# Euroopan unionin C 109/9. t

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 109 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 49. vuosikerta9. toukokuu 2006 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 109

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

49. vuosikerta9. toukokuu 2006

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Tiedonantoja |
| | Komissio |
| 2006/C 109/1 | Euron kurssi | 1 |
| 2006/C 109/2 | Valtiontuki — Ranska, Irlanti ja Italia — Valtiontuki C 78/2001 (ex NN 22/2001) — Irlanti — Shannonin alueella alumiinioksidin valmistuksessa polttoaineena käytettävien kivennäisöljyjen vapauttaminen valmisteverosta — Valtiontuki C 79/2001 (ex NN 23/2001) — Ranska — Gardannen alueella alumiinioksidin valmistuksessa polttoaineena käytettävien kivennäisöljyjen vapauttaminen valmisteverosta — Valtiontuki C 80/2001 (ex NN 26/2001) — Italia — Sardiniassa alumiinioksidin valmistuksessa polttoaineena käytettävien kivennäisöljyjen vapauttaminen valmisteverosta — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  ) | 2 |
| 2006/C 109/3 | Ilmoitusmenettely — tekniset määräykset (
  1
  ) | 3 |
| 2006/C 109/4 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4173 — Nippon Sheet Glas/Pilkington) (
  1
  ) | 9 |
| | Euroopan keskuspankki |
| 2006/C 109/5 | Euroopan keskuspankin lausunto annettu 26 päivänä huhtikuuta 2006, koskien direktiiviehdotusta maksupalveluista sisämarkkinoilla (EKP/2006/21) | 10 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Tiedonantoja

Komissio

2006/C 109/1

Euron kurssi

1

2006/C 109/2

Valtiontuki — Ranska, Irlanti ja Italia — Valtiontuki C 78/2001 (ex NN 22/2001) — Irlanti — Shannonin alueella alumiinioksidin valmistuksessa polttoaineena käytettävien kivennäisöljyjen vapauttaminen valmisteverosta — Valtiontuki C 79/2001 (ex NN 23/2001) — Ranska — Gardannen alueella alumiinioksidin valmistuksessa polttoaineena käytettävien kivennäisöljyjen vapauttaminen valmisteverosta — Valtiontuki C 80/2001 (ex NN 26/2001) — Italia — Sardiniassa alumiinioksidin valmistuksessa polttoaineena käytettävien kivennäisöljyjen vapauttaminen valmisteverosta — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  )

1

2

2006/C 109/3

Ilmoitusmenettely — tekniset määräykset (
  1
  )

1

3

2006/C 109/4

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4173 — Nippon Sheet Glas/Pilkington) (
  1
  )

1

9

Euroopan keskuspankki

2006/C 109/5

Euroopan keskuspankin lausunto annettu 26 päivänä huhtikuuta 2006, koskien direktiiviehdotusta maksupalveluista sisämarkkinoilla (EKP/2006/21)

10

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Tiedonantoja

Komissio

| 9.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 109/1

---

Euron kurssi (1)

8. toukokuuta 2006

(2006/C 109/01)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,2756 |
| JPY | Japanin jeniä | 141,88 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4573 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,68460 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,2985 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,5581 |
| ISK | Islannin kruunua | 91,10 |
| NOK | Norjan kruunua | 7,7865 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CYP | Kyproksen puntaa | 0,5752 |
| CZK | Tšekin korunaa | 28,238 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 259,51 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6960 |
| MTL | Maltan liiraa | 0,4293 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,8315 |
| RON | Romanian leuta | 3,4609 |
| SIT | Slovenian tolaria | 239,63 |
| SKK | Slovakian korunaa | 37,313 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,6865 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6515 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4137 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,8874 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 2,0067 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,0002 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 183,50 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 7,7081 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 10,2137 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,2748 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 11 142,37 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,583 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 65,451 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 34,5450 |
| THB | Thaimaan bahtia | 47,822 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,2756

JPY

Japanin jeniä

141,88

DKK

Tanskan kruunua

7,4573

GBP

Englannin puntaa

0,68460

SEK

Ruotsin kruunua

9,2985

CHF

Sveitsin frangia

1,5581

ISK

Islannin kruunua

91,10

NOK

Norjan kruunua

7,7865

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CYP

Kyproksen puntaa

0,5752

CZK

Tšekin korunaa

28,238

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

259,51

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6960

MTL

Maltan liiraa

0,4293

PLN

Puolan zlotya

3,8315

RON

Romanian leuta

3,4609

SIT

Slovenian tolaria

239,63

SKK

Slovakian korunaa

37,313

TRY

Turkin liiraa

1,6865

AUD

Australian dollaria

1,6515

CAD

Kanadan dollaria

1,4137

HKD

Hongkongin dollaria

9,8874

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

2,0067

SGD

Singaporin dollaria

2,0002

KRW

Etelä-Korean wonia

1 183,50

ZAR

Etelä-Afrikan randia

7,7081

CNY

Kiinan juan renminbiä

10,2137

HRK

Kroatian kunaa

7,2748

IDR

Indonesian rupiaa

11 142,37

MYR

Malesian ringgitiä

4,583

PHP

Filippiinien pesoa

65,451

RUB

Venäjän ruplaa

34,5450

THB

Thaimaan bahtia

47,822

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 9.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 109/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 109/2

---

VALTIONTUKI — RANSKA, IRLANTI JA ITALIA

Valtiontuki C 78/2001 (ex NN 22/2001) — Irlanti

Shannonin alueella alumiinioksidin valmistuksessa polttoaineena käytettävien kivennäisöljyjen vapauttaminen valmisteverosta

Valtiontuki C 79/2001 (ex NN 23/2001) — Ranska

Gardannen alueella alumiinioksidin valmistuksessa polttoaineena käytettävien kivennäisöljyjen vapauttaminen valmisteverosta

Valtiontuki C 80/2001 (ex NN 26/2001) — Italia

Sardiniassa alumiinioksidin valmistuksessa polttoaineena käytettävien kivennäisöljyjen vapauttaminen valmisteverosta

Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti

(2006/C 109/02)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Komissio ilmoitti 7 päivänä joulukuuta 2001 päivätyllä kirjeellä Ranskalle, Irlannille ja Italialle edellä mainittuja toimenpiteitä koskevasta lopullisesta päätöksestään, joka koski ajanjaksoa 31. päivään joulukuuta 2003 asti, ja päätöksestään laajentaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrättyä menettelyä 1 päivästä tammikuuta 2004 alkavan ajanjakson osalta. Päätös julkaistaan kokonaisuudessaan
  Euroopan unionin virallisessa lehdessä L 119, 4.5.2006.

Kirjeet, joilla komissio ilmoitti kyseisille jäsenvaltioille alkuperäisistä päätöksistään aloittaa menettely, ja päätösten tiivistelmät on julkaistu EYVL:ssä C 30, 2.2.2002, s. 17, s. 21 ja s. 25.

Asianomaiset voivat esittää huomautuksensa toimenpiteistä, joita koskevaa menettelyä komissio laajentaa, kuukauden kuluessa tämän tiedonannon ja komission päätöksen julkaisemisesta. Huomautukset on lähetettävä osoitteeseen

| Kilpailun pääosasto |
| --- |
| Valtiontukien kirjaamo |
| SPA 3 6/5 |
| B-1049 Bryssel |
| Faksi: (32-2) 296 12 42 |

Kilpailun pääosasto

Valtiontukien kirjaamo

SPA 3 6/5

B-1049 Bryssel

Faksi: (32-2) 296 12 42

Huomautukset toimitetaan Ranskalle, Irlannille ja Italialle. Huomautusten esittäjä voi pyytää kirjallisesti henkilöllisyytensä luottamuksellista käsittelyä. Tämä pyyntö on perusteltava.

---

| 9.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 109/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 109/3

---

Ilmoitusmenettely — tekniset määräykset

(2006/C 109/03)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/34/EY, annettu 22 päivänä kesäkuuta 1998, teknisiä standardeja ja määräyksiä ja tietoyhteiskunnan palveluja koskevia määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä (EYVL L 204, 21.7.1998, s. 37; EYVL L 217, 5.8.1998, s. 20).

Ilmoitukset komission saamista teknisiä määräyksiä koskevista ehdotuksista

| Viite (1) | Asiakirja | Kolmen kuukauden odotusaika päättyy (2) |
| --- | --- | --- |
| 2006/0151/B | Luonnos kuninkaan määräykseksi julkista liikennettä harjoittavien yhtiöiden turvallisuusosastojen työntekijöiden aerosolisumuttimien ja käsirautojen mallista, sisällöstä, mukanapitotavasta ja käytöstä | (3) |
| 2006/0152/A | Wienin osavaltion hallituksen asetus maa- ja metsätaloustyöntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelemisesta sähkövirrasta aiheutuvilta vaaroilta (Wienin maa- ja metsätalousalan sähkösuoja-asetus — Wr. ES-VO Land- und Forstwirtschaft) | 28.6.2006 |
| 2006/0153/F | Luonnos asetukseksi farmakopeaan merkittyjen rohdoskasvien myynnistä yleisölle | 28.6.2006 |
| 2006/0154/F | Luonnos kansanterveyslain D. 4211-11 artiklan nojalla annettavaksi määräykseksi luettelon vahvistamiseksi niistä farmakopeaan merkityistä rohdoskasveista tai -kasvinosista, joita muutkin henkilöt kuin farmaseutit saavat myydä yleisölle | 28.6.2006 |
| 2006/0155/UK | Vuoden 2006 määräys vuoden 2005 rahapelilaista (voimaantulo N:o [ ] ja siirtymämääräykset) | 28.6.2006 |
| 2006/0156/A | Liittovaltion maa- ja metsätalous-, ympäristö- ja vesihuoltoministerin asetus jätteidenkäsittelyvelvoitteista annetun asetuksen, liittovaltion säädöskokoelma II n:o 459/2004, muuttamisesta | 29.6.2006 |
| 2006/0157/I | Luonnos ministerin määräykseksi 24 päivänä lokakuuta 2003 annetussa Italian tasavallan presidentin asetuksessa n:o 340 olevan liitteen A muuttamisesta ja täydentämisestä | 30.6.2006 |
| 2006/0158/NL | Asunto-, aluesuunnittelu- ja ympäristöministerin määräys vuoden 1994 kiinteistörekisterilain täytäntöönpanomääräyksen muuttamisesta (kiinteistörekisterilain I uudistuksen voimaantuloon liittyvä muutos) | 30.6.2006 |
| 2006/0159/A | RVS 15.04.91 Sillat. Siltojen varustus. Asennukset. Siltojen johtoasennukset | 3.7.2006 |
| 2006/0160/A | Liittovaltion maa- ja metsätalous-, ympäristö- ja vesihuoltoministerin asetus pakkausjätteiden ja tietynlaisten tuotejätteiden syntymisen ehkäisemisestä ja hyödyntämisestä sekä keräys- ja hyödyntämisjärjestelmien perustamisesta annetun asetuksen (vuoden 1996 pakkausasetus — VerpackVO 1996) (liittovaltion säädöskokoelma n:o 648/1996) muuttamisesta (pakkausasetuksen vuoden 2006 muutos — VerpackVO-Novelle 2006) | 3.7.2006 |
| 2006/0161/CZ | Luonnos määräykseksi, annettu ....2006, työterveyden ja työturvallisuuden sekä pystysuorissa kuljetuksissa ja pystysuoraan suuntaan liikuttaessa noudatettavan käyttöturvallisuuden vaatimuksista annetun määräyksen n:o 415/2003 (lakikokoelma) muuttamisesta | 4.7.2006 |
| 2006/0162/SK | Pozagas a.s., Malackyn kaasuvaraston käyttöä ja varastoon liittämistä koskevat tekniset määräykset | 4.7.2006 |
| 2006/0163/A | Ala-Itävallan osavaltion peliautomaattilain muuttaminen | 5.7.2006 |
| 2006/0164/A | Liittovaltion liikenne-, innovaatio- ja tekniikkaministerin asetus vaarallisten aineiden vesikuljetuksista annetun asetuksen (ADN-asetuksen) muuttamisesta | 7.7.2006 |
| 2006/0165/UK | Vuoden 2006 määräykset moottoriajoneuvoista annettujen määräysten (rakenne ja käyttö) (Pohjois-Irlanti) muuttamisesta (muutos n:o X) | 7.7.2006 |
| 2006/0166/D | Teknisiä rakenteita koskevat tekniset lisäsopimusehdot ja ohjeet (ZTV-ING), osa 5 ”Tunnelirakentaminen”, 3 luku ”Koneellinen kilpilouhintamenetelmä” | 7.7.2006 |
| 2006/0167/GR | Luonnos tekniseksi määräykseksi maakaasun jakeluputkista ja mittarilaitteistoista, joiden käyttöpaine on korkeintaan 4 bar | 10.7.2006 |
| 2006/0168/E | Luonnos määräykseksi sähkökapasiteetin, ilman otsonipitoisuuden, valovirran, suurtaajuusimpedanssin, vääntömomentin, suurtaajuustehon, sähkövastuksen, suurtaajuuden sähkömagneettisen kohinan, sähköjännitteen, radionuklidin aktiivisuuden, tasokulman, suurtaajuusvaimennuksen, kappaleiden tiheyden, absorboituneen annoksen, voiman, kosteuden, kerman (säteet X ja Γ), paineen, korkean sähköjännitteen väliyksiköiden (yli 1 000 V) ja tilavuuden kansainvälisen mittayksikköjärjestelmän SI:n johdannaisyksiköiden kansallisista standardeista | 10.7.2006 |
| 2006/0169/PL | Luonnos ympäristöministerin määräykseksi vesirakenteita koskevista teknisistä vaatimuksista sekä tällaisten rakenteiden sijoituspaikasta | 10.7.2006 |

Viite (1)

Asiakirja

Kolmen kuukauden odotusaika päättyy (2)

2006/0151/B

Luonnos kuninkaan määräykseksi julkista liikennettä harjoittavien yhtiöiden turvallisuusosastojen työntekijöiden aerosolisumuttimien ja käsirautojen mallista, sisällöstä, mukanapitotavasta ja käytöstä

(3)

2006/0152/A

Wienin osavaltion hallituksen asetus maa- ja metsätaloustyöntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelemisesta sähkövirrasta aiheutuvilta vaaroilta (Wienin maa- ja metsätalousalan sähkösuoja-asetus — Wr. ES-VO Land- und Forstwirtschaft)

28.6.2006

2006/0153/F

Luonnos asetukseksi farmakopeaan merkittyjen rohdoskasvien myynnistä yleisölle

28.6.2006

2006/0154/F

Luonnos kansanterveyslain D. 4211-11 artiklan nojalla annettavaksi määräykseksi luettelon vahvistamiseksi niistä farmakopeaan merkityistä rohdoskasveista tai -kasvinosista, joita muutkin henkilöt kuin farmaseutit saavat myydä yleisölle

28.6.2006

2006/0155/UK

Vuoden 2006 määräys vuoden 2005 rahapelilaista (voimaantulo N:o [ ] ja siirtymämääräykset)

28.6.2006

2006/0156/A

Liittovaltion maa- ja metsätalous-, ympäristö- ja vesihuoltoministerin asetus jätteidenkäsittelyvelvoitteista annetun asetuksen, liittovaltion säädöskokoelma II n:o 459/2004, muuttamisesta

29.6.2006

2006/0157/I

Luonnos ministerin määräykseksi 24 päivänä lokakuuta 2003 annetussa Italian tasavallan presidentin asetuksessa n:o 340 olevan liitteen A muuttamisesta ja täydentämisestä

30.6.2006

2006/0158/NL

Asunto-, aluesuunnittelu- ja ympäristöministerin määräys vuoden 1994 kiinteistörekisterilain täytäntöönpanomääräyksen muuttamisesta (kiinteistörekisterilain I uudistuksen voimaantuloon liittyvä muutos)

30.6.2006

2006/0159/A

RVS 15.04.91 Sillat. Siltojen varustus. Asennukset. Siltojen johtoasennukset

3.7.2006

2006/0160/A

Liittovaltion maa- ja metsätalous-, ympäristö- ja vesihuoltoministerin asetus pakkausjätteiden ja tietynlaisten tuotejätteiden syntymisen ehkäisemisestä ja hyödyntämisestä sekä keräys- ja hyödyntämisjärjestelmien perustamisesta annetun asetuksen (vuoden 1996 pakkausasetus — VerpackVO 1996) (liittovaltion säädöskokoelma n:o 648/1996) muuttamisesta (pakkausasetuksen vuoden 2006 muutos — VerpackVO-Novelle 2006)

