prilog k Uredbi (ES) št. 883/2004 (nova uskladitvena uredba po Uredbi (EGS) št. 1408/71) (7) upoštevajo potrebo in željo po mobilnosti tako, da se z izvedbenimi ukrepi mobilnost uresniči, ne pa da se o njej samo govoriči, kakor v besedilu navedene uredbe; |
| --- | --- |

25.

zahteva, da natančne določbe Prilog k Uredbi (ES) št. 883/2004 (nova uskladitvena uredba po Uredbi (EGS) št. 1408/71) (7) upoštevajo potrebo in željo po mobilnosti tako, da se z izvedbenimi ukrepi mobilnost uresniči, ne pa da se o njej samo govoriči, kakor v besedilu navedene uredbe;

| 26. | v zvezi s tem ponovno opozarja na svojo zahtevo za zakonodajni instrument v povezavi z uvedbo predhodnih, zavezujočih preskusov čezmejnih učinkov na področju socialnega in davčnega prava („Europetest“), kakor je določil v svoji resoluciji z dne 28. maja 1998 o razmerah obmejnih delavcev v Evropski uniji (8); |
| --- | --- |

26.

v zvezi s tem ponovno opozarja na svojo zahtevo za zakonodajni instrument v povezavi z uvedbo predhodnih, zavezujočih preskusov čezmejnih učinkov na področju socialnega in davčnega prava („Europetest“), kakor je določil v svoji resoluciji z dne 28. maja 1998 o razmerah obmejnih delavcev v Evropski uniji (8);

| 27. | pozdravlja namen Komisije, da predstavi predloge za odstranitev ovir mobilnosti delovne sile, zlasti tistih, ki so nastale zaradi poklicnih pokojninskih sistemov, ter poziva, da se te predloge predstavi to leto, če je to mogoče; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja namen Komisije, da predstavi predloge za odstranitev ovir mobilnosti delovne sile, zlasti tistih, ki so nastale zaradi poklicnih pokojninskih sistemov, ter poziva, da se te predloge predstavi to leto, če je to mogoče;

Spodbujanje socialne vključenosti in kohezije

| 28. | meni, da je, čeprav je zaposlovanje najbolj pomembna prvina pri vključevanju ljudi v družbo, poleg tega potrebna preudarna socialna politika za varovanje pravice vseh do socialne zaščite in za kohezijo družb držav članic; |
| --- | --- |

28.

meni, da je, čeprav je zaposlovanje najbolj pomembna prvina pri vključevanju ljudi v družbo, poleg tega potrebna preudarna socialna politika za varovanje pravice vseh do socialne zaščite in za kohezijo družb držav članic;

| 29. | pozdravlja namen Komisije, da leto 2010 razglasi za Evropsko leto boja proti izključenosti in revščini; obžaluje dejstvo, da je Evropski svet marca 2005 v Bruslju zožil cilje socialne vključenosti in boja proti revščini na ukrepe proti revščini otrok; poziva Svet za zaposlovanje in socialne zadeve ter Komisijo, da zagotovita doseganje prvotnih lizbonskih ciljev, zlasti zmanjšanje revščine v Uniji, in da zaščitita izvajanje vseh prvin, določenih v okviru odprte metode usklajevanja za ukrepe proti revščini in socialni izključenosti; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja namen Komisije, da leto 2010 razglasi za Evropsko leto boja proti izključenosti in revščini; obžaluje dejstvo, da je Evropski svet marca 2005 v Bruslju zožil cilje socialne vključenosti in boja proti revščini na ukrepe proti revščini otrok; poziva Svet za zaposlovanje in socialne zadeve ter Komisijo, da zagotovita doseganje prvotnih lizbonskih ciljev, zlasti zmanjšanje revščine v Uniji, in da zaščitita izvajanje vseh prvin, določenih v okviru odprte metode usklajevanja za ukrepe proti revščini in socialni izključenosti;

| 30. | podpira namero Komisije v zvezi z izvedbo temeljitega posvetovanja o pomanjkljivostih obstoječih sistemov socialnega varstva; meni, da morajo pri tem sodelovati vse strani; |
| --- | --- |

30.

podpira namero Komisije v zvezi z izvedbo temeljitega posvetovanja o pomanjkljivostih obstoječih sistemov socialnega varstva; meni, da morajo pri tem sodelovati vse strani;

| 31. | podpira namero Komisije o razširitvi odprte metode sodelovanja, ki je bila uvedena decembra 2004, v polnopravni postopek za dolgoročno oskrbo in zdravstveno varstvo; meni, da se morajo v tem smislu sprejeti kvalitativna merila, ki vsem zagotavljajo pravico do dostopne oskrbe na podlagi solidarnosti; glede na to meni, da zdravstveno varstvo ne sme biti podrejeno pravilom notranjega trga in konkurence; |
| --- | --- |

