# Europos Sąjungos C 99/2006

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 99 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 49 tomas2006m. balandžio 26d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 99

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

49 tomas2006m. balandžio 26d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Audito Rūmai |
| 2006/C 099/1 | Specialioji ataskaita Nr. 1/2006 apie Europos socialinio fondo indėlį kovojant su ankstyvu pasitraukimu iš švietimo sistemos, su Komisijos atsakymais | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Informacija

Audito Rūmai

2006/C 099/1

Specialioji ataskaita Nr. 1/2006 apie Europos socialinio fondo indėlį kovojant su ankstyvu pasitraukimu iš švietimo sistemos, su Komisijos atsakymais

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Informacija

Audito Rūmai

| 26.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 99/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 99/1

---

SPECIALIOJI ATASKAITA Nr. 1/2006

apie Europos socialinio fondo indėlį kovojant su ankstyvu pasitraukimu iš švietimo sistemos, su Komisijos atsakymais

(teikiama pagal EB sutarties 248 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)

(2006/C 99/01)

TURINYS

SANTRUMPŲ ŽODYNĖLIS

| I–VI | SANTRAUKA |
| --- | --- |

I–VI

| 1–12 | ĮVADAS |
| --- | --- |

1–12

| 4–8 | Iki 2010 metų perpus sumažinti ankstyvo pasitraukimo iš švietimo sistemos lygį |
| --- | --- |

4–8

| 9 | ESF panaudojimas kovojant su ankstyvu pasitraukimu iš švietimo sistemos |
| --- | --- |

9

| 10–12 | Audito apimtis ir metodas |
| --- | --- |

10–12

| 13–50 | AUDITO PASTABOS |
| --- | --- |

13–50

| 13–17 | Kaip Komisija atliko savo valdymo funkciją |
| --- | --- |

13–17

| 18–50 | Valstybių narių vykdomas su ESF bendrai finansuojamos veiklos valdymas |
| --- | --- |

18–50

| 18–25 | Ar prieš skiriant lėšas buvo atlikta tinkama numatomos ekonominės naudos analizė? |
| --- | --- |

18–25

| 26–36 | Ar buvo nustatyti naudos gavėjai ir ar lėšos buvo paskirtos pagal konkrečius poreikius? |
| --- | --- |

26–36

| 35–36 | Ar ištekliai buvo paskirti labiausiai stokojantiems? |
| --- | --- |

35–36

| 37–43 | Ar projektų valdymas optimizavo finansavimo rezultatus? |
| --- | --- |

37–43

| 40–41 | Poreikis geriau atrinkti konkrečius naudos gavėjus |
| --- | --- |

40–41

| 42–43 | Nepakankamos valdymo informacijos sistemos ir ribotas keitimasis informacija |
| --- | --- |

42–43

| 44–50 | Ar buvo vykdoma tinkama priežiūra ir įvertinimas? |
| --- | --- |

44–50

| 51–60 | IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS |
| --- | --- |

51–60

Priedai 1–3

Komisijos atsakymai

SANTRUMPŲ ŽODYNĖLIS

| 3 tikslas | ES politikos tikslas, skirtas ilgalaikei kovai su nedarbu ir profesinės integracijos skatinimui. |
| --- | --- |
| APŠS | Ankstyvas pasitraukimas iš švietimo sistemos. |
| ESF | Europos socialinis fondas. |
| EUS | Europos užimtumo strategija koordinuoja valstybių narių nacionalines užimtumo politikas. Joje numatyta rengti Užimtumo gaires, kurias kasmet priima Taryba Komisijos siūlymu. |
| MGI | Socialinio integravimo programa (mission générale d'insertion). |
| Mokėjimo institucija | Institucija ar įstaiga, valstybės narės paskirta prašymams parengti ir mokėjimams iš Komisijos gauti. |
| NVP | Kiekviena valstybė narė parengia nacionalinius veiksmų planus, skirtus įgyvendinti užimtumo gaires, kurias kasmet priima Taryba Komisijos siūlymu. |
| SGP | Socialinės garantijos programos. |
| Struktūriniai fondai | Bendrijos fondai, skirti socialinio ir ekonominio vystymo programoms valstybėse narėse remti. |
| Valdymo institucija | Institucija ar įstaiga, valstybės narės paskirta valdyti intervencinę programą. Ji atsakinga tiek už programos valdymo veiksmingumą ir tvarkingumą, tiek už jos įgyvendinimą (pagal programą siūlomų veiksmų priėmimą, nagrinėjimą ir įvertinimą, duomenų rinkimą, metinės ataskaitos parengimą, vidurio laikotarpio įvertinimo organizavimą ir pan.). |
| VP | Socialinio ir ekonominio vystymo veiklos programa, bendrai finansuojama iš nacionalinių lėšų ir struktūrinių fondų. |

3 tikslas

ES politikos tikslas, skirtas ilgalaikei kovai su nedarbu ir profesinės integracijos skatinimui.

APŠS

Ankstyvas pasitraukimas iš švietimo sistemos.

ESF

Europos socialinis fondas.

EUS

Europos užimtumo strategija koordinuoja valstybių narių nacionalines užimtumo politikas. Joje numatyta rengti Užimtumo gaires, kurias kasmet priima Taryba Komisijos siūlymu.

MGI

Socialinio integravimo programa (mission générale d'insertion).

Mokėjimo institucija

Institucija ar įstaiga, valstybės narės paskirta prašymams parengti ir mokėjimams iš Komisijos gauti.

NVP

Kiekviena valstybė narė parengia nacionalinius veiksmų planus, skirtus įgyvendinti užimtumo gaires, kurias kasmet priima Taryba Komisijos siūlymu.

SGP

Socialinės garantijos programos.

Struktūriniai fondai

Bendrijos fondai, skirti socialinio ir ekonominio vystymo programoms valstybėse narėse remti.

Valdymo institucija

Institucija ar įstaiga, valstybės narės paskirta valdyti intervencinę programą. Ji atsakinga tiek už programos valdymo veiksmingumą ir tvarkingumą, tiek už jos įgyvendinimą (pagal programą siūlomų veiksmų priėmimą, nagrinėjimą ir įvertinimą, duomenų rinkimą, metinės ataskaitos parengimą, vidurio laikotarpio įvertinimo organizavimą ir pan.).

VP

Socialinio ir ekonominio vystymo veiklos programa, bendrai finansuojama iš nacionalinių lėšų ir struktūrinių fondų.

SANTRAUKA

| I. | Pagal Lisabonos „Darbotvarkę 2000“ Europos Vadovų Taryba socialinės integracijos srityje sutarė didžiausią dėmesį skirti jaunimo, anksti pasitraukiančio iš švietimo sistemos, procentinio vidurkio (19,3 %) sumažinimui. Šiam tikslui ji nustatė reikalavimą, pagal kurį „iki 2010 metų kiekviena valstybė narė turėtų bent perpus sumažinti ankstyvo pasitraukimo iš švietimo sistemos (1) dalį lyginant su 2000 metais užregistruotu lygiu, kad būtų pasiektas 10 % ar dar mažesnis ES vidurkis“. Atliekant auditą, buvo išnagrinėti šešiose valstybėse narėse (Ispanijoje, Prancūzijoje, Airijoje, Nyderlanduose, Portugalijoje ir Jungtinėje Karalystėje) vykdomi ir iš ESF bei iš valstybių narių lėšų bendrai finansuojami veiksmai, skirti ankstyvo pasitraukimo iš švietimo sistemos (APŠS) problemai spręsti. Audito metu buvo įvertinta, ar užtikrinant šių veiksmų veiksmingumą ir efektyvumą, buvo taikomos tinkamos procedūros. |
| --- | --- |

I.

Pagal Lisabonos „Darbotvarkę 2000“ Europos Vadovų Taryba socialinės integracijos srityje sutarė didžiausią dėmesį skirti jaunimo, anksti pasitraukiančio iš švietimo sistemos, procentinio vidurkio (19,3 %) sumažinimui. Šiam tikslui ji nustatė reikalavimą, pagal kurį „iki 2010 metų kiekviena valstybė narė turėtų bent perpus sumažinti ankstyvo pasitraukimo iš švietimo sistemos (1) dalį lyginant su 2000 metais užregistruotu lygiu, kad būtų pasiektas 10 % ar dar mažesnis ES vidurkis“. Atliekant auditą, buvo išnagrinėti šešiose valstybėse narėse (Ispanijoje, Prancūzijoje, Airijoje, Nyderlanduose, Portugalijoje ir Jungtinėje Karalystėje) vykdomi ir iš ESF bei iš valstybių narių lėšų bendrai finansuojami veiksmai, skirti ankstyvo pasitraukimo iš švietimo sistemos (APŠS) problemai spręsti. Audito metu buvo įvertinta, ar užtikrinant šių veiksmų veiksmingumą ir efektyvumą, buvo taikomos tinkamos procedūros.

| II. | ESF remia įvairias veiksmų rūšis, skirtas ankstyvo mokslo nutraukimo ar jaunimo reintegracijos į švietimo sistemą problemai spręsti, kaip antai: veiksmus, leidžiančius įgyvendinti diferencijuotas mokymo programas, konkretiems atvejams skirtas specialias pamokas, lankomumo kontrolės sistemas, socialinio integravimo metodus ir veiklą, žinių vertinimą bei profesinį orientavimą. |
| --- | --- |

II.

ESF remia įvairias veiksmų rūšis, skirtas ankstyvo mokslo nutraukimo ar jaunimo reintegracijos į švietimo sistemą problemai spręsti, kaip antai: veiksmus, leidžiančius įgyvendinti diferencijuotas mokymo programas, konkretiems atvejams skirtas specialias pamokas, lankomumo kontrolės sistemas, socialinio integravimo metodus ir veiklą, žinių vertinimą bei profesinį orientavimą.

| III. | Buvo išaiškinti valstybių narių sprendimų priėmimo ir valdymo procedūrų privalumai ir trūkumai, turintys įtakos galimai Bendrijos fondų teikiamai naudai. Visų pirma:






  a) | ESF bendrai su valstybe nare finansuojama su APŠS susijusi veikla buvo pradedama vykdyti tinkamai neišnagrinėjus esamos padėties ir tikėtinų ar planuojamų rezultatų; |
| --- | --- | --- |

III.

Buvo išaiškinti valstybių narių sprendimų priėmimo ir valdymo procedūrų privalumai ir trūkumai, turintys įtakos galimai Bendrijos fondų teikiamai naudai. Visų pirma:

a)

ESF bendrai su valstybe nare finansuojama su APŠS susijusi veikla buvo pradedama vykdyti tinkamai neišnagrinėjus esamos padėties ir tikėtinų ar planuojamų rezultatų;

| b) | didžiąja dalimi atvejų, valstybių narių institucijos nesugebėjo tinkamai įrodyti, nei kuo pagrįstas su APŠS susijusių veiksmų bendras finansavimo lygis, nei kaip lėšų, skiriamų šiems veiksmams atskiruose regionuose, dydis susijęs su juose nustatytu ankstyvo pasitraukimo iš švietimo sistemos lygiu; |
| --- | --- |

b)

didžiąja dalimi atvejų, valstybių narių institucijos nesugebėjo tinkamai įrodyti, nei kuo pagrįstas su APŠS susijusių veiksmų bendras finansavimo lygis, nei kaip lėšų, skiriamų šiems veiksmams atskiruose regionuose, dydis susijęs su juose nustatytu ankstyvo pasitraukimo iš švietimo sistemos lygiu;

| c) | tai, kad valstybėje narėje yra naudojamos skirtingos APŠS sąvokos apibrėžtys, nepalengvino remtinų geografinių regionų nustatymo bei iniciatyvų poveikio įvertinimo. Platesne prasme, pastangos patvirtinti Eurostato apibrėžtį prisidėtų prie Bendrijos pastangų sprendžiant APŠS problemą; |
| --- | --- |

c)

tai, kad valstybėje narėje yra naudojamos skirtingos APŠS sąvokos apibrėžtys, nepalengvino remtinų geografinių regionų nustatymo bei iniciatyvų poveikio įvertinimo. Platesne prasme, pastangos patvirtinti Eurostato apibrėžtį prisidėtų prie Bendrijos pastangų sprendžiant APŠS problemą;

| d) | valstybės narės susidūrė su sunkumu nustatyti, kiek gyventojų apima jų veiksmai. Tačiau dvi valstybės narės bandė spręsti šią problemą sukurdamos nacionalines duomenų bazes, leisiančias įvertinti APŠS mastą; |
| --- | --- |

d)

valstybės narės susidūrė su sunkumu nustatyti, kiek gyventojų apima jų veiksmai. Tačiau dvi valstybės narės bandė spręsti šią problemą sukurdamos nacionalines duomenų bazes, leisiančias įvertinti APŠS mastą;

| e) | imant apskritai, beveik negauta kiekybinės informacijos apie bendrai finansuojamų programų, skirtų sumažinti APŠS, rezultatus ar poveikį, nors dvi valstybės narės atliko atskirus APŠS priemonių įgyvendinimo įvertinimus. |
| --- | --- |

e)

imant apskritai, beveik negauta kiekybinės informacijos apie bendrai finansuojamų programų, skirtų sumažinti APŠS, rezultatus ar poveikį, nors dvi valstybės narės atliko atskirus APŠS priemonių įgyvendinimo įvertinimus.

| IV. | Kad Komisija galėtų tinkamai vykdyti savo vadovaujamąją funkciją, ji privalo gauti pagrįstą patikinimą, kad, racionaliau panaudojant šiuo metu turimą informaciją ar taikant papildomas priežiūros sistemas, valstybėse narėse iš tikrųjų įgyvendinamas patikimas finansų valdymas. |
| --- | --- |

IV.

Kad Komisija galėtų tinkamai vykdyti savo vadovaujamąją funkciją, ji privalo gauti pagrįstą patikinimą, kad, racionaliau panaudojant šiuo metu turimą informaciją ar taikant papildomas priežiūros sistemas, valstybėse narėse iš tikrųjų įgyvendinamas patikimas finansų valdymas.

| V. | Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai:






  a) | prireikus pateikti valstybėms narėms atitinkamas rekomendacijas, leidžiančias užtikrinti rezultatyvų, efektyvų ir ekonomišką Bendrijos lėšų panaudojimą; |
| --- | --- | --- |

V.

Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai:

a)

prireikus pateikti valstybėms narėms atitinkamas rekomendacijas, leidžiančias užtikrinti rezultatyvų, efektyvų ir ekonomišką Bendrijos lėšų panaudojimą;

| b) | patikrinti, ar valstybių narių valdymo sistemos atitinka Bendrijos teisės aktų ekonomiškumo, efektyvumo ir rezultatyvumo principus. |
| --- | --- |

b)

patikrinti, ar valstybių narių valdymo sistemos atitinka Bendrijos teisės aktų ekonomiškumo, efektyvumo ir rezultatyvumo principus.

| VI. | Be to, Audito Rūmai rekomenduoja valstybių narių institucijoms bendradarbiaujant su Komisija:






  a) | teisingai apibrėžti ir įvertinti APŠS mąstą; |
| --- | --- | --- |

VI.

Be to, Audito Rūmai rekomenduoja valstybių narių institucijoms bendradarbiaujant su Komisija:

a)

teisingai apibrėžti ir įvertinti APŠS mąstą;

| b) | bendrai finansuojamų priemonių srityje priimti naujas ar sustiprinti esamas procedūras, leidžiančias nustatyti ir apibrėžti asmenis, kuriems gresia didžiausia rizika pirma laiko pasitraukti iš švietimo sistemos; |
| --- | --- |

b)

bendrai finansuojamų priemonių srityje priimti naujas ar sustiprinti esamas procedūras, leidžiančias nustatyti ir apibrėžti asmenis, kuriems gresia didžiausia rizika pirma laiko pasitraukti iš švietimo sistemos;

| c) | kur leidžia įstatymai, skatinti informacijos mainus ir gerosios praktikos sklaidą tarp visų vietos ir nacionalinių organizacijų, kovojančių su APŠS; |
| --- | --- |

c)

kur leidžia įstatymai, skatinti informacijos mainus ir gerosios praktikos sklaidą tarp visų vietos ir nacionalinių organizacijų, kovojančių su APŠS;

| d) | aktyviai stengtis naujoviškai panaudoti kovai su ankstyvo pasitraukimo iš švietimo sistemos priežastimis skirtas ESF lėšas. |
| --- | --- |

d)

aktyviai stengtis naujoviškai panaudoti kovai su ankstyvo pasitraukimo iš švietimo sistemos priežastimis skirtas ESF lėšas.

ĮVADAS

| 1. | 2000 m. kovo mėnesį Europos Vadovų Taryba susitarė dėl naujo Europos Sąjungos tikslo − sukurti Europoje konkurencingą, dinamišką ir žiniomis pagrįstą ekonomiką, pasižyminčią aukštu socialinės sanglaudos lygiu. Svarbus socialinės integracijos darbotvarkės aspektas yra pripažinta būtinybė kovoti su jaunuolių ankstyvu pasitraukimu iš švietimo sistemos. Nustatyta, kad 2000 m. 19,3 % (2) tuometinės 15 valstybių narių ES jaunimo pasitraukė iš švietimo sistemos pirma laiko. |
| --- | --- |

1.

2000 m. kovo mėnesį Europos Vadovų Taryba susitarė dėl naujo Europos Sąjungos tikslo − sukurti Europoje konkurencingą, dinamišką ir žiniomis pagrįstą ekonomiką, pasižyminčią aukštu socialinės sanglaudos lygiu. Svarbus socialinės integracijos darbotvarkės aspektas yra pripažinta būtinybė kovoti su jaunuolių ankstyvu pasitraukimu iš švietimo sistemos. Nustatyta, kad 2000 m. 19,3 % (2) tuometinės 15 valstybių narių ES jaunimo pasitraukė iš švietimo sistemos pirma laiko.

| 2. | Problema, kurią bandoma spręsti įgyvendinant ESF su valstybėmis narėmis bendrai finansuojamas APŠS programas, apima didelį skaičių jaunuolių, neturinčių reikiamo minimalaus išsilavinimo lygio, kuris leistų jiems sėkmingai integruotis į darbo rinką ir joje toliau tobulėti. ESF bendrai su valstybėmis narėmis finansuoja veiksmus, kuriuos įgyvendina valstybės narės, siekdamos ištaisyti šią padėtį. |
| --- | --- |

2.

Problema, kurią bandoma spręsti įgyvendinant ESF su valstybėmis narėmis bendrai finansuojamas APŠS programas, apima didelį skaičių jaunuolių, neturinčių reikiamo minimalaus išsilavinimo lygio, kuris leistų jiems sėkmingai integruotis į darbo rinką ir joje toliau tobulėti. ESF bendrai su valstybėmis narėmis finansuoja veiksmus, kuriuos įgyvendina valstybės narės, siekdamos ištaisyti šią padėtį.

| 3. | Audito Rūmai atliko auditą, skirtą ESF indėliui nustatyti mažinant ankstyvą pasitraukimą iš švietimo sistemos. Audito tikslas buvo nustatyti, ar naudojamos tinkamos procedūros, užtikrinančios ESF bendrai su valstybėmis narėmis finansuojamų veiksmų, skirtų kovai su ankstyvu pasitraukimu iš švietimo sistemos (APŠS), veiksmingumą ir efektyvumą. Bendras šių veiksmų išlaidų, kurias sudaro ESF ir valstybių narių įnašai, 2000−2006 metų biudžetas sudarė 1 078 milijonus eurų, iš kurių 489 milijonai eurų buvo išleisti iki 2003 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

3.

Audito Rūmai atliko auditą, skirtą ESF indėliui nustatyti mažinant ankstyvą pasitraukimą iš švietimo sistemos. Audito tikslas buvo nustatyti, ar naudojamos tinkamos procedūros, užtikrinančios ESF bendrai su valstybėmis narėmis finansuojamų veiksmų, skirtų kovai su ankstyvu pasitraukimu iš švietimo sistemos (APŠS), veiksmingumą ir efektyvumą. Bendras šių veiksmų išlaidų, kurias sudaro ESF ir valstybių narių įnašai, 2000−2006 metų biudžetas sudarė 1 078 milijonus eurų, iš kurių 489 milijonai eurų buvo išleisti iki 2003 m. gruodžio 31 d.

Iki 2010 metų perpus sumažinti ankstyvo pasitraukimo iš švietimo sistemos lygį

| 4. | Nors valstybės narės naudoja APŠS apibrėžtis, sudarytas remiantis konkrečiomis jų švietimo sistemomis, 1999 m. Europos Vadovų Taryba priėmė šią pirma laiko iš švietimo sistemos pasitraukiančių jaunuolių apibrėžtį, laikytiną pagrindu, nustatant kriterijų, leidžiantį įvertinti APŠS lygio sumažėjimą: „jaunuoliai, kurie baigė 2 lavinimo lygį (žemesnysis vidurinis lavinimas (3)), ir kurie per metus iki Europos darbo jėgos tyrimo nelankė mokyklos ar mokymo kursų“. |
| --- | --- |

4.

Nors valstybės narės naudoja APŠS apibrėžtis, sudarytas remiantis konkrečiomis jų švietimo sistemomis, 1999 m. Europos Vadovų Taryba priėmė šią pirma laiko iš švietimo sistemos pasitraukiančių jaunuolių apibrėžtį, laikytiną pagrindu, nustatant kriterijų, leidžiantį įvertinti APŠS lygio sumažėjimą: „jaunuoliai, kurie baigė 2 lavinimo lygį (žemesnysis vidurinis lavinimas (3)), ir kurie per metus iki Europos darbo jėgos tyrimo nelankė mokyklos ar mokymo kursų“.

| 5. | Kitais metais Lisabonos darbotvarkės kontekste Europos Vadovų Taryba priėmė daug siektinų tikslų socialinės įtraukties ir ekonominės veiklos srityje. Vienas iš šių tikslų yra planuojamas APŠS lygio sumažinimas, numatant, kad „iki 2010 metų kiekviena valstybė narė turėtų bent perpus sumažinti ankstyvo pasitraukimo iš švietimo sistemos (4), dalį lyginant su 2000 metais užregistruotu lygiu, kad būtų pasiektas 10 % ar dar mažesnis ES vidurkis.“ (5). |
| --- | --- |

5.

Kitais metais Lisabonos darbotvarkės kontekste Europos Vadovų Taryba priėmė daug siektinų tikslų socialinės įtraukties ir ekonominės veiklos srityje. Vienas iš šių tikslų yra planuojamas APŠS lygio sumažinimas, numatant, kad „iki 2010 metų kiekviena valstybė narė turėtų bent perpus sumažinti ankstyvo pasitraukimo iš švietimo sistemos (4), dalį lyginant su 2000 metais užregistruotu lygiu, kad būtų pasiektas 10 % ar dar mažesnis ES vidurkis.“ (5).

| 6. | Vėliau į 2002 m. valstybių narių užimtumo politikos gaires (6), buvo įtraukti pasiūlymai, kad valstybės narės turėtų ženkliai sumažinti moksleivių, paliekančių švietimo sistemą pirmai galimybei atsiradus, skaičių. Šio tikslo turi būti siekiama plėtojant specialias korekcines priemones bei gerinant švietimo ir mokymo sistemų bei atitinkamų mokymo programų kokybę. |
| --- | --- |

6.

Vėliau į 2002 m. valstybių narių užimtumo politikos gaires (6), buvo įtraukti pasiūlymai, kad valstybės narės turėtų ženkliai sumažinti moksleivių, paliekančių švietimo sistemą pirmai galimybei atsiradus, skaičių. Šio tikslo turi būti siekiama plėtojant specialias korekcines priemones bei gerinant švietimo ir mokymo sistemų bei atitinkamų mokymo programų kokybę.

| 7. | Nors šios pirmiau įvardytos gairės ir politikos formuluotės yra aiškios (kaip ir kitų užimtumo ir socialinės politikos sričių), švietimo politika priklauso valstybių narių kompetencijai ir yra ES remiama taikant Europos užimtumo strategiją. Turint omenyje tai, kad ši problema dėl skirtingų švietimo, ekonomikos, socialinių ir kultūrinių kontekstų atskirose valstybėse narėse iškyla nevienodai aštriai, Bendrijos parama, skirta APŠS mažinti, yra teikiama per atyskirų veiklos programų priemones ir veiksmus, vykdomus valstybių narių mokymosi visą gyvenimą ir prieigos prie darbo rinkos gerinimo politikų srityje. Be to, dauguma atvejų valstybės narės taip pat finansavo veiksmus, skirtus įvairiems šios problemos aspektams spręsti. |
| --- | --- |

7.

Nors šios pirmiau įvardytos gairės ir politikos formuluotės yra aiškios (kaip ir kitų užimtumo ir socialinės politikos sričių), švietimo politika priklauso valstybių narių kompetencijai ir yra ES remiama taikant Europos užimtumo strategiją. Turint omenyje tai, kad ši problema dėl skirtingų švietimo, ekonomikos, socialinių ir kultūrinių kontekstų atskirose valstybėse narėse iškyla nevienodai aštriai, Bendrijos parama, skirta APŠS mažinti, yra teikiama per atyskirų veiklos programų priemones ir veiksmus, vykdomus valstybių narių mokymosi visą gyvenimą ir prieigos prie darbo rinkos gerinimo politikų srityje. Be to, dauguma atvejų valstybės narės taip pat finansavo veiksmus, skirtus įvairiems šios problemos aspektams spręsti.

| 8. | 2000 m. APŠS vidurkis 15 valstybių narių Europos Sąjungoje buvo 19,3 % ir tik dviejose valstybėse narėse (Suomijoje ir Švedijoje) šis rodiklis buvo žemesnis už siekiamą 10 % lygį. 2004 m. APŠS lygis sumažėjo iki 18,0 %, o paskui tais pačiais metais dar kartą sumažėjo iki 17,3 %, įstojus 10 naujų valstybių narių (žr. 1 priedą). Skaičiuojant su naujosiomis valstybėmis narėmis, šis lygis buvo žemesnis už Europos mastu planuojamą 10 % normą devyniose iš 25 valstybių. Savo ataskaitoje apie darbo programos „Švietimas ir mokymas 2010“ (7) įgyvendinimą Komisija pastebi nuolatinį padėties gerėjimą, pastaraisiais metais mažinant APŠS lygį, bei tuo pat metu pabrėžia, kad norint iki 2010 metų pasiekti užsibrėžtą 10 % tikslą, bus reikalinga dar spartesnė pažanga. |
| --- | --- |

8.

2000 m. APŠS vidurkis 15 valstybių narių Europos Sąjungoje buvo 19,3 % ir tik dviejose valstybėse narėse (Suomijoje ir Švedijoje) šis rodiklis buvo žemesnis už siekiamą 10 % lygį. 2004 m. APŠS lygis sumažėjo iki 18,0 %, o paskui tais pačiais metais dar kartą sumažėjo iki 17,3 %, įstojus 10 naujų valstybių narių (žr. 1 priedą). Skaičiuojant su naujosiomis valstybėmis narėmis, šis lygis buvo žemesnis už Europos mastu planuojamą 10 % normą devyniose iš 25 valstybių. Savo ataskaitoje apie darbo programos „Švietimas ir mokymas 2010“ (7) įgyvendinimą Komisija pastebi nuolatinį padėties gerėjimą, pastaraisiais metais mažinant APŠS lygį, bei tuo pat metu pabrėžia, kad norint iki 2010 metų pasiekti užsibrėžtą 10 % tikslą, bus reikalinga dar spartesnė pažanga.

ESF panaudojimas kovojant su ankstyvu pasitraukimu iš švietimo sistemos

| 9. | Struktūrinių fondų paskirtis yra bendrai su valstybėmis narėmis finansuoti investicijas į fizinį ir žmogiškąjį kapitalą, siekiant mažinti gyvenimo lygio skirtumus tarp įvairių Europos Sąjungos gyventojų grupių ir regionų. Europos socialinis fondas yra vienas iš keturių ES struktūrinių fondų ir yra skirtas prisidėti prie veiksmų, vykdomų pagal Europos užimtumo strategiją. Tas faktas, kad 2000−2006 m. programavimo laikotarpiu didesnė ESF parama yra skiriama švietimo, kuris nėra ES politika, srityje, rodo, kad Komisija ir valstybės narės pripažįsta būtinybę spręsti šią problemą modernizuojant švietimo sistemas ir mokymo programas. Nors veiksmai, skirti kovai su APŠS ir bendrai finansuojami iš ESF su valstybėmis narėmis, turėtų veiksmingai prisidėti prie Europos užimtumo politikos gairių ir orientyrų (8), kurie buvo nustatyti Lisabonoje priimtoje „Darbotvarkėje 2000“, įgyvendinimo, šių veiksmų pobūdis priklauso nuo konkrečių atskirų valstybių narių reikmių. 2 priede aprašytos programos yra būdingas ESF bendrai su valstybėmis narėmis finansuojamų veiklų, nukreiptų į APŠS ir skirtų su juo kovoti kiekvienoje atskiroje valstybėje narėje, pavyzdys. Be to, šiame priede išryškinti konkretūs, programų veiksmingumui įtakos turėję veiksniai, kaip antai gera praktika. |
| --- | --- |

9.