3.7.2006

2006/0161/CZ

Luonnos määräykseksi, annettu ....2006, työterveyden ja työturvallisuuden sekä pystysuorissa kuljetuksissa ja pystysuoraan suuntaan liikuttaessa noudatettavan käyttöturvallisuuden vaatimuksista annetun määräyksen n:o 415/2003 (lakikokoelma) muuttamisesta

4.7.2006

2006/0162/SK

Pozagas a.s., Malackyn kaasuvaraston käyttöä ja varastoon liittämistä koskevat tekniset määräykset

4.7.2006

2006/0163/A

Ala-Itävallan osavaltion peliautomaattilain muuttaminen

5.7.2006

2006/0164/A

Liittovaltion liikenne-, innovaatio- ja tekniikkaministerin asetus vaarallisten aineiden vesikuljetuksista annetun asetuksen (ADN-asetuksen) muuttamisesta

7.7.2006

2006/0165/UK

Vuoden 2006 määräykset moottoriajoneuvoista annettujen määräysten (rakenne ja käyttö) (Pohjois-Irlanti) muuttamisesta (muutos n:o X)

7.7.2006

2006/0166/D

Teknisiä rakenteita koskevat tekniset lisäsopimusehdot ja ohjeet (ZTV-ING), osa 5 ”Tunnelirakentaminen”, 3 luku ”Koneellinen kilpilouhintamenetelmä”

7.7.2006

2006/0167/GR

Luonnos tekniseksi määräykseksi maakaasun jakeluputkista ja mittarilaitteistoista, joiden käyttöpaine on korkeintaan 4 bar

10.7.2006

2006/0168/E

Luonnos määräykseksi sähkökapasiteetin, ilman otsonipitoisuuden, valovirran, suurtaajuusimpedanssin, vääntömomentin, suurtaajuustehon, sähkövastuksen, suurtaajuuden sähkömagneettisen kohinan, sähköjännitteen, radionuklidin aktiivisuuden, tasokulman, suurtaajuusvaimennuksen, kappaleiden tiheyden, absorboituneen annoksen, voiman, kosteuden, kerman (säteet X ja Γ), paineen, korkean sähköjännitteen väliyksiköiden (yli 1 000 V) ja tilavuuden kansainvälisen mittayksikköjärjestelmän SI:n johdannaisyksiköiden kansallisista standardeista

10.7.2006

2006/0169/PL

Luonnos ympäristöministerin määräykseksi vesirakenteita koskevista teknisistä vaatimuksista sekä tällaisten rakenteiden sijoituspaikasta

10.7.2006

Komissio kiinnittää huomiota yhteisöjen tuomioistuimen asiassa CIA Security (C-194/94 — Kok. 1996, s. I-2201) 30.4.1996 antamaan tuomioon, jonka mukaan tuomioistuin on päättänyt, että direktiivin 98/34/EY (entinen 89/189/ETY) 8 ja 9 artiklaa on tulkittava siten, että yksityishenkilöt voivat vedota niihin kansallisissa tuomioistuimissa, jonka on kieltäydyttävä soveltamasta sellaista kansallista teknistä määräystä, josta ei ole ilmoitettu komissiolle mainitun direktiivin mukaisesti.

Tuomio vahvistaa komission 1 päivänä lokakuuta 1986 antaman tiedonannon (EYVL C 245, 1.10.1986, s. 4).

Lisätietoja ilmoitusmenettelystä saa osoitteesta:

Euroopan komissio

| Yritys- ja teollisuustoiminta pääosasto, yksikkö C3 |
| --- |
| B-1049 Bruxelles |
| sähköposti: Dir83-189-Central@cec.eu.int |
| Tutustukaa myös Internet-sivustoomme osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/enterprise/tris/ |

Yritys- ja teollisuustoiminta pääosasto, yksikkö C3

B-1049 Bruxelles

sähköposti: Dir83-189-Central@cec.eu.int

Tutustukaa myös Internet-sivustoomme osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/enterprise/tris/

Ilmoitusvelvollisuuden laiminlyömisestä seuraa, ettei kyseisiä teknisiä määräyksiä voida soveltaa, eikä niitä voida panna täytäntöön yksityishenkilöiden osalta.

Lisätietoja ilmoituksista antavat seuraavat kansalliset viranomaiset:

LUETTELO DIREKTIIVIN 98/34/EY HALLINNASTA VASTAAVISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTA

BELGIA

| BELNotif |
| --- |
| Qualité et Sécurité |
| SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie |
| NG III — 4ème étage |
| boulevard du Roi Albert II/16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Ms Pascaline Descamps |
| P. (32-2) 277 80 03 |
| F. (32-2) 277 54 01 |
| Sähköposti: pascaline.descamps@mineco.fgov.be |
| paolo.caruso@mineco.fgov.be |
| Yleinen sähköposti: belnotif@mineco.fgov.be |
| WWW-sivusto: http://www.mineco.fgov.be |

BELNotif

Qualité et Sécurité

SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie

NG III — 4ème étage

boulevard du Roi Albert II/16

B-1000 Bruxelles

Ms Pascaline Descamps

P. (32-2) 277 80 03

F. (32-2) 277 54 01

Sähköposti: pascaline.descamps@mineco.fgov.be

paolo.caruso@mineco.fgov.be

Yleinen sähköposti: belnotif@mineco.fgov.be

WWW-sivusto: http://www.mineco.fgov.be

TŠEKKI

| Czech Office for Standards, Metrology and Testing |
| --- |
| Gorazdova 24 |
| P.O. BOX 49 |
| CZ-128 01 Praha 2 |
| Mr Miroslav Chloupek |
| Director of International Relations Department |
| P. (420) 224 90 71 23 |
| F. (420) 224 91 49 90 |
| Sähköposti: chloupek@unmz.cz |
| Ms Lucie Růžičková |
| P. (420) 224 90 71 39 |
| F. (420) 224 90 71 22 |
| Sähköposti: ruzickova@unmz.cz |
| Yleinen sähköposti: eu9834@unmz.cz |
| WWW-sivusto: http://www.unmz.cz |

Czech Office for Standards, Metrology and Testing

Gorazdova 24

P.O. BOX 49

CZ-128 01 Praha 2

Mr Miroslav Chloupek

Director of International Relations Department

P. (420) 224 90 71 23

F. (420) 224 91 49 90

Sähköposti: chloupek@unmz.cz

Ms Lucie Růžičková

P. (420) 224 90 71 39

F. (420) 224 90 71 22

Sähköposti: ruzickova@unmz.cz

Yleinen sähköposti: eu9834@unmz.cz

WWW-sivusto: http://www.unmz.cz

TANSKA

| Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- |
| (National Agency for Enterprise and Construction) |
| Dahlerups Pakhus |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø (tai DK-2100 Copenhagen OE) |
| Mr Bjarne Bang Christensen |
| Legal adviser |
| P. (45) 35 46 63 66 (suora) |
| Sähköposti: bbc@ebst.dk |
| Ms Birgit Jensen |
| Principal Executive Officer |
| P. (45) 35 46 62 87 (suora) |
| F. (45) 35 46 62 03 |
| Sähköposti: bij@ebst.dk |
| Yhteinen postilaatikko ilmoituksille — noti@ebst.dk |
| WWW-sivusto: http://www.ebst.dk/Notifikationer |

Erhvervs- og Byggestyrelsen

(National Agency for Enterprise and Construction)

Dahlerups Pakhus

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø (tai DK-2100 Copenhagen OE)

Mr Bjarne Bang Christensen

Legal adviser

P. (45) 35 46 63 66 (suora)

Sähköposti: bbc@ebst.dk

Ms Birgit Jensen

Principal Executive Officer

P. (45) 35 46 62 87 (suora)

F. (45) 35 46 62 03

Sähköposti: bij@ebst.dk

Yhteinen postilaatikko ilmoituksille — noti@ebst.dk

WWW-sivusto: http://www.ebst.dk/Notifikationer

SAKSA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| --- |
| Referat XA2 |
| Scharnhorststr. 34 — 37 |
| D-10115 Berlin |
| Ms Christina Jäckel |
| P. (49-30) 20 14 63 53 |
| Fax.: (49-30) 20 14 53 79 |
| Sähköposti: infonorm@bmwa.bund.de |
| WWW-sivusto: http://www.bmwa.bund.de |

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

Referat XA2

Scharnhorststr. 34 — 37

D-10115 Berlin

Ms Christina Jäckel

P. (49-30) 20 14 63 53

Fax.: (49-30) 20 14 53 79

Sähköposti: infonorm@bmwa.bund.de

WWW-sivusto: http://www.bmwa.bund.de

VIRO

| Ministry of Economic Affairs and Communications |
| --- |
| Harju str. 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| Mr Karl Stern |
| Executive Officer of Trade Policy Division |
| EU and International Co-operation Department |
| P. (372-6) 25 64 05 |
| F. (372-6) 31 30 29 |
| Sähköposti: karl.stern@mkm.ee |
| Yleinen sähköposti: el.teavitamine@mkm.ee |
| WWW-sivusto: http://www.mkm.ee |

Ministry of Economic Affairs and Communications

Harju str. 11

EE-15072 Tallinn

Mr Karl Stern

Executive Officer of Trade Policy Division

EU and International Co-operation Department

P. (372-6) 25 64 05

F. (372-6) 31 30 29

Sähköposti: karl.stern@mkm.ee

Yleinen sähköposti: el.teavitamine@mkm.ee

WWW-sivusto: http://www.mkm.ee

KREIKKA

| Ministry of Development |
| --- |
| General Secretariat of Industry |
| Mesogeion 119 |
| GR-101 92 ATHENS |
| P. (30-210) 696 98 63 |
| F. (30-210) 696 91 06 |

Ministry of Development

General Secretariat of Industry

Mesogeion 119

GR-101 92 ATHENS

P. (30-210) 696 98 63

F. (30-210) 696 91 06

| ELOT |
| --- |
| Acharnon 313 |
| GR-111 45 ATHENS |
| Ms Evangelia Alexandri |
| P. (30-210) 212 03 01 |
| F. (30-210) 228 62 19 |
| Sähköposti: alex@elot.gr |
| Yleinen sähköposti: 83189in@elot.gr |
| WWW-sivusto: http://www.elot.gr |

ELOT

Acharnon 313

GR-111 45 ATHENS

Ms Evangelia Alexandri

P. (30-210) 212 03 01

F. (30-210) 228 62 19

Sähköposti: alex@elot.gr

Yleinen sähköposti: 83189in@elot.gr

WWW-sivusto: http://www.elot.gr

ESPANJA

| S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente |
| --- |
| D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC |
| Secretaría de Estado para la Unión Europea |
| Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación |
| Torres ”Ágora” |
| C/ Serrano Galvache, 26-4a |
| E-20033 Madrid |
| Mr Angel Silván Torregrosa |
| P. (34-91) 379 83 32 |
| Ms Esther Pérez Peláez |
| Tekninen neuvonantaja |
| Sähköposti: esther.perez@ue.mae.es |
| P. (34-91) 379 84 64 |
| F. (34-91) 379 84 01 |
| Yleinen sähköposti: d83-189@ue.mae.es |

S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente

D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC

Secretaría de Estado para la Unión Europea

Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación

Torres ”Ágora”

C/ Serrano Galvache, 26-4a

E-20033 Madrid

Mr Angel Silván Torregrosa

P. (34-91) 379 83 32

Ms Esther Pérez Peláez

Tekninen neuvonantaja

Sähköposti: esther.perez@ue.mae.es

P. (34-91) 379 84 64

F. (34-91) 379 84 01

Yleinen sähköposti: d83-189@ue.mae.es

RANSKA

| Délégation interministérielle aux normes |
| --- |
| Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP) |
| Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC) |
| Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI) |
| DiGITIP 5 |
| 12, rue Villiot |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Ms Suzanne Piau |
| P. (33-1) 53 44 97 04 |
| F. (33-1) 53 44 98 88 |
| Sähköposti: suzanne.piau@industrie.gouv.fr |
| Ms Françoise Ouvrard |
| P. (33-1) 53 44 97 05 |
| F. (33-1) 53 44 98 88 |
| Sähköposti: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr |
| Yleinen sähköposti: d9834.france@industrie.gouv.fr |

Délégation interministérielle aux normes

Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP)

Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC)

Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI)

DiGITIP 5

12, rue Villiot

F-75572 Paris Cedex 12

Ms Suzanne Piau

P. (33-1) 53 44 97 04

F. (33-1) 53 44 98 88

Sähköposti: suzanne.piau@industrie.gouv.fr

Ms Françoise Ouvrard

P. (33-1) 53 44 97 05

F. (33-1) 53 44 98 88

Sähköposti: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr

Yleinen sähköposti: d9834.france@industrie.gouv.fr

IRLANTI

| NSAI |
| --- |
| Glasnevin |
| Dublin 9 |
| Ireland |
| Mr Tony Losty |
| P. (353-1) 807 38 80 |
| F. (353-1) 807 38 38 |
| Sähköposti: tony.losty@nsai.ie |
| WWW-sivusto: http://www.nsai.ie/ |

NSAI

Glasnevin

Dublin 9

Ireland

Mr Tony Losty

P. (353-1) 807 38 80

F. (353-1) 807 38 38

Sähköposti: tony.losty@nsai.ie

WWW-sivusto: http://www.nsai.ie/

ITALIA

| Ministero delle attività produttive |
| --- |
| Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività |
| Ispettorato tecnico dell'industria — Ufficio F1 |
| Via Molise 2 |
| I-00187 Roma |
| Mr Vincenzo Correggia |
| P. (39-6) 47 05 22 05 |
| F. (39-6) 47 88 78 05 |
| Sähköposti: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it |
| Mr Enrico Castiglioni |
| P. (39-6) 47 05 26 69 |
| F. (39-6) 47 88 78 05 |
| Sähköposti: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it |
| Yleinen sähköposti: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it |
| WWW-sivusto: http://www.minindustria.it |

Ministero delle attività produttive

Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività

Ispettorato tecnico dell'industria — Ufficio F1

Via Molise 2

I-00187 Roma

Mr Vincenzo Correggia

P. (39-6) 47 05 22 05

F. (39-6) 47 88 78 05

Sähköposti: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it

Mr Enrico Castiglioni

P. (39-6) 47 05 26 69

F. (39-6) 47 88 78 05

Sähköposti: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it

Yleinen sähköposti: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it

WWW-sivusto: http://www.minindustria.it

KYPROS

| Cyprus Organization for the Promotion of Quality |
| --- |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 13-15, A. Araouzou street |
| CY-1421 Nicosia |
| P. (357) 22 40 93 10 |
| F. (357) 22 75 41 03 |
| Mr Antonis Ioannou |
| P. (357) 22 40 94 09 |
| F. (357) 22 75 41 03 |
| Sähköposti: aioannou@cys.mcit.gov.cy |
| Yleinen sähköposti: dir9834@cys.mcit.gov.cy |
| WWW-sivusto: http://www.cys.mcit.gov.cy |

Cyprus Organization for the Promotion of Quality

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

13-15, A. Araouzou street

CY-1421 Nicosia

P. (357) 22 40 93 10

F. (357) 22 75 41 03

Mr Antonis Ioannou

P. (357) 22 40 94 09

F. (357) 22 75 41 03

Sähköposti: aioannou@cys.mcit.gov.cy

Yleinen sähköposti: dir9834@cys.mcit.gov.cy

WWW-sivusto: http://www.cys.mcit.gov.cy

LATVIA

| Ministry of Economics of Republic of Latvia |
| --- |
| Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| SOLVIT Coordination Centre |
| 55, Brīvības Street |
| LV-1519 Riga |
| Reinis Berzins |
| Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| P. (371) 701 32 30 |
| F. (371) 728 08 82 |
| Zanda Liekna |
| Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination |
| P. (371) 701 32 36 |
| P. (371) 701 30 67 |
| F. (371) 728 08 82 |
| Sähköposti: zanda.liekna@em.gov.lv |
| Yleinen sähköposti: notification@em.gov.lv |

Ministry of Economics of Republic of Latvia

Trade Normative and SOLVIT Notification Division

SOLVIT Coordination Centre

55, Brīvības Street

LV-1519 Riga

Reinis Berzins

Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division

P. (371) 701 32 30

F. (371) 728 08 82

Zanda Liekna

Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination

P. (371) 701 32 36

P. (371) 701 30 67

F. (371) 728 08 82

Sähköposti: zanda.liekna@em.gov.lv

Yleinen sähköposti: notification@em.gov.lv

LIETTUA

| Lithuanian Standards Board |
| --- |
| T. Kosciuskos g. 30 |
| LT-01100 Vilnius |
| Ms Daiva Lesickiene |
| P. (370-5) 270 93 47 |
| F. (370-5) 270 93 67 |
| Sähköposti: dir9834@lsd.lt |
| WWW-sivusto: http://www.lsd.lt |

Lithuanian Standards Board

T. Kosciuskos g. 30

LT-01100 Vilnius

Ms Daiva Lesickiene

P. (370-5) 270 93 47

F. (370-5) 270 93 67

Sähköposti: dir9834@lsd.lt

WWW-sivusto: http://www.lsd.lt

LUXEMBURG

| SEE — Service de l'Energie de l'Etat |
| --- |
| 34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10 |
| L-2010 Luxembourg |
| Mr J.P. Hoffmann |
| P. (352) 46 97 46 1 |
| F. (352) 22 25 24 |
| Sähköposti: see.direction@eg.etat.lu |
| WWW-sivusto: http://www.see.lu |

SEE — Service de l'Energie de l'Etat

34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10

L-2010 Luxembourg

Mr J.P. Hoffmann

P. (352) 46 97 46 1

F. (352) 22 25 24

Sähköposti: see.direction@eg.etat.lu

WWW-sivusto: http://www.see.lu

UNKARI

| Hungarian Notification Centre — |
| --- |
| Ministry of Economy and Transport |
| Industrial Department |
| Budapest |
| Honvéd u. 13-15. |
| H-1880 |
| Mr Zsolt Fazekas |
| Leading Councillor |
| Sähköposti: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu |
| P. (36-1) 374 2873 |
| F. (36-1) 473 1622 |
| Sähköposti: notification@gkm.gov.hu |
| WWW-sivusto: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm |

Hungarian Notification Centre —

Ministry of Economy and Transport

Industrial Department

Budapest

Honvéd u. 13-15.