31.

podpira namero Komisije o razširitvi odprte metode sodelovanja, ki je bila uvedena decembra 2004, v polnopravni postopek za dolgoročno oskrbo in zdravstveno varstvo; meni, da se morajo v tem smislu sprejeti kvalitativna merila, ki vsem zagotavljajo pravico do dostopne oskrbe na podlagi solidarnosti; glede na to meni, da zdravstveno varstvo ne sme biti podrejeno pravilom notranjega trga in konkurence;

Boj proti diskriminaciji

| 32. | opozarja, da mora biti vprašanje spola vključeno v vse politike Skupnosti, saj je to edini način za zagotavljanje treh ključnih stebrov za enake možnosti kakovostnega življenja žensk: osveščenost, možnosti in uspeh; |
| --- | --- |

32.

opozarja, da mora biti vprašanje spola vključeno v vse politike Skupnosti, saj je to edini način za zagotavljanje treh ključnih stebrov za enake možnosti kakovostnega življenja žensk: osveščenost, možnosti in uspeh;

| 33. | izraža razočaranje nad pomanjkanjem učinkovitih predlogov za spodbujanje, skrbno spremljanje in ocenjevanje napredka enakosti spolov in političnih pobud za spodbujanje združevanja poklicnega in družinskega življenja, ob pomoči tistim, ki podpirajo osebe, ki niso sposobne za delo, ter splošnim povečanjem prožnosti delovnega časa; poziva Komisijo, da strožje nadzoruje usklajenost z obstoječo zakonodajo in predlaga spremembe, kjer je to potrebno, vključno z uvedbo kazni; poziva Komisijo da pripravi poseben akcijski načrt za enakost med moškimi in ženskami s posebnim poudarkom na odpravljanju razkoraka pri plačah; v tej zvezi poziva Komisijo, da razglasi 31. marec za Evropski dan akcije „enako plačilo za enako delo“; |
| --- | --- |

33.

izraža razočaranje nad pomanjkanjem učinkovitih predlogov za spodbujanje, skrbno spremljanje in ocenjevanje napredka enakosti spolov in političnih pobud za spodbujanje združevanja poklicnega in družinskega življenja, ob pomoči tistim, ki podpirajo osebe, ki niso sposobne za delo, ter splošnim povečanjem prožnosti delovnega časa; poziva Komisijo, da strožje nadzoruje usklajenost z obstoječo zakonodajo in predlaga spremembe, kjer je to potrebno, vključno z uvedbo kazni; poziva Komisijo da pripravi poseben akcijski načrt za enakost med moškimi in ženskami s posebnim poudarkom na odpravljanju razkoraka pri plačah; v tej zvezi poziva Komisijo, da razglasi 31. marec za Evropski dan akcije „enako plačilo za enako delo“;

| 34. | odločno podpira načrt organizacije evropskega leta enakih možnosti; |
| --- | --- |

34.

odločno podpira načrt organizacije evropskega leta enakih možnosti;

| 35. | pozdravlja ustanovitev Evropskega inštituta za enakost med spoloma, ki bo zapolnil vrzeli v informiranju v zvezi z vprašanji enakosti med spoloma, meni, da bi ta razvoj lahko spodbudil vidnost enakosti med spoloma; meni, da bi bila umestitev inštituta v eno izmed desetih novih držav članic razširjene Evrope pozitiven element za odpravo razkoraka med starimi in novimi državami članicami; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja ustanovitev Evropskega inštituta za enakost med spoloma, ki bo zapolnil vrzeli v informiranju v zvezi z vprašanji enakosti med spoloma, meni, da bi ta razvoj lahko spodbudil vidnost enakosti med spoloma; meni, da bi bila umestitev inštituta v eno izmed desetih novih držav članic razširjene Evrope pozitiven element za odpravo razkoraka med starimi in novimi državami članicami;