Struktūrinių fondų paskirtis yra bendrai su valstybėmis narėmis finansuoti investicijas į fizinį ir žmogiškąjį kapitalą, siekiant mažinti gyvenimo lygio skirtumus tarp įvairių Europos Sąjungos gyventojų grupių ir regionų. Europos socialinis fondas yra vienas iš keturių ES struktūrinių fondų ir yra skirtas prisidėti prie veiksmų, vykdomų pagal Europos užimtumo strategiją. Tas faktas, kad 2000−2006 m. programavimo laikotarpiu didesnė ESF parama yra skiriama švietimo, kuris nėra ES politika, srityje, rodo, kad Komisija ir valstybės narės pripažįsta būtinybę spręsti šią problemą modernizuojant švietimo sistemas ir mokymo programas. Nors veiksmai, skirti kovai su APŠS ir bendrai finansuojami iš ESF su valstybėmis narėmis, turėtų veiksmingai prisidėti prie Europos užimtumo politikos gairių ir orientyrų (8), kurie buvo nustatyti Lisabonoje priimtoje „Darbotvarkėje 2000“, įgyvendinimo, šių veiksmų pobūdis priklauso nuo konkrečių atskirų valstybių narių reikmių. 2 priede aprašytos programos yra būdingas ESF bendrai su valstybėmis narėmis finansuojamų veiklų, nukreiptų į APŠS ir skirtų su juo kovoti kiekvienoje atskiroje valstybėje narėje, pavyzdys. Be to, šiame priede išryškinti konkretūs, programų veiksmingumui įtakos turėję veiksniai, kaip antai gera praktika.

Audito apimtis ir metodas

| 10. | Audito tikslas buvo įvertinti, ar Komisijoje ir valstybėse narėse taikomos tinkamos procedūros, skirtos užtikrinti valstybių narių bendrai su ESF finansuojamų, į APŠS nukreiptų veiksmų veiksmingumą ir efektyvumą. |
| --- | --- |

10.

Audito tikslas buvo įvertinti, ar Komisijoje ir valstybėse narėse taikomos tinkamos procedūros, skirtos užtikrinti valstybių narių bendrai su ESF finansuojamų, į APŠS nukreiptų veiksmų veiksmingumą ir efektyvumą.

| 11. | Siekdami šio tikslo Audito Rūmai išnagrinėjo šiuos klausimus:






  a) | Ar Komisija įvykdė savo vadovavimo užduotį, užtikrindama patikimą ESF finansų valdymą šioje srityje? |
| --- | --- | --- |

11.

Siekdami šio tikslo Audito Rūmai išnagrinėjo šiuos klausimus:

a)

Ar Komisija įvykdė savo vadovavimo užduotį, užtikrindama patikimą ESF finansų valdymą šioje srityje?

| b) | Ar prieš skiriant finansavimą buvo atlikta tinkama valstybių narių numatomos ekonominės naudos analizė? |
| --- | --- |

b)

Ar prieš skiriant finansavimą buvo atlikta tinkama valstybių narių numatomos ekonominės naudos analizė?

| c) | Ar naudos gavėjai buvo apibrėžti ir ar išteklių skyrimas buvo pagrįstas konkrečiais šalių poreikiais bei atliktas racionaliai ir ekonomiškai? |
| --- | --- |

c)

Ar naudos gavėjai buvo apibrėžti ir ar išteklių skyrimas buvo pagrįstas konkrečiais šalių poreikiais bei atliktas racionaliai ir ekonomiškai?

| d) | Ar projektų įgyvendinimo būdas leido pasiekti konkrečių veiksmų tikslus ir bendrąjį, APŠS mažinimo, tikslą? |
| --- | --- |

d)

Ar projektų įgyvendinimo būdas leido pasiekti konkrečių veiksmų tikslus ir bendrąjį, APŠS mažinimo, tikslą?

| e) | Ar valstybėse narėse buvo vykdoma tinkama priežiūros ir vertinimo veikla, užtikrinant, kad veiksmai iš tikrųjų atitinka nustatytus tikslus? |
| --- | --- |

e)

Ar valstybėse narėse buvo vykdoma tinkama priežiūros ir vertinimo veikla, užtikrinant, kad veiksmai iš tikrųjų atitinka nustatytus tikslus?

| 12. | Audito Rūmai atliko Komisijoje ir šešiose valstybėse narėse taikomų valdymo procedūrų auditą. Buvo pasirinktos veiklos programos, apimančios 2000–2006 m. laikotarpį ir vykdytos Ispanijoje (Andalūzija ir Katalonija), Prancūzijoje, Airijoje, Nyderlanduose, Portugalijoje ir Jungtinėje Karalystėje. Šios valstybės narės buvo pasirinktos dėl APŠS problemos masto, kurį įvertino Eurostatas (žr. 1 priedą), ir dėl to, kad problemai spręsti jos naudojo ESF finansavimą. Audito metodologiją sudarė dokumentų tyrimas ir patikros vietose 34 įgyvendinančiose įstaigose ir 50 projektų, susijusių su APŠS (žr. 3 priedą), kur nacionaliniu, regionų ir projektų lygmenimis buvo ištirtos ir ištestuotos valdymo procedūros bei surengti pokalbiai su įvairiomis suinteresuotomis šalimis. |
| --- | --- |

12.

Audito Rūmai atliko Komisijoje ir šešiose valstybėse narėse taikomų valdymo procedūrų auditą. Buvo pasirinktos veiklos programos, apimančios 2000–2006 m. laikotarpį ir vykdytos Ispanijoje (Andalūzija ir Katalonija), Prancūzijoje, Airijoje, Nyderlanduose, Portugalijoje ir Jungtinėje Karalystėje. Šios valstybės narės buvo pasirinktos dėl APŠS problemos masto, kurį įvertino Eurostatas (žr. 1 priedą), ir dėl to, kad problemai spręsti jos naudojo ESF finansavimą. Audito metodologiją sudarė dokumentų tyrimas ir patikros vietose 34 įgyvendinančiose įstaigose ir 50 projektų, susijusių su APŠS (žr. 3 priedą), kur nacionaliniu, regionų ir projektų lygmenimis buvo ištirtos ir ištestuotos valdymo procedūros bei surengti pokalbiai su įvairiomis suinteresuotomis šalimis.

AUDITO PASTABOS

Kaip Komisija atliko savo valdymo funkciją

| 13. | Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1260/1999 (9), nustatančio bendrąsias struktūrinių fondų nuostatas, 38 straipsnį, valstybės narės privalo patikrinti, ar valdymo ir kontrolės sistemos užtikrina veiksmingą ir tvarkingą Bendrijos lėšų naudojimą ir pateikti Komisijai šių sistemų aprašymą. Jos taip pat privalo užtikrinti, kad Bendrijos fondai būtų naudojami pagal patikimo finansų valdymo principus ir šiuo klausimu bendradarbiauti su Komisija. Pagal Bendrijos reikalavimus už valdymo ir kontrolės sistemų įdiegimą bei jų taikymą įgyvendinant priemones ir projektus iš esmės yra atsakingos valstybės narės. Vis dėlto galutinė atsakomybė už biudžeto vykdymą tenka Komisijai (kaip nustatyta EB sutarties 274 straipsnyje ir Finansiniame reglamente). |
| --- | --- |

13.

Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1260/1999 (9), nustatančio bendrąsias struktūrinių fondų nuostatas, 38 straipsnį, valstybės narės privalo patikrinti, ar valdymo ir kontrolės sistemos užtikrina veiksmingą ir tvarkingą Bendrijos lėšų naudojimą ir pateikti Komisijai šių sistemų aprašymą. Jos taip pat privalo užtikrinti, kad Bendrijos fondai būtų naudojami pagal patikimo finansų valdymo principus ir šiuo klausimu bendradarbiauti su Komisija. Pagal Bendrijos reikalavimus už valdymo ir kontrolės sistemų įdiegimą bei jų taikymą įgyvendinant priemones ir projektus iš esmės yra atsakingos valstybės narės. Vis dėlto galutinė atsakomybė už biudžeto vykdymą tenka Komisijai (kaip nustatyta EB sutarties 274 straipsnyje ir Finansiniame reglamente).

| 14. | Šia prasme, nors pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 438/2001 (10) 5 straipsnį Komisija ir gauna iš valstybių narių jų valdymo ir kontrolės sistemų aprašymus, pastarieji dažniausiai atspindi teisėtumą ir tvarkingumą, o ne pasiektus ekonomiškumo, efektyvumo ir rezultatyvumo tikslus. Savo ruožtu Komisija pagal to paties reglamento 6 straipsnį „įsitikina, ar... valdymo ir kontrolės sistemos... atitinka standartus“ ir „praneša apie visas kliūtis, trukdančias ... atlikti Sutarties 274 straipsnyje numatytas Komisijos pareigas“. Vykdydama šį reikalavimą, Komisija renka valdymo informaciją apie veiklos programas panaudodama įvairius mechanizmus. Pastarieji apima metinės programos apžvalgos posėdžius, jos vertinimus, valstybių narių pagal Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999 (11) Komisijai teikiamas metines įgyvendinimo ataskaitas, Komisijos dalyvavimą veiklos programų priežiūros komiteto (PPK) posėdžiuose, nacionalines audito ataskaitas, teikiamas pagal administracinius susitarimus tarp Komisijos ir valstybių narių, bei pačios Komisijos valstybėse narėse atliekamus auditus. Tačiau, išskyrus projektų atrankos procedūras, šie mechanizmai nepakankamai panaudojami konkrečiai įvertinti, kaip valstybių narių valdymo sistemos veikia pagal Finansinio reglamento 27 straipsnyje nustatytus ekonomiškumo, efektyvumo ir rezultatyvumo kriterijus. |
| --- | --- |

14.

Šia prasme, nors pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 438/2001 (10) 5 straipsnį Komisija ir gauna iš valstybių narių jų valdymo ir kontrolės sistemų aprašymus, pastarieji dažniausiai atspindi teisėtumą ir tvarkingumą, o ne pasiektus ekonomiškumo, efektyvumo ir rezultatyvumo tikslus. Savo ruožtu Komisija pagal to paties reglamento 6 straipsnį „įsitikina, ar... valdymo ir kontrolės sistemos... atitinka standartus“ ir „praneša apie visas kliūtis, trukdančias ... atlikti Sutarties 274 straipsnyje numatytas Komisijos pareigas“. Vykdydama šį reikalavimą, Komisija renka valdymo informaciją apie veiklos programas panaudodama įvairius mechanizmus. Pastarieji apima metinės programos apžvalgos posėdžius, jos vertinimus, valstybių narių pagal Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999 (11) Komisijai teikiamas metines įgyvendinimo ataskaitas, Komisijos dalyvavimą veiklos programų priežiūros komiteto (PPK) posėdžiuose, nacionalines audito ataskaitas, teikiamas pagal administracinius susitarimus tarp Komisijos ir valstybių narių, bei pačios Komisijos valstybėse narėse atliekamus auditus. Tačiau, išskyrus projektų atrankos procedūras, šie mechanizmai nepakankamai panaudojami konkrečiai įvertinti, kaip valstybių narių valdymo sistemos veikia pagal Finansinio reglamento 27 straipsnyje nustatytus ekonomiškumo, efektyvumo ir rezultatyvumo kriterijus.

| 15. | Pagal Reglamento (EB) Nr. 438/2001 6 straipsnį patikrinus Komisijos audito ataskaitas už 2004–2005 metų laikotarpį, konstatuota, kad valstybių narių valdymo sistemos nebuvo reguliariai tikrinamos siekiant įsitikinti, kad jos atitinka ekonomiškumo, efektyvumo ir rezultatyvumo principus. Be to, Audito Rūmų atliktas Komisijos valdymo bylų auditas parodė, kad nors Komisija − per priežiūros komitetų ir valdymo komitetų posėdžius, taip pat dvišalius posėdžius su valstybėmis narėmis bei audito vizitus vietoje − ir gavo informaciją apie veiklos programų įgyvendinimą, ši informacija septynių audito metu tikrintų veiklos programų atveju nebuvo visiškai panaudota. Todėl šiai iš įvairių šaltinių gaunamai valdymo informacijai taikomos apdorojimo ir panaudojimo procedūros turėtų būti patobulintos. |
| --- | --- |

15.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 438/2001 6 straipsnį patikrinus Komisijos audito ataskaitas už 2004–2005 metų laikotarpį, konstatuota, kad valstybių narių valdymo sistemos nebuvo reguliariai tikrinamos siekiant įsitikinti, kad jos atitinka ekonomiškumo, efektyvumo ir rezultatyvumo principus. Be to, Audito Rūmų atliktas Komisijos valdymo bylų auditas parodė, kad nors Komisija − per priežiūros komitetų ir valdymo komitetų posėdžius, taip pat dvišalius posėdžius su valstybėmis narėmis bei audito vizitus vietoje − ir gavo informaciją apie veiklos programų įgyvendinimą, ši informacija septynių audito metu tikrintų veiklos programų atveju nebuvo visiškai panaudota. Todėl šiai iš įvairių šaltinių gaunamai valdymo informacijai taikomos apdorojimo ir panaudojimo procedūros turėtų būti patobulintos.

| 16. | Be to, pagal Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 42 straipsnį atlikta tikrintų programų tarpinio įvertinimo ataskaitų analizė taip pat atskleidė, kad nepaisant to, jog ataskaitose dažnai pateikiamos pastabos ir rekomendacijos programų valdymo klausimais, Komisija pati neatliko nepriklausomo šių rekomendacijų įvertinimo ir nepatikrino, kaip į jas buvo atsižvelgta. Vietoje to, ji vykdė savo vadovavimo funkciją šioje srityje, teikdama konsultacijas priežiūros komitetams ir valdymo komitetams ir galiausiai formaliai tvirtindama veiklos programų pakeitimus. |
| --- | --- |

16.

Be to, pagal Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 42 straipsnį atlikta tikrintų programų tarpinio įvertinimo ataskaitų analizė taip pat atskleidė, kad nepaisant to, jog ataskaitose dažnai pateikiamos pastabos ir rekomendacijos programų valdymo klausimais, Komisija pati neatliko nepriklausomo šių rekomendacijų įvertinimo ir nepatikrino, kaip į jas buvo atsižvelgta. Vietoje to, ji vykdė savo vadovavimo funkciją šioje srityje, teikdama konsultacijas priežiūros komitetams ir valdymo komitetams ir galiausiai formaliai tvirtindama veiklos programų pakeitimus.

| 17. | Savo nuomonėje apie Tarybos reglamentą dėl struktūrinių fondų (12), Audito Rūmai priminė, kad sistemoje, kurioje projektų valdymą vykdo nacionalinės ir regionų institucijos, būtinąją atsvarą turėtų sudaryti ženklus Bendrijos kontrolės sustiprinimas. Konkrečiai kalbant, tai reiškia, kad Komisija, geriau panaudodama esamą informaciją arba patobulindama priežiūros veiklą, turi gebėti gauti patikinimą, kad vykdant šias VP ir šias kovos su APŠS priemones, yra vykdomas patikimas finansų valdymas. Be tokios informacijos nei Komisija, nei, beje, ir pačios programų valdymo institucijos negali turėti pakankamo pagrindo manyti, kad įgyvendinant su APŠS susijusius veiksmus, yra taikomi tinkami valdymo standartai, kitaip sakant, kad Bendrijos finansavimas panaudojamas racionaliausiu būdu. |
| --- | --- |

17.

Savo nuomonėje apie Tarybos reglamentą dėl struktūrinių fondų (12), Audito Rūmai priminė, kad sistemoje, kurioje projektų valdymą vykdo nacionalinės ir regionų institucijos, būtinąją atsvarą turėtų sudaryti ženklus Bendrijos kontrolės sustiprinimas. Konkrečiai kalbant, tai reiškia, kad Komisija, geriau panaudodama esamą informaciją arba patobulindama priežiūros veiklą, turi gebėti gauti patikinimą, kad vykdant šias VP ir šias kovos su APŠS priemones, yra vykdomas patikimas finansų valdymas. Be tokios informacijos nei Komisija, nei, beje, ir pačios programų valdymo institucijos negali turėti pakankamo pagrindo manyti, kad įgyvendinant su APŠS susijusius veiksmus, yra taikomi tinkami valdymo standartai, kitaip sakant, kad Bendrijos finansavimas panaudojamas racionaliausiu būdu.

Valstybių narių vykdomas su ESF bendrai finansuojamos veiklos valdymas

Ar prieš skiriant lėšas buvo atlikta tinkama numatomos ekonominės naudos analizė?

| 18. | Vienas ESF intervencijos tikslų buvo sumažinti APŠS ir tokiu būdu patobulinti darbo rinkos funkcionavimą bei asmenų gebėjimą įsidarbinti (13). Nors galimas makroekonominis poveikis yra aiškus (14), penkios iš septynių (15) patikrintų APŠS lygio sumažinimui skirtų priemonių nebuvo pagrįstos tiksliu problemos, sprendžiamos nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis, masto ir pobūdžio įvertinimu. Nepaisant Lisabonos darbotvarkėje pasiekto politinio sutarimo dėl būtinybės skirti naujas, papildomas pastangas APŠS mažinti, kai kurios valstybės narės vėlavo panaudoti finansavimą lanksčioms, naujoms kovos su APŠS metodikoms diegti ir pritaikyti joms švietimo sistemas. Antai tik retais atvejais sprendimai dėl bendrai finansuojamų iniciatyvų buvo paremti atliktais tyrimais. |
| --- | --- |

18.

Vienas ESF intervencijos tikslų buvo sumažinti APŠS ir tokiu būdu patobulinti darbo rinkos funkcionavimą bei asmenų gebėjimą įsidarbinti (13). Nors galimas makroekonominis poveikis yra aiškus (14), penkios iš septynių (15) patikrintų APŠS lygio sumažinimui skirtų priemonių nebuvo pagrįstos tiksliu problemos, sprendžiamos nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis, masto ir pobūdžio įvertinimu. Nepaisant Lisabonos darbotvarkėje pasiekto politinio sutarimo dėl būtinybės skirti naujas, papildomas pastangas APŠS mažinti, kai kurios valstybės narės vėlavo panaudoti finansavimą lanksčioms, naujoms kovos su APŠS metodikoms diegti ir pritaikyti joms švietimo sistemas. Antai tik retais atvejais sprendimai dėl bendrai finansuojamų iniciatyvų buvo paremti atliktais tyrimais.

| 19. | Be to, kaip parodyta 1 lentelėje, Ispanija (Andalūzija), Prancūzija, Nyderlandai ir Portugalija arba visai nepateikė ekonominio kovos su APŠS veiksmų finansavimo pagrindimo, arba dėl dokumentų stygiaus nesugebėjo tinkamai jo įrodyti. Airijoje finansavimas APŠS bandomajai programai buvo paskirtas remiantis detaliu poreikių įvertinimu, tačiau vėliau papildomos lėšos buvo paskirtos išplėstiniam tos programos bandomajam etapui, neatlikus jokio konkrečios numatomos pridėtinės naudos įvertinimo, o tai neatitinka geros praktikos. |
| --- | --- |

19.

Be to, kaip parodyta 1 lentelėje, Ispanija (Andalūzija), Prancūzija, Nyderlandai ir Portugalija arba visai nepateikė ekonominio kovos su APŠS veiksmų finansavimo pagrindimo, arba dėl dokumentų stygiaus nesugebėjo tinkamai jo įrodyti. Airijoje finansavimas APŠS bandomajai programai buvo paskirtas remiantis detaliu poreikių įvertinimu, tačiau vėliau papildomos lėšos buvo paskirtos išplėstiniam tos programos bandomajam etapui, neatlikus jokio konkrečios numatomos pridėtinės naudos įvertinimo, o tai neatitinka geros praktikos.

1 lentelė

Bendros planuojamos išlaidos ir tikrosios išlaidos bendrai su ESF fondu finansuojamiems kovos su APŠS veiksmams šešiose tikrintose valstybėse narėse

| Valstybė narė ir regionas | Programa | Planuojamos išlaidos
  (milijonais eurų)
  2000–2006 m (16) | Tikrosios išlaidos
  (milijonais eurų)
  2000–2003 m. | ESF įnašo dalis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ispanija






  — | Andalūzija |

Valstybė narė ir regionas

Programa

Planuojamos išlaidos

(milijonais eurų)

2000–2006 m (16)

Tikrosios išlaidos

(milijonais eurų)

2000–2003 m.

ESF įnašo dalis

Ispanija

—

Andalūzija

1 tikslo VP 41.15 priemonė

50

18

75 %

| — | Katalonija |
| --- | --- |

—

Katalonija

3 tikslo VP 4.4 priemonė

19

4

45 %

Prancūzija

| — | Šalies mastu |
| --- | --- |

—

Šalies mastu

3 tikslo VP 3 prioriteto 4 priemonė

356

146

45 %

Airija

| — | Šalies mastu |
| --- | --- |

—

Šalies mastu

1 tikslo VP 5 priemonė

103

26 (17)

52 %

Nyderlandai

| — | Šalies mastu |
| --- | --- |

—

Šalies mastu

3 tikslo VP 2 prioriteto E priemonė

379

199

45 %

Portugalija

| — | Šalies mastu |
| --- | --- |

—

Šalies mastu

1 tikslo VP PRODEP III 1.2 priemonė

36

9 (18)

75 %

Jungtinė Karalystė

| — | Pietryčiai |
| --- | --- |

—

Pietryčiai

3 tikslo VP 2.2 priemonė

67

40

56 %

| — | Vakarų Midlendai |
| --- | --- |

—

Vakarų Midlendai

68

47

63 %

Iš viso

1 078

489

| 20. | Neatlikus poreikių analizės ir finansavimo lygio pagrindimo, yra neįmanoma suformuluoti aiškių tikslų ir numatyti tikslių rezultatų; be to, įgyvendinančios įstaigos negali nusistatyti reikšmingų savo veiksmų įvertinimo kriterijų, kuriais remdamosi vėliau galėtų nustatyti ar įvykdė tai, ką buvo užsibrėžusios ES procedūrų kontekste. |
| --- | --- |

20.

Neatlikus poreikių analizės ir finansavimo lygio pagrindimo, yra neįmanoma suformuluoti aiškių tikslų ir numatyti tikslių rezultatų; be to, įgyvendinančios įstaigos negali nusistatyti reikšmingų savo veiksmų įvertinimo kriterijų, kuriais remdamosi vėliau galėtų nustatyti ar įvykdė tai, ką buvo užsibrėžusios ES procedūrų kontekste.

| 21. | Keturiose iš šešių tikrintų valstybių narių (19), iš ESF remiami veiksmai nebuvo atspindėti strateginiame plane, kuriame būtų numatyti konkretūs tikslai, su jų įgyvendinimu susijusi rizika ir techninės kovos su APŠS sąlygos. Vietoje to, jie greičiau papildė esamas socialines ir lavinimo programas, skirtas kovoti su atskiromis šio reiškinio apraiškomis (pvz., su pravaikštomis ar nepažangumu). |
| --- | --- |

21.

Keturiose iš šešių tikrintų valstybių narių (19), iš ESF remiami veiksmai nebuvo atspindėti strateginiame plane, kuriame būtų numatyti konkretūs tikslai, su jų įgyvendinimu susijusi rizika ir techninės kovos su APŠS sąlygos. Vietoje to, jie greičiau papildė esamas socialines ir lavinimo programas, skirtas kovoti su atskiromis šio reiškinio apraiškomis (pvz., su pravaikštomis ar nepažangumu).

| 22. | Prancūzijos atveju, ESF lėšos, skirtos švietimo sistemos pritaikymui ir modernizavimui, buvo panaudotos remti tokią švietimo veiklą, kuri yra įprastinė šios sistemos dalis ir kuri buvo vykdoma ir iki ESF įsikišimo į šią sritį. Panašiai buvo ir Jungtinės Karalystės atveju: dalis finansavimo buvo panaudota tam, kad pakeltų privalomąjį profesinio orientavimo mokymą ir profesinio konsultavimo paslaugas iki planuotų veiklos lygių. Tokiais atvejais, kai bendras finansavimas nėra naudojamas pagal aiškią ir konkrečią kovos su APŠS strategiją, tenka konstatuoti, kad šios lėšos nepanaudojamos optimaliu būdu. |
| --- | --- |

22.

Prancūzijos atveju, ESF lėšos, skirtos švietimo sistemos pritaikymui ir modernizavimui, buvo panaudotos remti tokią švietimo veiklą, kuri yra įprastinė šios sistemos dalis ir kuri buvo vykdoma ir iki ESF įsikišimo į šią sritį. Panašiai buvo ir Jungtinės Karalystės atveju: dalis finansavimo buvo panaudota tam, kad pakeltų privalomąjį profesinio orientavimo mokymą ir profesinio konsultavimo paslaugas iki planuotų veiklos lygių. Tokiais atvejais, kai bendras finansavimas nėra naudojamas pagal aiškią ir konkrečią kovos su APŠS strategiją, tenka konstatuoti, kad šios lėšos nepanaudojamos optimaliu būdu.

| 23. | Portugalijoje APŠS problema buvo sprendžiama per nacionalinę užimtumo ir socialinės įtraukties strategiją. Tačiau šioje strategijoje nebuvo derinamos atskiros priemonės, skirtos nustatyti pirma laiko iš švietimo sistemos galinčius pasitraukti moksleivius ir jiems padėti. Jungtinėje Karalystėje, nepaisant to, kad tarp vyriausybės politikos ir kovos su APŠS prioritetų būta aiškios sąsajos, ir kad APŠS buvo įtrauktas į 2000–2006 m. 3 tikslo veiklos programą (VP), nebuvo sukurta darni ir šiai konkrečiai problemai skirta strategija. Finansavimo skyrimas 2000–2004 m. laikotarpiu kovos su APŠS projektams dviejose VP politikos srityse, kurių kiekviena apima kelias tikslines grupes, įnešė tam tikro neaiškumo, sukeldamas naudos gavėjams abejonių, kokiam iš tikrųjų tikslui veiksmas yra skirtas. Tai neigiamai atsiliepė veiksmų vietose programavimui, derinimui ir įgyvendinimo trukmei (žr. 2 priedą − Jungtinė Karalystė). Be to, nors 2001 m. Jungtinės Karalystės valstybinė institucija užsakė atlikti globalų APŠS tyrimų ataskaitų įvertinimą (20), nebuvo rasta įrodymų, kad šis darbas kaip nors įtakojo naudos gavėjų grupių identifikavimą ar kovos su APŠS veiklos sričių parinkimą, nepaisant to, kad jį atliekant buvo išvardytos labiausiai tikėtinos APŠS priežastys bei nurodytos šioje srityje veiksmingiausios priemonės. |
| --- | --- |

23.

Portugalijoje APŠS problema buvo sprendžiama per nacionalinę užimtumo ir socialinės įtraukties strategiją. Tačiau šioje strategijoje nebuvo derinamos atskiros priemonės, skirtos nustatyti pirma laiko iš švietimo sistemos galinčius pasitraukti moksleivius ir jiems padėti. Jungtinėje Karalystėje, nepaisant to, kad tarp vyriausybės politikos ir kovos su APŠS prioritetų būta aiškios sąsajos, ir kad APŠS buvo įtrauktas į 2000–2006 m. 3 tikslo veiklos programą (VP), nebuvo sukurta darni ir šiai konkrečiai problemai skirta strategija. Finansavimo skyrimas 2000–2004 m. laikotarpiu kovos su APŠS projektams dviejose VP politikos srityse, kurių kiekviena apima kelias tikslines grupes, įnešė tam tikro neaiškumo, sukeldamas naudos gavėjams abejonių, kokiam iš tikrųjų tikslui veiksmas yra skirtas. Tai neigiamai atsiliepė veiksmų vietose programavimui, derinimui ir įgyvendinimo trukmei (žr. 2 priedą − Jungtinė Karalystė). Be to, nors 2001 m. Jungtinės Karalystės valstybinė institucija užsakė atlikti globalų APŠS tyrimų ataskaitų įvertinimą (20), nebuvo rasta įrodymų, kad šis darbas kaip nors įtakojo naudos gavėjų grupių identifikavimą ar kovos su APŠS veiklos sričių parinkimą, nepaisant to, kad jį atliekant buvo išvardytos labiausiai tikėtinos APŠS priežastys bei nurodytos šioje srityje veiksmingiausios priemonės.

| 24. | Airijos atveju, nors buvo parengta suderinta kovos su APŠS strategija, pagrįsta bandomąją iniciatyva, šios iniciatyvos taikymo rezultatai ir patirtis nebuvo veiksmingai panaudoti rengiant strategiją tolesniam programos etapui. Į juos buvo atsižvelgta tik po to, kai buvo parengta antroji iniciatyva. |
| --- | --- |

24.