H-1880

Mr Zsolt Fazekas

Leading Councillor

Sähköposti: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu

P. (36-1) 374 2873

F. (36-1) 473 1622

Sähköposti: notification@gkm.gov.hu

WWW-sivusto: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm

MALTA

| Malta Standards Authority |
| --- |
| Level 2 |
| Evans Building |
| Merchants Street |
| VLT 03 |
| MT-Valletta |
| P. (356) 21 24 24 20 |
| P. (356) 21 24 32 82 |
| F. (356) 21 24 24 06 |
| Ms Lorna Cachia |
| Sähköposti: lorna.cachia@msa.org.mt |
| Yleinen sähköposti: notification@msa.org.mt |
| WWW-sivusto: http://www.msa.org.mt |

Malta Standards Authority

Level 2

Evans Building

Merchants Street

VLT 03

MT-Valletta

P. (356) 21 24 24 20

P. (356) 21 24 32 82

F. (356) 21 24 24 06

Ms Lorna Cachia

Sähköposti: lorna.cachia@msa.org.mt

Yleinen sähköposti: notification@msa.org.mt

WWW-sivusto: http://www.msa.org.mt

ALANKOMAAT

| Ministerie van Financiën |
| --- |
| Belastingsdienst/Douane Noord |
| Team bijzondere klantbehandeling |
| Centrale Dienst voor In-en uitvoer |
| Engelse Kamp 2 |
| Postbus 30003 |
| 9700 RD Groningen |
| Nederland |
| Mr Ebel van der Heide |
| P. (31) 505 23 21 34 |
| Ms Hennie Boekema |
| P. (31) 505 23 21 35 |
| Ms Tineke Elzer |
| P. (31) 505 23 21 33 |
| F. (31) 505 23 21 59 |
| Yleinen sähköposti: |
| Enquiry.Point@tiscali-business.nl |
| Enquiry.Point2@tiscali-business.nl |

Ministerie van Financiën

Belastingsdienst/Douane Noord

Team bijzondere klantbehandeling

Centrale Dienst voor In-en uitvoer

Engelse Kamp 2

Postbus 30003

9700 RD Groningen

Nederland

Mr Ebel van der Heide

P. (31) 505 23 21 34

Ms Hennie Boekema

P. (31) 505 23 21 35

Ms Tineke Elzer

P. (31) 505 23 21 33

F. (31) 505 23 21 59

Yleinen sähköposti:

Enquiry.Point@tiscali-business.nl

Enquiry.Point2@tiscali-business.nl

ITÄVALTA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/1 |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Ms Brigitte Wikgolm |
| P. (43-1) 711 00 58 96 |
| F. (43-1) 715 96 51 tai (43-1) 712 06 80 |
| Sähköposti: not9834@bmwa.gv.at |
| WWW-sivusto: http://www.bmwa.gv.at |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/1

Stubenring 1

A-1010 Wien

Ms Brigitte Wikgolm

P. (43-1) 711 00 58 96

F. (43-1) 715 96 51 tai (43-1) 712 06 80

Sähköposti: not9834@bmwa.gv.at

WWW-sivusto: http://www.bmwa.gv.at

PUOLA

| Ministry of Economy and Labour |
| --- |
| Department for European and Multilateral Relations |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| PL-00-507 Warszawa |
| Ms Barbara Nieciak |
| P. (48-22) 693 54 07 |
| F. (48-22) 693 40 28 |
| Sähköposti: barnie@mg.gov.pl |
| Ms Agata Gągor |
| P. (48-22) 693 56 90 |
| Yleinen sähköposti: notyfikacja@mg.gov.pl |

Ministry of Economy and Labour

Department for European and Multilateral Relations

Plac Trzech Krzyży 3/5

PL-00-507 Warszawa

Ms Barbara Nieciak

P. (48-22) 693 54 07

F. (48-22) 693 40 28

Sähköposti: barnie@mg.gov.pl

Ms Agata Gągor

P. (48-22) 693 56 90

Yleinen sähköposti: notyfikacja@mg.gov.pl

PORTUGALI

| Instituto Portugês da Qualidade |
| --- |
| Rua Antonio Gião, 2 |
| P-2829-513 Caparica |
| Ms Cândida Pires |
| P. (351-21) 294 82 36 tai 81 00 |
| F. (351-21) 294 82 23 |
| Sähköposti: c.pires@mail.ipq.pt |
| Yleinen sähköposti: not9834@mail.ipq.pt |
| WWW-sivusto: http://www.ipq.pt |

Instituto Portugês da Qualidade

Rua Antonio Gião, 2

P-2829-513 Caparica

Ms Cândida Pires

P. (351-21) 294 82 36 tai 81 00

F. (351-21) 294 82 23

Sähköposti: c.pires@mail.ipq.pt

Yleinen sähköposti: not9834@mail.ipq.pt

WWW-sivusto: http://www.ipq.pt

SLOVENIA

| SIST — Slovenian Institute for Standardization |
| --- |
| Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point |
| Šmartinska 140 |
| SLO-1000 Ljubljana |
| Ms Vesna Stražišar |
| P. (386-1) 478 30 41 |
| F. (386-1) 478 30 98 |
| Sähköposti: contact@sist.si |

SIST — Slovenian Institute for Standardization

Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point

Šmartinska 140

SLO-1000 Ljubljana

Ms Vesna Stražišar

P. (386-1) 478 30 41

F. (386-1) 478 30 98

Sähköposti: contact@sist.si

SLOVAKIA

| Ms Kvetoslava Steinlova |
| --- |
| Director of the Department of European Integration, |
| Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic |
| Stefanovicova 3 |
| SK-814 39 Bratislava |
| P. (421-2) 52 49 35 21 |
| F. (421-2) 52 49 10 50 |
| Sähköposti: steinlova@normoff.gov.sk |

Ms Kvetoslava Steinlova

Director of the Department of European Integration,

Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic

Stefanovicova 3

SK-814 39 Bratislava

P. (421-2) 52 49 35 21

F. (421-2) 52 49 10 50

Sähköposti: steinlova@normoff.gov.sk

SUOMI

| Kauppa-ja teollisuusministeriö |
| --- |
| Käyntiosoite: |
| Aleksanterinkatu 4 |
| FIN-00171 Helsinki |
| ja |
| Katakatu 3 |
| FIN-00120 Helsinki |
| Postiosoite: |
| PO Box 32 |
| FIN-00023 Government |
| Ms Leila Orava |
| P. (358-9) 1606 46 86 |
| F. (358-9) 1606 46 22 |
| Sähköposti: leila.orava@ktm.fi |
| Ms Katri Amper |
| P. (358-9) 1606 46 48 |
| Yleinen sähköposti: maaraykset.tekniset@ktm.fi |
| WWW-sivusto: http://www.ktm.fi |

Kauppa-ja teollisuusministeriö

Käyntiosoite:

Aleksanterinkatu 4

FIN-00171 Helsinki

ja

Katakatu 3

FIN-00120 Helsinki

Postiosoite:

PO Box 32

FIN-00023 Government

Ms Leila Orava

P. (358-9) 1606 46 86

F. (358-9) 1606 46 22

Sähköposti: leila.orava@ktm.fi

Ms Katri Amper

P. (358-9) 1606 46 48

Yleinen sähköposti: maaraykset.tekniset@ktm.fi

WWW-sivusto: http://www.ktm.fi

RUOTSI

| Kommerskollegium |
| --- |
| (National Board of Trade) |
| Box 6803 |
| Drottninggatan 89 |
| S-113 86 Stockholm |
| Ms Kerstin Carlsson |
| P. (46) 86 90 48 82 tai (46) 86 90 48 00 |
| F. (46) 86 90 48 40 tai (46) 8 30 67 59 |
| Sähköposti: kerstin.carlsson@kommers.se |
| Yleinen sähköposti: 9834@kommers.se |
| WWW-sivusto: http://www.kommers.se |

Kommerskollegium

(National Board of Trade)

Box 6803

Drottninggatan 89

S-113 86 Stockholm

Ms Kerstin Carlsson

P. (46) 86 90 48 82 tai (46) 86 90 48 00

F. (46) 86 90 48 40 tai (46) 8 30 67 59

Sähköposti: kerstin.carlsson@kommers.se

Yleinen sähköposti: 9834@kommers.se

WWW-sivusto: http://www.kommers.se

YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Standards and Technical Regulations Directorate 2 |
| 151 Buckingham Palace Road |
| London SW1 W 9SS |
| United Kingdom |
| Mr Philip Plumb |
| P. (44) 20 72 15 14 88 |
| F. (44) 20 72 15 15 29 |
| Sähköposti: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk |
| General Sähköposti: 9834@dti.gsi.gov.uk |
| WWW-sivusto: http://www.dti.gov.uk/strd |

Department of Trade and Industry

Standards and Technical Regulations Directorate 2

151 Buckingham Palace Road

London SW1 W 9SS

United Kingdom

Mr Philip Plumb

P. (44) 20 72 15 14 88

F. (44) 20 72 15 15 29

Sähköposti: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk

General Sähköposti: 9834@dti.gsi.gov.uk

WWW-sivusto: http://www.dti.gov.uk/strd

EFTA — ESA

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles |
| Ms Adinda Batsleer |
| P. (32-2) 286 18 61 |
| F. (32-2) 286 18 00 |
| Sähköposti: aba@eftasurv.int |
| Ms Tuija Ristiluoma |
| P. (32-2) 286 18 71 |
| F. (32-2) 286 18 00 |
| Sähköposti: tri@eftasurv.int |
| Yleinen sähköposti: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int |
| WWW-sivusto: http://www.eftasurv.int |

EFTA Surveillance Authority

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles

Ms Adinda Batsleer

P. (32-2) 286 18 61

F. (32-2) 286 18 00

Sähköposti: aba@eftasurv.int

Ms Tuija Ristiluoma

P. (32-2) 286 18 71

F. (32-2) 286 18 00

Sähköposti: tri@eftasurv.int

Yleinen sähköposti: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int

WWW-sivusto: http://www.eftasurv.int

| EFTA |
| --- |
| Goods Unit |
| EFTA Secretariat |
| Rue Joseph II 12-16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Ms Kathleen Byrne |
| P. (32-2) 286 17 49 |
| F. (32-2) 286 17 42 |
| Sähköposti: kathleen.byrne@efta.int |
| Yleinen sähköposti: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int |
| WWW-sivusto: http://www.efta.int |

EFTA

Goods Unit

EFTA Secretariat

Rue Joseph II 12-16

B-1000 Bruxelles

Ms Kathleen Byrne

P. (32-2) 286 17 49

F. (32-2) 286 17 42

Sähköposti: kathleen.byrne@efta.int

Yleinen sähköposti: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int

WWW-sivusto: http://www.efta.int

TURKKI

| Undersecretariat of Foreign Trade |
| --- |
| General Directorate of Standardisation for Foreign Trade |
| Inönü Bulvari no 36 |
| TR-06510 |
| Emek — Ankara |
| Mr Mehmet Comert |
| P. (90) 31 22 12 58 98 |
| F. (90) 31 22 12 87 68 |
| Sähköposti: comertm@dtm.gov.tr |
| WWW-sivusto: http://www.dtm.gov.tr |

Undersecretariat of Foreign Trade

General Directorate of Standardisation for Foreign Trade

Inönü Bulvari no 36

TR-06510

Emek — Ankara

Mr Mehmet Comert

P. (90) 31 22 12 58 98

F. (90) 31 22 12 87 68

Sähköposti: comertm@dtm.gov.tr

WWW-sivusto: http://www.dtm.gov.tr

---

(1)  Vuosi — rekisterinumero — jäsenvaltio.

(2)  Ajanjakso, jonka aikana luonnosta ei voida hyväksyä.

(3)  Odotusaikaa ei sovelleta, sillä komissio on hyväksynyt ilmoituksen antaneen jäsenvaltion esittämät nopeutetun menettelyn perustelut.

(4)  Odotusaikaa ei sovelleta, sillä toimenpide koskee teknisiä eritelmiä tai muita vaatimuksia tai palveluihin sovellettavia säännöksiä, jotka liittyvät verotus- tai rahoitustoimenpiteisiin direktiivin 98/34/EY 1 artiklan 11 kohdan toisen alakohdan kolmannen luetelmakohdan mukaisesti.

(5)  Tiedotusmenettely päättyy.

---

| 9.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 109/9 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 109/9

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.4173 — Nippon Sheet Glas/Pilkington)

(2006/C 109/04)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

| 1. | Komissio vastaanotti 28. huhtikuuta 2006 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen sen käsiteltäväksi asetuksen 4 artiklan 5 kohdan nojalla siirretystä ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla japanilainen yritys Nippon Sheet Glass Co., Ltd (NSG, Japani) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan brittiläisessä yrityksessä Pilkington plc (Pilkington, Yhdistynyt Kuningaskunta) 27. helmikuuta 2006 ilmoitetulla julkisella ostotarjouksella. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 28. huhtikuuta 2006 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen sen käsiteltäväksi asetuksen 4 artiklan 5 kohdan nojalla siirretystä ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla japanilainen yritys Nippon Sheet Glass Co., Ltd (NSG, Japani) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan brittiläisessä yrityksessä Pilkington plc (Pilkington, Yhdistynyt Kuningaskunta) 27. helmikuuta 2006 ilmoitetulla julkisella ostotarjouksella.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | NSG: floatlasin ja lasikuidun valmistus; toimii lähinnä Itä-Aasiassa; |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

NSG: floatlasin ja lasikuidun valmistus; toimii lähinnä Itä-Aasiassa;

| — | Pilkington: lasi- ja lasitustuotteiden valmistus; toimii maailmanlaajuisesti, mutta pääosin Euroopassa. |
| --- | --- |

—

Pilkington: lasi- ja lasitustuotteiden valmistus; toimii maailmanlaajuisesti, mutta pääosin Euroopassa.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskevan lopullisen päätöksen tekoa on kuitenkin lykätty. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskevan lopullisen päätöksen tekoa on kuitenkin lykätty.

| 4. | Komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään sille mahdolliset ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4173 — Nippon Sheet Glas/Pilkington seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään sille mahdolliset ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4173 — Nippon Sheet Glas/Pilkington seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

Euroopan keskuspankki

| 9.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 109/10 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 109/10

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN LAUSUNTO

annettu 26 päivänä huhtikuuta 2006,

koskien direktiiviehdotusta maksupalveluista sisämarkkinoilla

(EKP/2006/21)

(2006/C 109/05)

Johdanto ja oikeudellinen perusta

Euroopan keskuspankki (EKP) vastaanotti 19 päivänä tammikuuta 2006 Euroopan unionin neuvostolta pyynnön antaa lausunto ’ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi maksupalveluista sisämarkkinoilla ja direktiivien 97/7/EY, 2000/12/EY ja 2002/65/EY muuttamisesta’ (KOM(2005) 603 lopullinen) (jäljempänä direktiiviehdotus tai ehdotettu direktiivi).