| 36. | poziva Komisijo, da socialno agendo dopolni z direktivo, ki prepoveduje diskriminacijo invalidnih oseb; poziva, da se evropskemu akcijskemu načrtu za enake možnosti za invalidne osebe da večji pomen in da se akcijski načrt uporabi kot instrument za resnično spremembo; poziva, da se akcijski načrt uporablja kot glavni pripomoček za uveljavljanje invalidnosti, ki mora vključevati poročanje držav članic o prenosu določb v zvezi z invalidnostjo, ki jih vsebuje zakonodaja EU; zahteva, da države članice aktivno vključijo organizacije invalidnih oseb na nacionalni ravni v ta postopek ter da akcijski načrt zahteva politično preglednost in razpravo s Parlamentom in Svetom ter oblikovanje priporočil za prihodnje dejavnosti; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, da socialno agendo dopolni z direktivo, ki prepoveduje diskriminacijo invalidnih oseb; poziva, da se evropskemu akcijskemu načrtu za enake možnosti za invalidne osebe da večji pomen in da se akcijski načrt uporabi kot instrument za resnično spremembo; poziva, da se akcijski načrt uporablja kot glavni pripomoček za uveljavljanje invalidnosti, ki mora vključevati poročanje držav članic o prenosu določb v zvezi z invalidnostjo, ki jih vsebuje zakonodaja EU; zahteva, da države članice aktivno vključijo organizacije invalidnih oseb na nacionalni ravni v ta postopek ter da akcijski načrt zahteva politično preglednost in razpravo s Parlamentom in Svetom ter oblikovanje priporočil za prihodnje dejavnosti;

| 37. | zahteva posebno direktivo, namenjeno prepovedi diskriminacije ljudi na podlagi starosti v zvezi z dostopom do blaga in storitev; |
| --- | --- |

37.

zahteva posebno direktivo, namenjeno prepovedi diskriminacije ljudi na podlagi starosti v zvezi z dostopom do blaga in storitev;

Socialni dialog in socialna zakonodaja

| 38. | upošteva namero Komisije o predložitvi Zelene knjige v zvezi z razvojem delovnega prava z namenom poenostavitve pravil; meni, da evropska politika ne sme povzročiti nikakršne škode socialnim pridobitvam; opozarja na člen III-209 Pogodbe o sprejetju Ustave za Evropo, ki predvideva uskladitev ukrepov, povezanih z zaposlovanjem ter z življenjskimi in delovnimi pogoji, pri čemer se izboljšave ohranjajo; |
| --- | --- |

38.

upošteva namero Komisije o predložitvi Zelene knjige v zvezi z razvojem delovnega prava z namenom poenostavitve pravil; meni, da evropska politika ne sme povzročiti nikakršne škode socialnim pridobitvam; opozarja na člen III-209 Pogodbe o sprejetju Ustave za Evropo, ki predvideva uskladitev ukrepov, povezanih z zaposlovanjem ter z življenjskimi in delovnimi pogoji, pri čemer se izboljšave ohranjajo;

| 39. | prav tako pozdravlja predlog Komisije v zvezi z nadnacionalnim čezmejnim socialnim dialogom; poziva Komisijo, da podpre tudi ta socialni dialog z dodeljevanjem osebja ter upa, da bodo partnerji v socialnem dialogu podprli ta predlog; |
| --- | --- |

39.

prav tako pozdravlja predlog Komisije v zvezi z nadnacionalnim čezmejnim socialnim dialogom; poziva Komisijo, da podpre tudi ta socialni dialog z dodeljevanjem osebja ter upa, da bodo partnerji v socialnem dialogu podprli ta predlog;

| 40. | poziva Komisijo, da poda predlog za pregled Direktive Sveta 94/45/ES (9), kakor je bilo obljubljeno za leto 2002, z najpomembnejšima ciljema: (i) razširitev obsega uporabe in okrepitev pravice do obveščanja in posvetovanja v primeru preoblikovanj ter (ii) izboljšanje delovnih pogojev za predstavnike zaposlenih v evropskih svetih delavcev; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, da poda predlog za pregled Direktive Sveta 94/45/ES (9), kakor je bilo obljubljeno za leto 2002, z najpomembnejšima ciljema: (i) razširitev obsega uporabe in okrepitev pravice do obveščanja in posvetovanja v primeru preoblikovanj ter (ii) izboljšanje delovnih pogojev za predstavnike zaposlenih v evropskih svetih delavcev;

| 41. | meni, da bo lizbonski cilj za več in boljša delovna mesta dosežen, ki zagotavlja stabilen dohodek nad pragom revščine, ko bodo države članice sprejele svojo odgovornost v zvezi z izvajanjem in uporabo sedanje zakonodaje ter ko bodo strukture dovolj moderne in dinamične in bodo evropskim državljanom zagotavljale socialno in pravno varnost; zato poziva Komisijo, da predstavi predloge za:






  — | direktivo o zaščiti pravic delavcev v primeru prestrukturiranja, |
| --- | --- | --- |

41.

meni, da bo lizbonski cilj za več in boljša delovna mesta dosežen, ki zagotavlja stabilen dohodek nad pragom revščine, ko bodo države članice sprejele svojo odgovornost v zvezi z izvajanjem in uporabo sedanje zakonodaje ter ko bodo strukture dovolj moderne in dinamične in bodo evropskim državljanom zagotavljale socialno in pravno varnost; zato poziva Komisijo, da predstavi predloge za:

—

direktivo o zaščiti pravic delavcev v primeru prestrukturiranja,

| — | direktivo v zvezi z individualnimi odpusti, |
| --- | --- |

—

direktivo v zvezi z individualnimi odpusti,

| — | direktivo glede socialne zaščite v zvezi z novimi oblikami zaposlovanja, |
| --- | --- |

—

direktivo glede socialne zaščite v zvezi z novimi oblikami zaposlovanja,

| — | direktivo o nadzoru izpolnjevanja minimalnih predpisov, |
| --- | --- |

—

direktivo o nadzoru izpolnjevanja minimalnih predpisov,

| — | direktivo o minimalnih standardih socialne varnosti; |
| --- | --- |

—

direktivo o minimalnih standardih socialne varnosti;

| 42. | ugotavlja, da Agenda o socialni politiki zagotavlja vzpostavitev foruma za prestrukturiranje podjetij; v zvezi s tem poziva Komisijo, da v Agendo vključi predlog Gillenhammarjeve skupine, da se v velikih podjetjih sestavi letno socialno poročilo; |
| --- | --- |

42.

ugotavlja, da Agenda o socialni politiki zagotavlja vzpostavitev foruma za prestrukturiranje podjetij; v zvezi s tem poziva Komisijo, da v Agendo vključi predlog Gillenhammarjeve skupine, da se v velikih podjetjih sestavi letno socialno poročilo;

| 43. | poziva države članice, da poglobijo sodelovanje in izmenjavo najboljše prakse z odprto metodo sodelovanja, ki je učinkovit instrument ustvarjanja politike na področju zaposlovanja, socialnega varstva, socialne izključenosti, pokojnin in zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

43.

poziva države članice, da poglobijo sodelovanje in izmenjavo najboljše prakse z odprto metodo sodelovanja, ki je učinkovit instrument ustvarjanja politike na področju zaposlovanja, socialnega varstva, socialne izključenosti, pokojnin in zdravstvenega varstva;

| 44. | poziva Svet in Komisijo, da zagotovita zadostno socialno varstvo delavcev za določen čas, tako da nadaljujejo delo v zvezi s sedanjim predlogom direktive o delavcih za določen čas; |
| --- | --- |

44.

poziva Svet in Komisijo, da zagotovita zadostno socialno varstvo delavcev za določen čas, tako da nadaljujejo delo v zvezi s sedanjim predlogom direktive o delavcih za določen čas;

| 45. | meni, da se morajo okrepiti povezave med socialnimi partnerji v obliki sporazumov na vseh ravneh; zato poziva Komisijo, da predstavi predloge za prostovoljni okvir nadnacionalnega kolektivnega pogajanja, ki bo zajemal medsektorsko, podjetniško in sektorsko raven; |
| --- | --- |

45.

meni, da se morajo okrepiti povezave med socialnimi partnerji v obliki sporazumov na vseh ravneh; zato poziva Komisijo, da predstavi predloge za prostovoljni okvir nadnacionalnega kolektivnega pogajanja, ki bo zajemal medsektorsko, podjetniško in sektorsko raven;

| 46. | poziva svoj pristojni odbor, da v rednih časovnih presledkih spremlja izvajanje socialne agende; |
| --- | --- |

46.

poziva svoj pristojni odbor, da v rednih časovnih presledkih spremlja izvajanje socialne agende;

| 47. | naroči svojemu predsedniku, da to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomskosocialnemu odboru in Odboru regij. |
| --- | --- |

47.

naroči svojemu predsedniku, da to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomskosocialnemu odboru in Odboru regij.

---

(1)  UL C 76 E, 25.3.2004, str. 226.

(2)  Glej KOM(2005)0012.

(3)  UL L 348, 28.11.1992, str. 1.

(4)  UL L 158, 30.4.2004, str. 50.

(5)  UL L 183, 29.6.1989, str. 1.

(6)  UL L 18, 21.1.1997, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

(7)  Uredba (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o uskladitvi sistemov socialne varnosti, (UL L 166, 30.4.2004, str. 1).

(8)  UL C 195, 22.6.1998, str. 49.

(9)  Direktiva Sveta 94/45/ES z dne 22. septembra 1994 o ustanovitvi Evropskega sveta delavcev ali uvedbi postopka obveščanja in posvetovanja z delavci v družbah ali povezanih družbah na območju Skupnosti (UL L 254, 30.9.1994, str. 64). Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 97/74/ES (UL L 10, 16.1.1998, str. 22).

---