Airijos atveju, nors buvo parengta suderinta kovos su APŠS strategija, pagrįsta bandomąją iniciatyva, šios iniciatyvos taikymo rezultatai ir patirtis nebuvo veiksmingai panaudoti rengiant strategiją tolesniam programos etapui. Į juos buvo atsižvelgta tik po to, kai buvo parengta antroji iniciatyva.

| 25. | Be strateginių trūkumų, keturiose iš šešių valstybių narių (21) nė viena institucija neturėjo aiškaus visos APŠS padėties valstybėje narėje ar regione vaizdo, jo apibrėžties ar tikslaus kiekybinio įvertinimo, ir nederino veiksmų įgyvendinant įvairias nacionalines, regionų ir Bendrijos remiamas iniciatyvas. Taigi ta aplinkybė, kad nėra gerai parengtos ir suderintos strategijos, skirtos įvairiems APŠS problemos aspektams spręsti, turi įtakos veiksmų, skirtų kovai su APŠS, efektyvumui. |
| --- | --- |

25.

Be strateginių trūkumų, keturiose iš šešių valstybių narių (21) nė viena institucija neturėjo aiškaus visos APŠS padėties valstybėje narėje ar regione vaizdo, jo apibrėžties ar tikslaus kiekybinio įvertinimo, ir nederino veiksmų įgyvendinant įvairias nacionalines, regionų ir Bendrijos remiamas iniciatyvas. Taigi ta aplinkybė, kad nėra gerai parengtos ir suderintos strategijos, skirtos įvairiems APŠS problemos aspektams spręsti, turi įtakos veiksmų, skirtų kovai su APŠS, efektyvumui.

Ar buvo nustatyti naudos gavėjai ir ar ištekliai buvo paskirti pagal konkrečius poreikius?

| 26. | Skirtingos patikrintos valstybės narės naudoja skirtingą APŠS apibrėžtį, taip pat skirtingas apibrėžtis naudoja įvairios šių valstybių narių organizacijos ir regionai. Todėl, kaip parodyta 2 lentelėje, tikslinės naudą gaunančios grupės taip pat skiriasi, o APŠS problemos masto įvertinimas priklauso nuo to, kokia nacionalinė ar regionų institucija tą įvertinimą atliko. |
| --- | --- |

26.

Skirtingos patikrintos valstybės narės naudoja skirtingą APŠS apibrėžtį, taip pat skirtingas apibrėžtis naudoja įvairios šių valstybių narių organizacijos ir regionai. Todėl, kaip parodyta 2 lentelėje, tikslinės naudą gaunančios grupės taip pat skiriasi, o APŠS problemos masto įvertinimas priklauso nuo to, kokia nacionalinė ar regionų institucija tą įvertinimą atliko.

2 lentelė

Paramos kovai su ankstyvu pasitraukimu iš švietimo sistemos gavėjų grupės pagal valstybes nares

| Valstybė narė | Naudos gavėjų tikslinė grupė |
| --- | --- |
| Ispanija (Andalūzija ir Katalonija) | 16–21 metų jaunuoliai be privalomos mokyklos diplomo/mokslo baigimo liudijimo |
| Prancūzija | Žemesniąsias vidurines mokyklas lankantys moksleiviai (dispositifs relais)
  Vyresni nei 16 metų jaunuoliai 16 (MGI) |
| Airija | 8–18 metų jaunuoliai, palikę mokyklą ar galintys palikti mokyklą |
| Nyderlandai | Jaunesni nei 23 metų profesinių mokyklų moksleiviai dar neįgiję „pradžios kvalifikacijos“ (2 profesinio mokymo lygis), kurie gali anksti pasitraukti iš ŠS |
| Portugalija | 15–18 metų jaunuoliai, kurie dar negavo privalomos mokyklos baigimo diplomo |
| Jungtinė Karalystė (Anglija) | 13–17 metų jaunuoliai, palikę mokyklą ar galintys palikti mokyklą (2000−2004 m.)
  16–18 metų palikę mokyklą, nedirbantys ir jokių mokymo kursų nelankantys jaunuoliai (NEETs – not in education, training or employment) (nuo 2004 m.) |

Valstybė narė

Naudos gavėjų tikslinė grupė

Ispanija (Andalūzija ir Katalonija)

16–21 metų jaunuoliai be privalomos mokyklos diplomo/mokslo baigimo liudijimo

Prancūzija

Žemesniąsias vidurines mokyklas lankantys moksleiviai (dispositifs relais)

Vyresni nei 16 metų jaunuoliai 16 (MGI)

Airija

8–18 metų jaunuoliai, palikę mokyklą ar galintys palikti mokyklą

Nyderlandai

Jaunesni nei 23 metų profesinių mokyklų moksleiviai dar neįgiję „pradžios kvalifikacijos“ (2 profesinio mokymo lygis), kurie gali anksti pasitraukti iš ŠS

Portugalija

15–18 metų jaunuoliai, kurie dar negavo privalomos mokyklos baigimo diplomo

Jungtinė Karalystė (Anglija)

13–17 metų jaunuoliai, palikę mokyklą ar galintys palikti mokyklą (2000−2004 m.)

16–18 metų palikę mokyklą, nedirbantys ir jokių mokymo kursų nelankantys jaunuoliai (NEETs – not in education, training or employment) (nuo 2004 m.)

| 27. | Prancūzijoje Švietimo ministerijos duomenimis kasmet 60 000 moksleivių (8 % visų to amžiaus jaunuolių) palieka mokyklą neįgiję kvalifikacijos. Tačiau pagal Eurostato naudojamą APŠS apibrėžtį, kurią taikė audito metu tikrintos mokyklos, į šią grupę pateko 152 000 moksleivių (t. y. 20 % visų to amžiaus jaunuolių). Panašiai yra ir Jungtinėje Karalystėje: dėl APŠS apibrėžčių įvairovės įvairuoja ir pirma laiko mokyklą paliekančių moksleivių statistika. Skaičiai svyruoja nuo 31,5 % mokyklos ir mokymo kursų 2003 m. Anglijoje nelankiusių 16–18 metų jaunuolių iki 9 % 2003 m. Anglijoje mokyklos ir mokymo kursų nelankiusių ar nedirbusių 16–18 metų jaunuolių. Pagaliau pagal Eurostato duotą apibrėžtį APŠS lygis Anglijoje 2003 m. buvo 18 % (22). |
| --- | --- |

27.

Prancūzijoje Švietimo ministerijos duomenimis kasmet 60 000 moksleivių (8 % visų to amžiaus jaunuolių) palieka mokyklą neįgiję kvalifikacijos. Tačiau pagal Eurostato naudojamą APŠS apibrėžtį, kurią taikė audito metu tikrintos mokyklos, į šią grupę pateko 152 000 moksleivių (t. y. 20 % visų to amžiaus jaunuolių). Panašiai yra ir Jungtinėje Karalystėje: dėl APŠS apibrėžčių įvairovės įvairuoja ir pirma laiko mokyklą paliekančių moksleivių statistika. Skaičiai svyruoja nuo 31,5 % mokyklos ir mokymo kursų 2003 m. Anglijoje nelankiusių 16–18 metų jaunuolių iki 9 % 2003 m. Anglijoje mokyklos ir mokymo kursų nelankiusių ar nedirbusių 16–18 metų jaunuolių. Pagaliau pagal Eurostato duotą apibrėžtį APŠS lygis Anglijoje 2003 m. buvo 18 % (22).

| 28. | Šių skirtingų APŠS sąvokos apibrėžčių naudojimas valstybėje narėje nepalengvina remtinų geografinių regionų nustatymo bei iniciatyvų poveikio įvertinimo. Platesne prasme, pastangos patvirtinti Eurostato apibrėžtį prisidėtų prie Bendrijos pastangų sprendžiant APŠS problemą. |
| --- | --- |

28.

Šių skirtingų APŠS sąvokos apibrėžčių naudojimas valstybėje narėje nepalengvina remtinų geografinių regionų nustatymo bei iniciatyvų poveikio įvertinimo. Platesne prasme, pastangos patvirtinti Eurostato apibrėžtį prisidėtų prie Bendrijos pastangų sprendžiant APŠS problemą.

| 29. | Buvo konstatuoti dideli valstybių narių gebėjimų skirtumai įvertinant gyventojų, kuriems taikomi jų vykdomi veiksmai, skaičių. Airijoje, įgyvendinant Mokslo baigimo programą (School Completion Programme), nacionalinės duomenų bazės analizė leido nustatyti labiausiai skurstančias mokyklas ir moksleivius bei nustatyti jaunuolių, pirma laiko pasitraukiančių iš švietimo sistemos, skaičių (žr. 2 priedą – Airija). Vėliau ši informacija buvo panaudota atrenkant naudos gavėjus ir skiriant finansavimą. Tuo tarpu Nyderlanduose dėl duomenų stygiaus iki 2004 m. buvo neįmanoma tiksliai nustatyti APŠS lygį. Vėliau APŠS skaičius buvo pakoreguotas nuo 16 000 iki 70 000 moksleivių. Šiuo metu padėtis ištaisyta, sukūrus nacionalinę duomenų bazę. |
| --- | --- |

29.

Buvo konstatuoti dideli valstybių narių gebėjimų skirtumai įvertinant gyventojų, kuriems taikomi jų vykdomi veiksmai, skaičių. Airijoje, įgyvendinant Mokslo baigimo programą (School Completion Programme), nacionalinės duomenų bazės analizė leido nustatyti labiausiai skurstančias mokyklas ir moksleivius bei nustatyti jaunuolių, pirma laiko pasitraukiančių iš švietimo sistemos, skaičių (žr. 2 priedą – Airija). Vėliau ši informacija buvo panaudota atrenkant naudos gavėjus ir skiriant finansavimą. Tuo tarpu Nyderlanduose dėl duomenų stygiaus iki 2004 m. buvo neįmanoma tiksliai nustatyti APŠS lygį. Vėliau APŠS skaičius buvo pakoreguotas nuo 16 000 iki 70 000 moksleivių. Šiuo metu padėtis ištaisyta, sukūrus nacionalinę duomenų bazę.

| 30. | Skirtingi buvo ir regionų gebėjimai kiekybiškai įvertinti poreikius. Antai nors Katalonijos regionas Ispanijoje turėjo detalų APŠS lygio įvertinimą, parengtą pagal atskirų savivaldybių mokyklų pateiktus duomenis, dokumentai, pagrindžiantys Andalūzijos tikslinės 50 000−75 000 moksleivių grupės įvertinimą, nebuvo pateikti. |
| --- | --- |

30.

Skirtingi buvo ir regionų gebėjimai kiekybiškai įvertinti poreikius. Antai nors Katalonijos regionas Ispanijoje turėjo detalų APŠS lygio įvertinimą, parengtą pagal atskirų savivaldybių mokyklų pateiktus duomenis, dokumentai, pagrindžiantys Andalūzijos tikslinės 50 000−75 000 moksleivių grupės įvertinimą, nebuvo pateikti.

| 31. | Turimi statistiniai duomenys ne visada buvo panaudoti priimant sprendimus strategijos ir veiksmų priėmimo lygmenimis. Nepaisant to, kad Prancūzijoje ir Portugalijoje būta statistinių duomenų nacionaliniu ir regionų („akademijų“) lygmenimis, nei Portugalijos valdančioji institucija PRODEP III, nei dauguma Prancūzijos „akademijų“ nepanaudojo šių duomenų APŠS veiksmams valdyti. Tačiau viename Prancūzijos regione (Lotaringijoje), penkiamečiame veiksmų plane detaliai atsispindėjo realios problemos bei būtinos jų sprendimo priemonės. Nepaisant to, kad statistiniai duomenys yra svarbus veiksnys nustatant labiausiai paramos stokojančias vietoves, daugumai ESF su valstybėmis narėmis bendrai finansuojamų priemonių buvo būdinga tai, kad jose neatsižvelgta į privalomo mokyklinio amžiaus jaunuolius. |
| --- | --- |

31.

Turimi statistiniai duomenys ne visada buvo panaudoti priimant sprendimus strategijos ir veiksmų priėmimo lygmenimis. Nepaisant to, kad Prancūzijoje ir Portugalijoje būta statistinių duomenų nacionaliniu ir regionų („akademijų“) lygmenimis, nei Portugalijos valdančioji institucija PRODEP III, nei dauguma Prancūzijos „akademijų“ nepanaudojo šių duomenų APŠS veiksmams valdyti. Tačiau viename Prancūzijos regione (Lotaringijoje), penkiamečiame veiksmų plane detaliai atsispindėjo realios problemos bei būtinos jų sprendimo priemonės. Nepaisant to, kad statistiniai duomenys yra svarbus veiksnys nustatant labiausiai paramos stokojančias vietoves, daugumai ESF su valstybėmis narėmis bendrai finansuojamų priemonių buvo būdinga tai, kad jose neatsižvelgta į privalomo mokyklinio amžiaus jaunuolius.

| 32. | Trijose iš šešių valstybių narių (23), teisės aktai leido taikyti bendrai finansuojamus veiksmus tik vyresniems nei privalomo mokyklinio amžiaus (t. y. 15–16 m.) ar peržengusiems išsilavinimo lygį moksleiviams, neįvertinant potencialiai pažeidžiamos grupės, kuri nepatenka į šią kategoriją. Toks apribojimas atsirado todėl, kad veikla, nukreipta į jaunesnio amžiaus moksleivius, yra laikoma išskirtine nacionalinių švietimo institucijų kompetencija. Antai Jungtinėje Karalystėje 2004 m. iš dalies pakeitus veiklos programą, APŠS tikslinė grupė, kuri apėmė 13–17 metų jaunuolius, buvo susiaurinta iki 16–18 metų jaunuolių, nelankančių švietimo įstaigos ar mokymo kursų ir nedirbančių, (NEETs – not in education, training or employment). Kita vertus Prancūzijoje, kur įstatymai nustato minimalų 16 metų amžių dalyvaujantiems socialinio integravimo programoje (MGI), kai kuriais atvejais į programą buvo įtraukti jaunesni nei 16 metų jaunuoliai. |
| --- | --- |

32.

Trijose iš šešių valstybių narių (23), teisės aktai leido taikyti bendrai finansuojamus veiksmus tik vyresniems nei privalomo mokyklinio amžiaus (t. y. 15–16 m.) ar peržengusiems išsilavinimo lygį moksleiviams, neįvertinant potencialiai pažeidžiamos grupės, kuri nepatenka į šią kategoriją. Toks apribojimas atsirado todėl, kad veikla, nukreipta į jaunesnio amžiaus moksleivius, yra laikoma išskirtine nacionalinių švietimo institucijų kompetencija. Antai Jungtinėje Karalystėje 2004 m. iš dalies pakeitus veiklos programą, APŠS tikslinė grupė, kuri apėmė 13–17 metų jaunuolius, buvo susiaurinta iki 16–18 metų jaunuolių, nelankančių švietimo įstaigos ar mokymo kursų ir nedirbančių, (NEETs – not in education, training or employment). Kita vertus Prancūzijoje, kur įstatymai nustato minimalų 16 metų amžių dalyvaujantiems socialinio integravimo programoje (MGI), kai kuriais atvejais į programą buvo įtraukti jaunesni nei 16 metų jaunuoliai.

| 33. | Nors prevencinių ESF veiksmų, taikant juos tik vyresniems nei privalomojo mokyklinio amžiaus jaunuoliams, apribojimą ir galima pateisinti tuo, kad pastarieji dažniau palieka mokyklą, tyrimai rodo, kad APŠS sąlygojantys priežastiniai veiksniai (kaip antai pravaikštos, nepažangumo ir elgesio problemos) pasireiškia daug anksčiau nei šitame amžiuje ir kad norint reikšmingai ir stabiliai sumažinti APŠS lygį, jaunuoliams, dar neišaugusiems iš privalomojo mokyklinio amžiaus, būtina skirti tokį patį dėmesį (24). |
| --- | --- |

33.

Nors prevencinių ESF veiksmų, taikant juos tik vyresniems nei privalomojo mokyklinio amžiaus jaunuoliams, apribojimą ir galima pateisinti tuo, kad pastarieji dažniau palieka mokyklą, tyrimai rodo, kad APŠS sąlygojantys priežastiniai veiksniai (kaip antai pravaikštos, nepažangumo ir elgesio problemos) pasireiškia daug anksčiau nei šitame amžiuje ir kad norint reikšmingai ir stabiliai sumažinti APŠS lygį, jaunuoliams, dar neišaugusiems iš privalomojo mokyklinio amžiaus, būtina skirti tokį patį dėmesį (24).

| 34. | Nors Lisabonos strategija paragino valstybes nares iki 2010 m. perpus sumažinti APŠS lygį, šis sumažinimo kriterijus nebuvo pagrįstas jokiais empiriniais tyrimais. Dviejose iš šešių tikrintų valstybių narių (25), nacionalinės institucijos iki 2003 m. nebuvo nustačiusios jokių konkrečių metinių ar kitokių APŠS lygio sumažinimo tikslų. Be to, kai buvo nustatyti nacionaliniai ar regioniniai APŠS lygio sumažinimo tikslai, nebuvo pateikta jokių objektyvių šiuos tikslus pagrindžiančių įrodymų (26). Pavyzdžiui, Anglijoje planuojamas nelankančių mokyklos ar mokymo kursų ir nedirbančių 16–18 metų amžiaus jaunuolių (tai sudaro mažesnę tikslinę grupę, nei pagal Eurostato apibrėžtį) skaičiaus sumažinimas 2 % iki 2010 m., sudarys tik labai nežymų 18 % APŠS lygio (2003 m.) sumažėjimą. Taigi sunku būtų tikėtis, kad bus pasiektas Lisabonos darbotvarkės tikslas iki 2010 m. perpus sumažinti APŠS lygį. |
| --- | --- |

34.

Nors Lisabonos strategija paragino valstybes nares iki 2010 m. perpus sumažinti APŠS lygį, šis sumažinimo kriterijus nebuvo pagrįstas jokiais empiriniais tyrimais. Dviejose iš šešių tikrintų valstybių narių (25), nacionalinės institucijos iki 2003 m. nebuvo nustačiusios jokių konkrečių metinių ar kitokių APŠS lygio sumažinimo tikslų. Be to, kai buvo nustatyti nacionaliniai ar regioniniai APŠS lygio sumažinimo tikslai, nebuvo pateikta jokių objektyvių šiuos tikslus pagrindžiančių įrodymų (26). Pavyzdžiui, Anglijoje planuojamas nelankančių mokyklos ar mokymo kursų ir nedirbančių 16–18 metų amžiaus jaunuolių (tai sudaro mažesnę tikslinę grupę, nei pagal Eurostato apibrėžtį) skaičiaus sumažinimas 2 % iki 2010 m., sudarys tik labai nežymų 18 % APŠS lygio (2003 m.) sumažėjimą. Taigi sunku būtų tikėtis, kad bus pasiektas Lisabonos darbotvarkės tikslas iki 2010 m. perpus sumažinti APŠS lygį.

Ar ištekliai buvo paskirti labiausiai stokojantiems?

| 35. | Prancūzijoje nebuvo pateikta jokios informacijos apie principus, kuriais remtasi, skirstant regionams bei jų viduje ESF finansavimą, skirtą kovos su APŠS veiksmams, ir jokių šioje srityje skiriamos ESF paramos lygį pagrindžiančių dokumentų. Taip pat nebuvo aiškios ir sistemingos sąsajos tarp labiausiai paramos stokojančių vietovių ir moksleivių, regionų lygmeniu įtrauktų į APŠS programas, skaičiaus. Taip pat ir Ispanijoje (Andalūzijoje) finansavimo paskirstymą ministerijoms, savivaldybėms ir nepelno organizacijoms pagrindžiantys įrodymai buvo pateikti tik nedidelės dalies vienos iš dviejų priemonės dalių atžvilgiu. Jungtinėje Karalystėje APŠS paramą pagal ESF su valstybe nare bendrai finansuojamą priemonę gavo tik viena tikslinė socialinės įtraukties grupė, todėl finansavimas regionams buvo skiriamas ne pagal APŠS paplitimo regione lygį, bet remiantis bendrais socialiniais-ekonominiais kriterijais (daugiausia jaunimo bedarbyste ir žemu išsilavinimo lygiu), kuriuos Europos Komisija naudoja skirdama valstybėms narėms 3 tikslo finansavimą. Tačiau vietos lygmeniu, paramos skirstymo geografinėse vietovėse prioritetai buvo nustatyti remiantis išsilavinimo lygių ir socialinės atskirties lygių palyginimu. Airijos Mokslo baigimo programos atveju finansavimas buvo skiriamas remiantis apskaičiuotų išlaidų pasiūlymais, susijusiais su poreikiais, grindžiamais APŠS lygiu, užregistruotu kiekvienoje mokyklų grupėje. |
| --- | --- |

35.

Prancūzijoje nebuvo pateikta jokios informacijos apie principus, kuriais remtasi, skirstant regionams bei jų viduje ESF finansavimą, skirtą kovos su APŠS veiksmams, ir jokių šioje srityje skiriamos ESF paramos lygį pagrindžiančių dokumentų. Taip pat nebuvo aiškios ir sistemingos sąsajos tarp labiausiai paramos stokojančių vietovių ir moksleivių, regionų lygmeniu įtrauktų į APŠS programas, skaičiaus. Taip pat ir Ispanijoje (Andalūzijoje) finansavimo paskirstymą ministerijoms, savivaldybėms ir nepelno organizacijoms pagrindžiantys įrodymai buvo pateikti tik nedidelės dalies vienos iš dviejų priemonės dalių atžvilgiu. Jungtinėje Karalystėje APŠS paramą pagal ESF su valstybe nare bendrai finansuojamą priemonę gavo tik viena tikslinė socialinės įtraukties grupė, todėl finansavimas regionams buvo skiriamas ne pagal APŠS paplitimo regione lygį, bet remiantis bendrais socialiniais-ekonominiais kriterijais (daugiausia jaunimo bedarbyste ir žemu išsilavinimo lygiu), kuriuos Europos Komisija naudoja skirdama valstybėms narėms 3 tikslo finansavimą. Tačiau vietos lygmeniu, paramos skirstymo geografinėse vietovėse prioritetai buvo nustatyti remiantis išsilavinimo lygių ir socialinės atskirties lygių palyginimu. Airijos Mokslo baigimo programos atveju finansavimas buvo skiriamas remiantis apskaičiuotų išlaidų pasiūlymais, susijusiais su poreikiais, grindžiamais APŠS lygiu, užregistruotu kiekvienoje mokyklų grupėje.

| 36. | Tokiu būdu dauguma tikrintų atvejų buvo prarasta galimybė, pasinaudojant turimais duomenimis, tiksliai nustatyti „rizikos“ grupę ir tokiu būdu patobulinti veiksmų rengimą, programavimą ir įgyvendinimą, siekiant didesnio naudojamų išteklių veiksmingumo ir efektyvumo. |
| --- | --- |

36.

Tokiu būdu dauguma tikrintų atvejų buvo prarasta galimybė, pasinaudojant turimais duomenimis, tiksliai nustatyti „rizikos“ grupę ir tokiu būdu patobulinti veiksmų rengimą, programavimą ir įgyvendinimą, siekiant didesnio naudojamų išteklių veiksmingumo ir efektyvumo.

Ar projektų valdymas leido optimizuoti finansavimo rezultatus?

| 37. | Įgyvendinant Airijos mokslo baigimo programą (žr. 2 priedą – Airija), kuri buvo sudaryta iš glaustų vykdytinų projektinių dalių, kai kurių šių dalių buvo atsisakyta arba jos buvo pakeistos be tinkamų, t. y. Programų priežiūros komiteto lygiu priimtų sprendimų arba tinkamai neįvertinus bendro šių pakeitimų poveikio vykdomam veiksmui. Tačiau šios programos ir taip pat vieno tikrinto britų projekto (27) atvejais vietos mokyklų ar koledžų grupės, dirbančios pagal rašytinius susitarimus ir turinčios koordinatorių, sukūrimas yra novatoriška ir vertinga praktika, teigiamai prisidedanti prie veiksmingo projektų ir programų administravimo. |
| --- | --- |

37.

Įgyvendinant Airijos mokslo baigimo programą (žr. 2 priedą – Airija), kuri buvo sudaryta iš glaustų vykdytinų projektinių dalių, kai kurių šių dalių buvo atsisakyta arba jos buvo pakeistos be tinkamų, t. y. Programų priežiūros komiteto lygiu priimtų sprendimų arba tinkamai neįvertinus bendro šių pakeitimų poveikio vykdomam veiksmui. Tačiau šios programos ir taip pat vieno tikrinto britų projekto (27) atvejais vietos mokyklų ar koledžų grupės, dirbančios pagal rašytinius susitarimus ir turinčios koordinatorių, sukūrimas yra novatoriška ir vertinga praktika, teigiamai prisidedanti prie veiksmingo projektų ir programų administravimo.

| 38. | Trūkumų buvo aptikta ir projektų atrankos procedūrose. Prancūzijoje, vykdant šią atranką, nebuvo atsižvelgta į mokslo nutraukimo lygį, o pagal „MGI“ programą kai kurios mokyklos buvo parinktos be pakankamo pagrindimo. Jungtinėje Karalystėje trijų iš aštuonių tikrintų projektų atveju nebuvo pateikta įrodymų, kad buvo imtasi tolesnių veiksmų, stengiantis atsakyti į projektų vertintojų klausimus ir spręsti problemas, susijusias su jų išreikštu nuogąstavimu dėl projektų paraiškų. Tokie trūkumai yra ypač rimti, todėl, kad vykdant atranką konkurencija buvo labai nedidelė − du iš šių trijų minėtų projektų buvo vieninteliai reikalavimus atitinkantys pasiūlymai APŠS lygio sumažinimo veiklos srityje. |
| --- | --- |

38.

Trūkumų buvo aptikta ir projektų atrankos procedūrose. Prancūzijoje, vykdant šią atranką, nebuvo atsižvelgta į mokslo nutraukimo lygį, o pagal „MGI“ programą kai kurios mokyklos buvo parinktos be pakankamo pagrindimo. Jungtinėje Karalystėje trijų iš aštuonių tikrintų projektų atveju nebuvo pateikta įrodymų, kad buvo imtasi tolesnių veiksmų, stengiantis atsakyti į projektų vertintojų klausimus ir spręsti problemas, susijusias su jų išreikštu nuogąstavimu dėl projektų paraiškų. Tokie trūkumai yra ypač rimti, todėl, kad vykdant atranką konkurencija buvo labai nedidelė − du iš šių trijų minėtų projektų buvo vieninteliai reikalavimus atitinkantys pasiūlymai APŠS lygio sumažinimo veiklos srityje.

| 39. | Taip pat dviejose valstybėse narėse buvo konstatuoti ESF veiksmų įgyvendinimo vėlavimai, kartais trukę dvejus metus. Jų priežastis buvo užtrukusios diskusijos su Europos Komisija dėl kai kurių išlaidų tinkamumo apmokėti bei dėl nacionalinių reguliavimo ir finansavimo mechanizmų įvedimo Prancūzijos atveju. Jungtinės Karalystės atveju, vėlavimų priežastis buvo naudos gavėjų abejonės dėl to, kokiam veiksmui reikėtų priskirti tikslines grupes. Dėl šių vėlavimų APŠS problemos sprendimo projektai buvo pradėti pavėluotai. |
| --- | --- |

39.

Taip pat dviejose valstybėse narėse buvo konstatuoti ESF veiksmų įgyvendinimo vėlavimai, kartais trukę dvejus metus. Jų priežastis buvo užtrukusios diskusijos su Europos Komisija dėl kai kurių išlaidų tinkamumo apmokėti bei dėl nacionalinių reguliavimo ir finansavimo mechanizmų įvedimo Prancūzijos atveju. Jungtinės Karalystės atveju, vėlavimų priežastis buvo naudos gavėjų abejonės dėl to, kokiam veiksmui reikėtų priskirti tikslines grupes. Dėl šių vėlavimų APŠS problemos sprendimo projektai buvo pradėti pavėluotai.

Poreikis geriau atrinkti konkrečius naudos gavėjus

| 40. | Programų, pagal kurias moksleiviams buvo organizuojami specialūs kursai (28), atranka paprastai buvo grindžiama moksleivių akademinių žinių lygiu. Kitų, iš įvairaus pobūdžio bendrai finansuojamų veiklų susidedančių veiksmų atveju dalyvių atranka buvo grindžiama tikimybe, kad jie paliks mokyklą. Šie įvertinimai paprastai būdavo atliekami vietos administracijos ar mokyklos lygiu, kaip antai Prancūzijoje, kur mokyklos atrinkdavo moksleivius pokalbio procedūros keliu. Dauguma atvejų (29), rizikos įvertinimo ir moksleivių priėmimo kriterijai − kai šie kriterijai apskritai galėjo būti išnagrinėti − nebuvo objektyviai ir skaidriai pagrįsti. |
| --- | --- |

40.