EKP:n toimivalta antaa lausunto perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 105 artiklan 4 kohdan ensimmäiseen luetelmakohtaan ja 105 artiklan 2 kohdan neljänteen luetelmakohtaan, koska direktiiviehdotus koskee yhtä Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) perustehtävää eli maksujärjestelmien moitteettoman toiminnan edistämistä (1). EKP:n toimivalta perustuu myös perustamissopimuksen 105 artiklan 5 kohtaan, jonka mukaan EKPJ myötävaikuttaa luottolaitosten toiminnan vakauden valvontaan ja rahoitusjärjestelmän vakauteen liittyvän toimivaltaisten viranomaisten politiikan moitteettomaan harjoittamiseen. Tämän lausunnon on antanut EKP:n neuvosto Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 17.5 artiklan ensimmäisen virkkeen mukaisesti.

Yleisiä huomautuksia

| 1.1 | Direktiiviehdotus on erityisen tervetullut aloite, koska sillä luodaan maksupalveluihin EU:ssa sovellettava kattava lainsäädäntö. Maksuja koskevien kansallisten säännösten erilaisuus vaikeuttaa tällä hetkellä yhtenäisen euromaksualueen (Single Euro Payments Area (SEPA)) toteuttamista. Maksuja koskevien kansallisten oikeudellisten vaatimusten yhdenmukaistamisella autettaisiin näin ollen pankkisektoria sen SEPA:n toteuttamiseen tähtäävissä pyrkimyksissä. Lisäksi ’maksulaitoksen’ käsitteen käyttöönotto johtanee maksupalvelumarkkinoille pääsyä koskevien sääntöjen yhdenmukaistamiseen. Jotta yhdenmukaistettua lainsäädäntöä voitaisiin käyttää täysin hyväksi, olisi kuitenkin kiinnitettävä huomiota siihen, että ehdotetun direktiivin ja sähköistä rahaa koskevan direktiivin (2) soveltamisalat vastaisivat toisiaan ottamalla erityisesti huomioon tarve tehdä ero maksutileihin perustuvien maksupalvelujen ja keskitettyyn tilijärjestelmään perustuvien sähköisellä rahalla tapahtuvien maksupalvelujen välillä. Mikäli direktiiviehdotuksen antaminen kuitenkin viivästyy, SEPA:n kanssa sopusoinnussa olevien kansallisten järjestelmien käyttöönotto 1 päivänä tammikuuta 2008 ja täydellinen siirtyminen niihin vuoteen 2010 mennessä voisi vaarantua. Tältä osin direktiiviehdotuksen III ja IV osasto ovat ratkaisevan tärkeitä, koska niillä otetaan käyttöön yhdenmukaiset säännöt maksutapahtumia koskevista tiedonantovaatimuksista, maksutapahtumien hyväksymisestä ja suorittamisesta sekä niitä koskevasta vastuusta. Vaikuttaa siltä, että direktiiviehdotuksen näitä osastoja koskevat politiikkakysymykset ja oikeudelliset seikat voitaisiin ratkaista suhteellisen lyhyessä ajassa. Mikäli neuvottelut pitkittyvät, olisi syytä harkita vaihtoehtoa, jossa direktiiviehdotuksesta erotetaan tietyt osat ja annetaan etusija sellaisten osien hyväksymiselle, jotka ovat tarpeellisia SEPA:n onnistuneelle käyttöönotolle. |
| --- | --- |

1.1

Direktiiviehdotus on erityisen tervetullut aloite, koska sillä luodaan maksupalveluihin EU:ssa sovellettava kattava lainsäädäntö. Maksuja koskevien kansallisten säännösten erilaisuus vaikeuttaa tällä hetkellä yhtenäisen euromaksualueen (Single Euro Payments Area (SEPA)) toteuttamista. Maksuja koskevien kansallisten oikeudellisten vaatimusten yhdenmukaistamisella autettaisiin näin ollen pankkisektoria sen SEPA:n toteuttamiseen tähtäävissä pyrkimyksissä. Lisäksi ’maksulaitoksen’ käsitteen käyttöönotto johtanee maksupalvelumarkkinoille pääsyä koskevien sääntöjen yhdenmukaistamiseen. Jotta yhdenmukaistettua lainsäädäntöä voitaisiin käyttää täysin hyväksi, olisi kuitenkin kiinnitettävä huomiota siihen, että ehdotetun direktiivin ja sähköistä rahaa koskevan direktiivin (2) soveltamisalat vastaisivat toisiaan ottamalla erityisesti huomioon tarve tehdä ero maksutileihin perustuvien maksupalvelujen ja keskitettyyn tilijärjestelmään perustuvien sähköisellä rahalla tapahtuvien maksupalvelujen välillä. Mikäli direktiiviehdotuksen antaminen kuitenkin viivästyy, SEPA:n kanssa sopusoinnussa olevien kansallisten järjestelmien käyttöönotto 1 päivänä tammikuuta 2008 ja täydellinen siirtyminen niihin vuoteen 2010 mennessä voisi vaarantua. Tältä osin direktiiviehdotuksen III ja IV osasto ovat ratkaisevan tärkeitä, koska niillä otetaan käyttöön yhdenmukaiset säännöt maksutapahtumia koskevista tiedonantovaatimuksista, maksutapahtumien hyväksymisestä ja suorittamisesta sekä niitä koskevasta vastuusta. Vaikuttaa siltä, että direktiiviehdotuksen näitä osastoja koskevat politiikkakysymykset ja oikeudelliset seikat voitaisiin ratkaista suhteellisen lyhyessä ajassa. Mikäli neuvottelut pitkittyvät, olisi syytä harkita vaihtoehtoa, jossa direktiiviehdotuksesta erotetaan tietyt osat ja annetaan etusija sellaisten osien hyväksymiselle, jotka ovat tarpeellisia SEPA:n onnistuneelle käyttöönotolle.

| 1.2 | Direktiiviehdotuksen tiettyihin kohtiin liittyy kuitenkin ongelmia, jotka esitetään jäljempänä yksityiskohtaisemmin. |
| --- | --- |

1.2

Direktiiviehdotuksen tiettyihin kohtiin liittyy kuitenkin ongelmia, jotka esitetään jäljempänä yksityiskohtaisemmin.

Erityisiä huomautuksia

2   Maksulaitosten toiminta

| 2.1 | Uuden ’maksulaitokset’-käsitteen käyttöönotto on askel sellaisten kansallisissa laeissa tällä hetkellä omaksuttujen erilaisten lähestymistapojen yhdenmukaistamiseen, jotka koskevat maksupalveluja tarjoavia muita yksikköjä kuin luottolaitoksia, sähköisen rahan liikkeeseenlaskijoita tai postisiirtoa harjoittavia laitoksia. Direktiiviehdotuksessa ei ole kuitenkaan määritelty selvästi, minkälaista toimintaa sellaiset maksulaitokset voivat harjoittaa. Direktiiviehdotuksen mukaan maksulaitokset voivat ottaa yleisöltä vastaan varoja maksupalvelujen tarjoamista varten. Näiden varojen ei kuitenkaan tulisi olla konsolidoidun pankkidirektiivin (3) 3 artiklassa tarkoitettuja talletuksia tai muita takaisin maksettavia varoja taikka sähköistä rahaa koskevan direktiivin 1 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määriteltyä sähköistä rahaa (katso direktiiviehdotuksen 10 artiklan 1 kohta). |
| --- | --- |

2.1

Uuden ’maksulaitokset’-käsitteen käyttöönotto on askel sellaisten kansallisissa laeissa tällä hetkellä omaksuttujen erilaisten lähestymistapojen yhdenmukaistamiseen, jotka koskevat maksupalveluja tarjoavia muita yksikköjä kuin luottolaitoksia, sähköisen rahan liikkeeseenlaskijoita tai postisiirtoa harjoittavia laitoksia. Direktiiviehdotuksessa ei ole kuitenkaan määritelty selvästi, minkälaista toimintaa sellaiset maksulaitokset voivat harjoittaa. Direktiiviehdotuksen mukaan maksulaitokset voivat ottaa yleisöltä vastaan varoja maksupalvelujen tarjoamista varten. Näiden varojen ei kuitenkaan tulisi olla konsolidoidun pankkidirektiivin (3) 3 artiklassa tarkoitettuja talletuksia tai muita takaisin maksettavia varoja taikka sähköistä rahaa koskevan direktiivin 1 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määriteltyä sähköistä rahaa (katso direktiiviehdotuksen 10 artiklan 1 kohta).

| 2.2 | Direktiiviehdotuksen sanamuoto jättää epäselväksi sen, voivatko maksulaitokset pitää hallussaan varoja, jotka ovat taloudellisilta ja oikeudellisilta ominaispiirteiltään samankaltaisia kuin talletukset ja sähköinen raha. Maksulaitosten mahdollisuus tarjota maksutilejä merkitsisi sitä, että maksulaitokset voisivat pitää varoja pitemmän aikaa kuin on tarpeen maksutapahtuman hoitamiseksi loppuun. Tämä seikka on huolenaihe, koska direktiiviehdotuksen 65 artiklan 4 kohdassa viitataan ’säästötileihin’ selittämättä tarkemmin, missä ja mitä tarkoitusta varten näitä tilejä pidetään. Direktiiviehdotuksen johdanto-osan 8 ja 9 perustelukappaleessa todetaan kuitenkin, että maksulaitokset eivät saa ottaa vastaan talletuksia. Näitä näkökohtia tarkastellaan jäljempänä yksityiskohtaisemmin. |
| --- | --- |

2.2

Direktiiviehdotuksen sanamuoto jättää epäselväksi sen, voivatko maksulaitokset pitää hallussaan varoja, jotka ovat taloudellisilta ja oikeudellisilta ominaispiirteiltään samankaltaisia kuin talletukset ja sähköinen raha. Maksulaitosten mahdollisuus tarjota maksutilejä merkitsisi sitä, että maksulaitokset voisivat pitää varoja pitemmän aikaa kuin on tarpeen maksutapahtuman hoitamiseksi loppuun. Tämä seikka on huolenaihe, koska direktiiviehdotuksen 65 artiklan 4 kohdassa viitataan ’säästötileihin’ selittämättä tarkemmin, missä ja mitä tarkoitusta varten näitä tilejä pidetään. Direktiiviehdotuksen johdanto-osan 8 ja 9 perustelukappaleessa todetaan kuitenkin, että maksulaitokset eivät saa ottaa vastaan talletuksia. Näitä näkökohtia tarkastellaan jäljempänä yksityiskohtaisemmin.

| 2.3 | On syytä myös todeta, että maksulaitokset voivat direktiiviehdotuksen liitteen 4 kohdan mukaan toteuttaa maksutapahtumia, jos varat katetaan luottolimiitillä, ilman että rajoitetaan luoton myöntämismahdollisuutta luoton määrän ja/tai erääntymisen osalta |
| --- | --- |

2.3

On syytä myös todeta, että maksulaitokset voivat direktiiviehdotuksen liitteen 4 kohdan mukaan toteuttaa maksutapahtumia, jos varat katetaan luottolimiitillä, ilman että rajoitetaan luoton myöntämismahdollisuutta luoton määrän ja/tai erääntymisen osalta

3   Talletukset tai muut takaisin maksettavat varat

| 3.1 | Talletusten ja muiden takaisin maksettavien varojen hallussa pitämisen osalta on syytä pitää mielessä, että konsolidoidun pankkidirektiivin 3 artiklassa kielletään muita yrityksiä kuin luottolaitoksia ottamasta yleisöltä vastaan talletuksia tai muita takaisin maksettavia varoja. Vaikka konsolidoidussa pankkidirektiivissä ei ole talletusten vastaanottamista koskevaa määritelmää, Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on tulkinnut tämän direktiivin mukaista ’talletusten ja muiden takaisin maksettavien varojen’ käsittä laajasti todeten, että ”ilmaisulla ’muut takaisin maksettavat varat’ tarkoitetaan niiden rahoitusvälineiden, joiden luonteeseen kuuluu erottamattomasti se ominaisuus, että ne ovat takaisin maksettavia, lisäksi myös niitä rahoitusvälineitä, joiden luonteeseen ei kuulu erottamattomasti se, että ne maksetaan takaisin, mutta joiden osalta sovitaan maksajan varojen takaisinmaksusta” (4). Asiaan ei vaikuta se, onko nämä varat saatu talletuksina tai muussa muodossa, kuten ”laskemalla jatkuvasti liikkeeseen joukkovelkakirjoja tai muita vastaavia arvopapereita” (5), kuten konsolidoitua pankkidirektiiviä edeltäneessä direktiivissä todetaan. Näin ollen ”kaikki rahojen vastaanottaminen voi olla talletusten vastaanottamistoimintaa (laajassa merkityksessä), jos vastaanotetut varat on maksettava takaisin. Tältä osin merkitystä ei ole sillä, onko takaisin maksamista koskeva velvollisuus olemassa silloin, kun varat otetaan vastaan (jolloin ne ovat kyseisen maksutapahtuman ’olennainen’ osa), vai onko tällainen velvoite ainoastaan seurausta sopimukseen perustuvan oikeuden syntymisestä” (6). Jotta ilmaisua talletusten vastaanottaminen tulkittaisiin oikein, ”on tutkittava, minkä tyyppisiä säästöjä on suojattava ja miten tulkitaan ’luottoliiketoiminnan’ tunnuspiirteitä niiden riskien valossa, joita pidetään merkittävinä talletusten palauttamisen turvaamisen kannalta. Tämä johtaa sekä talletusten vastaanottamista koskevan liiketoiminnan että luoton käsitteiden laajaan tulkintaan” (7). |
| --- | --- |

3.1

Talletusten ja muiden takaisin maksettavien varojen hallussa pitämisen osalta on syytä pitää mielessä, että konsolidoidun pankkidirektiivin 3 artiklassa kielletään muita yrityksiä kuin luottolaitoksia ottamasta yleisöltä vastaan talletuksia tai muita takaisin maksettavia varoja. Vaikka konsolidoidussa pankkidirektiivissä ei ole talletusten vastaanottamista koskevaa määritelmää, Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on tulkinnut tämän direktiivin mukaista ’talletusten ja muiden takaisin maksettavien varojen’ käsittä laajasti todeten, että ”ilmaisulla ’muut takaisin maksettavat varat’ tarkoitetaan niiden rahoitusvälineiden, joiden luonteeseen kuuluu erottamattomasti se ominaisuus, että ne ovat takaisin maksettavia, lisäksi myös niitä rahoitusvälineitä, joiden luonteeseen ei kuulu erottamattomasti se, että ne maksetaan takaisin, mutta joiden osalta sovitaan maksajan varojen takaisinmaksusta” (4). Asiaan ei vaikuta se, onko nämä varat saatu talletuksina tai muussa muodossa, kuten ”laskemalla jatkuvasti liikkeeseen joukkovelkakirjoja tai muita vastaavia arvopapereita” (5), kuten konsolidoitua pankkidirektiiviä edeltäneessä direktiivissä todetaan. Näin ollen ”kaikki rahojen vastaanottaminen voi olla talletusten vastaanottamistoimintaa (laajassa merkityksessä), jos vastaanotetut varat on maksettava takaisin. Tältä osin merkitystä ei ole sillä, onko takaisin maksamista koskeva velvollisuus olemassa silloin, kun varat otetaan vastaan (jolloin ne ovat kyseisen maksutapahtuman ’olennainen’ osa), vai onko tällainen velvoite ainoastaan seurausta sopimukseen perustuvan oikeuden syntymisestä” (6). Jotta ilmaisua talletusten vastaanottaminen tulkittaisiin oikein, ”on tutkittava, minkä tyyppisiä säästöjä on suojattava ja miten tulkitaan ’luottoliiketoiminnan’ tunnuspiirteitä niiden riskien valossa, joita pidetään merkittävinä talletusten palauttamisen turvaamisen kannalta. Tämä johtaa sekä talletusten vastaanottamista koskevan liiketoiminnan että luoton käsitteiden laajaan tulkintaan” (7).