Programų, pagal kurias moksleiviams buvo organizuojami specialūs kursai (28), atranka paprastai buvo grindžiama moksleivių akademinių žinių lygiu. Kitų, iš įvairaus pobūdžio bendrai finansuojamų veiklų susidedančių veiksmų atveju dalyvių atranka buvo grindžiama tikimybe, kad jie paliks mokyklą. Šie įvertinimai paprastai būdavo atliekami vietos administracijos ar mokyklos lygiu, kaip antai Prancūzijoje, kur mokyklos atrinkdavo moksleivius pokalbio procedūros keliu. Dauguma atvejų (29), rizikos įvertinimo ir moksleivių priėmimo kriterijai − kai šie kriterijai apskritai galėjo būti išnagrinėti − nebuvo objektyviai ir skaidriai pagrįsti.

| 41. | Nyderlanduose taisyklės reikalavo, kad mokyklų vadovai didžiausią dėmesį skirtų „labiau rizikuojantiems“ anksti mokyklas palikti jaunuoliams, tačiau iš tikrųjų moksleiviai, atitinkantys minimalius reikalavimus, buvo atrinkti neskirstant jų pagal prioritetus. Be to, moksleivių bylų kokybė ir jose esanti informacija taip pat buvo gana nevienoda, o kartais nepakankama. |
| --- | --- |

41.

Nyderlanduose taisyklės reikalavo, kad mokyklų vadovai didžiausią dėmesį skirtų „labiau rizikuojantiems“ anksti mokyklas palikti jaunuoliams, tačiau iš tikrųjų moksleiviai, atitinkantys minimalius reikalavimus, buvo atrinkti neskirstant jų pagal prioritetus. Be to, moksleivių bylų kokybė ir jose esanti informacija taip pat buvo gana nevienoda, o kartais nepakankama.

Nepakankamos valdymo informacijos sistemos ir ribotas keitimasis informacija

| 42. | Nustatyta, kad apskritai valdymo informacijos sistemos, teikiančios duomenis apie pažangą buvo nepakankamos, tačiau atitiko siekiamus tikslus. Tačiau Prancūzijoje, išskyrus projektų įvertinimo ir atrankos sritį, APŠS veiksmų sistemoje atskleista daug rimtų trūkumų, dėl kurių ji negalėjo teikti teisingos valdymo informacijos apie veiksmų įgyvendinimą. Pirmiausia, valdymo institucija negalėjo tiksliai nustatyti APŠS finansavimo sumos pagal gavėjus dėl dubliavimo bei netvarkingų, ir (arba) nepalyginamų duomenų. Kita vertus, buvo neįmanoma nustatyti tikrąjį į APŠS projektus priimtų moksleivių skaičių visoje šalyje bei gauti duomenų apie atitinkamas išlaidas. Atlikus auditą, valdymo institucija pranešė (30), kad bus sukurta nauja informacinė sistema, kuri bus pritaikyta kito, 2007–2013 metų programavimo laikotarpio reikmėms. |
| --- | --- |

42.

Nustatyta, kad apskritai valdymo informacijos sistemos, teikiančios duomenis apie pažangą buvo nepakankamos, tačiau atitiko siekiamus tikslus. Tačiau Prancūzijoje, išskyrus projektų įvertinimo ir atrankos sritį, APŠS veiksmų sistemoje atskleista daug rimtų trūkumų, dėl kurių ji negalėjo teikti teisingos valdymo informacijos apie veiksmų įgyvendinimą. Pirmiausia, valdymo institucija negalėjo tiksliai nustatyti APŠS finansavimo sumos pagal gavėjus dėl dubliavimo bei netvarkingų, ir (arba) nepalyginamų duomenų. Kita vertus, buvo neįmanoma nustatyti tikrąjį į APŠS projektus priimtų moksleivių skaičių visoje šalyje bei gauti duomenų apie atitinkamas išlaidas. Atlikus auditą, valdymo institucija pranešė (30), kad bus sukurta nauja informacinė sistema, kuri bus pritaikyta kito, 2007–2013 metų programavimo laikotarpio reikmėms.

| 43. | Airijos ir Jungtinės Karalystės atveju keitimasis asmeninio pobūdžio informacija tarp pradinio ir vidurinio lygio mokyklų ir švietimo institucijų dėl asmens duomenų apsaugos sumetimų tapo rimta kliūtimi įvertinant moksleivių poreikius. Antai kai kurios mokyklos nežinojo, koks yra atrenkamų moksleivių „rizikos“ profilis, tuo tarpu kai ši informacija galėjo palengvinti jų integravimą į švietimo sistemą. Jungtinėje Karalystėje buvo nustatytas nepakankamas keitimasis informacija vietos lygiu. Pagal nacionalinius teisės aktus (31) turėjo būti sudarytos bendradarbiavimo tarp įvairių vietos finansuojančių įstaigų taisyklės, tačiau pasirodė, kad susitarimai dėl keitimosi informacija nebuvo sudaryti arba nebuvo tinkamai taikomi. Todėl už švietimą atsakingos institucijos, kurios nustatė APŠS veiksmų strategiją ir patvirtino finansavimą, negalėjo gauti vietose renkamos detalios statistinės informacijos apie APŠS. |
| --- | --- |

43.

Airijos ir Jungtinės Karalystės atveju keitimasis asmeninio pobūdžio informacija tarp pradinio ir vidurinio lygio mokyklų ir švietimo institucijų dėl asmens duomenų apsaugos sumetimų tapo rimta kliūtimi įvertinant moksleivių poreikius. Antai kai kurios mokyklos nežinojo, koks yra atrenkamų moksleivių „rizikos“ profilis, tuo tarpu kai ši informacija galėjo palengvinti jų integravimą į švietimo sistemą. Jungtinėje Karalystėje buvo nustatytas nepakankamas keitimasis informacija vietos lygiu. Pagal nacionalinius teisės aktus (31) turėjo būti sudarytos bendradarbiavimo tarp įvairių vietos finansuojančių įstaigų taisyklės, tačiau pasirodė, kad susitarimai dėl keitimosi informacija nebuvo sudaryti arba nebuvo tinkamai taikomi. Todėl už švietimą atsakingos institucijos, kurios nustatė APŠS veiksmų strategiją ir patvirtino finansavimą, negalėjo gauti vietose renkamos detalios statistinės informacijos apie APŠS.

Ar buvo vykdoma tinkama priežiūra ir atliekamas vertinimas?

| 44. | Už patikimą bendrai finansuojamos veiklos finansų valdymą atsako kiekvienos VP valdymo institucija. Taigi valdymo institucijos, atlikdamos vertinimus, organizuodamos priežiūros vizitus bei remdamosi įgyvendinančių įstaigų ataskaitomis, turėtų atlikti strategijų veiksmingumo, veiksmų atitikties patikimo finansų valdymo praktikai bei rezultatų svarbos įvertinimą. |
| --- | --- |

44.

Už patikimą bendrai finansuojamos veiklos finansų valdymą atsako kiekvienos VP valdymo institucija. Taigi valdymo institucijos, atlikdamos vertinimus, organizuodamos priežiūros vizitus bei remdamosi įgyvendinančių įstaigų ataskaitomis, turėtų atlikti strategijų veiksmingumo, veiksmų atitikties patikimo finansų valdymo praktikai bei rezultatų svarbos įvertinimą.

| 45. | Apskritai, kad įsitikintų ar pasiekta užsibrėžtų tikslų, įgyvendinančios įstaigos vykdė tam tikro lygio projektų priežiūrą. Tačiau Airijoje iškilo koordinavimo ir tyrimų duomenų sklaidos sunkumų – dėl nepakankamo keitimosi informacija tarp skirtingų įgyvendinančios įstaigos (Department of Education and Science) padalinių, abu padaliniai užsakė kartojančius vienas kitą tyrimo darbus kitai šaliai to nežinant. Be to, ta pati įstaiga užsakė tyrimo darbus APŠS rizikos įvertinimo norminimo srityje, tačiau šios iniciatyvos nauda buvo ribota, kadangi su rezultatais nebuvo tinkamai supažindintos mokyklos ir todėl jie neturėjo įtakos moksleivių diagnozės ir atrankos procedūroms. Taip pat ir Nyderlanduose nustatyta nepatenkinama padėtis, kai atskiros mokyklos APŠS srityje užsakė ir finansavo panašius tyrimo ir vystymo projektus. |
| --- | --- |

45.

Apskritai, kad įsitikintų ar pasiekta užsibrėžtų tikslų, įgyvendinančios įstaigos vykdė tam tikro lygio projektų priežiūrą. Tačiau Airijoje iškilo koordinavimo ir tyrimų duomenų sklaidos sunkumų – dėl nepakankamo keitimosi informacija tarp skirtingų įgyvendinančios įstaigos (Department of Education and Science) padalinių, abu padaliniai užsakė kartojančius vienas kitą tyrimo darbus kitai šaliai to nežinant. Be to, ta pati įstaiga užsakė tyrimo darbus APŠS rizikos įvertinimo norminimo srityje, tačiau šios iniciatyvos nauda buvo ribota, kadangi su rezultatais nebuvo tinkamai supažindintos mokyklos ir todėl jie neturėjo įtakos moksleivių diagnozės ir atrankos procedūroms. Taip pat ir Nyderlanduose nustatyta nepatenkinama padėtis, kai atskiros mokyklos APŠS srityje užsakė ir finansavo panašius tyrimo ir vystymo projektus.

| 46. | Vertinant ESF su valstybėmis narėmis bendrai finansuojamų programų ir veiksmų poveikį APŠS lygiui, pagrindinis iššūkis, su kuriuo susidūrė valstybių narių institucijos, yra sunkumas įvertinti, koki poveikį daro nacionalinės ir vietinės švietimo iniciatyvos bei tokie išoriniai veiksniai, kaip užimtumo lygis ir socialinės sąlygos. Pavyzdžiui, Jungtinėje Karalystėje taikytos priemonės atveju, nacionalinės institucijos ESF paramos panaudojimo nelaikė labai svarbiu lyginant su nacionaliniu lygiu finansuojamais veiksmais, tuo tarpu Nyderlanduose didelė mokyklų įgyvendinamų projektų dalis apėmė veiksmus, kuriems ESF bendrasis finansavimas nebuvo skirtas, dėl ko praktiškai buvo neįmanoma įvertinti Bendrijos pridėtinę vertę. |
| --- | --- |

46.

Vertinant ESF su valstybėmis narėmis bendrai finansuojamų programų ir veiksmų poveikį APŠS lygiui, pagrindinis iššūkis, su kuriuo susidūrė valstybių narių institucijos, yra sunkumas įvertinti, koki poveikį daro nacionalinės ir vietinės švietimo iniciatyvos bei tokie išoriniai veiksniai, kaip užimtumo lygis ir socialinės sąlygos. Pavyzdžiui, Jungtinėje Karalystėje taikytos priemonės atveju, nacionalinės institucijos ESF paramos panaudojimo nelaikė labai svarbiu lyginant su nacionaliniu lygiu finansuojamais veiksmais, tuo tarpu Nyderlanduose didelė mokyklų įgyvendinamų projektų dalis apėmė veiksmus, kuriems ESF bendrasis finansavimas nebuvo skirtas, dėl ko praktiškai buvo neįmanoma įvertinti Bendrijos pridėtinę vertę.

| 47. | Apskritai (32), kadangi nebuvo numatyta jokių specialių APŠS poveikio rodiklių, tarpiniuose VP įvertinimuose buvo mažai kiekybinių, su APŠS susijusios bendrai finansuojamos veiklos poveikio įrodymų. Tad be šių rodiklių buvo neįmanoma nustatyti, ar buvo pasirinkta optimaliausia ir veiksmingiausia kovos su APŠS veiksmų kryptis ir strategija. Pavyzdžiui, įgyvendinant priemonę Jungtinėje Karalystėje, dėl to, kad į šią daug tikslų ir tikslinių grupių apimančią priemonę buvo įtraukta APŠS tikslinė grupė, nė kiek netapo lengviau rinkti kovos su APŠS veiksmų priežiūros duomenis ir atlikti jų vertinimą. Dėl šios priežasties tik nacionalinės institucijos galėjo pateikti bendrai finansuojamos veiklos projektų analizę (ir tai tik nedidelės dalies uždarų, 13–17 metų jaunuolių pasitraukimo rizikos grupei skirtų projektų, kuriuos paprastai tiesiogiai, be tarpininkų finansavo regionų administracijos). |
| --- | --- |

47.

Apskritai (32), kadangi nebuvo numatyta jokių specialių APŠS poveikio rodiklių, tarpiniuose VP įvertinimuose buvo mažai kiekybinių, su APŠS susijusios bendrai finansuojamos veiklos poveikio įrodymų. Tad be šių rodiklių buvo neįmanoma nustatyti, ar buvo pasirinkta optimaliausia ir veiksmingiausia kovos su APŠS veiksmų kryptis ir strategija. Pavyzdžiui, įgyvendinant priemonę Jungtinėje Karalystėje, dėl to, kad į šią daug tikslų ir tikslinių grupių apimančią priemonę buvo įtraukta APŠS tikslinė grupė, nė kiek netapo lengviau rinkti kovos su APŠS veiksmų priežiūros duomenis ir atlikti jų vertinimą. Dėl šios priežasties tik nacionalinės institucijos galėjo pateikti bendrai finansuojamos veiklos projektų analizę (ir tai tik nedidelės dalies uždarų, 13–17 metų jaunuolių pasitraukimo rizikos grupei skirtų projektų, kuriuos paprastai tiesiogiai, be tarpininkų finansavo regionų administracijos).

| 48. | Airija ir Portugalija, siekdamos ištirti, kaip įgyvendinami jų kovos su APŠS veiksmai, užsakė specialius įvertinimus. Tokia iniciatyva, be abejo, naudinga. Deja, abiem šiais atvejais, nors rekomendacijų pagrindu ir buvo padaryta pakeitimų, tai, kad nacionalinės institucijos neatliko jokios išsamios išvadų ir rekomendacijų analizės, reiškia, kad Audito Rūmai negalėjo įvertinti šių pakeitimų tinkamumo. |
| --- | --- |

48.

Airija ir Portugalija, siekdamos ištirti, kaip įgyvendinami jų kovos su APŠS veiksmai, užsakė specialius įvertinimus. Tokia iniciatyva, be abejo, naudinga. Deja, abiem šiais atvejais, nors rekomendacijų pagrindu ir buvo padaryta pakeitimų, tai, kad nacionalinės institucijos neatliko jokios išsamios išvadų ir rekomendacijų analizės, reiškia, kad Audito Rūmai negalėjo įvertinti šių pakeitimų tinkamumo.

| 49. | Šie trūkumai sumenkina pridėtinę vertę, kuri galėjo būti sukurta tinkamai atlikus įvertinimą ir kuri galėtų palengvinti valdymo sprendimų priėmimą. Airijoje, vis dėlto, buvo įvesta viena naudinga vertinimo naujovė: reikalavimas, kad projektai patys numatytų savo veiklos įvertinimą ir įvertinimą, apimantį tiek lankomumo pagerėjimo statistiką, tiek projekto vykdymo metu pastebėtą kokybinį poveikį. Panašiai ir Jungtinėje Karalystėje, ne tik buvo reikalaujama atlikti kiekvieno projekto galutinį įvertinimą, bet ir vieno projekto (33) atveju buvo surinkti pagrindiniai duomenys apie dalyvius, sudarant galimybę įvertinti jų poreikius ir tolesnę pažangą. |
| --- | --- |

49.

Šie trūkumai sumenkina pridėtinę vertę, kuri galėjo būti sukurta tinkamai atlikus įvertinimą ir kuri galėtų palengvinti valdymo sprendimų priėmimą. Airijoje, vis dėlto, buvo įvesta viena naudinga vertinimo naujovė: reikalavimas, kad projektai patys numatytų savo veiklos įvertinimą ir įvertinimą, apimantį tiek lankomumo pagerėjimo statistiką, tiek projekto vykdymo metu pastebėtą kokybinį poveikį. Panašiai ir Jungtinėje Karalystėje, ne tik buvo reikalaujama atlikti kiekvieno projekto galutinį įvertinimą, bet ir vieno projekto (33) atveju buvo surinkti pagrindiniai duomenys apie dalyvius, sudarant galimybę įvertinti jų poreikius ir tolesnę pažangą.

| 50. | Iš esmės, šių Bendrijos remiamų priemonių pridėtinę vertę be finansavimo pirmiausia sudaro jų gebėjimas, vadovaujantis struktūrinių fondų partnerystės principu, sutelkti vietinius veikėjus ir tenkinti konkrečias bendruomenių reikmes. Pavyzdžiui, Nyderlanduose ir Airijoje ESF bendrai finansuojamų projektų srityje, skatinant bendravimą ir koordinavimą tarp mokyklų ir kitų vietos veikėjų, buvo steigiamos mokyklų draugijos, laikinosios asociacijos, susitikimų punktai ir kuriamos interneto svetainės. Kita vertus, tokios priemonės gali suteikti veikimo kryptį ir leidžia nustatyti prioritetus siekiant bendrų ES politikos tikslų, tarp jų iki 2010 metų perpus sumažinti APŠS lygį. Pagaliau jos padeda visoje Europos Sąjungoje stiprinti suvokimą, kad ankstyvas jaunuolių pasitraukimas iš švietimo sistemos veikia visą ekonomiką. |
| --- | --- |

50.

Iš esmės, šių Bendrijos remiamų priemonių pridėtinę vertę be finansavimo pirmiausia sudaro jų gebėjimas, vadovaujantis struktūrinių fondų partnerystės principu, sutelkti vietinius veikėjus ir tenkinti konkrečias bendruomenių reikmes. Pavyzdžiui, Nyderlanduose ir Airijoje ESF bendrai finansuojamų projektų srityje, skatinant bendravimą ir koordinavimą tarp mokyklų ir kitų vietos veikėjų, buvo steigiamos mokyklų draugijos, laikinosios asociacijos, susitikimų punktai ir kuriamos interneto svetainės. Kita vertus, tokios priemonės gali suteikti veikimo kryptį ir leidžia nustatyti prioritetus siekiant bendrų ES politikos tikslų, tarp jų iki 2010 metų perpus sumažinti APŠS lygį. Pagaliau jos padeda visoje Europos Sąjungoje stiprinti suvokimą, kad ankstyvas jaunuolių pasitraukimas iš švietimo sistemos veikia visą ekonomiką.

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

| 51. | Pagal audito iškeltus klausimus Audito Rūmai padarė šias išvadas ir teikia tokias rekomendacijas. |
| --- | --- |

51.

Pagal audito iškeltus klausimus Audito Rūmai padarė šias išvadas ir teikia tokias rekomendacijas.

a)   Ar Komisija įvykdė savo vadovavimo užduotį, užtikrindama patikimą ESF finansų valdymą šioje srityje?

| 52. | Kad atliktų savo vadovavimo funkciją, Komisija, geriau panaudodama turimą informaciją arba organizuodama papildomą priežiūros veiklą, turi gauti pagrįstą patikinimą, kad valstybėse narėse praktikoje įgyvendintas patikimas finansų valdymas. Kovos su APŠS priemonių srityje tai nebuvo tinkamai įrodyta. (žr. 13–17 dalis).

  Komisija, prireikus, turėtų parengti rekomendacijas valstybėms narėms, užtikrinančias rezultatyvų, efektyvų ir ekonomišką Bendrijos lėšų panaudojimą.Komisija turėtų patikrinti ar valstybių narių valdymo sistemos atitinka Bendrijos teisės aktus bei ekonomiškumo, efektyvumo ir rezultatyvumo principus. |
| --- | --- |

52.

Kad atliktų savo vadovavimo funkciją, Komisija, geriau panaudodama turimą informaciją arba organizuodama papildomą priežiūros veiklą, turi gauti pagrįstą patikinimą, kad valstybėse narėse praktikoje įgyvendintas patikimas finansų valdymas. Kovos su APŠS priemonių srityje tai nebuvo tinkamai įrodyta. (žr. 13–17 dalis).

Komisija, prireikus, turėtų parengti rekomendacijas valstybėms narėms, užtikrinančias rezultatyvų, efektyvų ir ekonomišką Bendrijos lėšų panaudojimą.Komisija turėtų patikrinti ar valstybių narių valdymo sistemos atitinka Bendrijos teisės aktus bei ekonomiškumo, efektyvumo ir rezultatyvumo principus.

| 53. | Audito Rūmams atliekant valdymo procesų auditą, susijusį su kovai su APŠS skirtų veiksmų atranka ir įgyvendinimu valstybėse narėse, išnagrinėtos valdymo procedūros ir išryškinti stiprybės ir trūkumai, turintys įtakos vertei, gaunamai naudojant Bendrijos lėšas. Toliau pateikiamos įrodytos pastabos, atsakant į šiuos pateiktus audito klausimus. |
| --- | --- |

53.

Audito Rūmams atliekant valdymo procesų auditą, susijusį su kovai su APŠS skirtų veiksmų atranka ir įgyvendinimu valstybėse narėse, išnagrinėtos valdymo procedūros ir išryškinti stiprybės ir trūkumai, turintys įtakos vertei, gaunamai naudojant Bendrijos lėšas. Toliau pateikiamos įrodytos pastabos, atsakant į šiuos pateiktus audito klausimus.

b)   Ar prieš skiriant finansavimą buvo atlikta tinkama planuojamos ekonominės naudos analizė?

| 54. | Dauguma atvejų valstybių narių institucijos paskyrė ESF lėšas neatlikusios tinkamos esamos padėties bei planuojamų ar siekiamų rezultatų analizės. Be to, dauguma atvejų valstybės narės negalėjo pakankamai pagrįsti kovos su APŠS veiklai skiriamo finansavimo lygio. Tačiau vienos programos atveju finansavimas buvo tiesiogiai susijęs su mokyklose patiriamo APŠS lygiu pagrįstomis reikmėmis (žr. 18–25 dalis).

  Valstybių narių institucijos turėtų atlikti planuojamos ekonominės naudos analizę, kuri apimtų skiriamo finansavimo lygio, taip pat prioritetinėmis laikomų sričių bei veiklos pagrindimą svariais dokumentais. |
| --- | --- |

54.

Dauguma atvejų valstybių narių institucijos paskyrė ESF lėšas neatlikusios tinkamos esamos padėties bei planuojamų ar siekiamų rezultatų analizės. Be to, dauguma atvejų valstybės narės negalėjo pakankamai pagrįsti kovos su APŠS veiklai skiriamo finansavimo lygio. Tačiau vienos programos atveju finansavimas buvo tiesiogiai susijęs su mokyklose patiriamo APŠS lygiu pagrįstomis reikmėmis (žr. 18–25 dalis).

Valstybių narių institucijos turėtų atlikti planuojamos ekonominės naudos analizę, kuri apimtų skiriamo finansavimo lygio, taip pat prioritetinėmis laikomų sričių bei veiklos pagrindimą svariais dokumentais.

c)   Ar naudos gavėjai buvo apibrėžti ir ar išteklių skyrimas buvo pagrįstas konkrečiais šalių poreikiais bei atliktas racionaliai ir ekonomiškai?

| 55. | Smarkiai skyrėsi valstybių narių gebėjimai nustatyti, kiek gyventojų apima jų veiksmai. Skirtingi buvo ir regionų gebėjimai kiekybiškai įvertinti poreikius. Tai, kad yra naudojamos skirtingos apibrėžtys, nepalengvino remtinų geografinių regionų nustatymo bei iniciatyvų poveikio įvertinimo. Platesne prasme, pastangos patvirtinti Eurostato apibrėžtį prisidėtų prie Bendrijos pastangų sprendžiant APŠS problemą. (žr. 26–34 dalis).

  Siekdamos ilgalaikio numatyto sumažinimo, valstybės narės turėtų toliau stebėti savo pažangą kovojant su APŠS, remdamosi valstybių ar vyriausybių vadovų priimta Lisabonos darbotvarkės apibrėžtimi. Pagrįsti metiniai APŠS lygio sumažinimo planai padėtų pasiekti Europos Vadovų Tarybos nustatytą tikslą. |
| --- | --- |

55.

Smarkiai skyrėsi valstybių narių gebėjimai nustatyti, kiek gyventojų apima jų veiksmai. Skirtingi buvo ir regionų gebėjimai kiekybiškai įvertinti poreikius. Tai, kad yra naudojamos skirtingos apibrėžtys, nepalengvino remtinų geografinių regionų nustatymo bei iniciatyvų poveikio įvertinimo. Platesne prasme, pastangos patvirtinti Eurostato apibrėžtį prisidėtų prie Bendrijos pastangų sprendžiant APŠS problemą. (žr. 26–34 dalis).

Siekdamos ilgalaikio numatyto sumažinimo, valstybės narės turėtų toliau stebėti savo pažangą kovojant su APŠS, remdamosi valstybių ar vyriausybių vadovų priimta Lisabonos darbotvarkės apibrėžtimi. Pagrįsti metiniai APŠS lygio sumažinimo planai padėtų pasiekti Europos Vadovų Tarybos nustatytą tikslą.

| 56. | Taip pat atskiriems regionams ir veiksmams valstybės narės ne visada Bendrijos lėšas skyrė proporcingai jų reikmėms ar APŠS lygiams ar aiškiai įrodomu pagrindu (žr. 35–36 dalis).

  Nacionalinės institucijos, atsakingos už Bendrijos išteklių paskirstymą, turėtų užtikrinti, kad jų skyrimas būtų pagrįstas objektyviais ir tinkamais kriterijais, tokiu būdu užtikrinant maksimalų lėšų poveikį. |
| --- | --- |

56.

Taip pat atskiriems regionams ir veiksmams valstybės narės ne visada Bendrijos lėšas skyrė proporcingai jų reikmėms ar APŠS lygiams ar aiškiai įrodomu pagrindu (žr. 35–36 dalis).

Nacionalinės institucijos, atsakingos už Bendrijos išteklių paskirstymą, turėtų užtikrinti, kad jų skyrimas būtų pagrįstas objektyviais ir tinkamais kriterijais, tokiu būdu užtikrinant maksimalų lėšų poveikį.

d)   Ar projektų įgyvendinimo būdas leido pasiekti maksimalaus poveikio siekiant konkrečių veiksmų tikslų ir bendrojo APŠS mažinimo tikslo?

| 57. | Aptikta trūkumų projektų atrankos sprendimų priėmimo procedūrose, konkrečių moksleivių atrankos procedūrose ir informacijos apie APŠS mainuose tarp valdymo institucijų ir projektų. Tačiau buvo dirbama ir naujoviškai, kaip antai vietos mokyklų ir koledžų susivienijimų, skirtų bendrai spręsti APŠS problemą atveju(žr. 37–43 dalis).

  Atsakingos institucijos turėtų užtikrinti, kad būtų vadovaujamasi tinkamomis projektų atrankos procedūromis ir kad konkretūs vykdomos veiklos naudos gavėjai būtų atrenkami objektyviai ir nuosekliai visiems projektams, taikant vienodą APŠS rizikos įvertinimą.Kur leidžia įstatymai, tarp visų vietos ir nacionalinių organizacijų, atsakingų už kovą su APŠS, turėtų būti sudaromi ir vykdomi informacijos mainų susitarimai. |
| --- | --- |

57.

Aptikta trūkumų projektų atrankos sprendimų priėmimo procedūrose, konkrečių moksleivių atrankos procedūrose ir informacijos apie APŠS mainuose tarp valdymo institucijų ir projektų. Tačiau buvo dirbama ir naujoviškai, kaip antai vietos mokyklų ir koledžų susivienijimų, skirtų bendrai spręsti APŠS problemą atveju(žr. 37–43 dalis).

Atsakingos institucijos turėtų užtikrinti, kad būtų vadovaujamasi tinkamomis projektų atrankos procedūromis ir kad konkretūs vykdomos veiklos naudos gavėjai būtų atrenkami objektyviai ir nuosekliai visiems projektams, taikant vienodą APŠS rizikos įvertinimą.Kur leidžia įstatymai, tarp visų vietos ir nacionalinių organizacijų, atsakingų už kovą su APŠS, turėtų būti sudaromi ir vykdomi informacijos mainų susitarimai.

e)   Ar buvo vykdoma tinkama priežiūros ir vertinimo veikla, užtikrinant, kad veiksmai iš tikrųjų atitinka nustatytus tikslus?

| 58. | Dauguma atvejų įgyvendinančios įstaigos vykdė tam tikro lygio projektų priežiūrą, siekdamos užtikrinti, kad jie atitiktų užsibrėžtus tikslus. Tačiau buvo nepakankamai koordinuojami APŠS tyrimai bei nepakankamai platinami jų rezultatai valstybėse narėse ir tarp jų, o dėl to finansavimas davė nepakankamus rezultatus. Dviejose valstybėse narėse naudinga naujovė buvo reikalavimas, kad projektuose būtų atliktas jų pačių įvertinimas, leidžiantis kiekybiškai ir kokybiškai apibrėžti vykdomos veiklos poveikį. Tačiau imant apskritai bendro pobūdžio veiklos programos įvertinimai suteikė mažai informacijos apie kovai su APŠS skirtų veiksmų rezultatus ar jos poveikį (žr. 44–50 dalis). |
| --- | --- |

58.

Dauguma atvejų įgyvendinančios įstaigos vykdė tam tikro lygio projektų priežiūrą, siekdamos užtikrinti, kad jie atitiktų užsibrėžtus tikslus. Tačiau buvo nepakankamai koordinuojami APŠS tyrimai bei nepakankamai platinami jų rezultatai valstybėse narėse ir tarp jų, o dėl to finansavimas davė nepakankamus rezultatus. Dviejose valstybėse narėse naudinga naujovė buvo reikalavimas, kad projektuose būtų atliktas jų pačių įvertinimas, leidžiantis kiekybiškai ir kokybiškai apibrėžti vykdomos veiklos poveikį. Tačiau imant apskritai bendro pobūdžio veiklos programos įvertinimai suteikė mažai informacijos apie kovai su APŠS skirtų veiksmų rezultatus ar jos poveikį (žr. 44–50 dalis).

| 59. | ESF finansavimas sudaro mažąją dalį visų investicijų į valstybių narių žmogiškuosius išteklius. Taigi tam, kad būtų pasiektas maksimalus poveikis, šis finansavimas turėtų būti skiriamas apdairiai toms sritims, kuriose iškyla ypatingų poreikių, kad tokiu būdu aiškiai būtų parodyta Bendrijos pridėtinė vertė. Kova su ankstyvu pasitraukimu iš švietimo sistemos yra viena tokių sričių. Tačiau būdas, kuriuo šis finansavimas gali geriausiai prisidėti prie APŠS lygio sumažinimo, priklauso nuo konkrečių atskirų valstybių narių poreikių, nuo to, ar parengtos tinkamos ir veiksmingos nacionalinės politikos, taip pat nuo lėšų naudojimo būdo. |
| --- | --- |

59.

ESF finansavimas sudaro mažąją dalį visų investicijų į valstybių narių žmogiškuosius išteklius. Taigi tam, kad būtų pasiektas maksimalus poveikis, šis finansavimas turėtų būti skiriamas apdairiai toms sritims, kuriose iškyla ypatingų poreikių, kad tokiu būdu aiškiai būtų parodyta Bendrijos pridėtinė vertė. Kova su ankstyvu pasitraukimu iš švietimo sistemos yra viena tokių sričių. Tačiau būdas, kuriuo šis finansavimas gali geriausiai prisidėti prie APŠS lygio sumažinimo, priklauso nuo konkrečių atskirų valstybių narių poreikių, nuo to, ar parengtos tinkamos ir veiksmingos nacionalinės politikos, taip pat nuo lėšų naudojimo būdo.

| 60. | Kad ESF būtų veiksmingas instrumentas įgyvendinant Lisabonos darbotvarkės tikslus kovos su APŠS srityje, būtina jį taikyti kruopščiai parengtoms strategijoms, skirtoms prioritetiniams poreikiams ir konkretiems veiklos tikslams. Be to, fondo veikloje turi būti taikoma gera valdymo praktika, atitinkanti visuotinai priimtus veiklos valdymo standartus (žr. 18–50 dalis).

  Atsižvelgiant į geros valdymo praktikos svarbą tikslo apibrėžimo ir diagnozės, išteklių skyrimo ir vertinimo ankstyvo pasitraukimo iš švietimo sistemos srityje, Komisija, veikdama kartu su nacionalinėmis institucijomis, turėtų skatinti geriausios praktikos šiose srityse plėtotę ir sklaidą, ir tokiu būdu padidinti Bendrijos finansavimo poveikį. |
| --- | --- |

60.

Kad ESF būtų veiksmingas instrumentas įgyvendinant Lisabonos darbotvarkės tikslus kovos su APŠS srityje, būtina jį taikyti kruopščiai parengtoms strategijoms, skirtoms prioritetiniams poreikiams ir konkretiems veiklos tikslams. Be to, fondo veikloje turi būti taikoma gera valdymo praktika, atitinkanti visuotinai priimtus veiklos valdymo standartus (žr. 18–50 dalis).

Atsižvelgiant į geros valdymo praktikos svarbą tikslo apibrėžimo ir diagnozės, išteklių skyrimo ir vertinimo ankstyvo pasitraukimo iš švietimo sistemos srityje, Komisija, veikdama kartu su nacionalinėmis institucijomis, turėtų skatinti geriausios praktikos šiose srityse plėtotę ir sklaidą, ir tokiu būdu padidinti Bendrijos finansavimo poveikį.

Šią ataskaitą Audito Rūmai priėmė Liuksemburge 2006 m. vasario 23 d. įvykusiame posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Hubert WEBER

Pirmininkas

---

(1)  Buvo apibrėžta, kad anksti pasitraukę iš švietimo sistemos jaunuoliai yra 18–24 metų amžiaus jaunuoliai, turintys tik žemesnįjį vidurinį ar dar mažesnį išsilavinimą ir nelankantys mokyklos ar mokymo kursų.

1

(2)  Eurostatas, Darbo rinkos tyrimas.

2

(3)  Žemesnysis vidurinis lavinimas arba antroji pagrindinio lavinimo pakopa. Šiame lygmenyje mokymo turinys yra iš esmės skirtas užbaigti pagrindinį lavinimą, pradėtą Tarptautinės standartizuotos švietimo klasifikacijos (ISCED) pirmame lygmenyje. Daugelyje, jei ne daugumoje, šalių, lavinimo tikslas − padėti pagrindus mokymuisi visą gyvenimą ir žmogaus tobulėjimui. Šiame lygyje programų struktūra yra labiau orientuota į mokomuosius dalykus, čia dirba daugiausia mokytojai dalykininkai ir dažniau pasitaiko, kad keli mokytojai veda savo dalyko pamokas. Būtent šiame lygyje baigiami suformuoti pagrindiniai mokėjimai ir įgūdžiai. Dažniausiai šio lygio baigimas sutampa su privalomojo mokslo baigimu tose šalyse kur jis egzistuoja.

3

(4)  Buvo apibrėžta, kad anksti pasitraukę iš švietimo sistemos jaunuoliai yra 18–24 metų amžiaus jaunuoliai, turintys tik žemesnįjį vidurinį ar dar mažesnį išsilavinimą ir nelankantys mokyklos ar mokymo kursų.

4

turintys tik žemesnįjį vidurinį ar dar mažesnį išsilavinimą

(5)  2002 m. Komisijos komunikate „Europiniai švietimo ir mokymo kriterijai: Lisabonos Europos Vadovų Tarybos nutarimų tąsa“, nurodyta, kad tuometinis ES vidurkis buvo 19 %. Šiame dokumente sakoma, kad šiai problemai spręsti imtasi daugelio priemonių (mokymosi orientavimas; ankstyvojo įspėjimo ir prevencijos sistemos; asmeninio palaikymo iniciatyvos rizikos grupėms ir priemonės, skirtos įvairinti mokymo turinį ir metodus).

5

Europiniai švietimo ir mokymo kriterijai: Lisabonos Europos Vadovų Tarybos nutarimų tąsa

(6)  Tarybos sprendimas 2002/177/EB (OL L 60, 2002 3 1, p. 60).

6

(7)  KOM(2005) 549, 2005 m. lapkričio 30 d., p. 19.

7

(8)  2002 m. lapkričio 20 d. Komisijos ataskaita „Europiniai švietimo ir mokymo kriterijai: Lisabonos Europos Vadovų Tarybos nutarimų tąsa“, KOM(2002) 629 galutinis (neskelbtas Oficialiajame leidinyje).

8

Europiniai švietimo ir mokymo

Lisabonos Europos Vadovų Tarybos nutarimų tąsa

(9)  OL L 161, 1999 6 26, p. 1.

9

(10)  OL L 63, 2001 3 3, p. 21.

10

(11)  34 straipsnio 1 dalies c punktas ir 37 straipsnis.

11

(12)  Nuomonė Nr. 2/2005 apie Tarybos reglamento, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Europos sanglaudos fondo, pasiūlymą (KOM(2004) 492 galutinis, 2004 m. liepos 14 d.(OL C 121, 2005 5 20, p. 14)).

12

(13)  1999 m. liepos 1 d. Komisijos komunikatas: Gairės 2000−2006 metų programavimo laikotarpiui, 2 dalis: C: gebėjimo įsidarbinti, įgūdžių ir mobilumo skatinimas per mokymąsi visą gyvenimą.

13

(14)  ES ekonomika: 2004 m. apžvalga, 2004 m. spalio 26 d. Komisijos darbuotojams skirtas darbinis dokumentas, SEC(2004) 1368, 4 dalies 1 punktas: „Nėra tvirtų įrodymų, kad lavinimas turėtų poveikį bendrajam užimtumo lygiui... iš dalies todėl, kad tyrėjai neturėjo prieigos prie duomenų... susijusių su funkciniais gebėjimais, o ne su mokslo metų skaičiumi. Kita vertus, panašu, kad skatinant daugiau žmonių įgyti aukštesnįjį vidurinį išsilavinimą, galėtų būti išlygintas įgūdžių pasiskirstymas, o tai ilgainiui gali turėti teigiamą poveikį užimtumui“.

14

(15)  Ispanija (Andalūzija), Prancūzija, Portugalija, Nyderlandai ir Jungtinė Karalystė.

15

(16)  Kai kuriais atvejais šios sumos yra apytikrės, nes nėra tikslių su APŠS susijusių duomenų.

16

(17)  Tikrosios išlaidos tik 2000−2002 metais.

17

(18)  Tikrosios išlaidos tik 2000−2001 metais.

18

(19)  Ispanija, Prancūzija, Portugalija ir Jungtinė Karalystė.

19

(20)  Improving Student retention and Achievement, P. Martinez, 2001 m., Mokymosi ir įgūdžių lavinimo agentūra.

20

Improving Student retention and Achievement

(21)  Ispanija (Andalūzija), Prancūzija, Portugalija, ir Jungtinė Karalystė.

21

(22)  Šaltinis: Department for Education and Skills statistikos tarnyba.

22

Department for Education and Skills

(23)  Ispanija, Nyderlandai ir Jungtinė Karalystė.

23

(24)  „Constructions sociales des absentéïsmes et des décrochages scolaires en France et en Angleterre“, 2003 m. kovas, „Socialinių tyrimų švietimo ir mokymo srityje laboratorijos − FARSEF – Europos smurto mokyklose stebėjimo centro“ ataskaita Prancūzijos švietimo ministerijos Vystymo ir programavimo direktoratui.

24

Constructions sociales des absentéïsmes et des décrochages scolaires en

et en Angleterre

(25)  Ispanija (Andalūzija) ir Nyderlandai.

25

(26)  Airija, Prancūzija ir Jungtinė Karalystė.

26

(27)  Youth Inc.

27

Youth Inc.

(28)  Portugalija ir Ispanija (Andalūzija ir Katalonija).

28

(29)  Airija, Prancūzija, Nyderlandai ir Jungtinė Karalystė.

29

(30)  2004 m. rugpjūčio 6 d. Užimtumo, darbo ir socialinės sanglaudos ministro raštas.

30

(31)  Mokymo ir įgūdžių tarybos (Learning and Skills Council) 2003 m. kovo 6 d. aplinkraštis Nr. 03/06 „Strategic Area Reviews“.

31

Learning and Skills Council

Strategic Area Reviews

(32)  Ispanija, Prancūzija, Airija, Nyderlandai, Portugalija ir Jungtinė Karalystė.

32

(33)  Future Train.

33

Future Train.

---

1 PRIEDAS

18–24 METŲ GYVENTOJŲ, NELANKANČIŲ MOKYKLOS AR MOKYMO KURSŲ IR ĮGIJUSIŲ NE AUKŠTESNĮ NEI ŽEMESNYSIS VIDURINIS IŠSILAVINIMAS, BENDRA PROCENTINĖ DALIS

„Pirma laiko mokyklą paliekančiais jaunuoliais“ laikomi 18–24 metų asmenys, atitinkantys šias dvi sąlygas: aukščiausias pasiektas išsilavinimo ar profesinio mokymo lygis yra ISCED 0, 1 ar 2 ir respondentams atsakius, kad per keturias paskutines savaites iki tyrimo nelankė jokios švietimo įstaigos ar mokymo kursų (skaitiklis). Vardiklį sudaro visi to paties amžiaus grupės gyventojai, išskyrus neatsakiusius į klausimus „aukščiausias įgytas išsilavinimas ar baigtas profesinis mokymas“ ir „švietimo įstaigos ar mokymo kursų lankymas“. Ir skaitikliai, ir vardikliai paimti iš ES darbo jėgos tyrimo.

| | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ES (25 valstybės) | — | — | — | — | — | — | 17,2(i) | 16,9(i) | 16,5(i) | 15,9(b) | 15,9(i) |
| ES (15 valstybių) | — | — | 21,7(e) | 20,7(e) | — | 20,5(i) | 19,3(i) | 18,8(i) | 18,5(i) | 18,1(b) | 18,0(i) |
| Airija | 22,9 | 21,4 | 18,9 | 18,9 | — | — | — | — | 14,7 | 12,1(b) | 12,9(p) |
| Austrija | — | 13,6 | 12,1 | 10,8 | — | 10,7 | 10,2 | 10,2 | 9,5 | 9,2(b) | 9,2 |
| Belgija | 16,1 | 15,1 | 12,9 | 12,7 | 14,5 | 15,2(b) | 12,5 | 13,6 | 12,4 | 12,8 | 11,9(b) |
| Čekijos Respublika | — | — | — | — | — | — | — | — | 5,5 | 6,0(b) | 6,1 |
| Danija | 8,6 | 6,1– | 12,1– | 10,7 | 9,8 | 11,5 | 11,6 | 8,8 | 8,4 | 10,0(b) | 8,1 |
| Estija | — | — | — | — | 12,6 | 14,0 | 14,2 | 14,1 | 12,6 | 11,8 | 13,7 |
| Graikija | 23,2 | 22,4 | 20,7 | 19,9 | 19,8 | 17,8 | 17,1 | 16,5 | 16,1 | 15,3(b) | 15,3(p) |
| Ispanija | 36,4 | 33,8 | 31,5 | 30,3 | 29,8 | 29,5 | 28,8 | 28,6 | 29,0 | 29,8 | 30,4 |
| Italija | 35,1 | 32,8 | 31,7 | 30,1 | 28,4 | 27,2 | 25,3 | 26,4 | 24,3 | 23,5 | 23,5(p) |
| Jungtinė Karalystė | 32,3 | — | — | — | — | 19,7(i) | 18,3(i) | 17,6(i) | 17,7(i) | 16,7(i) | 16,7(p) |
| Kipras | — | — | — | — | — | 15,0 | 15,1 | 14,8 | 14,0 | 15,1(b) | 18,4 |
| Latvija | — | — | — | — | — | — | — | — | 19,5 | 18,1 | 15,6 |
| Lenkija | — | — | — | — | — | — | — | 7,9 | 7,6 | 6,3 | 5,7(b) |
| Lietuva | — | — | — | — | — | — | 16,7 | 13,7 | 14,3(b) | 11,8 | 9,5(b) |
| Liuksemburgas | 34,4 | 33,4 | 35,3 | 30,7 | — | 19,1(b) | 16,8 | 18,1 | 17,0 | 17,0(p) | — |
| Malta | — | — | — | — | — | — | 54,2 | 54,4 | 53,2 | 48,2 | 45,0(b) |
| Nyderlandai | — | — | 17,6 | 16,0 | 15,5 | 16,2 | 15,5 | 15,3 | 15,0 | 15,0(p) | — |
| Portugalija | 44,3 | 41,4 | 40,1 | 40,6 | 46,6(b) | 44,9 | 42,6 | 44,0 | 45,1 | 40,4 | 39,4(b) |
| Prancūzija | 16,4 | 15,4 | 15,2 | 14,1 | 14,9 | 14,7 | 13,3 | 13,5 | 13,4 | 13,7(b) | 14,2 |
| Slovakija | — | — | — | — | — | — | — | — | 5,6 | 4,9(b) | 7,1 |
| Slovėnija | — | — | — | — | — | — | — | 7,5 | 4,8(u) | 4,3(u) | 4,2(u) |
| Suomija | — | — | 11,1 | 8,1 | 7,9 | 9,9 | 8,9(b) | 10,3 | 9,9 | 8,3(b) | 8,7 |
| Švedija | — | — | 7,5 | 6,8 | — | 6,9 | 7,7 | 10,5(b) | 10,4 | 9,0(b) | 8,6 |
| Vengrija | — | — | — | 17,8 | 15,9 | 13,0 | 13,8 | 12,9 | 12,2 | 11,8(b) | 12,6 |
| Vokietija | — | — | 13,3 | 12,9 | — | 14,9 | 14,9 | 12,5 | 12,6 | 12,8(i) | 12,8(p) |
| (—) Nėra duomenų, (i) Žr. žemiau pateiktą langelį, (b) Pertrūkis eilėje, (e) Apytikslė vertė, (p) Negalutinė vertė, (u) Nepatikimi ar abejotini duomenys. |

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

ES (25 valstybės)

—

—

—

—

—

—

17,2(i)

16,9(i)

16,5(i)

15,9(b)

15,9(i)

ES (15 valstybių)

—

—

21,7(e)

20,7(e)

—

20,5(i)

19,3(i)

18,8(i)

18,5(i)

18,1(b)

18,0(i)

Airija

22,9

21,4

18,9

18,9

—

—

—

—

14,7

12,1(b)

12,9(p)

Austrija

—

13,6

12,1

10,8

—

10,7

10,2

10,2

9,5

9,2(b)

9,2

Belgija

16,1

15,1

12,9

12,7

14,5

15,2(b)

12,5

13,6

12,4

12,8

11,9(b)

Čekijos Respublika

—

—

—

—

—

—

—

—

5,5

6,0(b)

6,1

Danija

8,6

6,1–

12,1–

10,7

9,8

11,5

11,6

8,8

8,4

10,0(b)

8,1

Estija

—

—

—

—

12,6

14,0

14,2

14,1

12,6

11,8

13,7

Graikija

23,2

22,4

20,7

19,9

19,8

17,8

17,1

16,5

16,1

15,3(b)

15,3(p)

Ispanija

36,4

33,8

31,5

30,3

29,8

29,5

28,8

28,6

29,0

29,8

30,4

Italija

35,1

32,8

31,7

30,1

28,4

27,2

25,3

26,4

24,3

23,5

23,5(p)

Jungtinė Karalystė

32,3

—

—

—

—

19,7(i)

18,3(i)

17,6(i)

17,7(i)

16,7(i)

16,7(p)

Kipras

—

—

—

—

—

15,0

15,1

14,8

14,0

15,1(b)

18,4

Latvija

—

—

—

—

—

—

—

—

19,5

18,1

15,6

Lenkija

—

—

—

—

—

—

—

7,9

7,6

6,3

5,7(b)

Lietuva

—

—

—

—

—

—

16,7

13,7

14,3(b)

11,8

9,5(b)

Liuksemburgas

34,4

33,4

35,3

30,7

—

19,1(b)

16,8

18,1

17,0

17,0(p)

—

Malta

—

—

—

—

—

—

54,2

54,4

53,2

48,2

45,0(b)

Nyderlandai

—

—

17,6

16,0

15,5

16,2

15,5

15,3

15,0

15,0(p)

—

Portugalija

44,3

41,4

40,1

40,6

46,6(b)

44,9

42,6

44,0

45,1

40,4

39,4(b)

Prancūzija

16,4

15,4

15,2

14,1

14,9

14,7

13,3

13,5

13,4

13,7(b)

14,2

Slovakija

—

—

—

—

—

—

—

—

5,6

4,9(b)

7,1

Slovėnija

—

—

—

—

—

—

—

7,5

4,8(u)

4,3(u)

4,2(u)

Suomija

—

—

11,1

8,1

7,9

9,9

8,9(b)

10,3

9,9

8,3(b)

8,7

Švedija

—

—

7,5

6,8

—

6,9

7,7

10,5(b)

10,4

9,0(b)

8,6

Vengrija

—

—

—

17,8

15,9

13,0

13,8

12,9

12,2

11,8(b)

12,6

Vokietija

—

—

13,3

12,9

—

14,9

14,9

12,5

12,6

12,8(i)

12,8(p)

(—) Nėra duomenų, (i) Žr. žemiau pateiktą langelį, (b) Pertrūkis eilėje, (e) Apytikslė vertė, (p) Negalutinė vertė, (u) Nepatikimi ar abejotini duomenys.

Eurostato struktūriniai rodikliai/Socialinė sanglauda/Pirma laiko mokyklą palikę jaunuoliai

18–24 metų gyventojų, nelankančių mokyklos ar mokymo kursų ir įgijusių ne aukštesnį nei žemesnysis vidurinis išsilavinimas, procentinė dalis.i: PastabosDėl suderintų sąvokų ir apibrėžčių įgyvendinimo tyrime informacija apie švietimą ir mokymą nėra palyginama su ankstesniais metais nuo:





  —

| — | 2003 m. – CZ, DK, EL, IE, CY, HU, AT, SI, FI, SE, NO, CH ir nuo 2004 m. – BE, LT, MT, PL, PT ir RO dėl platesnės dėstomųjų dalykų apimties |
| --- | --- |

2003 m. – CZ, DK, EL, IE, CY, HU, AT, SI, FI, SE, NO, CH ir nuo 2004 m. – BE, LT, MT, PL, PT ir RO dėl platesnės dėstomųjų dalykų apimties

| — | 2003 m. – SK dėl apribojimų savišvietai |
| --- | --- |

—

2003 m. – SK dėl apribojimų savišvietai

| — | 2003 m. – DE dėl asmeninio intereso kursų atsisakymo |
| --- | --- |

—

2003 m. – DE dėl asmeninio intereso kursų atsisakymo

| — | 1999 m. – NL, 2000 m. – PT, 2003 – FR ir CH dėl ataskaitinio laikotarpio pakeitimų (anksčiau – viena savaitė iki tyrimo; CH: 12 mėnesių profesiniam mokymui vietoje 4 savaičių), |
| --- | --- |

—

1999 m. – NL, 2000 m. – PT, 2003 – FR ir CH dėl ataskaitinio laikotarpio pakeitimų (anksčiau – viena savaitė iki tyrimo; CH: 12 mėnesių profesiniam mokymui vietoje 4 savaičių),

| — | LU (1999 m.) dėl naujos žemesniojo vidurinio išsilavinimo lygio apibrėžties |
| --- | --- |

—

LU (1999 m.) dėl naujos žemesniojo vidurinio išsilavinimo lygio apibrėžties

| — | ES15, euro zona, ES25, atitinkamai. |
| --- | --- |

—

ES15, euro zona, ES25, atitinkamai.

| — | iki 1999 m. – turimų duomenų pagal valstybes pagrindu, |
| --- | --- |

—

iki 1999 m. – turimų duomenų pagal valstybes pagrindu,

| — | nuo 1999 m. – naudojant artimiausią turimą metinį rezultatą, jei nėra duomenų pagal valstybes ir negalutinius Jungtinės Karalystės duomenis (visų GCSE lygmenų atsisakyta iki naujos ISCED 3c lygio apibrėžties įgyvendinimo ES lygmeniu 2005 m.). |
| --- | --- |

—

nuo 1999 m. – naudojant artimiausią turimą metinį rezultatą, jei nėra duomenų pagal valstybes ir negalutinius Jungtinės Karalystės duomenis (visų GCSE lygmenų atsisakyta iki naujos ISCED 3c lygio apibrėžties įgyvendinimo ES lygmeniu 2005 m.).

Šaltinis: Eurostatas.

---

2 PRIEDAS

VALSTYBĖSE NARĖSE TIKRINTOS PROGRAMOS

ISPANIJA

„Socialinės garantijos programos (SGP)“

Andalūzija –1 tikslo VP, 4A prioriteto 15 A priemonė

Kokio pobūdžio tai buvo programa? Socialinės garantijos programos skirtos tiems moksleiviams, kurie, kad ir baigę pagal specialias programas parengtus kursus, neatitinka minimalių reikalavimų, leidžiančių jiems gauti aukštesniojo vidurinio lavinimo diplomą. Jų tikslas – palengvinti jiems perėjimą į darbo rinką, tuo pat metu suteikiant jiems galimybę toliau tęsti mokslą viduriniojo specialiojo profesinio mokymo sistemoje. Dauguma dalyvių yra 16–21 metų amžiaus, o kursai trunka nuo šešių mėnesių iki dvejų mokslo metų. Kiekvienoje klasėje yra daugiausiai 20 moksleivių.

Kokia veikla buvo bendrai finansuojama? SGP − tai nacionalinės programos, kurias valstybinėse mokyklose įgyvendina regiono Švietimo ministerija, turinti savo atskirą, regioninį, statutą. Programos turi bendrą struktūrą, jas sudaro penkios sritys: konkretus profesinis mokymas (profesiniai įgūdžiai); susipažindinimas su darbu, orientavimas ir konsultavimas; konsultavimas pagrindinio lavinimo asmeninių ir socialinių įgūdžių klausimais, papildoma veikla.

Taip pat šios programos gali būti skirtos atskiroms grupėms, pavyzdžiui, jaunuoliams, turintiems ypatingų lavinimo poreikių, iš nepasiturinčių etninių mažumų kilusiems jaunuoliams, įkalintiems jaunuoliams ir t. t. Veiksmus gali įgyvendinti vidurinės mokyklos, vietos savivaldybės ar nepelno asociacijos.

Kokie konkretūs aspektai įtakojo programos veiksmingumą? Informacijos apie kursus sklaida per tinklalapius, praktinius seminarus, siuntimą paštu, reklamą ir pan. leido su socialinės garantijos programomis susipažinti plačiam gyventojų ratui. Atliekant auditą, kaip svarbus veiksnys, prisidėjęs prie programos sėkmės, atsiskleidė aukštas programos įgyvendintojų susidomėjimo, įsipareigojimo ir motyvacijos lygis. Tačiau vienas sunkumų buvo tas, kad stokota APŠS problemos sprendimui tinkamos analitinės bazės ir kad nebūta specialių priemonės įvertinimo bei tolesnės priežiūros veiksmų.

Katalonija –3 tikslo VP, 4.4 priemonė

Kokio pobūdžio tai buvo programa? Nors Ispanijoje SGP buvo įvestos tik 1992 metais, Katalonijos švietimo ir darbo ministerija jau nuo 1986−1987 metų organizuoja panašius kursus, atitinkančius diplomo neturinčių moksleivių poreikius. SGP kursus, kurie nėra įprastinės švietimo sistemos dalis, paprastai organizuoja Švietimo ministerija, bendradarbiaudama su savivaldybėmis.

Kokia veikla buvo bendrai finansuojama? Kursai pirmiausia apėmė pagrindinį mokymą, kurį Švietimo ministerijos ir savivaldybių vardu dėstė du mokytojai, ir taip pat profesinį mokymą.

Kokie konkretūs aspektai įtakojo programos veiksmingumą? Ministerija kasmet poreikių analizės pagrindu planuoja ir koordinuoja kursus atskirai kiekvienai savivaldybei. Tai, kad ministerija, bendradarbiaudama su savivaldybėmis, tiesiogiai valdo šias SGP ir panašius kursus, garantuoja minimalią kursų pasiūlą bei programos stabilumą. Tai, kad šiuos kursus keletą metų iš eilės praveda tie patys specialistai, sukuria patirties ir išmanymo pridėtinę vertę. Kitas svarbus programos aspektas buvo vertinimas, leidęs stebėti ir įvertinti moksleivių pažangą bei žinių lygį.

Svarbūs, programos sėkmę lėmę bruožai buvo šie: tai, kad kursų pagrindą iš esmės sudarė praktiniai dalykai, kad jie buvo įgyvendinami ne mokyklų sistemoje ir kad per visą kursų laiką nedidelėse (paprastai 15 moksleivių) klasėse juos vedė tik du dėstytojai, o tai padėjo užsimegzti artimesniems asmeniniams santykiams. Be to, tos pačios atsakingos specialistų grupės tęstinumas per eilę metų leido jai sukaupti svarbią praktinę patirtį ir sukurti tinklą, įgalinusį keistis gerąja patirtimi bei užtikrinti aukštą kiekvieno kurso palaikymo ir priežiūros lygį.

PRANCŪZIJA

Švietimas ir mokymasis visą gyvenimą, 3 tikslas, 2000–2006 m. bendras programavimo dokumentas

Kokio pobūdžio tai buvo programa? ESF padėjo spręsti APŠS problemą Prancūzijoje remdama tris atskiras veiklas, įeinančias į 2000–2006 metų bendrojo programavimo dokumento 3 tikslo mokymosi visą gyvenimą politikos sritį. Šias veiklas tarpusavyje sieja tikslas „suteikti naują progą jaunuoliams, pirma laiko paliekantiems švietimo sistemą“.

Pagrindinė užduotis buvo paremti esamus, nacionaliniais teisės aktais apibrėžtus veiksmus, skirtus padėti moksleiviams sėkmingai baigti vidurinio lavinimo antrąjį ciklą. Priklausomai nuo APŠS apibrėžties, kiekvienais metais nuo 60 000 iki 150 000 jaunuolių pirma laiko pasitraukia iš švietimo sistemos neįgiję jokios kvalifikacijos. Buvo apskaičiuota, kad 18–24 metų amžiaus jaunuolių, pasiekusių daugiausia žemesnįjį vidurinį išsilavinimą, buvo 14,2 % (2004 m (1).).