| 3.2 | Edellä esitetyn perusteella näyttää siltä, että maksulaitokset ottavat asiakkailtaan tosiasiallisesti vastaan talletuksia. Mikäli asia on näin ja mikäli maksulaitos tulisi maksukyvyttömäksi, kaikki maksulaitoksen hallussa sen maksukyvyttömyyshetkellä olevat varat kuuluisivat sen omaisuusmassaan ja sen kaikki velkojat voisivat näin ollen kohdistaa vaatimuksensa siihen. Talletusten ja muiden takaisin maksettavien varojen vastaanottaminen muodostaa itse pankkitoiminnan käsitteen ytimen, kuten käy selvästi ilmi konsolidoidun pankkidirektiivin 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa olevasta ’luottolaitoksen’ käsitteen määritelmästä (8). Pankkitoiminnan peruskäsitteen muuttaminen vaatii huolellista harkintaa, jossa otetaan huomioon rahapolitiikka, maksujärjestelmien turvallisuus ja luotettavuus, rahoitusjärjestelmän vakaus ja tilastointi, jotka kaikki ovat alueita, joissa EKPJ:llä on laaja toimivalta. Maksulaitosten toiminta käsittää välttämättä yleisön varojen hallussa pitämistä, vaikkakin vain rajoitetun ajanjakson ajan. Tämän vuoksi kuluttajansuojaa ja rahoitusjärjestelmän vakautta koskevat kysymykset on otettava huomioon, kun sellaiselle toiminnalle asetetaan valvontavaatimuksia ja luodaan turvallisuusmekanismeja. |
| --- | --- |

3.2

Edellä esitetyn perusteella näyttää siltä, että maksulaitokset ottavat asiakkailtaan tosiasiallisesti vastaan talletuksia. Mikäli asia on näin ja mikäli maksulaitos tulisi maksukyvyttömäksi, kaikki maksulaitoksen hallussa sen maksukyvyttömyyshetkellä olevat varat kuuluisivat sen omaisuusmassaan ja sen kaikki velkojat voisivat näin ollen kohdistaa vaatimuksensa siihen. Talletusten ja muiden takaisin maksettavien varojen vastaanottaminen muodostaa itse pankkitoiminnan käsitteen ytimen, kuten käy selvästi ilmi konsolidoidun pankkidirektiivin 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa olevasta ’luottolaitoksen’ käsitteen määritelmästä (8). Pankkitoiminnan peruskäsitteen muuttaminen vaatii huolellista harkintaa, jossa otetaan huomioon rahapolitiikka, maksujärjestelmien turvallisuus ja luotettavuus, rahoitusjärjestelmän vakaus ja tilastointi, jotka kaikki ovat alueita, joissa EKPJ:llä on laaja toimivalta. Maksulaitosten toiminta käsittää välttämättä yleisön varojen hallussa pitämistä, vaikkakin vain rajoitetun ajanjakson ajan. Tämän vuoksi kuluttajansuojaa ja rahoitusjärjestelmän vakautta koskevat kysymykset on otettava huomioon, kun sellaiselle toiminnalle asetetaan valvontavaatimuksia ja luodaan turvallisuusmekanismeja.

4   Valvontavaatimukset

| 4.1 | Yleisesti ottaen direktiiviehdotus sallisi maksulaitosten toiminnan niin, että niihin sovellettaisiin konsolidoidun pankkidirektiivin mukaista valvontajärjestelmää kevyempää järjestelmää. Joihinkin laadullisiin vaatimuksiin perustuvan toimilupamenettelyn lisäksi maksulaitosten tulisi olla sellaisten säännösten mukaisia, jotka i) perustuvat pääasiallisesti joihinkin yleisluontoisella tavalla muotoiltuihin sääntöihin tiedonantovelvollisuuksista ja ii) eivät sisällä pääomaa koskevia vaatimuksia laskettavissa olevien riskien kattamiseksi (katso direktiiviehdotuksen 5 artikla). Kevyempi valvontajärjestelmä synnyttää eräitä huolenaiheita, joiden merkitystä korostaa se, että direktiiviehdotuksessa ehdotetaan täydellistä yhdenmukaistamista (katso direktiiviehdotuksen 78 artikla), mikä poikkeaa siitä lainsäädännöllisestä lähestymistavasta, joka on omaksuttu muussa yhteisön lainsäädännössä, joka koskee rahoituspalvelujen tarjoamista tarkoittavan liiketoiminnan aloittamista ja harjoittamista. |
| --- | --- |

4.1

Yleisesti ottaen direktiiviehdotus sallisi maksulaitosten toiminnan niin, että niihin sovellettaisiin konsolidoidun pankkidirektiivin mukaista valvontajärjestelmää kevyempää järjestelmää. Joihinkin laadullisiin vaatimuksiin perustuvan toimilupamenettelyn lisäksi maksulaitosten tulisi olla sellaisten säännösten mukaisia, jotka i) perustuvat pääasiallisesti joihinkin yleisluontoisella tavalla muotoiltuihin sääntöihin tiedonantovelvollisuuksista ja ii) eivät sisällä pääomaa koskevia vaatimuksia laskettavissa olevien riskien kattamiseksi (katso direktiiviehdotuksen 5 artikla). Kevyempi valvontajärjestelmä synnyttää eräitä huolenaiheita, joiden merkitystä korostaa se, että direktiiviehdotuksessa ehdotetaan täydellistä yhdenmukaistamista (katso direktiiviehdotuksen 78 artikla), mikä poikkeaa siitä lainsäädännöllisestä lähestymistavasta, joka on omaksuttu muussa yhteisön lainsäädännössä, joka koskee rahoituspalvelujen tarjoamista tarkoittavan liiketoiminnan aloittamista ja harjoittamista.

| 4.2 | EKP katsoo, että direktiiviehdotuksen nojalla maksulaitoksiin sovellettavaa lainsäädäntöä voidaan parantaa kolmella pääalueella. Ensinnäkin rahoituslaitosten ja muiden maksupalvelun tarjoajien välisen epäselvän eron vuoksi on äärimmäisen vaikeaa arvioida riskejä ja niihin liittyviä toimia niiltä suojautumiseksi. Tämä epäselvyys ei koske ainoastaan sitä, voivatko maksulaitokset ja jos voivat, niin missä määrin, pitää hallussaan varoja, joita on vaikea erottaa talletuksista, vaan se koskee myös niiden mahdollisuutta myöntää yleisöltä vastaanotetulla rahalla rahoitettua luottoa (katso direktiiviehdotuksen liitteen 4 kohtaa). Toiseksi direktiiviehdotuksessa ei oteta huomioon maksupalveluihin liittyviä erityyppisiä riskejä. Tältä osin on hyvä muistaa, että luottolaitosten suorittamiin maksupalveluihin sovelletaan erityisiä pääomavaatimuksia tällaisiin palveluihin liittyvien toiminnallisten riskien vuoksi (9). Kolmanneksi voidaan vielä todeta, että direktiiviehdotuksessa säädetty toimilupamenettely perustuu kriteereihin, jotka jättävät kansallisella tasolla eri tulkinnoille liian paljon liikkumavaraa. Jäsenvaltiot voivat myös luopua joistakin toimilupaa koskevista vaatimuksista tiettyjen olosuhteiden vallitessa (10). |
| --- | --- |

4.2

EKP katsoo, että direktiiviehdotuksen nojalla maksulaitoksiin sovellettavaa lainsäädäntöä voidaan parantaa kolmella pääalueella. Ensinnäkin rahoituslaitosten ja muiden maksupalvelun tarjoajien välisen epäselvän eron vuoksi on äärimmäisen vaikeaa arvioida riskejä ja niihin liittyviä toimia niiltä suojautumiseksi. Tämä epäselvyys ei koske ainoastaan sitä, voivatko maksulaitokset ja jos voivat, niin missä määrin, pitää hallussaan varoja, joita on vaikea erottaa talletuksista, vaan se koskee myös niiden mahdollisuutta myöntää yleisöltä vastaanotetulla rahalla rahoitettua luottoa (katso direktiiviehdotuksen liitteen 4 kohtaa). Toiseksi direktiiviehdotuksessa ei oteta huomioon maksupalveluihin liittyviä erityyppisiä riskejä. Tältä osin on hyvä muistaa, että luottolaitosten suorittamiin maksupalveluihin sovelletaan erityisiä pääomavaatimuksia tällaisiin palveluihin liittyvien toiminnallisten riskien vuoksi (9). Kolmanneksi voidaan vielä todeta, että direktiiviehdotuksessa säädetty toimilupamenettely perustuu kriteereihin, jotka jättävät kansallisella tasolla eri tulkinnoille liian paljon liikkumavaraa. Jäsenvaltiot voivat myös luopua joistakin toimilupaa koskevista vaatimuksista tiettyjen olosuhteiden vallitessa (10).

| 4.3 | Näiden näkökohtien perusteella direktiiviehdotus näyttää sisältävän ristiriidan maksulaitosten toiminnan soveltamisalan ja tällaisen toiminnan vakauden valvontaa koskevien säännösten välillä. Sen jälkeen kun maksulaitosten toiminnan tosiasiallinen ulottuvuus on täsmennetty, toimintaan liittyvien riskien arvioinnin perusteella olisi syytä harkita riittävien pääomavaatimusten asettamista ja/tai muita vastaavia riskeiltä suojautumistoimia (esim. alkupääomaa koskeva vaatimus, vakuudet). |
| --- | --- |

4.3

Näiden näkökohtien perusteella direktiiviehdotus näyttää sisältävän ristiriidan maksulaitosten toiminnan soveltamisalan ja tällaisen toiminnan vakauden valvontaa koskevien säännösten välillä. Sen jälkeen kun maksulaitosten toiminnan tosiasiallinen ulottuvuus on täsmennetty, toimintaan liittyvien riskien arvioinnin perusteella olisi syytä harkita riittävien pääomavaatimusten asettamista ja/tai muita vastaavia riskeiltä suojautumistoimia (esim. alkupääomaa koskeva vaatimus, vakuudet).

| 4.4 | Maksulaitoksia koskevien pääomavaatimusten puuttuminen voisi mahdollisesti luoda puitteet valvontaa koskevalle mielivallalle. Riippumatta siitä, harjoittavatko luottolaitokset maksutoimintaansa suoraan tai maksulaitoksina pidettävien tytäryhtiöiden kautta, niiden valvonta tapahtuu sekä toiminnallisten riskien että luottoriskien osalta konsolidoidusti. Erillisiin maksulaitoksiin tai maksulaitoksiin, jotka eivät kuulu mihinkään pankkiryhmään, ei sitä vastoin sovellettaisi minkäänlaisia pääomavaatimuksia siitä huolimatta, että ne harjoittaisivat samaa liiketoimintaa. |
| --- | --- |

4.4

Maksulaitoksia koskevien pääomavaatimusten puuttuminen voisi mahdollisesti luoda puitteet valvontaa koskevalle mielivallalle. Riippumatta siitä, harjoittavatko luottolaitokset maksutoimintaansa suoraan tai maksulaitoksina pidettävien tytäryhtiöiden kautta, niiden valvonta tapahtuu sekä toiminnallisten riskien että luottoriskien osalta konsolidoidusti. Erillisiin maksulaitoksiin tai maksulaitoksiin, jotka eivät kuulu mihinkään pankkiryhmään, ei sitä vastoin sovellettaisi minkäänlaisia pääomavaatimuksia siitä huolimatta, että ne harjoittaisivat samaa liiketoimintaa.

| 4.5 | Direktiiviehdotus on lisäksi yleisesti ottaen epäselvä kotijäsenvaltion ja vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten vastuiden osalta. Esimerkiksi direktiiviehdotuksen 6 artiklan kolmannessa kohdassa, jossa säädetään eurooppapassien myöntämisestä maksulaitoksille, ei täsmennetä, minkä jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on vastuussa tällaisten maksulaitosten valvonnasta. Näitä seikkoja kannattaisi harkita tarkemmin. |
| --- | --- |

4.5

Direktiiviehdotus on lisäksi yleisesti ottaen epäselvä kotijäsenvaltion ja vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten vastuiden osalta. Esimerkiksi direktiiviehdotuksen 6 artiklan kolmannessa kohdassa, jossa säädetään eurooppapassien myöntämisestä maksulaitoksille, ei täsmennetä, minkä jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on vastuussa tällaisten maksulaitosten valvonnasta. Näitä seikkoja kannattaisi harkita tarkemmin.

| 4.6 | Direktiiviehdotuksen 15 artiklaa sovellettaessa EKPJ:llä ja kansallisilla keskuspankeilla maksujärjestelmien moitteettoman toiminnan osalta oleva toimivalta samoin kuin niiden jäsenvaltioiden kansallisilla keskuspankeilla, joihin sitä sovelletaan, valvonnan osalta oleva toimivalta pitäisi ottaa asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

4.6

Direktiiviehdotuksen 15 artiklaa sovellettaessa EKPJ:llä ja kansallisilla keskuspankeilla maksujärjestelmien moitteettoman toiminnan osalta oleva toimivalta samoin kuin niiden jäsenvaltioiden kansallisilla keskuspankeilla, joihin sitä sovelletaan, valvonnan osalta oleva toimivalta pitäisi ottaa asianmukaisesti huomioon.

| 4.7 | Direktiiviehdotuksen 16 artiklassa säädettyjä toimivaltaisten viranomaisten valvontavaltuuksia voitaisiin selventää monelta osin. Ensinnäkin ’paikan päällä suoritettavien tutkimusten’ (16 artiklan b alakohta) soveltamisalaa voitaisiin täsmentää. Toiseksi myös ’oikeasuhteisten seuraamusten’ määräämistä koskevan valtuuden (16 artiklan d alakohta) tarkka merkitys voitaisiin täsmentää. Kolmanneksi voitaisiin määritellä toimiluvan peruuttamista tilapäisesti tai lopullisesti (16 artiklan e alakohta) koskevat ehdot, mahdollisesti eri säännöksessä. Jotta saavutettaisiin riittävän yhtäläiset toimintaedellytykset Euroopan alueella ja sijoittautumisvapautta ja palvelujen tarjoamisen vapautta käyttävien laitosten valvonta olisi tarpeeksi tehokasta, direktiiviehdotuksen 16 artiklaa pitäisi muuttaa sen varmistamiseksi, että toimivaltaisilla viranomaisilla on kaikki tässä artiklassa säädetyt toimivaltuudet, erityisesti valvonta- ja täytäntöönpanovaltuudet. |
| --- | --- |

4.7

Direktiiviehdotuksen 16 artiklassa säädettyjä toimivaltaisten viranomaisten valvontavaltuuksia voitaisiin selventää monelta osin. Ensinnäkin ’paikan päällä suoritettavien tutkimusten’ (16 artiklan b alakohta) soveltamisalaa voitaisiin täsmentää. Toiseksi myös ’oikeasuhteisten seuraamusten’ määräämistä koskevan valtuuden (16 artiklan d alakohta) tarkka merkitys voitaisiin täsmentää. Kolmanneksi voitaisiin määritellä toimiluvan peruuttamista tilapäisesti tai lopullisesti (16 artiklan e alakohta) koskevat ehdot, mahdollisesti eri säännöksessä. Jotta saavutettaisiin riittävän yhtäläiset toimintaedellytykset Euroopan alueella ja sijoittautumisvapautta ja palvelujen tarjoamisen vapautta käyttävien laitosten valvonta olisi tarpeeksi tehokasta, direktiiviehdotuksen 16 artiklaa pitäisi muuttaa sen varmistamiseksi, että toimivaltaisilla viranomaisilla on kaikki tässä artiklassa säädetyt toimivaltuudet, erityisesti valvonta- ja täytäntöönpanovaltuudet.

| 4.8 | Direktiiviehdotuksen 19 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on sallittava, että niiden toimivaltaiset viranomaiset, keskuspankit, EKPJ ja EKP vaihtavat tietoja. Vaikka tämä säännös on periaatteessa tervetullut, ehdotetaan niitä tapauksia varten, jolloin toimivaltainen viranomainen on muu yksikkö kuin keskuspankki ja keskuspankki valvoo myös maksujärjestelmää, että säännöstä täydennetään säännöksillä, joiden mukaan i) toimivaltaisen viranomaisen on ennen toimiluvan myöntämistä tai sen tilapäistä/lopullista peruuttamista kuultava asianomaista keskuspankkia ja ii) toimivaltaisilla viranomaisilla on velvollisuus jakaa tiedot asianomaisen keskuspankin kanssa. Kun otetaan huomioon keskuspankkien maksualaa koskeva vastuu yleensä, tällaiset säännökset olisivat hyödyllisiä. |
| --- | --- |

4.8

Direktiiviehdotuksen 19 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on sallittava, että niiden toimivaltaiset viranomaiset, keskuspankit, EKPJ ja EKP vaihtavat tietoja. Vaikka tämä säännös on periaatteessa tervetullut, ehdotetaan niitä tapauksia varten, jolloin toimivaltainen viranomainen on muu yksikkö kuin keskuspankki ja keskuspankki valvoo myös maksujärjestelmää, että säännöstä täydennetään säännöksillä, joiden mukaan i) toimivaltaisen viranomaisen on ennen toimiluvan myöntämistä tai sen tilapäistä/lopullista peruuttamista kuultava asianomaista keskuspankkia ja ii) toimivaltaisilla viranomaisilla on velvollisuus jakaa tiedot asianomaisen keskuspankin kanssa. Kun otetaan huomioon keskuspankkien maksualaa koskeva vastuu yleensä, tällaiset säännökset olisivat hyödyllisiä.