Kokia veikla buvo bendrai finansuojama?„Socialinio integravimo programą“ (Mission Générale d'Insertion – MGI) sudaro specialūs kursai, skirti patraukti ir paskatinti moksleivius įgyti papildomą kvalifikacijos lygį. Šie kursai buvo skirti vyresniems nei 16 metų jaunuoliams, nepasiekusiems vidurinio lavinimo aukštesniojo (antrojo) lygio ir turėjusiems sunkumų mokykloje bei ne ilgiau nei metus nelankiusiems mokyklos. Pagal galiojančius vietinius nuostatus šie jaunuoliai turėjo teisę prašyti įvertinamojo pokalbio su mokyklos pedagogų grupe ir su švietimo psichologu. Po to kiekvienam jaunuoliui priėmimo į kursus komisija pasiūlydavo jam tinkamą pagalbinį kursą, į kurį šis būdavo priimamas po pokalbio su kurso dėstytojais.

„Ypatingųjų poreikių klasės“ (dispositifs relais) buvo pritaikytos vidurinę mokyklą lankantiems, mokymosi sunkumų patiriantiems moksleiviams. Jos buvo organizuotos nedidelėmis, ne daugiau kaip 12 moksleivių grupėmis, siekiant atsižvelgti į konkrečius atskirų moksleivių poreikius. Asmeniškai pritaikytos mokymo programos, tvarkaraščiai ir popamokinė veikla (pvz., sportas) padėjo motyvaciją praradusiems jaunuoliams grįžti prie normalių mokymo kursų.

„Bandomieji veiksmai“ (les actions pilotes) − tai specialūs projektai, atitinkantys vietos reikmes. Jie buvo skirti daugiausia nemokyklinei veiklai (popamokinei namų darbų ruošai; ekskursijoms; kultūrinei, meninei ir sporto veiklai ir pan.). Jaunuoliams nuo 15 iki 20 metų amžiaus jie padėjo rinktis profesiją ir sudarė galimybę įgyti darbo patirties vietos įmonėse. Bandomasis projektas „Naujos progos mokykla“ buvo skirtas jaunuolių integravimui į ekonomikos sferą organizuojant jiems specialius kursus ir sudarant galimybę vyresniesiems, mokyklą pirma laiko palikusiems moksleiviams, įgyti darbo patirties. Beje, dalis finansavimo buvo gauta imant mokestį iš vietos įmonių. Kursai truko nuo 8 iki 10 mėnesių.

Kokie konkretūs aspektai įtakojo programos veiksmingumą? Vienas svarbus kursų ir veiklos aspektas buvo jų pritaikymas konkrečioms moksleivių reikmėms. Meco (Metz) miesto akademijoje MGI veiksmas, pavadintas „profesinės integracijos rėmimo kursas“, buvo lankstus veiksmas, kai kursų mokymo dalykų pasirinkimas buvo ne iš anksto nustatytas, o paremtas tikslinės grupės moksleivių reikmėmis.

AIRIJA

1 tikslas, 2000–2003 m. Airija, 05 priemonė, Užimtumas ir žmonių ištekliai, Mokslo baigimo programa

Kokio pobūdžio tai buvo programa? Programą centralizuotai valdė Švietimo ir mokslo ministerija. Pirmuoju etapu nacionalinė moksleivių ir mokyklų duomenų bazė leido atlikti detalią pradinių klasių moksleivių ir pirma laiko mokyklą paliekančių vyresnių moksleivių (nuo 7 iki 18 metų amžiaus) analizę. Paskui mokyklos buvo atrinktos pagal prioritetus, naudojant lavinimo atsilikimo svorinę formulę. Mokyklos buvo pakviestos pateikti veiksmų planus su nurodytomis siūlomų APŠS prevencijos veiksmų kainomis. Antruoju programos etapu, mokyklų susivienijimai ir į jaunimo rėmimo bei bendruomenės vystymo veiklą įsitraukusios vietos organizacijos teikė siūlymus ir finansavimo planus, į kuriuos vėliau buvo atsižvelgiama siūlant finansavimą pagal Mokslo baigimo programą. Po vertinimų ir tvirtinimų buvo skiriamas metinis finansavimas, remiantis kiekybiškai pagrįstais jungtiniais veiksmų planais. Pirmaujančioji projekto mokykla valdė visą projektą ir koordinavo kitų savo vietovės mokyklų ir „primary feeder schools“ (pradinių mokyklų iš kurių išėję atitinkamų koledžų moksleiviai) reikmes ir veiksmus.

Kokia veikla buvo bendrai finansuojama? Bene konkrečiausiai ir naudingiausiai finansavimas buvo panaudotas sustiprinus mokyklų lankomumo registravimo ir priežiūros sistemas, jas kompiuterizuojant ir įdiegiant priežiūros procedūras. Mokyklų direktoriai konstatavo, kad tai turėjo teigiamą poveikį ne tik moksleivių elgesiui, bet ir tėvų požiūriui. Kita finansavimo dalis buvo panaudota kuriant mažas ypatingų poreikių grupes mokyklose, steigiant pusryčių klubus (breakfast clubs) ir organizuojant nemokyklinę veiklą, skirtą patraukti moksleivius ir mažinti pravaikštas.

Kokie konkretūs aspektai įtakojo programos veiksmingumą? Nors programa buvo valdoma centralizuotai, ją vykdant buvo bendradarbiaujama su daugeliu organizacijų ir vietos bendruomene. Daugelio patikrintų projektų atveju tokia integruota metodika buvo ypatingai veiksminga pritraukiant didelę vietos bendruomenės organizacijų, visų pirma vietos partnerių, finansinę ir techninę paramą. Pavyzdžiui, vienu atveju (2) vietos partneriai pasidalijo savo patirtimi rengiant bendrą ir profesionalų veiksmų planą.

Kita vertus, tirtieji projektai pademonstravo programos sėkmę „iš proceso gaunamos naudos“ prasme. Vienas projekto pranešėjas pareiškė, kad „kai yra planas, kurį sieki įvykdyti, yra didelis skirtumas, net jei negauni visų lėšų (kurių norėtum)“. Be to, kai kurie projektų dalyviai pabrėžė mokytojų ir tėvų požiūrio į mokyklų tuštėjimą ir aukštą ankstyvo pasitraukimo iš mokyklų lygį pokytį: „padėtis šeimose galbūt nedaug tepasikeitė, tačiau mokyklose ji pasikeitė ženkliai“. Galų gale, auditas išryškino aukštą projektų vykdytojų domėjimosi, įsipareigojimo ir pasišventimo lygį. Tai buvo vienas svarbiausių programos sėkmės veiksnių.

NYDERLANDAI

3.3 E priemonė „Kovoti su ankstyvu pasitraukimu iš švietimo sistemos“

Kokio pobūdžio tai buvo programa? Švietimo, kultūros ir mokslo ministerija, kuri buvo paskirta būti vienintele šiai priemonei skirtos naudos gavėja, siūlė finansavimą profesinį mokymą vykdančioms mokykloms ir organizacijoms, kaip paramą projektams, skirtiems kovai su APŠS. Kadangi mokyklos Nyderlanduose yra autonomiškos, jos turi teisę pasirinkti, dalyvauti ar nedalyvauti tokiuose projektuose. Iki 2004 metų mokyklos ir organizacijos labai vangiai dalyvavo tokiuose projektuose, tačiau dabar atsakingos institucijos prognozuoja, kad ESF bendrojo finansavimo pagal šią priemonę prašymai absorbuos visas 2000−2006 metų laikotarpiui šaliai skirtas lėšas.

Kokia veikla buvo bendrai finansuojama? Mokyklos buvo pakviestos parengti projektus pagal vieną ar kelias temas, apibrėžtas nacionaliniuose teisės aktuose. Kaip antai: individualaus profesinio orientavimo plėtotė ir koordinavimas, moksleivių konsultavimo ir globos grupės; moksleivių priėmimo ir vertinimo procedūrų ir priemonių rengimas; mokyklinių tinklų kūrimas; perėjimo iš parengiamojo lavinimo į vidurinį profesinį lavinimą planai; kovos su APŠS veiksmų koordinavimas su Bendrijos veiksmais; naujiems vietos darbo rinkos segmentams skirto mokymo standartizavimas, bendradarbiaujant su vietos ir regiono verslo ir pramonės subjektais; mokyklos parama rizikos grupės vaikų tėvams. Nacionaliniuose teisės aktuose taip pat nustatyti moksleivių atrankos kriterijai: jaunesni nei 23 metų amžiaus moksleiviai, priimti į profesinio lavinimo mokyklas, neįgiję „pradžios kvalifikacijos“ (antrasis profesinio lavinimo lygis), ir kuriems, mokyklos nuomone, yra iškilęs pavojus pirma laiko pasitraukti iš švietimo sistemos.

Kokie konkretūs aspektai įtakojo programos veiksmingumą? Mokyklos turėjo teisę pačios rengti kovos su APŠS projektus pagal nacionaliniuose teisės aktuose apibrėžtas temas. Ministerija nesiūlė jokių kitų taisyklių ir nenurodinėjo jokių konkrečių projektų. Tačiau, skelbdama su APŠS susijusius tyrimus, ji skatino naudoti geriausią praktiką: kurti mokyklose diskusijų platformas bei skleisti informacija interneto tinklais. Kadangi apskritai projektų temos jau buvo įtrauktos į kitą, įprastinę mokyklos veiklą, ESF projektai išplėtė šią veiklą, įtraukdami moksleivius, priklausančius rizikos grupėms. Dėl šios priežasties projektai persipynė su „normalia“ kasdiene mokyklos veikla. Dėl nepriklausomo mokyklų statuso ir moksleivių grupių įvairovės, APŠS problemos sprendimo būdai 10 tikrintų mokyklų buvo gana skirtingi. Kai kurios mokyklos akcentavo bendradarbiavimą su Bendrijos tarnybomis ir vietos žmonėmis, kitos problemas sprendė savo išgalėmis. Taip pat smarkiai skyrėsi įvairių mokyklų dalyvavimo informacijos mainuose (svarbi ESF projektų rengimo paspirtis) laipsnis. Svarbi ESF projektų rezultatų vertinimo sąlyga yra patikimi statistiniai duomenys. Siekdama padidinti APŠS statistikos patikimumą, ministerijos iniciatyva 1999 m. buvo priimtas APŠS registravimo įstatymas, kuriam įsigaliojus pagausėjo patikimų ir išsamių statistikos duomenų, kuriais ministerija galėjo pagrįsti savo sprendimų priėmimo procesą.

PORTUGALIJA

PRODEP III 1.2 veiksmas „Alternatyvių kursų organizavimas pagrindinio lavinimo lygmenyje“

Kokio pobūdžio tai buvo programa? Svarbiausias metodas, kuris buvo priimtas Portugalijoje siekiant kovoti su APŠS, buvo diferencijuotų vidurinio lavinimo kursų ir profesinio mokymo kursų organizavimas mokyklose. Kursai buvo apibrėžti nacionaliniuose teisės aktuose ir buvo skirti patenkinti moksleivių nuo 15 metų ir vyresnių, dar nepasiekusių žemesniojo vidurinio išsilavinimo lygio. Portugalijoje 18−24 metų jaunuolių, turinčių ne aukštesnį nei žemesnysis vidurinis išsilavinimas, skaičius siekė apie 45,5 % (2004 m (3).).

Kokia veikla buvo bendrai finansuojama? Šioje aštuonių tikrintų mokyklų projektų imtyje buvo organizuoti kursai, skirti patenkinti šių mokyklų moksleivių bei kitų vietovėje gyvenančių jaunuolių poreikius, sudarant jiems galimybę baigti 9 klasę (žemesnysis vidurinis išsilavinimas) bei įgyti profesinę kvalifikaciją. Kursus lankė 15−18 metų amžiaus moksleiviai, kurie nors ir būdami vyresni nei mokyklos baigimo fakultatyvinis amžius (15 metų), dar nebuvo gavę 9 klasės baigimo diplomo. Dauguma šių moksleivių pasižymėjo nepažangumu ir tuo, kad jiems teko kartoti mokslo metus. Kursai atitiko jų poreikius tuo, kad buvo labiau skirti specialių profesinių įgūdžių formavimui, nei akademiniams dalykams. Į juos taip pat buvo įtraukta darbo praktika įmonėse, siekiant sudominti moksleivius darbine veikla. Ši aplinkybė yra svarbi todėl, kad šie moksleiviai labiau linkę pasitraukti iš mokyklos ir įsitraukti į profesinę veiklą dėl motyvacijos stokos ar dėl to, kad yra vyresni už savo bendraklasius.

Kokie konkretūs aspektai įtakojo programos veiksmingumą? Kai kurių Lisabonos miesto mokyklų, esančių apleistose senojo miesto dalyse, kursai sudarė naują finansuojamą veiklos sritį, tokiu būdu paremiant mokyklas, kurias dėl demografinių pokyčių lanko vis mažiau ir mažiau moksleivių. Pavyzdžiui, senojoje miesto dalyje su senėjančiais gyventojais esanti Escola Secundária Marquês de Pombal (Lisabonos valstybinė vidurinė mokykla, tradiciškai sukaupusi didelę patirtį elektros inžinerijos srityje), organizavo profesinio mokymo kursus, kuriems panaudojo turimą specialią įrangą.

Mokykloms prašant patvirtinti tokius kursus ir skirti finansavimą jiems organizuoti pagal esamų sąlygas atitinkančių pretendentų skaičių, lygiagrečiai, kaip proceso dalis, mokyklose buvo vykdoma nuolatinė „rizikos“ moksleivių diagnostika ir atranka. Tačiau nors jau egzistavo nacionalinės kovos su vaikų darbu iniciatyvos, mokyklose nebuvo imtasi jokių specialių iniciatyvų atrinkti jaunesnius nei 15 metų amžiaus moksleivius, kuriems buvo iškilusi rizika palikti mokyklą.

Portugalijos nacionalinis užimtumo veiksmų planas − NAP (2003−2006 m.), skirtas iki 2006 m. sumažinti APŠS iki 35 % ir iki 2010 m. − iki 25 %, o tai beveik atitinka Lisabonos strategiją. Pasiekti šių tikslų gali būti sudėtinga dėl to, kad akivaizdžiai stinga suderintos APŠS strategijos, skirtos ištirti APŠS reiškinį bei, nustačius jo priežastinius veiksnius, imtis prieš jį priemonių mokyklų lygmeniu dar iki 15 metų amžiaus. Tačiau Portugalijos nacionaliniame veiksmų plane siūloma artimoje ateityje įdiegti moksleivių, kuriems iškilęs pavojus pirma laiko palikti mokyklą, ankstyvojo aptikimo sistemą bei individualizuotą pagalbą moksleiviams.

JUNGTINĖ KARALYSTĖ

3 tikslas, Anglijos ir Gibraltaro veiklos programa, 2000−2006 m., 2.2 priemonė

Kokio pobūdžio tai buvo programa? Pagal 3 tikslo veiklos programą dauguma APŠS sumažinimui skirtų veiksmų buvo vykdomi Socialinės įtraukties politikos srityje, 2.2 priemonę, kurios tikslas buvo „rengti vietos ir regionų lygmens strategijas, siekiant padėti daugybinių trūkumų turintiems asmenims darbo rinkoje, kur jie susiduria su atskirties rizika“. Pirminę tikslinę grupę sudarė 13−17 metų jaunuoliai, kuriems iškilusi rizika palikti mokyklą. Atliekant tarpinį įvertinimą nustatyta, kad ši tikslinė grupė buvo susiaurinta iki 16−18 metų amžiaus nelankančių mokyklos ar mokymo kursų ir nedirbančių jaunuolių. ESF finansavimas buvo paskirtas regioninės savivaldos institucijoms, kurios savo ruožtu skyrė finansavimą per tiesioginius projektų siūlymo konkursus ir subsidijas, pagal konkurencingus bendrojo finansavimo susitarimus su valstybinėmis švietimo institucijomis.

Kokia veikla buvo bendrai finansuojama? Projektai buvo įvairūs ir daugumą jų įgyvendino labdaros draugijos, mokyklos bei kiti mokymo ir profesinio orientavimo paslaugų teikėjai. Projektuose dalyvaujančios mokyklos moksleivius kursams paprastai atrinkdavo pagal gebėjimus, tinkamumą ir mokyklinę bylą. Kursai trukdavo nuo 15 dienų iki vienerių metų, kartais įskaitant įdarbinimą, jų metu buvo teikiamos gyvenimo ir profesinio mokymo žinios, konsultacijos ir asmeninė pagalba, buvo organizuojamas grupių darbas, mokyklinė ir popamokinė veikla, bei dirbama pagal alternatyvias programas. Moksleiviai ir toliau lankė mokyklą, kai leido kursų tvarkaraštis. Visų tikrintų kursų tikslas − pasiekti mokslo laimėjimų, leidžiančių įgyti pagrindines kvalifikacijas.

Kokie konkretūs aspektai įtakojo programos veiksmingumą? Vienas sunkumų, su kuriuo susidurta vykdant bendrai finansuojamą 2.2 priemonės veiklą, buvo tai, kad nebūta labiausiai paplitusių požymių pamatinės programos ar metmenų. Šioje jaunimo ir kitų į šią priemonę įtrauktų grupių švietimu besirūpinančių nacionalinių iniciatyvų gausoje buvo neįmanoma įžvelgti kokį specifinį ESF finansavimo šioje srityje vaidmenį. Toks bendro požiūrio stygius pasireiškė ir apibrėžiant bei vertinant su projektais susijusias rizikas. Be to, tai, kad nebuvo jokio tinkamo APŠS problemos sprendimo analitinio pagrindo ir tai, kad tarp regionų ir vietos įgyvendinančių įstaigų nebuvo keičiamasi informacija veikė veiksmų veiksmingumą. Tačiau buvo akivaizdi gera praktika vykdant individualius projektus, kiek tai susiję su veiksmų tarp dalyvaujančiųjų mokyklų derinimu, vertinant patirtį. Be to, ESF finansavimas paskatino geranorę labdaringą paramą, skirtą organizuoti kursus ir įvairią veiklą.

---

(1)  Eurostato darbo rinkos tyrimas, 2004 m.

(2)  Mullingar Community College.

(3)  Eurostato darbo rinkos tyrimas, 2004 m.

---

3 PRIEDAS

PATIKRINTOS VEIKLOS PROGRAMOS, ĮGYVENDINANČIOS ĮSTAIGOS IR PROJEKTAI

| Ispanija | Prancūzija | Airija | Nyderlandai | Portugalija | Jungtinė Karalystė |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veiklos programos |
| Andalūzija – 2000.ES.16.1.VP.003 – Andalūzija, 1 tikslo VP, Eje 4A medida 15 A – „Programas de Garantía Social para jóvenes con fracaso escolar“.
  Katalonija – 2000.ES.05.3.VP.303 – Katalonija, 3 tikslo VP; Eje 4 actuación 4.4.1 – Programas de Garantía Social para jóvenes con fracaso escolar. | ESF 2000–2006 m. laikotarpio Prancūzijos 3 tikslo 3 prioriteto („Švietimas ir mokymasis visą gyvenimą“) 4 priemonės („Palengvinti perėjimą nuo mokyklos prie darbo“) 1 veiksmas („Suteikti jaunuoliams naują progą, siekiant sulaikyti juos nuo ankstyvo pasitraukimo iš švietimo sistemos neįgijus kvalifikacijos“). | Užimtumas ir žmogiškieji ištekliai, 1 tikslo VP, 2000–2006 m. Airija, 05 priemonė. | SPD Europos socialinio fondo [ESF] 3 tikslas „Aktyvi darbo rinkos politika ir mokymasis visą gyvenimą“, 2 prioritetas, priemonė „Bestrijding Voortijdig Schoolverlaten“ (Kova su ankstyvu pasitraukimu iš švietimo sistemos), 2000–2006 m. laikotarpis. | PRODEP III, 1.2 veiksmas. | 3 tikslo VP, Anglija ir Gibraltaras, 2000–2006 m., 2.2 priemonė. |
| Patikrintos įgyvendinančios įstaigos |
| UAFSE (Švietimo ministerija)

  Andalūzija:

  Consejería de Hacienda,
  Consejería de Educación
  Delegación Provincial de Sevilla

  Katalonija:

  Departament de Treball
  Departament d'Ensenyament | ESF Departamentas (Darbo ministerija);
  DAF, DEP, DESCO, DRIC (Švietimo ministerija);
  Direction Régionale du Travail, de l'Emploi et de la Formation Professionnelle (Ile-de-France and Lorraine);
  Académies of Créteil and Metz-Nancy. | Valdymo institucija (Dept. of Enterprise, Trade and Employment);
  Mokėjimo institucija (Dept. of Enterprise, Trade and Employment);
  Įgyvendinančioji įstaiga (Dept. of Education and Science);
  Tarpinė įstaiga (City of Dublin Vocational Educational Committee). | Valdymo institucija (Agentschap SZW);
  Švietimo, kultūros ir mokslo ministerija. | PRODEP III centrinė ir regioninė tarnybos (Lisabona ir Porto). | Department of Work and Pensions;
  Department for Education and Skills;
  Government Office West Midlands;
  Learning and Skills Council Staffordshire;
  Learning and Education Authority Staffordshire;
  Connexions Service;
  Government Office South East;
  Department for Education and Science, Statistics Department;
  Learning and Skills Council Surrey;
  Learning and Skills Council Hampshire;
  Connexions Service South East. |
| Patikrinti projektai |
| I.E.S. Andrés Benitez, (Andalūzija). | Ecole de la deuxième Chance, La Courneuve. | Tullamore College. | ROC Asa (Amersfoort). | E. S. Marquês de Pombal (Lisabona). | Youth Inc, Staffordshire Consortium of Colleges, Cannock. |
| I.E.S. San Severiano, (Andalūzija). | Lycée professionnel J. P Timbaud. | Mullinger Community College. | ROC Hoornbeeck (Amersfoort). | E.S. D. José I (Lisabona). | Employability Plus, Solent Skill Quest, Portsmouth. |
| I.E.S. Bahía de Cádiz, (Andalūzija). | Association Pierre Kohlmann,
  Antony. | Colaiste Eoin Secondary school. | ROC Oost-Nederland (Hengelo). | Provincia Portuguesa da Companhía de Jesus (Santo Tirso). | VT Career Management Southern, Portsmouth. |
| I.E.S. Virgen de Consolación (Andalūzija). | Collège Paul Verlaine, Malzeville. | Jobstown Community College. | ROC Twente Plus (Almelo). | E. S. Stuart de Carvalhais (Massamá). | The Glide Project, Education Business Partnership, Gosport. |
| I.E.S. Polígono Sur, (Andalūzija). | Collège Jean Moulin, Tomblaine. | St. Thomas SR national school. | ROC Koning Willem I ('s-Hertogenbosch), | E. S. de Linda-a-Velha (Linda-a-Velha). | Future Train, Stoke Learning and Education Authority. |
| PTT Palau-Solità i Plegamans (Katalonija). | LP Fülgence Bienvenüe, Auboué. | St. Paul's secondary school. | ROC Aventus (Apeldoorn). | Ensiprof (Barcelos). | Skillway, Surrey Care Trust, Surrey. |
| PTT Molins de Rei, (Katalonija). | College Paul Valéry, Metz. | David's CBS Artane. | ROC de Graafschap (Doetinchem). | Escola Profissional de Santo Tirso (Santo Tirso). | |
| PTT Barcelona Nou Barris, (Katalonija). | | Gorey Community School, Wexford. | ROC Nijmegen (Nijmegen). | E.S. Anselmo de Andrade (Almada). | |
| PTT Martorell, (Katalonija). | | Abbey Community College, Wicklow. | ROC A12 (Ede). | | |
| | | Ballymun Comprehensive school. | ROC Arcus (Heerlen). | | |

Ispanija

Prancūzija

Airija

Nyderlandai

Portugalija

Jungtinė Karalystė

Veiklos programos

Andalūzija – 2000.ES.16.1.VP.003 – Andalūzija, 1 tikslo VP, Eje 4A medida 15 A – „Programas de Garantía Social para jóvenes con fracaso escolar“.

Katalonija – 2000.ES.05.3.VP.303 – Katalonija, 3 tikslo VP; Eje 4 actuación 4.4.1 – Programas de Garantía Social para jóvenes con fracaso escolar.

ESF 2000–2006 m. laikotarpio Prancūzijos 3 tikslo 3 prioriteto („Švietimas ir mokymasis visą gyvenimą“) 4 priemonės („Palengvinti perėjimą nuo mokyklos prie darbo“) 1 veiksmas („Suteikti jaunuoliams naują progą, siekiant sulaikyti juos nuo ankstyvo pasitraukimo iš švietimo sistemos neįgijus kvalifikacijos“).

Užimtumas ir žmogiškieji ištekliai, 1 tikslo VP, 2000–2006 m. Airija, 05 priemonė.

SPD Europos socialinio fondo [ESF] 3 tikslas „Aktyvi darbo rinkos politika ir mokymasis visą gyvenimą“, 2 prioritetas, priemonė „Bestrijding Voortijdig Schoolverlaten“ (Kova su ankstyvu pasitraukimu iš švietimo sistemos), 2000–2006 m. laikotarpis.

PRODEP III, 1.2 veiksmas.

3 tikslo VP, Anglija ir Gibraltaras, 2000–2006 m., 2.2 priemonė.

Patikrintos įgyvendinančios įstaigos

UAFSE (Švietimo ministerija)

Andalūzija:

Consejería de Hacienda,

Consejería de Educación

Delegación Provincial de Sevilla

Katalonija:

Departament de Treball

Departament d'Ensenyament

ESF Departamentas (Darbo ministerija);

DAF, DEP, DESCO, DRIC (Švietimo ministerija);

Direction Régionale du Travail, de l'Emploi et de la Formation Professionnelle (Ile-de-France and Lorraine);

Académies of Créteil and Metz-Nancy.

Valdymo institucija (Dept. of Enterprise, Trade and Employment);

Mokėjimo institucija (Dept. of Enterprise, Trade and Employment);

Įgyvendinančioji įstaiga (Dept. of Education and Science);

Tarpinė įstaiga (City of Dublin Vocational Educational Committee).

Valdymo institucija (Agentschap SZW);

Švietimo, kultūros ir mokslo ministerija.

PRODEP III centrinė ir regioninė tarnybos (Lisabona ir Porto).

Department of Work and Pensions;

Department for Education and Skills;

Government Office West Midlands;

Learning and Skills Council Staffordshire;

Learning and Education Authority Staffordshire;

Connexions Service;

Government Office South East;

Department for Education and Science, Statistics Department;

Learning and Skills Council Surrey;

Learning and Skills Council Hampshire;

Connexions Service South East.

Patikrinti projektai

I.E.S. Andrés Benitez, (Andalūzija).

Ecole de la deuxième Chance, La Courneuve.

Tullamore College.

ROC Asa (Amersfoort).

E. S. Marquês de Pombal (Lisabona).

Youth Inc, Staffordshire Consortium of Colleges, Cannock.

I.E.S. San Severiano, (Andalūzija).

Lycée professionnel J. P Timbaud.

Mullinger Community College.

ROC Hoornbeeck (Amersfoort).

E.S. D. José I (Lisabona).

Employability Plus, Solent Skill Quest, Portsmouth.

I.E.S. Bahía de Cádiz, (Andalūzija).

Association Pierre Kohlmann,

Antony.

Colaiste Eoin Secondary school.

ROC Oost-Nederland (Hengelo).

Provincia Portuguesa da Companhía de Jesus (Santo Tirso).

VT Career Management Southern, Portsmouth.

I.E.S. Virgen de Consolación (Andalūzija).

Collège Paul Verlaine, Malzeville.

Jobstown Community College.

ROC Twente Plus (Almelo).

E. S. Stuart de Carvalhais (Massamá).

The Glide Project, Education Business Partnership, Gosport.

I.E.S. Polígono Sur, (Andalūzija).

Collège Jean Moulin, Tomblaine.

St. Thomas SR national school.

ROC Koning Willem I ('s-Hertogenbosch),

E. S. de Linda-a-Velha (Linda-a-Velha).

Future Train, Stoke Learning and Education Authority.

PTT Palau-Solità i Plegamans (Katalonija).

LP Fülgence Bienvenüe, Auboué.

St. Paul's secondary school.

ROC Aventus (Apeldoorn).

Ensiprof (Barcelos).

Skillway, Surrey Care Trust, Surrey.

PTT Molins de Rei, (Katalonija).

College Paul Valéry, Metz.

David's CBS Artane.

ROC de Graafschap (Doetinchem).

Escola Profissional de Santo Tirso (Santo Tirso).

PTT Barcelona Nou Barris, (Katalonija).

Gorey Community School, Wexford.

ROC Nijmegen (Nijmegen).

E.S. Anselmo de Andrade (Almada).

PTT Martorell, (Katalonija).

Abbey Community College, Wicklow.

ROC A12 (Ede).

Ballymun Comprehensive school.

ROC Arcus (Heerlen).

---

KOMISIJOS ATSAKYMAI

SANTRAUKA

| III. | a) | Kai kurios valstybės narės, kuriose buvo atliktas auditas, remdamosi visa turima informacija, daugiau ar mažiau galėjo įvertinti mokslų nutraukimo problemos pobūdį ir mastą. |
| --- | --- | --- |

III.

a)

Kai kurios valstybės narės, kuriose buvo atliktas auditas, remdamosi visa turima informacija, daugiau ar mažiau galėjo įvertinti mokslų nutraukimo problemos pobūdį ir mastą.

| b) | Kelios valstybės narės, kuriose buvo atliktas auditas, naudodamosi geriausiais turimais informacijos šaltiniais, galėjo daugiau ar mažiau nustatyti finansavimo lygį. Įgyvendinant tą pačią programą, išteklių paskirstymas skirtingiems vienos valstybės narės regionams ar skirtingoms priemonėms priklauso nacionalinei kompetencijai. Šiam paskirstymui taikomi tam tikri kriterijai, tarp jų ir politiniai, siekiant atsižvelgti į praktinius poreikius. Daugeliu atlikto audito atvejų kriterijai taip pat buvo taikomi nustatant, kaip paskirstyti išteklius regionams ir (arba) priemonėms. |
| --- | --- |

b)

Kelios valstybės narės, kuriose buvo atliktas auditas, naudodamosi geriausiais turimais informacijos šaltiniais, galėjo daugiau ar mažiau nustatyti finansavimo lygį. Įgyvendinant tą pačią programą, išteklių paskirstymas skirtingiems vienos valstybės narės regionams ar skirtingoms priemonėms priklauso nacionalinei kompetencijai. Šiam paskirstymui taikomi tam tikri kriterijai, tarp jų ir politiniai, siekiant atsižvelgti į praktinius poreikius. Daugeliu atlikto audito atvejų kriterijai taip pat buvo taikomi nustatant, kaip paskirstyti išteklius regionams ir (arba) priemonėms.

| d) | Paprastai valstybėse narėse buvo siekiama nustatyti skirtingas tikslines grupes, atsižvelgiant į nacionalines švietimo sistemas ir konkrečias jų problemas. Kad būtų susidaryta bendra nuomonė apie padėtį, šios tikslinės grupės buvo kiekybiškai įvertintos. Keliose valstybėse narėse, kuriose buvo atliktas auditas, buvo nustatyti ES tikslus atitinkantys nacionaliniai skaičiai, kiek tikimasi sumažinti mokyklos nebaigiančių mokinių skaičių. Žr. atsakymus į a ir b punktus. |
| --- | --- |

d)

Paprastai valstybėse narėse buvo siekiama nustatyti skirtingas tikslines grupes, atsižvelgiant į nacionalines švietimo sistemas ir konkrečias jų problemas. Kad būtų susidaryta bendra nuomonė apie padėtį, šios tikslinės grupės buvo kiekybiškai įvertintos. Keliose valstybėse narėse, kuriose buvo atliktas auditas, buvo nustatyti ES tikslus atitinkantys nacionaliniai skaičiai, kiek tikimasi sumažinti mokyklos nebaigiančių mokinių skaičių. Žr. atsakymus į a ir b punktus.

| e) | Vidurio laikotarpio peržiūra nesiekiama įvertinti poveikį, kuris priklauso nuo rezultatų ir nustatytų tikslų įgyvendinimo lygio programos pabaigoje. Nors vidurio laikotarpio peržiūra atliekama vykdant Veiklos programą (kaip numatyta Reglamentu Nr. 1260/1999), valstybių narių, kuriose buvo atliktas auditas, vidurio laikotarpio vertinimuose nurodytos konkrečios priemonės, skirtos mokslų nutraukimo problemai spręsti, ir imtasi veiksmų, kad prireikus būtų pakeista pagrindinė veiklos kryptis ir strategija.
  Įgyvendinus šias priemones, vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu turėtų sumažėti mokyklos nebaigiančių mokinių skaičius. Šią informaciją patvirtina 2000–2004 m. laikotarpio tendencija, kaip nurodyta Komisijos komunikate KOM(2005) 549 dėl švietimo ir profesinio rengimo modernizavimo. |
| --- | --- |

e)

Vidurio laikotarpio peržiūra nesiekiama įvertinti poveikį, kuris priklauso nuo rezultatų ir nustatytų tikslų įgyvendinimo lygio programos pabaigoje. Nors vidurio laikotarpio peržiūra atliekama vykdant Veiklos programą (kaip numatyta Reglamentu Nr. 1260/1999), valstybių narių, kuriose buvo atliktas auditas, vidurio laikotarpio vertinimuose nurodytos konkrečios priemonės, skirtos mokslų nutraukimo problemai spręsti, ir imtasi veiksmų, kad prireikus būtų pakeista pagrindinė veiklos kryptis ir strategija.

Įgyvendinus šias priemones, vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu turėtų sumažėti mokyklos nebaigiančių mokinių skaičius. Šią informaciją patvirtina 2000–2004 m. laikotarpio tendencija, kaip nurodyta Komisijos komunikate KOM(2005) 549 dėl švietimo ir profesinio rengimo modernizavimo.

| IV. | Egzistuoja tinkamas priežiūros ir kontrolės mechanizmas, kuriuo siekiama užtikrinti, kad būtų laikomasi patikimo finansų valdymo principų pagal Komisijos kompetencijos ribas ir proporcingai Europos Sąjungos paramos lygiui, net jeigu jį galima toliau tobulinti, geriau naudojantis informacija. |
| --- | --- |

IV.

Egzistuoja tinkamas priežiūros ir kontrolės mechanizmas, kuriuo siekiama užtikrinti, kad būtų laikomasi patikimo finansų valdymo principų pagal Komisijos kompetencijos ribas ir proporcingai Europos Sąjungos paramos lygiui, net jeigu jį galima toliau tobulinti, geriau naudojantis informacija.

| V. | Be šiuo metu jau taikomų priemonių, Komisija, remdamasi jai suteiktais įgaliojimais, ir toliau tęs šių rekomendacijų įgyvendinimą.






  a) | Pavyzdžiui, atliekant vertinimą, įvairiems konkretiems atvejams taikomos bendrosios atitinkamos „Europos socialinio fondo (ESF) gairės dėl priežiūros ir vertinimo priemonių 2000–2006 m.“. |
| --- | --- | --- |

V.

Be šiuo metu jau taikomų priemonių, Komisija, remdamasi jai suteiktais įgaliojimais, ir toliau tęs šių rekomendacijų įgyvendinimą.

a)

Pavyzdžiui, atliekant vertinimą, įvairiems konkretiems atvejams taikomos bendrosios atitinkamos „Europos socialinio fondo (ESF) gairės dėl priežiūros ir vertinimo priemonių 2000–2006 m.“.

| b) | Tikrinant valstybių narių valdymo sistemas, kai reikia, pateikiamos su patikimu finansų valdymu susijusios audito rekomendacijos. |
| --- | --- |

b)

Tikrinant valstybių narių valdymo sistemas, kai reikia, pateikiamos su patikimu finansų valdymu susijusios audito rekomendacijos.

| VI. | Šios rekomendacijos turi būti vertinamos atsižvelgiant į konkrečią valstybių narių atsakomybę programuojant struktūrinių fondų valdymą ir kontrolę. ESF įsikišimas sprendžiant mokslų nutraukimo problemą – išsamesnės nacionalinės politikos dalis todėl turi būti taip analizuojama. Veiksmų kovojant su mokslų nutraukimu nustatymas ir įgyvendinimas atitinka nacionalinę politiką ir strategiją švietimo srityje. |
| --- | --- |

VI.

Šios rekomendacijos turi būti vertinamos atsižvelgiant į konkrečią valstybių narių atsakomybę programuojant struktūrinių fondų valdymą ir kontrolę. ESF įsikišimas sprendžiant mokslų nutraukimo problemą – išsamesnės nacionalinės politikos dalis todėl turi būti taip analizuojama. Veiksmų kovojant su mokslų nutraukimu nustatymas ir įgyvendinimas atitinka nacionalinę politiką ir strategiją švietimo srityje.

AUDITO PASTABOS

| 14. | Audito Rūmų paminėti mechanizmai ir priemonės turėtų būti išplėsti, kad jais būtų visiškai užtikrintas Reglamente Nr. 1260/1999 numatytas geras finansų valdymas.
  Kai kurios procedūros, numatytos taikant Reglamento Nr. 438/2001 5 straipsnį, taip pat yra skirtos veiksmingai ir rezultatyviai sistemų veiklai užtikrinti (pvz., projektų vertinimas ir atrinkimas, projektų stebėjimas ir įgyvendinimas atsižvelgiant į tikslus, su konkursais susijusių direktyvų laikymasis).
  Šių privalomų įsipareigojimų įgyvendinimas siekiant užtikrinti gerą finansų valdymą smulkiau aprašomas valstybių narių kompetentingų tarnybų sudarytuose procedūrų vadovuose. Be to, nacionalinėse įgyvendinimo gairėse numatytas poreikis spręsti atrankos, patikimo finansų valdymo ir papildomos vertės klausimą. Kai kalbama apie šių procedūrų, kuriomis užtikrinimas patikimas finansų valdymas, auditą, žiūrėkite atsakymą į 15 punktą. |
| --- | --- |

14.

Audito Rūmų paminėti mechanizmai ir priemonės turėtų būti išplėsti, kad jais būtų visiškai užtikrintas Reglamente Nr. 1260/1999 numatytas geras finansų valdymas.

Kai kurios procedūros, numatytos taikant Reglamento Nr. 438/2001 5 straipsnį, taip pat yra skirtos veiksmingai ir rezultatyviai sistemų veiklai užtikrinti (pvz., projektų vertinimas ir atrinkimas, projektų stebėjimas ir įgyvendinimas atsižvelgiant į tikslus, su konkursais susijusių direktyvų laikymasis).

Šių privalomų įsipareigojimų įgyvendinimas siekiant užtikrinti gerą finansų valdymą smulkiau aprašomas valstybių narių kompetentingų tarnybų sudarytuose procedūrų vadovuose. Be to, nacionalinėse įgyvendinimo gairėse numatytas poreikis spręsti atrankos, patikimo finansų valdymo ir papildomos vertės klausimą. Kai kalbama apie šių procedūrų, kuriomis užtikrinimas patikimas finansų valdymas, auditą, žiūrėkite atsakymą į 15 punktą.

| 15. | Teisingas patikimo finansų valdymo principų taikymas atrenkant projektus ir vykdant tolesnes procedūras yra Komisijos audito strategijos dalis, todėl reikėtų sustiprinti jos įgyvendinimą.
  Dėl kitų informacijos šaltinių apie veiksmų programų įgyvendinimą (priežiūros komitetų posėdžių, įgyvendinimo ataskaitų, dvišalių posėdžių su valstybėmis narėmis ir t. t.) Komisija laikosi nuomonės, kad šiuo metu taikomos priemonės leidžia tinkamai apdoroti valdymo informaciją, nors kai kuriais atvejais šios priemonės galėtų būti pagerintos. |
| --- | --- |

15.

Teisingas patikimo finansų valdymo principų taikymas atrenkant projektus ir vykdant tolesnes procedūras yra Komisijos audito strategijos dalis, todėl reikėtų sustiprinti jos įgyvendinimą.

Dėl kitų informacijos šaltinių apie veiksmų programų įgyvendinimą (priežiūros komitetų posėdžių, įgyvendinimo ataskaitų, dvišalių posėdžių su valstybėmis narėmis ir t. t.) Komisija laikosi nuomonės, kad šiuo metu taikomos priemonės leidžia tinkamai apdoroti valdymo informaciją, nors kai kuriais atvejais šios priemonės galėtų būti pagerintos.

| 16. | Atsakingos institucijos (valdymo institucija, priežiūros komitetai kartu su Komisija) įvertino ir aptarė vidurio laikotarpio vertinimo ataskaitos rekomendacijas bei ėmėsi tolesnių veiksmų jų atžvilgiu. Laikantis rekomendacijų, buvo imtasi konkrečių veiksmų: išvados ir rekomendacijos pagal poreikį įtrauktos į programų sudarymą, įgyvendinimą ir priežiūrą. Galiausiai Komisija taip pat ėmėsi tolesnių veiksmų po vidurio laikotarpio vertinimo, patvirtindama vidurio laikotarpio peržiūros sprendimus. |
| --- | --- |

16.

Atsakingos institucijos (valdymo institucija, priežiūros komitetai kartu su Komisija) įvertino ir aptarė vidurio laikotarpio vertinimo ataskaitos rekomendacijas bei ėmėsi tolesnių veiksmų jų atžvilgiu. Laikantis rekomendacijų, buvo imtasi konkrečių veiksmų: išvados ir rekomendacijos pagal poreikį įtrauktos į programų sudarymą, įgyvendinimą ir priežiūrą. Galiausiai Komisija taip pat ėmėsi tolesnių veiksmų po vidurio laikotarpio vertinimo, patvirtindama vidurio laikotarpio peržiūros sprendimus.

| 17. | Egzistuoja tinkamas priežiūros ir kontrolės mechanizmas, kuriuo siekiama užtikrinti, kad būtų laikomasi patikimo finansų valdymo principų pagal Komisijos kompetencijos ribas ir proporcingai Europos Sąjungos paramos lygiui, net jeigu jį galima toliau tobulinti, geriau naudojantis informacija. Kaip nurodyta atsakymuose į 14–16 punktus, patikimo finansų valdymo mechanizmai ir priemonės yra įtraukti ir aprašyti struktūrinių fondų reglamentuose; Komisija ir valstybės narės turi kontroliuoti šių priemonių įgyvendinimą pagal tas nuostatas, ir jos turi įvairių priemonių tai padaryti. |
| --- | --- |

17.

Egzistuoja tinkamas priežiūros ir kontrolės mechanizmas, kuriuo siekiama užtikrinti, kad būtų laikomasi patikimo finansų valdymo principų pagal Komisijos kompetencijos ribas ir proporcingai Europos Sąjungos paramos lygiui, net jeigu jį galima toliau tobulinti, geriau naudojantis informacija. Kaip nurodyta atsakymuose į 14–16 punktus, patikimo finansų valdymo mechanizmai ir priemonės yra įtraukti ir aprašyti struktūrinių fondų reglamentuose; Komisija ir valstybės narės turi kontroliuoti šių priemonių įgyvendinimą pagal tas nuostatas, ir jos turi įvairių priemonių tai padaryti.

| 18. | Kelios minėtos valstybės narės, remdamosi geriausia turima informacija (smulkiais istoriniais ir statistiniais duomenimis, konkrečiomis studijomis ir moksliniais tyrimais, ankstesnio programavimo laikotarpio ex-post įvertinimu, dabartinio programavimo laikotarpio ex-ante įvertinimu) daugiau ar mažiau galėjo įvertinti mokslų nutraukimo problemos pobūdį ir mastą. |
| --- | --- |

18.

Kelios minėtos valstybės narės, remdamosi geriausia turima informacija (smulkiais istoriniais ir statistiniais duomenimis, konkrečiomis studijomis ir moksliniais tyrimais, ankstesnio programavimo laikotarpio ex-post įvertinimu, dabartinio programavimo laikotarpio ex-ante įvertinimu) daugiau ar mažiau galėjo įvertinti mokslų nutraukimo problemos pobūdį ir mastą.

| 19. | Kelios minėtos valstybės narės, naudodamosi geriausiais turimais informacijos šaltiniais, galėjo daugiau ar mažiau nustatyti finansavimo lygį. |
| --- | --- |

19.

Kelios minėtos valstybės narės, naudodamosi geriausiais turimais informacijos šaltiniais, galėjo daugiau ar mažiau nustatyti finansavimo lygį.

| 20. | Nors poreikių analizė dar turi būti gerinama, rezultatai yra numatomi programavimo dokumentuose ir naudojami metinių ataskaitų stebėjimui. Ankstesnio programavimo laikotarpio ex-post įvertinimai ir dabartinio programavimo laikotarpio ex-ante įvertinimai taip pat padėjo numatyti priemones strategijos ir konkrečių tikslų nuoseklumui užtikrinti bei galimam numatytų priemonių poveikiui nustatyti. Po programavimo laikotarpio atliekamuose vertinimuose atsižvelgiama į šių iš anksto nustatytų tikslų įgyvendinimą.
  Valstybėse narėse taip pat taikomos įvairios stebėjimo priemonės, paremtos tam tikrais rodikliais, ypač vertinant rezultatus. |
| --- | --- |

20.

Nors poreikių analizė dar turi būti gerinama, rezultatai yra numatomi programavimo dokumentuose ir naudojami metinių ataskaitų stebėjimui. Ankstesnio programavimo laikotarpio ex-post įvertinimai ir dabartinio programavimo laikotarpio ex-ante įvertinimai taip pat padėjo numatyti priemones strategijos ir konkrečių tikslų nuoseklumui užtikrinti bei galimam numatytų priemonių poveikiui nustatyti. Po programavimo laikotarpio atliekamuose vertinimuose atsižvelgiama į šių iš anksto nustatytų tikslų įgyvendinimą.

Valstybėse narėse taip pat taikomos įvairios stebėjimo priemonės, paremtos tam tikrais rodikliais, ypač vertinant rezultatus.

| 21.–22. | Įvairiose minėtose valstybėse narėse buvo sukurtos ar yra kuriamos kovos su konkrečiais mokslų nutraukimo aspektais strategijos, nors kai kuriais atvejais jas galima būtų dar patobulinti.
  Reglamento Nr. 1260/1999 8 straipsnyje numatyta, kad „Bendrijos priemonės papildo arba prisideda prie atitinkamos nacionalinės veiklos“. Be to, ESF paramos prašoma tuomet, kai ji gali pagerinti priemonių kokybę arba atlikti sverto vaidmenį, kad padaugėtų paramos gavėjų. |
| --- | --- |

21.–22.

Įvairiose minėtose valstybėse narėse buvo sukurtos ar yra kuriamos kovos su konkrečiais mokslų nutraukimo aspektais strategijos, nors kai kuriais atvejais jas galima būtų dar patobulinti.

Reglamento Nr. 1260/1999 8 straipsnyje numatyta, kad „Bendrijos priemonės papildo arba prisideda prie atitinkamos nacionalinės veiklos“. Be to, ESF paramos prašoma tuomet, kai ji gali pagerinti priemonių kokybę arba atlikti sverto vaidmenį, kad padaugėtų paramos gavėjų.

| 23. | Nuo 2005 m. Jungtinėje Karalystėje numatytos priemonės užtikrinti aiškią ir koncentruotą strategiją (t. y. Strateginių sričių apžvalga: Stars). Vidurio laikotarpiu buvo papildomai paaiškintas kiekvienos priemonės vaidmuo, kad nebekiltų painiavos. Kalbant apie tyrimų ataskaitas, taip pat buvo kitų priemonių, kuriomis buvo galima paveikti naudos gavėjų grupių nustatymą arba su mokslų nutraukimo problema susijusios veiklos pasirinkimą (t. y. ryšių registravimo sistemos). |
| --- | --- |

23.

Nuo 2005 m. Jungtinėje Karalystėje numatytos priemonės užtikrinti aiškią ir koncentruotą strategiją (t. y. Strateginių sričių apžvalga: Stars). Vidurio laikotarpiu buvo papildomai paaiškintas kiekvienos priemonės vaidmuo, kad nebekiltų painiavos. Kalbant apie tyrimų ataskaitas, taip pat buvo kitų priemonių, kuriomis buvo galima paveikti naudos gavėjų grupių nustatymą arba su mokslų nutraukimo problema susijusios veiklos pasirinkimą (t. y. ryšių registravimo sistemos).

| 25. | Paprastai valstybėse narėse buvo naudota metodika, padėjusi nustatyti skirtingas tikslines grupes, atsižvelgiant į nacionalines švietimo sistemas ir konkrečias jų problemas. Kad būtų susidaryta bendra nuomonė apie padėtį, šios tikslinės grupės buvo kiekybiškai įvertintos. |
| --- | --- |

25.

Paprastai valstybėse narėse buvo naudota metodika, padėjusi nustatyti skirtingas tikslines grupes, atsižvelgiant į nacionalines švietimo sistemas ir konkrečias jų problemas. Kad būtų susidaryta bendra nuomonė apie padėtį, šios tikslinės grupės buvo kiekybiškai įvertintos.

| 27. | Pakeitime, kuris buvo padarytas nustatant tikslines grupes Jungtinėje Karalystėje po vidurio laikotarpio peržiūros, paaiškintas prioritetų tikslas. |
| --- | --- |

27.

Pakeitime, kuris buvo padarytas nustatant tikslines grupes Jungtinėje Karalystėje po vidurio laikotarpio peržiūros, paaiškintas prioritetų tikslas.

| 31. | Prancūzijoje pagrindiniai Vertinimo ir prognozių direkcijos statistiniai rodikliai skelbiami kasmet. Kadangi švietimo sistema yra decentralizuota, rektoriai turėtų nustatyti organizavimo būdus ir kovos su mokslų nutraukimu strategijas, remdamiesi Vertinimo ir prognozių direkcijos duomenimis, kasmet atlikti nekvalifikuoto jaunimo situacijos analizę ir pasiūlyti centrinei administracijai įgyvendinti politines priemones. Taip pat kasmet atliekamas bendras tyrimas, surašant visus vyresnius kaip 16 metų mokinius, neįgijusius kvalifikacijos. Portugalijoje nacionalinės valdžios institucijos nustatė kelis statistinius rodiklius, kurie buvo panaudoti atliekant vidurio laikotarpio peržiūrą, kuria iš esmės papildytos priemonės, skirtos spręsti mokslų nutraukimo problemą. |
| --- | --- |

31.

Prancūzijoje pagrindiniai Vertinimo ir prognozių direkcijos statistiniai rodikliai skelbiami kasmet. Kadangi švietimo sistema yra decentralizuota, rektoriai turėtų nustatyti organizavimo būdus ir kovos su mokslų nutraukimu strategijas, remdamiesi Vertinimo ir prognozių direkcijos duomenimis, kasmet atlikti nekvalifikuoto jaunimo situacijos analizę ir pasiūlyti centrinei administracijai įgyvendinti politines priemones. Taip pat kasmet atliekamas bendras tyrimas, surašant visus vyresnius kaip 16 metų mokinius, neįgijusius kvalifikacijos. Portugalijoje nacionalinės valdžios institucijos nustatė kelis statistinius rodiklius, kurie buvo panaudoti atliekant vidurio laikotarpio peržiūrą, kuria iš esmės papildytos priemonės, skirtos spręsti mokslų nutraukimo problemą.

| 32.–33. | ESF pagalba paprastai suteikiama vyresniems kaip 15–16 m. mokiniams, siekiant palengvinti jų profesinį integravimą. Tačiau dviejose iš šešių šalių, kuriose buvo atliktas auditas, (Portugalijoje ir Prancūzijoje) bendrai finansuojami veiksmai taip pat buvo susiję su jaunesnėmis nei 16 metų kategorijomis. |
| --- | --- |

32.–33.

ESF pagalba paprastai suteikiama vyresniems kaip 15–16 m. mokiniams, siekiant palengvinti jų profesinį integravimą. Tačiau dviejose iš šešių šalių, kuriose buvo atliktas auditas, (Portugalijoje ir Prancūzijoje) bendrai finansuojami veiksmai taip pat buvo susiję su jaunesnėmis nei 16 metų kategorijomis.

| 34. | Kadangi Europos Vadovų Taryba nustatė politinį tikslą iki 2010 m. perpus sumažinti mokyklos nebaigiančių mokinių skaičių, kiekvienoje valstybėje narėje galima įvertinti atitinkamą pažangą pagal šį tikslą, atsižvelgiant į skirtingą susidariusią padėtį.
  Visi nacionaliniai kovos su mokslų nutraukimu tikslai atitinka Europos tikslą.
  2001 m. Nyderlandų valdžios institucijos nusprendė prisidėti prie Lisabonos tikslo įgyvendinimo (iki 2010 m. per pusę sumažinti mokyklos nebaigiančių mokinių skaičių). |
| --- | --- |

34.

Kadangi Europos Vadovų Taryba nustatė politinį tikslą iki 2010 m. perpus sumažinti mokyklos nebaigiančių mokinių skaičių, kiekvienoje valstybėje narėje galima įvertinti atitinkamą pažangą pagal šį tikslą, atsižvelgiant į skirtingą susidariusią padėtį.

Visi nacionaliniai kovos su mokslų nutraukimu tikslai atitinka Europos tikslą.

2001 m. Nyderlandų valdžios institucijos nusprendė prisidėti prie Lisabonos tikslo įgyvendinimo (iki 2010 m. per pusę sumažinti mokyklos nebaigiančių mokinių skaičių).

| 35. | Įgyvendinant tą pačią programą, išteklių paskirstymas skirtingiems vienos valstybės narės regionams ar skirtingoms priemonėms priklauso nacionalinei kompetencijai. Šiam paskirstymui taikomi tam tikri kriterijai, tarp jų ir politiniai, siekiant atsižvelgti į praktinius poreikius. |
| --- | --- |

35.

Įgyvendinant tą pačią programą, išteklių paskirstymas skirtingiems vienos valstybės narės regionams ar skirtingoms priemonėms priklauso nacionalinei kompetencijai. Šiam paskirstymui taikomi tam tikri kriterijai, tarp jų ir politiniai, siekiant atsižvelgti į praktinius poreikius.

| 36. | Šia tema buvo atlikta daug tyrimų, įvertinimų, mokslinių darbų ir surinkta kitų statistinių duomenų. Jais būtų galima naudotis metodiškiau. |
| --- | --- |

36.

Šia tema buvo atlikta daug tyrimų, įvertinimų, mokslinių darbų ir surinkta kitų statistinių duomenų. Jais būtų galima naudotis metodiškiau.

| 37. | Komisija palankiai vertina Audito Rūmų paminėtą gerą Airijos ir Jungtinės Karalystės praktiką, kuriant mokyklų konsorciumus, veikiančius pagal raštiškas sutartis, siekiant pagerinti projektų ir programų administravimo veiksmingumą.
  Norėdamos išvengti dubliavimosi su ankstesniu projektu (Mokyklos nebaigiančių mokinių iniciatyvos Tyrimų ir vertinimo dalimi) ir atsižvelgdamos į sinergiją, Airijos valdžios institucijos laikėsi nuomonės, kad būtų geriau, jei su (ankstesnio projekto) tikrinimo šablonu susijęs darbas būtų tęsiamas pagal Pradinių mokyklų mokinių duomenų bazės projektą. |
| --- | --- |

37.

Komisija palankiai vertina Audito Rūmų paminėtą gerą Airijos ir Jungtinės Karalystės praktiką, kuriant mokyklų konsorciumus, veikiančius pagal raštiškas sutartis, siekiant pagerinti projektų ir programų administravimo veiksmingumą.

Norėdamos išvengti dubliavimosi su ankstesniu projektu (Mokyklos nebaigiančių mokinių iniciatyvos Tyrimų ir vertinimo dalimi) ir atsižvelgdamos į sinergiją, Airijos valdžios institucijos laikėsi nuomonės, kad būtų geriau, jei su (ankstesnio projekto) tikrinimo šablonu susijęs darbas būtų tęsiamas pagal Pradinių mokyklų mokinių duomenų bazės projektą.

| 38. | Projektų atrankos procedūrai Prancūzijoje naudojami pagalbos prašymo formų pavyzdžiai, pildomi mokymo įstaigose.
  Prireikus valstybės narės valdžios institucija turėtų skleisti Audito Rūmų patikrintuose projektuose (Jungtinėje Karalystėje: Surrey Care Trust, Youth Inc., ...) nurodytą gerą praktiką kitose atrankos procedūrose. Naudojantis išsamiais atrankos kriterijais, lengviau identifikuoti tuos mokinius, kuriems gresia didžiausia rizika per anksti nutraukti mokslus. |
| --- | --- |

38.

Projektų atrankos procedūrai Prancūzijoje naudojami pagalbos prašymo formų pavyzdžiai, pildomi mokymo įstaigose.

Prireikus valstybės narės valdžios institucija turėtų skleisti Audito Rūmų patikrintuose projektuose (Jungtinėje Karalystėje: Surrey Care Trust, Youth Inc., ...) nurodytą gerą praktiką kitose atrankos procedūrose. Naudojantis išsamiais atrankos kriterijais, lengviau identifikuoti tuos mokinius, kuriems gresia didžiausia rizika per anksti nutraukti mokslus.

| 39. | Audito Rūmų nustatyta problema Jungtinėje Karalystėje išspręsta vadovaujantis vidurio laikotarpio peržiūros ataskaita. |
| --- | --- |

39.