5   Pankkitoimintaa tai sähköistä rahaa koskeva toimilupa

| 5.1 | Mikäli maksulaitoksilla on oikeus pitää hallussaan varoja, joita sekä taloudelliselta että oikeudelliselta kannalta tarkasteltuina on pidettävä talletuksina, vaikka niitä ei direktiiviehdotuksen mukaan luonnehdita sellaisiksi, riskit ovat samaa tasoa kuin luottolaitoksia tai sähköisen rahan liikkeeseenlaskijoita koskevat riskit. Riskeiltä suojautumistoimien pitäisi vastaavasti olla samaa tasoa kuin se, jota sovelletaan luottolaitoksiin ja/tai sähköisen rahan liikkeeseenlaskijoihin. Tästä seuraa, että maksupalvelujen tarjoaminen tulisi mieluiten rajoittaa luottolaitoksiin tai sähköisen rahan liikkeeseenlaskijoihin. Näin varmistettaisiin riittävä suoja kuluttajien varoille, sekä terve rahoitustoiminta, minkä vuoksi EKP pitää tätä lähestymistapaa parhaimpana. |
| --- | --- |

5.1

Mikäli maksulaitoksilla on oikeus pitää hallussaan varoja, joita sekä taloudelliselta että oikeudelliselta kannalta tarkasteltuina on pidettävä talletuksina, vaikka niitä ei direktiiviehdotuksen mukaan luonnehdita sellaisiksi, riskit ovat samaa tasoa kuin luottolaitoksia tai sähköisen rahan liikkeeseenlaskijoita koskevat riskit. Riskeiltä suojautumistoimien pitäisi vastaavasti olla samaa tasoa kuin se, jota sovelletaan luottolaitoksiin ja/tai sähköisen rahan liikkeeseenlaskijoihin. Tästä seuraa, että maksupalvelujen tarjoaminen tulisi mieluiten rajoittaa luottolaitoksiin tai sähköisen rahan liikkeeseenlaskijoihin. Näin varmistettaisiin riittävä suoja kuluttajien varoille, sekä terve rahoitustoiminta, minkä vuoksi EKP pitää tätä lähestymistapaa parhaimpana.

| 5.2 | Mikäli luottolaitoksille ja/tai sähköisen rahan liikkeeseenlaskijoille asetetun riskeiltä suojautumisen taso ulotetaan myös maksulaitoksiin, direktiiviehdotuksen II osastoa tulisi muuttaa perusteellisesti. |
| --- | --- |

5.2

Mikäli luottolaitoksille ja/tai sähköisen rahan liikkeeseenlaskijoille asetetun riskeiltä suojautumisen taso ulotetaan myös maksulaitoksiin, direktiiviehdotuksen II osastoa tulisi muuttaa perusteellisesti.

6   Maksulaitosten toiminnan rajoittaminen

| 6.1 | Mikäli vähemmän ankarien valvontasäännösten alainen maksulaitosten ryhmä otetaan käyttöön komission ehdottamalla tavalla, direktiiviehdotusta olisi muutettava sen selventämiseksi, että maksulaitoksilla ei tulisi olla lupaa pitää maksupalvelunkäyttäjien varoja pitempää aikaa kuin sen rajoitetun ajan, jonka kuluessa nämä varat siirretään maksajalta maksunsaajalle, ja ettei niillä tulisi olla myöskään lupaa sijoittaa uudelleen tällaisia varoja. Direktiiviehdotuksen 10 artiklan 2 kohdan nykyinen muotoilu voisi muutoin antaa aiheen päätellä, että maksulaitosten kirjanpidossaan suorittama tilien avaus merkitsee sitä, että vastaanotetut varat voitaisiin sijoittaa uudelleen maksulaitoksen eduksi. Tällainen selvennys voitaisiin toteuttaa esimerkiksi rajoittamalla maksulaitosten maksupalvelutoiminta direktiiviehdotuksen liitteen 7 kohdassa mainittuun toimintaan. Maksulaitokset voisivat harjoittaa lisäksi liitteen 5 kohdassa mainittua toimintaa, edellyttäen kuitenkin sen täsmentämistä, että korttien myöntämistoiminta sidotaan vaatimukseen, jonka mukaan luottolaitos pitää kortinhaltijan tiliä. Maksulaitoksille ei myöskään tulisi antaa lupaa myöntää luottoa direktiiviehdotuksen liitteen 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

6.1

Mikäli vähemmän ankarien valvontasäännösten alainen maksulaitosten ryhmä otetaan käyttöön komission ehdottamalla tavalla, direktiiviehdotusta olisi muutettava sen selventämiseksi, että maksulaitoksilla ei tulisi olla lupaa pitää maksupalvelunkäyttäjien varoja pitempää aikaa kuin sen rajoitetun ajan, jonka kuluessa nämä varat siirretään maksajalta maksunsaajalle, ja ettei niillä tulisi olla myöskään lupaa sijoittaa uudelleen tällaisia varoja. Direktiiviehdotuksen 10 artiklan 2 kohdan nykyinen muotoilu voisi muutoin antaa aiheen päätellä, että maksulaitosten kirjanpidossaan suorittama tilien avaus merkitsee sitä, että vastaanotetut varat voitaisiin sijoittaa uudelleen maksulaitoksen eduksi. Tällainen selvennys voitaisiin toteuttaa esimerkiksi rajoittamalla maksulaitosten maksupalvelutoiminta direktiiviehdotuksen liitteen 7 kohdassa mainittuun toimintaan. Maksulaitokset voisivat harjoittaa lisäksi liitteen 5 kohdassa mainittua toimintaa, edellyttäen kuitenkin sen täsmentämistä, että korttien myöntämistoiminta sidotaan vaatimukseen, jonka mukaan luottolaitos pitää kortinhaltijan tiliä. Maksulaitoksille ei myöskään tulisi antaa lupaa myöntää luottoa direktiiviehdotuksen liitteen 4 kohdan mukaisesti.

| 6.2 | Erilaisten tulkintojen välttämiseksi saattaisi lisäksi olla hyödyllistä todeta, mitä palveluita erityyppiset laitokset voivat tarjota ryhmittelemällä direktiiviehdotuksen liitteen eri kohdat seuraavasti: i) 1-7 kohta: luottolaitokset; ii) 1-3 ja 5-7 kohta: sähköisen rahan liikkeeseenlaskijat ja iii) 7 kohta: maksulaitokset. Tämän lisäksi liitteen 5 kohdassa mainittua toimintaa voitaisiin mahdollisesti pitää, kuten edellä on todettu, sellaisena toimintana, jota maksulaitokset voivat tarjota (11). Tämä sama voi olla voimassa liitteen 4 kohdassa mainitun toiminnan osalta, jos varmistutaan siitä, ettei maksupalvelunkäyttäjiltä maksupalvelujen tarjoamista varten vastaan otettuja varoja voida käyttää luoton myöntämiseen muille maksupalvelunkäyttäjille. |
| --- | --- |

6.2

Erilaisten tulkintojen välttämiseksi saattaisi lisäksi olla hyödyllistä todeta, mitä palveluita erityyppiset laitokset voivat tarjota ryhmittelemällä direktiiviehdotuksen liitteen eri kohdat seuraavasti: i) 1-7 kohta: luottolaitokset; ii) 1-3 ja 5-7 kohta: sähköisen rahan liikkeeseenlaskijat ja iii) 7 kohta: maksulaitokset. Tämän lisäksi liitteen 5 kohdassa mainittua toimintaa voitaisiin mahdollisesti pitää, kuten edellä on todettu, sellaisena toimintana, jota maksulaitokset voivat tarjota (11). Tämä sama voi olla voimassa liitteen 4 kohdassa mainitun toiminnan osalta, jos varmistutaan siitä, ettei maksupalvelunkäyttäjiltä maksupalvelujen tarjoamista varten vastaan otettuja varoja voida käyttää luoton myöntämiseen muille maksupalvelunkäyttäjille.

| 6.3 | Maksupalvelunkäyttäjien varojen suojaamiseksi voitaisiin harkita muita vähimmäistoimia. Esimerkiksi tiettyjen erityisten futuurien selvitysjärjestelyjen yhteydessä käteisvarojen, jotka asiakas sijoittaa käyttämällä futuurien selvitysvälittäjää, voidaan tiettyjen jäsenvaltioiden (esim. Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan) ja Yhdysvaltojen lainsäädännön mukaan katsoa olevan asiakkaan omaisuutta eikä käteistalletus. Tällaisesta järjestelystä säädetään usein erityislainsäädännössä tai se perustuu oikeuskäytäntöön. Paneutumatta tällaisia käteisvaroja koskeviin omistusoikeudellisiin kysymyksiin, jotka saattaisivat aiheuttaa ongelmia joidenkin jäsenvaltioiden lainsäädäntöä sovellettaessa, voidaan todeta, että yksi mahdollisuus olisi kehittää niitä suojatoimenpiteitä, joista säädetään direktiiviehdotuksen 10 artiklan 2 kohdassa, jossa maksulaitokset velvoitetaan pitämään maksupalvelunkäyttäjien varat kirjanpidossaan erillään muista varoista. Tämä voitaisiin toteuttaa muuttamalla direktiiviehdotusta niin, että maksulaitoksille asetettaisiin enemmän nimenomaisia velvoitteita, kuten i) velvollisuus korvamerkitä tiettyihin liiketoimiin hyväksytyt varat; ii) velvollisuus pitää maksutapahtumaa varten hyväksytyt varat erillään muista varoista, jotka on hyväksytty muuta toimintaa kuin maksupalveluja varten, ja pitää niistä erikseen kirjaa maksulaitoksen kirjanpidossa; iii) velvollisuus pitää maksupalvelunkäyttäjän varat siten nimetyllä tilillä, että ne ovat selvästi tunnistettavissa sellaisiksi varoiksi; iv) velvollisuus olla sekoittamatta maksupalvelunkäyttäjien varoja maksupalveluntarjoajan tai minkään muunkaan maksupalvelunkäyttäjän tai henkilön varoihin v) velvollisuus suojata maksupalvelunkäyttäjien varat kaikilta toimilta, joihin kolmas osapuoli ryhtyy maksulaitosta vastaan; vi) mikäli maksulaitos tulee maksukyvyttömäksi, velvollisuus palauttaa maksupalvelunkäyttäjien varat välittömästi ja niin, että niillä on etuoikeus kaikkiin muihin saataviin nähden; vii) mikäli varoja ei ole käytettävissä riittävästi niiden palauttamiseksi täyteen määrään saakka maksukyvyttömäksi tulleen maksulaitoksen maksupalvelunkäyttäjille, velvollisuus jakaa jäljellä olevat varat maksupalvelunkäyttäjille niiden saatavien mukaisessa suhteessa. |
| --- | --- |

6.3

Maksupalvelunkäyttäjien varojen suojaamiseksi voitaisiin harkita muita vähimmäistoimia. Esimerkiksi tiettyjen erityisten futuurien selvitysjärjestelyjen yhteydessä käteisvarojen, jotka asiakas sijoittaa käyttämällä futuurien selvitysvälittäjää, voidaan tiettyjen jäsenvaltioiden (esim. Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan) ja Yhdysvaltojen lainsäädännön mukaan katsoa olevan asiakkaan omaisuutta eikä käteistalletus. Tällaisesta järjestelystä säädetään usein erityislainsäädännössä tai se perustuu oikeuskäytäntöön. Paneutumatta tällaisia käteisvaroja koskeviin omistusoikeudellisiin kysymyksiin, jotka saattaisivat aiheuttaa ongelmia joidenkin jäsenvaltioiden lainsäädäntöä sovellettaessa, voidaan todeta, että yksi mahdollisuus olisi kehittää niitä suojatoimenpiteitä, joista säädetään direktiiviehdotuksen 10 artiklan 2 kohdassa, jossa maksulaitokset velvoitetaan pitämään maksupalvelunkäyttäjien varat kirjanpidossaan erillään muista varoista. Tämä voitaisiin toteuttaa muuttamalla direktiiviehdotusta niin, että maksulaitoksille asetettaisiin enemmän nimenomaisia velvoitteita, kuten i) velvollisuus korvamerkitä tiettyihin liiketoimiin hyväksytyt varat; ii) velvollisuus pitää maksutapahtumaa varten hyväksytyt varat erillään muista varoista, jotka on hyväksytty muuta toimintaa kuin maksupalveluja varten, ja pitää niistä erikseen kirjaa maksulaitoksen kirjanpidossa; iii) velvollisuus pitää maksupalvelunkäyttäjän varat siten nimetyllä tilillä, että ne ovat selvästi tunnistettavissa sellaisiksi varoiksi; iv) velvollisuus olla sekoittamatta maksupalvelunkäyttäjien varoja maksupalveluntarjoajan tai minkään muunkaan maksupalvelunkäyttäjän tai henkilön varoihin v) velvollisuus suojata maksupalvelunkäyttäjien varat kaikilta toimilta, joihin kolmas osapuoli ryhtyy maksulaitosta vastaan; vi) mikäli maksulaitos tulee maksukyvyttömäksi, velvollisuus palauttaa maksupalvelunkäyttäjien varat välittömästi ja niin, että niillä on etuoikeus kaikkiin muihin saataviin nähden; vii) mikäli varoja ei ole käytettävissä riittävästi niiden palauttamiseksi täyteen määrään saakka maksukyvyttömäksi tulleen maksulaitoksen maksupalvelunkäyttäjille, velvollisuus jakaa jäljellä olevat varat maksupalvelunkäyttäjille niiden saatavien mukaisessa suhteessa.

| 6.4 | Lisäksi direktiiviehdotuksen 10 artiklan 1 kohdan b alakohdassa oleva viittaus sellaisiin oheispalveluihin kuin ’maksutapahtumien toteutumisen takaaminen’ vaatii lisäselvityksiä, jotta selvennettäisiin, että tällaiset palvelut hyödyttävät ainoastaan maksutapahtumaan osallistuvia maksupalvelunkäyttäjiä. |
| --- | --- |

6.4

Lisäksi direktiiviehdotuksen 10 artiklan 1 kohdan b alakohdassa oleva viittaus sellaisiin oheispalveluihin kuin ’maksutapahtumien toteutumisen takaaminen’ vaatii lisäselvityksiä, jotta selvennettäisiin, että tällaiset palvelut hyödyttävät ainoastaan maksutapahtumaan osallistuvia maksupalvelunkäyttäjiä.

| 6.5 | Direktiiviehdotuksen 10 artiklan 3 kohdan mukaan maksulaitosten toiminta ei rajoitu maksupalvelujen tarjoamiseen, jollei sovellettavasta kansallisesta tai yhteisön lainsäädännöstä muuta johdu. Tämä merkitsee sitä, että maksulaitosten toiminta voi käsittää direktiiviehdotuksen liitteessä esitetyn toiminnan ulkopuolelle ulottuvaa toimintaa, mistä on seurauksena kaksi ongelmaa. Direktiiviehdotuksessa ei ensinnäkään luetella kaikkia sallitun toiminnan muotoja. Maksulaitoksen toimintaa kuluttajansuojan ja rahoitusjärjestelmän vakauden kannalta voidaan kuitenkin arvioida täysimääräisesti ainoastaan, jos kaikki mahdollinen toiminta on tiedossa. Toiseksi direktiiviehdotuksella tavoiteltuun päämäärään eli täydelliseen yhdenmukaistamiseen ei ole mahdollista päästä, jos tällainen toiminta perustuu kansalliseen lainsäädäntöön. Näistä syistä direktiiviehdotuksen 10 artiklan 3 kohta tulisi poistaa. |
| --- | --- |

6.5

Direktiiviehdotuksen 10 artiklan 3 kohdan mukaan maksulaitosten toiminta ei rajoitu maksupalvelujen tarjoamiseen, jollei sovellettavasta kansallisesta tai yhteisön lainsäädännöstä muuta johdu. Tämä merkitsee sitä, että maksulaitosten toiminta voi käsittää direktiiviehdotuksen liitteessä esitetyn toiminnan ulkopuolelle ulottuvaa toimintaa, mistä on seurauksena kaksi ongelmaa. Direktiiviehdotuksessa ei ensinnäkään luetella kaikkia sallitun toiminnan muotoja. Maksulaitoksen toimintaa kuluttajansuojan ja rahoitusjärjestelmän vakauden kannalta voidaan kuitenkin arvioida täysimääräisesti ainoastaan, jos kaikki mahdollinen toiminta on tiedossa. Toiseksi direktiiviehdotuksella tavoiteltuun päämäärään eli täydelliseen yhdenmukaistamiseen ei ole mahdollista päästä, jos tällainen toiminta perustuu kansalliseen lainsäädäntöön. Näistä syistä direktiiviehdotuksen 10 artiklan 3 kohta tulisi poistaa.