Audito Rūmų nustatyta problema Jungtinėje Karalystėje išspręsta vadovaujantis vidurio laikotarpio peržiūros ataskaita.

| 40.–41. | Daugeliu minėtų atvejų šiuo metu jau taikomi objektyvūs paramos gavėjų atrankos kriterijai. Pavyzdžiui, Airijoje mokinių grupių nustatymo gaires (mokslų nutraukimo rizikos įvertinimas) dabar galima taikyti visuose projektuose, ir jos įtrauktos į vietos koordinatoriams surengtus mokymus darbo vietoje. Visuose projektuose naudojama mokinių skirstymo pagal profilius forma. Be to, vykdant projektą galima objektyviai ir skaidriai susieti išteklius ir poreikius, atsižvelgiant į Mokyklos nebaigiančių mokinių iniciatyvos projektus, taikant iš anksto nustatytus atrankos kriterijus ir vertinimo sistemą.
  Jungtinėje Karalystėje keletas išsamių duomenų bazių (į kurias duomenys įvedami po mokyklų suskirstymo pagal profilį, pokalbių su mokiniais) bei keletas geros praktikos pavyzdžių, susijusių su naudos gavėjų atrankos kriterijais, padeda geriau pasirinkti veiksmingesnį išteklių panaudojimo būdą.
  Prancūzijoje kiekvienoje akademinėje teritorijoje problemos sprendžiamos atsižvelgiant į vertinant situaciją išreikštus poreikius ir į strateginius tikslus, numatytus tos teritorijos akademiniuose planuose; taigi skirtingose akademijose gali būti taikomi skirtingi kriterijai.
  Nyderlanduose mokinių, atitinkančių mažiausius reikalavimus, kategorijai priklauso mokiniai, neįgiję jokios pripažįstamos ankstesnio išsilavinimo lygio kvalifikacijos, mokiniai, praleidę savo „mokymosi laiką“, mokiniai iš nepalankios socialinės aplinkos arba mokyklos nebaigę mokiniai, kurie vėl grįžo į mokyklą pagal tam tikrų priemonių sistemą. Dėl šių priežasčių beveik visiems mokiniams pagal priskiriamą kategoriją ir charakteristiką būdinga didelė rizika nebaigti mokyklos. Tą patvirtina švietimo inspekcija metinėse švietimo ataskaitose.
  Mokyklos pateikia projektų paraiškas, kurios nagrinėjamos atsižvelgiant į oficialius ir su valdymu susijusius aspektus bei turinį, naudojantis nuorodų sistemomis, pvz., standartiniais protokolais ir vertinimo formomis. Jeigu reikia, pareiškėjai paprašo ir suteikia papildomos informacijos. Be to, į finansavimo sistemą įtrauktu rezultatų rodikliu taip pat garantuojamas atrankos veiksmingumas ir projektų palyginamumas, remiantis išlaidų duomenimis. |
| --- | --- |

40.–41.

Daugeliu minėtų atvejų šiuo metu jau taikomi objektyvūs paramos gavėjų atrankos kriterijai. Pavyzdžiui, Airijoje mokinių grupių nustatymo gaires (mokslų nutraukimo rizikos įvertinimas) dabar galima taikyti visuose projektuose, ir jos įtrauktos į vietos koordinatoriams surengtus mokymus darbo vietoje. Visuose projektuose naudojama mokinių skirstymo pagal profilius forma. Be to, vykdant projektą galima objektyviai ir skaidriai susieti išteklius ir poreikius, atsižvelgiant į Mokyklos nebaigiančių mokinių iniciatyvos projektus, taikant iš anksto nustatytus atrankos kriterijus ir vertinimo sistemą.

Jungtinėje Karalystėje keletas išsamių duomenų bazių (į kurias duomenys įvedami po mokyklų suskirstymo pagal profilį, pokalbių su mokiniais) bei keletas geros praktikos pavyzdžių, susijusių su naudos gavėjų atrankos kriterijais, padeda geriau pasirinkti veiksmingesnį išteklių panaudojimo būdą.

Prancūzijoje kiekvienoje akademinėje teritorijoje problemos sprendžiamos atsižvelgiant į vertinant situaciją išreikštus poreikius ir į strateginius tikslus, numatytus tos teritorijos akademiniuose planuose; taigi skirtingose akademijose gali būti taikomi skirtingi kriterijai.

Nyderlanduose mokinių, atitinkančių mažiausius reikalavimus, kategorijai priklauso mokiniai, neįgiję jokios pripažįstamos ankstesnio išsilavinimo lygio kvalifikacijos, mokiniai, praleidę savo „mokymosi laiką“, mokiniai iš nepalankios socialinės aplinkos arba mokyklos nebaigę mokiniai, kurie vėl grįžo į mokyklą pagal tam tikrų priemonių sistemą. Dėl šių priežasčių beveik visiems mokiniams pagal priskiriamą kategoriją ir charakteristiką būdinga didelė rizika nebaigti mokyklos. Tą patvirtina švietimo inspekcija metinėse švietimo ataskaitose.

Mokyklos pateikia projektų paraiškas, kurios nagrinėjamos atsižvelgiant į oficialius ir su valdymu susijusius aspektus bei turinį, naudojantis nuorodų sistemomis, pvz., standartiniais protokolais ir vertinimo formomis. Jeigu reikia, pareiškėjai paprašo ir suteikia papildomos informacijos. Be to, į finansavimo sistemą įtrauktu rezultatų rodikliu taip pat garantuojamas atrankos veiksmingumas ir projektų palyginamumas, remiantis išlaidų duomenimis.

| 42. | Prancūzijoje informacijos sistema, kuri naudojama renkant duomenis apie Bendros integravimo priemonės taikymą, yra pertvarkoma, kad tyrimų rezultatai taptų patikimesni. Nauja versija bus taikoma nuo 2007 m. Iki tol bus padaryti pakeitimai apskaičiuojant programose dalyvaujančius mokinius, siekiant pagerinti informacijos patikimumą. |
| --- | --- |

42.

Prancūzijoje informacijos sistema, kuri naudojama renkant duomenis apie Bendros integravimo priemonės taikymą, yra pertvarkoma, kad tyrimų rezultatai taptų patikimesni. Nauja versija bus taikoma nuo 2007 m. Iki tol bus padaryti pakeitimai apskaičiuojant programose dalyvaujančius mokinius, siekiant pagerinti informacijos patikimumą.

| 43. | Komisija pripažįsta dalijimosi informacija svarbą (ypač pradinių ir vidurinių mokyklų dalijimosi informacija). Tačiau mokyklos gali nenorėti su kitomis mokyklomis dalytis informacija apie mokinius, ypač apie psichologinį mokinių įvertinimą ir mokinių charakteristikas, bijodamos ateityje susilaukti teisinių pasekmių dėl šios informacijos tvarkymo. 2003 m. spalio mėn. Airijoje Nacionalinė koordinavimo grupė parengė raštą dėl visų projektų, susijusių su informacijos gavėjų grupių nustatymu ir dalijimusi informacija. Šį klausimą toliau nagrinės bendrasis Valdymo komitetas, o Švietimo ir mokslo departamentas pradėjo kurti sutelkto darbo (ir dalijimosi informacija) protokolus, skirtus bendradarbiauti Nacionalinei švietimo sistemos valdybai ir koordinatoriams, dirbantiems su kitomis nepalankių sąlygų programomis, įskaitant Mokyklų baigimo programą.
  Jungtinėje Karalystėje Nacionalinės audito tarnybos parengtoje britų agentūrų bendradarbiavimo ataskaitoje taip pat pateikta įrodymų, kad institucijos bendradarbiauja ir dalijasi informacija gera valia. Komisija pabrėžia, kad duomenų apsaugos teisės aktai gali riboti skirtingų lygių mokyklų ir švietimo įstaigų dalijimąsi asmens informacija. |
| --- | --- |

43.

Komisija pripažįsta dalijimosi informacija svarbą (ypač pradinių ir vidurinių mokyklų dalijimosi informacija). Tačiau mokyklos gali nenorėti su kitomis mokyklomis dalytis informacija apie mokinius, ypač apie psichologinį mokinių įvertinimą ir mokinių charakteristikas, bijodamos ateityje susilaukti teisinių pasekmių dėl šios informacijos tvarkymo. 2003 m. spalio mėn. Airijoje Nacionalinė koordinavimo grupė parengė raštą dėl visų projektų, susijusių su informacijos gavėjų grupių nustatymu ir dalijimusi informacija. Šį klausimą toliau nagrinės bendrasis Valdymo komitetas, o Švietimo ir mokslo departamentas pradėjo kurti sutelkto darbo (ir dalijimosi informacija) protokolus, skirtus bendradarbiauti Nacionalinei švietimo sistemos valdybai ir koordinatoriams, dirbantiems su kitomis nepalankių sąlygų programomis, įskaitant Mokyklų baigimo programą.

Jungtinėje Karalystėje Nacionalinės audito tarnybos parengtoje britų agentūrų bendradarbiavimo ataskaitoje taip pat pateikta įrodymų, kad institucijos bendradarbiauja ir dalijasi informacija gera valia. Komisija pabrėžia, kad duomenų apsaugos teisės aktai gali riboti skirtingų lygių mokyklų ir švietimo įstaigų dalijimąsi asmens informacija.

| 45. | Airijai, prisiėmusiai atsakomybę už programą, kuri dabar perduota didesniam Socialinės integracijos skyriui, ir įsteigusiai bendrąjį Valdymo komitetą, ateityje neturėtų kilti problemų, susijusių su tarpusavio bendravimo ir dalijimosi informacija klausimais. Mokinių grupių nustatymo gaires (mokslų nutraukimo rizikos įvertinimas) dabar galima taikyti visuose projektuose. Naujas bendrasis Valdymo komitetas toliau tobulins pagrindinius rizikos rodiklius ir platins rezultatus visų tos srities projektų vykdytojams.
  Nyderlanduose taikomomis priemonėmis turėtų būti sumažinta Audito Rūmų nurodyta rizika. Naudodamosi mokslų nutraukimo projektų koordinatorių, programų, įvairių darbo asociacijų tinklu, įvertinimo tyrimais ir tinklavietėmis, mokyklos gali gauti naudos, tarpusavyje dalydamosi patirtimi ir „neišradinėdamos dviračio“ panašiose veiklos srityse. |
| --- | --- |

45.

Airijai, prisiėmusiai atsakomybę už programą, kuri dabar perduota didesniam Socialinės integracijos skyriui, ir įsteigusiai bendrąjį Valdymo komitetą, ateityje neturėtų kilti problemų, susijusių su tarpusavio bendravimo ir dalijimosi informacija klausimais. Mokinių grupių nustatymo gaires (mokslų nutraukimo rizikos įvertinimas) dabar galima taikyti visuose projektuose. Naujas bendrasis Valdymo komitetas toliau tobulins pagrindinius rizikos rodiklius ir platins rezultatus visų tos srities projektų vykdytojams.

Nyderlanduose taikomomis priemonėmis turėtų būti sumažinta Audito Rūmų nurodyta rizika. Naudodamosi mokslų nutraukimo projektų koordinatorių, programų, įvairių darbo asociacijų tinklu, įvertinimo tyrimais ir tinklavietėmis, mokyklos gali gauti naudos, tarpusavyje dalydamosi patirtimi ir „neišradinėdamos dviračio“ panašiose veiklos srityse.

| 46. | Kadangi mokslų nutraukimo prevencija yra profilaktinė priemonė, iš tikrųjų jos veiksmingumo vertinimas yra ribotas. Įgyvendinus šias priemones, vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu turėtų sumažėti mokyklos nebaigiančių mokinių skaičius. Šią informaciją patvirtina 2000–2004 m. laikotarpio tendencija, kaip nurodyta Komisijos komunikate KOM(2005) 549 dėl švietimo ir profesinio rengimo modernizavimo. Visada bus sunku – netgi vertintojui – visiškai atskirti mokslų nutraukimo projektų poveikį nuo kitų nacionalinės politikos priemonių, kuriomis taip pat siekiama užkirsti kelią ankstyvam pasitraukimui iš švietimo sistemos, poveikio.
  Jungtinėje Karalystėje nacionalinės valdžios institucijos keičia sistemą, kad būtų galima surinkti tarpinių duomenų (kurie būtų pridedami prie surinktų duomenų projekto pabaigoje). |
| --- | --- |

46.

Kadangi mokslų nutraukimo prevencija yra profilaktinė priemonė, iš tikrųjų jos veiksmingumo vertinimas yra ribotas. Įgyvendinus šias priemones, vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu turėtų sumažėti mokyklos nebaigiančių mokinių skaičius. Šią informaciją patvirtina 2000–2004 m. laikotarpio tendencija, kaip nurodyta Komisijos komunikate KOM(2005) 549 dėl švietimo ir profesinio rengimo modernizavimo. Visada bus sunku – netgi vertintojui – visiškai atskirti mokslų nutraukimo projektų poveikį nuo kitų nacionalinės politikos priemonių, kuriomis taip pat siekiama užkirsti kelią ankstyvam pasitraukimui iš švietimo sistemos, poveikio.

Jungtinėje Karalystėje nacionalinės valdžios institucijos keičia sistemą, kad būtų galima surinkti tarpinių duomenų (kurie būtų pridedami prie surinktų duomenų projekto pabaigoje).

| 47. | Vidurio laikotarpio vertinimu nesiekiama įvertinti poveikį, kuris priklauso nuo rezultatų ir nustatytų tikslų įgyvendinimo lygio programos pabaigoje. Nors vidurio laikotarpio peržiūra atliekama vykdant Veiklos programą (kaip numatyta Reglamentu Nr. 1260/1999), valstybių narių, kuriose buvo atliktas auditas, vidurio laikotarpio vertinimuose nurodytos konkrečios priemonės, skirtos spręsti mokslų nutraukimo problemą, ir imtasi veiksmų, kad prireikus būtų pakeista pagrindinė veiklos kryptis ir strategija. Komisijos tarnybos, bendraudamos su valstybių narių valdžios institucijomis, pakartotinai atkreipė dėmesį į vidurio laikotarpio vertinimuose nustatytas problemas.
  Kalbant apie Jungtinės Karalystės priemonę, Audito Rūmų nurodyta problema (rizika, kad sutaps 3.1 priemonių 3 prioriteto ir 2.2 priemonių 2 prioriteto tikslinės grupės, o dėl sudėtinių tikslinių grupių kils painiava ir bus sunkiau rinkti duomenis) sprendžiama vadovaujantis vidurio laikotarpio peržiūros ataskaita. |
| --- | --- |

47.

Vidurio laikotarpio vertinimu nesiekiama įvertinti poveikį, kuris priklauso nuo rezultatų ir nustatytų tikslų įgyvendinimo lygio programos pabaigoje. Nors vidurio laikotarpio peržiūra atliekama vykdant Veiklos programą (kaip numatyta Reglamentu Nr. 1260/1999), valstybių narių, kuriose buvo atliktas auditas, vidurio laikotarpio vertinimuose nurodytos konkrečios priemonės, skirtos spręsti mokslų nutraukimo problemą, ir imtasi veiksmų, kad prireikus būtų pakeista pagrindinė veiklos kryptis ir strategija. Komisijos tarnybos, bendraudamos su valstybių narių valdžios institucijomis, pakartotinai atkreipė dėmesį į vidurio laikotarpio vertinimuose nustatytas problemas.

Kalbant apie Jungtinės Karalystės priemonę, Audito Rūmų nurodyta problema (rizika, kad sutaps 3.1 priemonių 3 prioriteto ir 2.2 priemonių 2 prioriteto tikslinės grupės, o dėl sudėtinių tikslinių grupių kils painiava ir bus sunkiau rinkti duomenis) sprendžiama vadovaujantis vidurio laikotarpio peržiūros ataskaita.

| 48. | Kalbant apie Airiją, šis teiginys jau buvo įtrauktas į 24 punktą. Portugalijoje specialus 2002 m. įvertinimas ir vidurio laikotarpio įvertinimas padėjo vystant Europos Sąjungos ir valstybės narės partnerystę atkreipti ypatingą dėmesį į mokslų nutraukimo problemos sprendimą. Todėl, kuriant naują 2004 m. programavimo dokumentą, buvo iš esmės pakeistas PRODEP 1 priemonės finansavimas. |
| --- | --- |

48.

Kalbant apie Airiją, šis teiginys jau buvo įtrauktas į 24 punktą. Portugalijoje specialus 2002 m. įvertinimas ir vidurio laikotarpio įvertinimas padėjo vystant Europos Sąjungos ir valstybės narės partnerystę atkreipti ypatingą dėmesį į mokslų nutraukimo problemos sprendimą. Todėl, kuriant naują 2004 m. programavimo dokumentą, buvo iš esmės pakeistas PRODEP 1 priemonės finansavimas.

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

| 52. | Egzistuoja tinkamas priežiūros ir kontrolės mechanizmas, kuriuo siekiama užtikrinti, kad ūtų laikomasi patikimo finansų valdymo principų pagal Komisijos kompetencijos ribas ir proporcingai Europos Sąjungos paramos lygiui, net jeigu jį galima toliau tobulinti, geriau naudojantis informacija. Komisija atkreipia dėmesį į įvairias procedūras, atliekamas šiems tikslams pasiekti, aprašytas atsakymuose į 14–16 punktus.
  Be šiuo metu jau taikomų priemonių, Komisija, remdamasi jai suteiktais įgaliojimais, ir toliau tęs šių rekomendacijų įgyvendinimą. Pavyzdžiui, atliekant vertinimą, įvairiems konkretiems atvejams taikomos bendrosios atitinkamos „Europos socialinio fondo (ESF) gairės dėl priežiūros ir vertinimo priemonių 2000–2006 m.“. Taip pat bus ir toliau keičiamasi informacija apie gerą praktiką patikimo finansų valdymo srityje.
  Tikrinant valstybių narių valdymo sistemas, kai reikia, pateikiamos su veiksmingu patikimu finansų valdymu susijusios audito rekomendacijos. |
| --- | --- |

52.

Egzistuoja tinkamas priežiūros ir kontrolės mechanizmas, kuriuo siekiama užtikrinti, kad ūtų laikomasi patikimo finansų valdymo principų pagal Komisijos kompetencijos ribas ir proporcingai Europos Sąjungos paramos lygiui, net jeigu jį galima toliau tobulinti, geriau naudojantis informacija. Komisija atkreipia dėmesį į įvairias procedūras, atliekamas šiems tikslams pasiekti, aprašytas atsakymuose į 14–16 punktus.

Be šiuo metu jau taikomų priemonių, Komisija, remdamasi jai suteiktais įgaliojimais, ir toliau tęs šių rekomendacijų įgyvendinimą. Pavyzdžiui, atliekant vertinimą, įvairiems konkretiems atvejams taikomos bendrosios atitinkamos „Europos socialinio fondo (ESF) gairės dėl priežiūros ir vertinimo priemonių 2000–2006 m.“. Taip pat bus ir toliau keičiamasi informacija apie gerą praktiką patikimo finansų valdymo srityje.

Tikrinant valstybių narių valdymo sistemas, kai reikia, pateikiamos su veiksmingu patikimu finansų valdymu susijusios audito rekomendacijos.

| 53. | Toliau (54–60 punktuose) pateikiamos rekomendacijos turi taip pat būti įvertintos atsižvelgiant į konkrečią valstybių narių atsakomybę programuojant struktūrinių fondų valdymą ir kontrolę. ESF įsikišimas sprendžiant mokslų nutraukimo problemą – išsamesnės nacionalinės politikos dalis todėl turi būti taip analizuojama. Veiksmų kovojant su mokslų nutraukimu nustatymas ir įgyvendinimas atitinka nacionalinę politiką ir strategiją švietimo srityje. |
| --- | --- |

53.

Toliau (54–60 punktuose) pateikiamos rekomendacijos turi taip pat būti įvertintos atsižvelgiant į konkrečią valstybių narių atsakomybę programuojant struktūrinių fondų valdymą ir kontrolę. ESF įsikišimas sprendžiant mokslų nutraukimo problemą – išsamesnės nacionalinės politikos dalis todėl turi būti taip analizuojama. Veiksmų kovojant su mokslų nutraukimu nustatymas ir įgyvendinimas atitinka nacionalinę politiką ir strategiją švietimo srityje.

| 54. | Paprastai valstybėse narėse buvo naudota metodika, padėjusi nustatyti skirtingas tikslines grupes, atsižvelgiant į nacionalines švietimo sistemas ir konkrečias jų problemas. Kad būtų susidaryta bendra nuomonė apie padėtį, šios tikslinės grupės buvo kiekybiškai įvertintos. (žr. atsakymus į 18–25 punktus). |
| --- | --- |

54.

Paprastai valstybėse narėse buvo naudota metodika, padėjusi nustatyti skirtingas tikslines grupes, atsižvelgiant į nacionalines švietimo sistemas ir konkrečias jų problemas. Kad būtų susidaryta bendra nuomonė apie padėtį, šios tikslinės grupės buvo kiekybiškai įvertintos. (žr. atsakymus į 18–25 punktus).

| 55. | Komisija remiasi savo atsakymu į 54 punktą. Kalbant apie Nyderlandų galimybę apytiksliai apskaičiuoti, kiek yra mokinių, kuriems skirtos priemonės kovojant su mokslų nutraukimu, Audito Rūmų įvardyta situacija pagerėjo, naudojantis nacionaline duomenų baze.
  Daugumoje minėtų valstybių narių buvo nustatyti ES tikslus atitinkantys nacionaliniai duomenys, kiek tikimasi sumažinti mokyklos nebaigiančių mokinių skaičių. Įgyvendinus šias priemones, vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu turėtų sumažėti mokyklos nebaigiančių mokinių skaičius. Šią informaciją patvirtina 2000–2004 m. laikotarpio tendencija, kaip nurodyta Komunikate KOM(2005) 549 dėl švietimo ir profesinio rengimo modernizavimo. |
| --- | --- |

55.

Komisija remiasi savo atsakymu į 54 punktą. Kalbant apie Nyderlandų galimybę apytiksliai apskaičiuoti, kiek yra mokinių, kuriems skirtos priemonės kovojant su mokslų nutraukimu, Audito Rūmų įvardyta situacija pagerėjo, naudojantis nacionaline duomenų baze.

Daugumoje minėtų valstybių narių buvo nustatyti ES tikslus atitinkantys nacionaliniai duomenys, kiek tikimasi sumažinti mokyklos nebaigiančių mokinių skaičių. Įgyvendinus šias priemones, vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu turėtų sumažėti mokyklos nebaigiančių mokinių skaičius. Šią informaciją patvirtina 2000–2004 m. laikotarpio tendencija, kaip nurodyta Komunikate KOM(2005) 549 dėl švietimo ir profesinio rengimo modernizavimo.

| 56. | Įgyvendinant tą pačią programą, išteklių paskirstymas skirtingiems vienos valstybės narės regionams ar skirtingoms priemonėms priklauso nacionalinei kompetencijai. Šiam paskirstymui taikomi tam tikri kriterijai, tarp jų ir politiniai, siekiant atsižvelgti į praktinius poreikius.
  Komisija sutinka su šia rekomendacija, bet ji turėtų atsižvelgti į politinį pasirinkimo variantų, kuriais apibūdinamas lėšų paskirstymas, pobūdį. |
| --- | --- |

56.

Įgyvendinant tą pačią programą, išteklių paskirstymas skirtingiems vienos valstybės narės regionams ar skirtingoms priemonėms priklauso nacionalinei kompetencijai. Šiam paskirstymui taikomi tam tikri kriterijai, tarp jų ir politiniai, siekiant atsižvelgti į praktinius poreikius.

Komisija sutinka su šia rekomendacija, bet ji turėtų atsižvelgti į politinį pasirinkimo variantų, kuriais apibūdinamas lėšų paskirstymas, pobūdį.

| 57. | Komisija palankiai vertina Audito Rūmų paminėtą gerą Airijos ir Jungtinės Karalystės praktiką, kuriant mokyklų konsorciumus, veikiančius pagal raštiškas sutartis, siekiant pagerinti projektų ir programų administravimo veiksmingumą. Daugeliu minėtų atvejų šiuo metu jau taikomi objektyvūs paramos gavėjų atrankos kriterijai. Pavyzdžiui, Prancūzijoje projektų atrankos procedūrai naudojami pagalbos prašymo formų pavyzdžiai, pildomi mokymo įstaigose. Nyderlanduose naudojamomis sistemomis, pvz., standartiniais protokolais ir vertinimo formomis, taip pat užtikrinama tinkama projektų atranka.
  Teisingas patikimo finansų valdymo principų taikymas atrenkant projektus ir vykdant tolesnes procedūras yra Komisijos audito strategijos dalis, todėl reikėtų sustiprinti jos įgyvendinimą. |
| --- | --- |

57.

Komisija palankiai vertina Audito Rūmų paminėtą gerą Airijos ir Jungtinės Karalystės praktiką, kuriant mokyklų konsorciumus, veikiančius pagal raštiškas sutartis, siekiant pagerinti projektų ir programų administravimo veiksmingumą. Daugeliu minėtų atvejų šiuo metu jau taikomi objektyvūs paramos gavėjų atrankos kriterijai. Pavyzdžiui, Prancūzijoje projektų atrankos procedūrai naudojami pagalbos prašymo formų pavyzdžiai, pildomi mokymo įstaigose. Nyderlanduose naudojamomis sistemomis, pvz., standartiniais protokolais ir vertinimo formomis, taip pat užtikrinama tinkama projektų atranka.

Teisingas patikimo finansų valdymo principų taikymas atrenkant projektus ir vykdant tolesnes procedūras yra Komisijos audito strategijos dalis, todėl reikėtų sustiprinti jos įgyvendinimą.

| 58. | Dviejose susijusiose valstybėse narėse (Airijoje ir Nyderlanduose) buvo imtasi priemonių geresniam veiksmų bei tyrimų rezultatų platinimo koordinavimui užtikrinti. Atliekant vidurio laikotarpio peržiūrą buvo nurodytos konkrečios priemonės, kaip kovoti su mokslų nutraukimu valstybėse narėse, kuriose buvo atliekamas auditas. Kai buvo reikalinga, po šių vertinimų buvo imtasi veiksmų, kad prireikus būtų pakeista pagrindinė veiklos kryptis ir strategija. |
| --- | --- |

58.

Dviejose susijusiose valstybėse narėse (Airijoje ir Nyderlanduose) buvo imtasi priemonių geresniam veiksmų bei tyrimų rezultatų platinimo koordinavimui užtikrinti. Atliekant vidurio laikotarpio peržiūrą buvo nurodytos konkrečios priemonės, kaip kovoti su mokslų nutraukimu valstybėse narėse, kuriose buvo atliekamas auditas. Kai buvo reikalinga, po šių vertinimų buvo imtasi veiksmų, kad prireikus būtų pakeista pagrindinė veiklos kryptis ir strategija.

| 60. | Mokslų nutraukimo problemos sprendimas yra Europos užimtumo strategijos (EUS) prioritetas. Europos užimtumo strategija apima visas valstybes nares, dirbančias pagal bendrą sistemą. Kiekvienais metais Komisija ir valstybės narės susitaria dėl veiklos gairių. Visos valstybės narės siekia šių tikslų, vykdydamos savo metinius užimtumo veiklos planus. Kiekvienais metais Bendrosios užimtumo ataskaitos projekte Komisija nustato valstybių narių pažangą, laikantis praėjusiais metais priimtų gairių. Remdamasis šiuo dokumentu, ESF paverčia Europos užimtumo strategijos sistemoje nurodytus nacionalinius prioritetus konkrečiais finansavimo prioritetais ir priemonėmis.
  ESF programos įgyvendinamos decentralizuotai – tai geriausias būdas spręsti kiekvienai valstybei narei aktualias su mokslų nutraukimu susijusias problemas.
  Taip pat žr. atsakymą į 53 punktą.
  Kalbant apie gerą valdymą, Komisija sutinka su Audito Rūmų nustatytu bendruoju principu.
  Be šiuo metu jau taikomų priemonių, Komisija, remdamasi jai suteiktais įgaliojimais, ir toliau tęs šių rekomendacijų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

60.

Mokslų nutraukimo problemos sprendimas yra Europos užimtumo strategijos (EUS) prioritetas. Europos užimtumo strategija apima visas valstybes nares, dirbančias pagal bendrą sistemą. Kiekvienais metais Komisija ir valstybės narės susitaria dėl veiklos gairių. Visos valstybės narės siekia šių tikslų, vykdydamos savo metinius užimtumo veiklos planus. Kiekvienais metais Bendrosios užimtumo ataskaitos projekte Komisija nustato valstybių narių pažangą, laikantis praėjusiais metais priimtų gairių. Remdamasis šiuo dokumentu, ESF paverčia Europos užimtumo strategijos sistemoje nurodytus nacionalinius prioritetus konkrečiais finansavimo prioritetais ir priemonėmis.

ESF programos įgyvendinamos decentralizuotai – tai geriausias būdas spręsti kiekvienai valstybei narei aktualias su mokslų nutraukimu susijusias problemas.

Taip pat žr. atsakymą į 53 punktą.

Kalbant apie gerą valdymą, Komisija sutinka su Audito Rūmų nustatytu bendruoju principu.

Be šiuo metu jau taikomų priemonių, Komisija, remdamasi jai suteiktais įgaliojimais, ir toliau tęs šių rekomendacijų įgyvendinimą.

---