7   SEPA:n luominen

| 7.1 | Pankkisektori työskentelee tällä hetkellä intensiivisesti sellaisten palvelujen luomiseksi, jotka täyttäisivät SEPA:n vaatimukset. Pankkisektorin tarkoituksena on tarjota kansalaisille, viranomaisille ja kaupallisille yrityksille Euroopan laajuisia maksuinstrumentteja sekä kansallisia että maasta toiseen tapahtuvia maksuja varten jo 1 päivästä tammikuuta 2008 lähtien. SEPA:n luominen voisi kuitenkin tuottaa ongelmia yhteisön nykyisen sääntelyn puitteissa, kun otetaan huomioon sovellettavien kansallisten lainsäädäntöjen moninaisuus. Maksuja koskevan sääntelyn yhdenmukaistaminen on tämän vuoksi tärkeää, koska sillä autetaan pankkisektoria sen SEPA:n luomiseen tähtäävissä pyrkimyksissä. Direktiiviehdotuksen SEPA:n kannalta merkitykselliset osat (suurimmaksi osaksi III ja IV osasto) näyttävät herättävän vähemmän ristiriitoja kuin II osasto. Jos direktiiviehdotuksen antaminen viivästyy edellä kuvattujen epäselvyyksien vuoksi, SEPA:n toteuttaminen voi myös viivästyä. Tällaisen viivästyksen välttämiseksi olisi tämän vuoksi hyödyllistä irrottaa II osasto erilleen direktiiviehdotuksesta. Erilleen irrottamisen tulisi kuitenkin tapahtua ainoastaan sillä edellytyksellä, että maksulaitokset saatetaan erillisen yhteisön lainsäädännön alaisiksi aikanaan. Tältä osin olisi loogista, jos maksulaitosten asemaa käsiteltäisiin suunnitellun sähköistä rahaa koskevan direktiivin uudelleentarkastelun yhteydessä, jotta saataisiin aikaan eri maksupalveluntarjoajien ryhmiä koskeva johdonmukainen sääntely ja valvonta. |
| --- | --- |

7.1

Pankkisektori työskentelee tällä hetkellä intensiivisesti sellaisten palvelujen luomiseksi, jotka täyttäisivät SEPA:n vaatimukset. Pankkisektorin tarkoituksena on tarjota kansalaisille, viranomaisille ja kaupallisille yrityksille Euroopan laajuisia maksuinstrumentteja sekä kansallisia että maasta toiseen tapahtuvia maksuja varten jo 1 päivästä tammikuuta 2008 lähtien. SEPA:n luominen voisi kuitenkin tuottaa ongelmia yhteisön nykyisen sääntelyn puitteissa, kun otetaan huomioon sovellettavien kansallisten lainsäädäntöjen moninaisuus. Maksuja koskevan sääntelyn yhdenmukaistaminen on tämän vuoksi tärkeää, koska sillä autetaan pankkisektoria sen SEPA:n luomiseen tähtäävissä pyrkimyksissä. Direktiiviehdotuksen SEPA:n kannalta merkitykselliset osat (suurimmaksi osaksi III ja IV osasto) näyttävät herättävän vähemmän ristiriitoja kuin II osasto. Jos direktiiviehdotuksen antaminen viivästyy edellä kuvattujen epäselvyyksien vuoksi, SEPA:n toteuttaminen voi myös viivästyä. Tällaisen viivästyksen välttämiseksi olisi tämän vuoksi hyödyllistä irrottaa II osasto erilleen direktiiviehdotuksesta. Erilleen irrottamisen tulisi kuitenkin tapahtua ainoastaan sillä edellytyksellä, että maksulaitokset saatetaan erillisen yhteisön lainsäädännön alaisiksi aikanaan. Tältä osin olisi loogista, jos maksulaitosten asemaa käsiteltäisiin suunnitellun sähköistä rahaa koskevan direktiivin uudelleentarkastelun yhteydessä, jotta saataisiin aikaan eri maksupalveluntarjoajien ryhmiä koskeva johdonmukainen sääntely ja valvonta.

| 7.2 | Toinen mahdollisuus voisi olla, että EKP:n neuvosto antaisi perustamissopimuksen 105 artiklan 2 kohdan ja perussäännön 22 artiklan nojalla EKP:n asetuksen, jolla katettaisiin direktiiviehdotuksen erityiset SEPA:aan liittyvät säännökset, jotka kuuluvat EKPJ:n toimivaltaan, vaikka samalla on kuitenkin myönnettävä, ettei kaikkia SEPA:aa helpottavia säännöksiä voitaisi antaa tältä pohjalta. |
| --- | --- |

7.2

Toinen mahdollisuus voisi olla, että EKP:n neuvosto antaisi perustamissopimuksen 105 artiklan 2 kohdan ja perussäännön 22 artiklan nojalla EKP:n asetuksen, jolla katettaisiin direktiiviehdotuksen erityiset SEPA:aan liittyvät säännökset, jotka kuuluvat EKPJ:n toimivaltaan, vaikka samalla on kuitenkin myönnettävä, ettei kaikkia SEPA:aa helpottavia säännöksiä voitaisi antaa tältä pohjalta.

| 7.3 | SEPA:aan liittyvä erityinen seikka koskee enimmäistoteuttamisaikaa ’pv+1’, siten kuin direktiiviehdotuksen 60 artiklan 1 kohdassa ja 61 artiklan 1 kohdassa säädetään. Voidaan arvioida, että maksupalveluntarjoajien enemmistö voisi täyttää tämän vaatimuksen 1.1.2010 mennessä. Täytyy kuitenkin muistaa, että pankkisektoria ei ole kuultu ’pv+1’ -vaatimuksen seurauksista ja että joillain pankkiyhteisöillä saattaa olla vaikeuksia sen noudattamisessa. |
| --- | --- |

7.3

SEPA:aan liittyvä erityinen seikka koskee enimmäistoteuttamisaikaa ’pv+1’, siten kuin direktiiviehdotuksen 60 artiklan 1 kohdassa ja 61 artiklan 1 kohdassa säädetään. Voidaan arvioida, että maksupalveluntarjoajien enemmistö voisi täyttää tämän vaatimuksen 1.1.2010 mennessä. Täytyy kuitenkin muistaa, että pankkisektoria ei ole kuultu ’pv+1’ -vaatimuksen seurauksista ja että joillain pankkiyhteisöillä saattaa olla vaikeuksia sen noudattamisessa.

8   Keskuspankkeja koskeva poikkeus

Direktiiviehdotuksen 1 artiklan viimeisessä kohdassa säädetään, että rahaviranomaisina toimivia keskuspankkeja ja maksupalveluja tarjoavia viranomaisia ei pidetä maksupalveluntarjoajina. Tätä säännöstä koskevien mahdollisten epäselvyyksien poistamiseksi olisi hyödyllistä selventää, että keskuspankkien toiminta kokonaisuudessaan on suljettu direktiiviehdotuksen soveltamisalan ulkopuolelle sen sijaan, että otettaisiin käyttöön epäselvä ehto, jonka mukaan tällaista poikkeusta sovelletaan ainoastaan rahaviranomaisina toimivien keskuspankkien tai viranomaisten maksupalvelujen tarjoamiseen. Tällaisella poikkeuksella ei tulisi rajoittaa sitä, mitä todetaan 4.8.2005 julkaistussa EKP:n politiikkalausunnossa (12), joka koskee keskuspankkien pienten euromääräisten välityspalvelujen tarjoamista luottolaitoksille ja jonka mukaan kilpailun vääristymien tai markkinoilta tulevien aloitteiden syrjäytymisen estämiseksi kansalliset keskuspankit, jotka tarjoavat pienten maksujen välityspalveluja luottolaitoksille, ottavat asianmukaisesti huomioon kyseessä olevien markkinoiden vaatimukset ja kilpailuympäristön, kustannusvastaavuus mukaan lukien. Tämä säännös, siinä muodossa kuin se nyt on, johtaisi todennäköisesti sen toisistaan poikkeavaan täytäntöönpanoon eri jäsenvaltioissa, mikä aiheuttaisi tarpeetonta sekaannusta sekä keskuspankeille että rahoitusmarkkinaosapuolille.

9   Maksujärjestelmien toiminta ja pääsy niihin

| 9.1 | Direktiiviehdotuksessa tulisi todeta selvästi, että maksujärjestelmäoperaattoreilla on oikeus tehdä ero erityyppisten maksupalveluntarjoajien välillä koskien niitä edellytyksiä, joiden on täytyttävä, ennen kuin maksupalveluntarjoaja voi päästä maksujärjestelmiin. Tämän tulisi tapahtua objektiivisilla perusteilla siten, että tavoitteena on hallita maksupalveluntarjoajiin liittyvät riskit. Lisäksi direktiiviehdotuksen 23 artiklan 1 kohdan soveltamisalaa olisi rajoitettava sen varmistamiseksi, ettei maksulaitosten maksujärjestelmiin pääsyyn liity syrjintää. Direktiiviehdotuksen 23 artiklan 1 kohtaa olisi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

9.1

Direktiiviehdotuksessa tulisi todeta selvästi, että maksujärjestelmäoperaattoreilla on oikeus tehdä ero erityyppisten maksupalveluntarjoajien välillä koskien niitä edellytyksiä, joiden on täytyttävä, ennen kuin maksupalveluntarjoaja voi päästä maksujärjestelmiin. Tämän tulisi tapahtua objektiivisilla perusteilla siten, että tavoitteena on hallita maksupalveluntarjoajiin liittyvät riskit. Lisäksi direktiiviehdotuksen 23 artiklan 1 kohdan soveltamisalaa olisi rajoitettava sen varmistamiseksi, ettei maksulaitosten maksujärjestelmiin pääsyyn liity syrjintää. Direktiiviehdotuksen 23 artiklan 1 kohtaa olisi muutettava vastaavasti.

| 9.2 | EKP:n käsityksen mukaan direktiiviehdotuksen 23 artiklan 2 kohdan tarkoituksena on vapauttaa selvityksen lopullisuudesta annetun direktiivin (13) nojalla nimetyt järjestelmät 23 artiklan 1 kohdan mukaisista järjestelmään pääsyä koskevista vaatimuksista. Säännöksen muotoilu ei kuitenkaan ole riittävän selvä tältä osin, ja se ehdotetaan korvattavaksi yksinkertaisella poikkeusäännöksellä. |
| --- | --- |

9.2

EKP:n käsityksen mukaan direktiiviehdotuksen 23 artiklan 2 kohdan tarkoituksena on vapauttaa selvityksen lopullisuudesta annetun direktiivin (13) nojalla nimetyt järjestelmät 23 artiklan 1 kohdan mukaisista järjestelmään pääsyä koskevista vaatimuksista. Säännöksen muotoilu ei kuitenkaan ole riittävän selvä tältä osin, ja se ehdotetaan korvattavaksi yksinkertaisella poikkeusäännöksellä.

| 9.3 | Direktiiviehdotuksessa tulisi lisäksi tuoda selvästi ilmi se, että selvitys- ja toimituspalvelujen tarjoamiseen sovelletaan eurojärjestelmän yleisvalvontaa perustamissopimuksen 105 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tätä tarkoitusta varten voitaisiin esimerkiksi muuttaa direktiiviehdotuksen johdanto-osan 12 perustelukappaletta ja vastaavasti 23 artiklan 2 kohtaa. Tältä osin eurojärjestelmä euroalueen maksujärjestelmien moitteettoman toiminnan edistämistä koskevaa tehtäväänsä suorittaessaan tutkii, onko maksulaitosten osallistuminen maksujärjestelmiin riittävän turvallista niin, ettei siitä aiheudu tarpeettomia riskejä rahoitusjärjestelmän vakaudelle. |
| --- | --- |

9.3

Direktiiviehdotuksessa tulisi lisäksi tuoda selvästi ilmi se, että selvitys- ja toimituspalvelujen tarjoamiseen sovelletaan eurojärjestelmän yleisvalvontaa perustamissopimuksen 105 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tätä tarkoitusta varten voitaisiin esimerkiksi muuttaa direktiiviehdotuksen johdanto-osan 12 perustelukappaletta ja vastaavasti 23 artiklan 2 kohtaa. Tältä osin eurojärjestelmä euroalueen maksujärjestelmien moitteettoman toiminnan edistämistä koskevaa tehtäväänsä suorittaessaan tutkii, onko maksulaitosten osallistuminen maksujärjestelmiin riittävän turvallista niin, ettei siitä aiheudu tarpeettomia riskejä rahoitusjärjestelmän vakaudelle.

| 9.4 | Lopuksi EKP toteaa, että direktiiviehdotuksen 10 artiklan 1 kohdan c alakohdassa annetaan maksulaitoksille nimenomainen oikeus käyttää maksujärjestelmiä. Koska yhteisön lainsäädäntö ei tällä hetkellä määrittele ’maksujärjestelmäoperaattorin’ (’payment system operator’) käsitettä eikä siinä myöskään säännellä tällaisten operaattorien oikeudellista luonnetta, ei ole olemassa mitään tarvetta antaa maksulaitoksille (tai millekään muulle direktiiviehdotuksen soveltamisalaan kuuluvalle maksupalveluntarjoajien ryhmälle) oikeutta käyttää maksujärjestelmiä. Vastaavasti olisi direktiiviehdotuksen 23 artiklan otsakkeesta ja 1 kappaleesta poistettava viittaus ’niiden [maksujärjestelmien] käyttöön’. |
| --- | --- |

9.4

Lopuksi EKP toteaa, että direktiiviehdotuksen 10 artiklan 1 kohdan c alakohdassa annetaan maksulaitoksille nimenomainen oikeus käyttää maksujärjestelmiä. Koska yhteisön lainsäädäntö ei tällä hetkellä määrittele ’maksujärjestelmäoperaattorin’ (’payment system operator’) käsitettä eikä siinä myöskään säännellä tällaisten operaattorien oikeudellista luonnetta, ei ole olemassa mitään tarvetta antaa maksulaitoksille (tai millekään muulle direktiiviehdotuksen soveltamisalaan kuuluvalle maksupalveluntarjoajien ryhmälle) oikeutta käyttää maksujärjestelmiä. Vastaavasti olisi direktiiviehdotuksen 23 artiklan otsakkeesta ja 1 kappaleesta poistettava viittaus ’niiden [maksujärjestelmien] käyttöön’.

10   Maksukomitea

Direktiiviehdotuksen 76 artiklan mukaan komissio voi muuttaa direktiiviehdotuksen liitteeseen sisältyvää luetteloa maksupalveluista, jolloin sitä avustaa 77 artiklan mukaisesti maksukomitea, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana toimii komission edustaja. Kun otetaan huomioon luettelon tärkeys ja se vaikutus, joka muutoksella voisi olla maksumarkkinoihin, maksukomitean tehtävän tulisi olla yksiselitteinen siten, että vältetään kaikenlaiset ristiriidat perustamissopimuksen ja perussäännön nojalla eurojärjestelmälle annettujen toimivaltuuksien kanssa. Kun otetaan huomioon EKP:n erityiset toimivaltuudet tällä alueella, EKP:n tulisi olla edustettuna maksukomiteassa tarkkailijana.

11   Direktiiviehdotuksen soveltamisalan ulkopuolelle jäävä toiminta

| 11.1 | Direktiiviehdotuksen soveltamisala, sellaisena kuin se esitetään direktiiviehdotuksen 2 ja 3 artiklassa, saattaa johtaa erilaisiin tulkintoihin. Direktiiviehdotusta sovelletaan sen 2 artiklan mukaan direktiiviehdotuksen liitteessä tyhjentävästi lueteltuihin liiketoimintoihin, jotka on määritelty maksupalveluiksi. Direktiiviehdotuksen 3 artikla sisältää myös luettelon, joka näyttää tyhjentävästi laaditulta luettelolta direktiiviehdotuksesta tehtävistä poikkeuksista, vaikka voisi olla hyödyllistä ilmaista tämä asia selvemmin. EKP ehdottaa direktiiviehdotuksen 2 ja 3 artiklan välisen suhteen selkeyttämiseksi, että 3 artiklan nykyinen otsake korvattaisiin ilmaisulla ’poikkeukset’. |
| --- | --- |

11.1

Direktiiviehdotuksen soveltamisala, sellaisena kuin se esitetään direktiiviehdotuksen 2 ja 3 artiklassa, saattaa johtaa erilaisiin tulkintoihin. Direktiiviehdotusta sovelletaan sen 2 artiklan mukaan direktiiviehdotuksen liitteessä tyhjentävästi lueteltuihin liiketoimintoihin, jotka on määritelty maksupalveluiksi. Direktiiviehdotuksen 3 artikla sisältää myös luettelon, joka näyttää tyhjentävästi laaditulta luettelolta direktiiviehdotuksesta tehtävistä poikkeuksista, vaikka voisi olla hyödyllistä ilmaista tämä asia selvemmin. EKP ehdottaa direktiiviehdotuksen 2 ja 3 artiklan välisen suhteen selkeyttämiseksi, että 3 artiklan nykyinen otsake korvattaisiin ilmaisulla ’poikkeukset’.

| 11.2 | Lisäksi jotkut 3 artiklaan sisällytetyistä seikoista voivat olla ongelmallisia. Direktiiviehdotus ei vaikuta ensinnäkään neutraalilta teknologiselta kannalta tarkasteltuna, sillä siinä tehdään ero fyysisten ja elektronisten maksumuotojen välillä. Se voi tämän vuoksi vaikuttaa perusteettomasti paperiin perustuvien maksupalveluiden eduksi. Olemassa olevasta kansallisesta lainsäädännöstä riippuen maksupalveluntarjoajat, jotka tällä hetkellä tarjoavat paperiin perustuvia palveluja, saattaisivat katsoa, että tehokkaampien elektronisten tuoteversioiden käyttöönotto tulisi kalliimmaksi, koska niihin sovellettaisiin tällöin ehdotettua direktiiviä, mikä saattaisi näin ollen viivästyttää elektronisten maksupalvelujen yleisesti toivottua käyttöönottoa. |
| --- | --- |

11.2

Lisäksi jotkut 3 artiklaan sisällytetyistä seikoista voivat olla ongelmallisia. Direktiiviehdotus ei vaikuta ensinnäkään neutraalilta teknologiselta kannalta tarkasteltuna, sillä siinä tehdään ero fyysisten ja elektronisten maksumuotojen välillä. Se voi tämän vuoksi vaikuttaa perusteettomasti paperiin perustuvien maksupalveluiden eduksi. Olemassa olevasta kansallisesta lainsäädännöstä riippuen maksupalveluntarjoajat, jotka tällä hetkellä tarjoavat paperiin perustuvia palveluja, saattaisivat katsoa, että tehokkaampien elektronisten tuoteversioiden käyttöönotto tulisi kalliimmaksi, koska niihin sovellettaisiin tällöin ehdotettua direktiiviä, mikä saattaisi näin ollen viivästyttää elektronisten maksupalvelujen yleisesti toivottua käyttöönottoa.

| 11.3 | Toiseksi tiettyjen televiestintäjärjestelmien, tietoteknisten järjestelmien tai verkkojen tarjoajien tarjoamien maksupalvelujen jättäminen soveltamisalan ulkopuolelle, kuten direktiiviehdotuksen 3 artiklan j alakohdan mukaan on kaavailtu, voi johtaa erilaisiin tulkintoihin. Säännös ei ole teknologiselta kannalta tarkasteltuna neutraali, ja sitä voidaan tulkita joko liian suppeasti tai liian laajasti (esim. maksut sellaisilla elektronisilla kauppapaikoilla kuin eBay saattaisivat jäädä soveltamisalan ulkopuolelle, vaikka ne eivät asiallisesti poikkea niistä palveluista, joihin direktiiviä sovellettaisiin). Tämän seurauksena ehdotettu direktiivi voitaisiin panna täytäntöön toisistaan poikkeavilla tavoilla. Myöskään poikkeuksen ja direktiiviehdotuksen liitteen 8 ja 9 kohdan välinen suhde ei ole täysin selvä. EKP ehdottaa tämän vuoksi, että direktiiviehdotuksen 3 artiklan j alakohta ja liitteen 8 ja 9 kohta poistettaisiin kokonaan direktiiviehdotuksesta. |
| --- | --- |

11.3

Toiseksi tiettyjen televiestintäjärjestelmien, tietoteknisten järjestelmien tai verkkojen tarjoajien tarjoamien maksupalvelujen jättäminen soveltamisalan ulkopuolelle, kuten direktiiviehdotuksen 3 artiklan j alakohdan mukaan on kaavailtu, voi johtaa erilaisiin tulkintoihin. Säännös ei ole teknologiselta kannalta tarkasteltuna neutraali, ja sitä voidaan tulkita joko liian suppeasti tai liian laajasti (esim. maksut sellaisilla elektronisilla kauppapaikoilla kuin eBay saattaisivat jäädä soveltamisalan ulkopuolelle, vaikka ne eivät asiallisesti poikkea niistä palveluista, joihin direktiiviä sovellettaisiin). Tämän seurauksena ehdotettu direktiivi voitaisiin panna täytäntöön toisistaan poikkeavilla tavoilla. Myöskään poikkeuksen ja direktiiviehdotuksen liitteen 8 ja 9 kohdan välinen suhde ei ole täysin selvä. EKP ehdottaa tämän vuoksi, että direktiiviehdotuksen 3 artiklan j alakohta ja liitteen 8 ja 9 kohta poistettaisiin kokonaan direktiiviehdotuksesta.

| 11.4 | Koska direktiiviehdotuksen 3 artiklan f alakohdassa viitataan paperisiin velkakirjoihin, tulisi tehdä yleinen viittaus myös vekseleihin, mukaan lukien sekä ne vekselit, joihin sovelletaan vuoden 1930 Geneven yleissopimusta (14), että ne vekselit, joihin tätä yleissopimusta ei sovelleta. |
| --- | --- |

11.4

Koska direktiiviehdotuksen 3 artiklan f alakohdassa viitataan paperisiin velkakirjoihin, tulisi tehdä yleinen viittaus myös vekseleihin, mukaan lukien sekä ne vekselit, joihin sovelletaan vuoden 1930 Geneven yleissopimusta (14), että ne vekselit, joihin tätä yleissopimusta ei sovelleta.

12   Määritelmät

| 12.1 | Direktiiviehdotuksessa käytetään määritelmien laadinnassa kahta eri menettelytapaa. Toisinaan määritelmät on muodostettu sisällyttämällä ne 4 artiklan erityissäännökseen, kun taas toisinaan ne on sijoitettu hajalleen direktiiviehdotuksen eri osiin (esim. 1 artiklaan (’luottolaitokset’, ’sähköisen rahan liikkeeseenlaskijat’, ’postisiirtoa hoitavat laitokset’ ja ’maksulaitokset’), 2 artiklaan (’maksupalvelut’ ja ’maksutapahtuma’), 29 artiklaan (’puitesopimus’) ja 51 artiklaan (’mikroyritykset’)). EKP ehdottaa, että kaikki määritelmät sisällytettäisiin direktiiviehdotuksen yhteen ainoaan määritelmät sisältävään artiklaan, joka voisi olla ensimmäinen artikla. Tämä menettelytapa olisi samanlainen kuin konsolidoidussa pankkidirektiivissä käytetty tapa. |
| --- | --- |

12.1

Direktiiviehdotuksessa käytetään määritelmien laadinnassa kahta eri menettelytapaa. Toisinaan määritelmät on muodostettu sisällyttämällä ne 4 artiklan erityissäännökseen, kun taas toisinaan ne on sijoitettu hajalleen direktiiviehdotuksen eri osiin (esim. 1 artiklaan (’luottolaitokset’, ’sähköisen rahan liikkeeseenlaskijat’, ’postisiirtoa hoitavat laitokset’ ja ’maksulaitokset’), 2 artiklaan (’maksupalvelut’ ja ’maksutapahtuma’), 29 artiklaan (’puitesopimus’) ja 51 artiklaan (’mikroyritykset’)). EKP ehdottaa, että kaikki määritelmät sisällytettäisiin direktiiviehdotuksen yhteen ainoaan määritelmät sisältävään artiklaan, joka voisi olla ensimmäinen artikla. Tämä menettelytapa olisi samanlainen kuin konsolidoidussa pankkidirektiivissä käytetty tapa.

| 12.2 | Samanaikaisesti voidaan myös kysyä, ovatko nämä määritelmät ja käsitteet johdonmukaisia yhteisön oikeudessa, esimerkiksi selvityksen lopullisuudesta annetussa direktiivissä, jo olemassa olevien määritelmien ja käsitteiden kanssa. Tämä kysymys koskee esimerkiksi direktiiviehdotuksen 4 artiklan 3 alakohdassa olevaa ’maksujärjestelmän’ määritelmää, joka tulisi saattaa selvityksen lopullisuudesta annetussa direktiivissä käytettyä ’järjestelmän’ käsitettä vastaavaksi, kun otetaan huomioon selvityksen lopullisuudesta annetun direktiivin nojalla nimettyjen järjestelmien ja muiden maksujärjestelmien välinen mahdollinen vuorovaikutus. Johdonmukaisuutta voitaisiin lisätä myös sisällyttämällä direktiiviehdotukseen ’maksajan’ ja ’maksunsaajan’ määritelmät, jotka sisältyvät maksajaa koskevien tietojen toimittamisesta varainsiirtojen mukana tehdyn asetusehdotuksen 3 artiklaan (15). |
| --- | --- |

12.2

Samanaikaisesti voidaan myös kysyä, ovatko nämä määritelmät ja käsitteet johdonmukaisia yhteisön oikeudessa, esimerkiksi selvityksen lopullisuudesta annetussa direktiivissä, jo olemassa olevien määritelmien ja käsitteiden kanssa. Tämä kysymys koskee esimerkiksi direktiiviehdotuksen 4 artiklan 3 alakohdassa olevaa ’maksujärjestelmän’ määritelmää, joka tulisi saattaa selvityksen lopullisuudesta annetussa direktiivissä käytettyä ’järjestelmän’ käsitettä vastaavaksi, kun otetaan huomioon selvityksen lopullisuudesta annetun direktiivin nojalla nimettyjen järjestelmien ja muiden maksujärjestelmien välinen mahdollinen vuorovaikutus. Johdonmukaisuutta voitaisiin lisätä myös sisällyttämällä direktiiviehdotukseen ’maksajan’ ja ’maksunsaajan’ määritelmät, jotka sisältyvät maksajaa koskevien tietojen toimittamisesta varainsiirtojen mukana tehdyn asetusehdotuksen 3 artiklaan (15).

| 12.3 | ’Maksulaitoksen’ käsitettä tulisi muuttaa sulkemalla pois se mahdollisuus, että luonnollinen henkilö voisi toimia maksulaitoksena, koska tällöin aiheutuisi riski siitä, että maksulaitoksen varat voisivat sekoittua kyseisen luonnollisen henkilön varoihin. |
| --- | --- |

12.3

’Maksulaitoksen’ käsitettä tulisi muuttaa sulkemalla pois se mahdollisuus, että luonnollinen henkilö voisi toimia maksulaitoksena, koska tällöin aiheutuisi riski siitä, että maksulaitoksen varat voisivat sekoittua kyseisen luonnollisen henkilön varoihin.

| 12.4 | Direktiiviehdotuksen 4 artiklan 7 alakohdassa oleva ’maksutilin’ käsite on epäselvä. Sitä olisi korjattava, sillä maksutilin käsite on avainasemassa tulkittaessa maksupalveluiden käsitettä ja maksulaitosten toiminnan soveltamisalaa. Nykyisen sanamuodon mukaan on epäselvää, voivatko kaikki maksupalveluntarjoajien ryhmät tarjota maksutilejä. Jos maksulaitoksille annetaan lupa tarjota maksutilejä, on täsmennettävä, mitkä ovat ’perinteisten’ pankkitilien ja maksutilien väliset erot. Lisäksi sellaisten tilien erityispiirteet on määriteltävä selvästi. Tässä yhteydessä voidaan kysyä, kenellä on oikeus tarjota tällaisia tilejä, kuka voi pitää niitä sekä mikä on niiden oikeudellinen luonne ja mitä oikeusvaikutuksia niillä on. |
| --- | --- |

12.4

Direktiiviehdotuksen 4 artiklan 7 alakohdassa oleva ’maksutilin’ käsite on epäselvä. Sitä olisi korjattava, sillä maksutilin käsite on avainasemassa tulkittaessa maksupalveluiden käsitettä ja maksulaitosten toiminnan soveltamisalaa. Nykyisen sanamuodon mukaan on epäselvää, voivatko kaikki maksupalveluntarjoajien ryhmät tarjota maksutilejä. Jos maksulaitoksille annetaan lupa tarjota maksutilejä, on täsmennettävä, mitkä ovat ’perinteisten’ pankkitilien ja maksutilien väliset erot. Lisäksi sellaisten tilien erityispiirteet on määriteltävä selvästi. Tässä yhteydessä voidaan kysyä, kenellä on oikeus tarjota tällaisia tilejä, kuka voi pitää niitä sekä mikä on niiden oikeudellinen luonne ja mitä oikeusvaikutuksia niillä on.

| 12.5 | Lisäksi on tarpeen selventää, mitä maksutilin määritelmässä olevalla viittauksella tileihin, joita ’käytetään yksinomaan maksutapahtumiin’, tarkoitetaan. Sulkeeko tämä esimerkiksi pois korkotuotollisen tilin tai mahdollisuuden pitää varoja tilillä pitemmän aikaa kuin ehdottomasti on tarpeen maksutapahtumaa varten? On myös varmistettava, että maksulaitoksilla ei ole lupaa maksaa korkoa tai tarjota muita kannustimia tilinhaltijalle. |
| --- | --- |

12.5

Lisäksi on tarpeen selventää, mitä maksutilin määritelmässä olevalla viittauksella tileihin, joita ’käytetään yksinomaan maksutapahtumiin’, tarkoitetaan. Sulkeeko tämä esimerkiksi pois korkotuotollisen tilin tai mahdollisuuden pitää varoja tilillä pitemmän aikaa kuin ehdottomasti on tarpeen maksutapahtumaa varten? On myös varmistettava, että maksulaitoksilla ei ole lupaa maksaa korkoa tai tarjota muita kannustimia tilinhaltijalle.

| 12.6 | Direktiiviehdotuksen 4 artiklan 8 alakohdassa olevaa ’varojen’ määritelmää olisi muutettava muun muassa korvaamalla sana ’käteisraha’ ilmaisulla ’setelit ja kolikot’. |
| --- | --- |

12.6

Direktiiviehdotuksen 4 artiklan 8 alakohdassa olevaa ’varojen’ määritelmää olisi muutettava muun muassa korvaamalla sana ’käteisraha’ ilmaisulla ’setelit ja kolikot’.

| 12.7 | Direktiiviehdotuksen 4 artiklan 15 alakohdan sisältämän ’yksilöllisen tunnisteen’ määritelmän osalta on syytä muistaa, että EKP ehdottaa ehdotuksesta EY:n asetukseksi maksajaa koskevien tietojen toimittamisesta varainsiirtojen mukana 15 päivänä joulukuuta 2005 antamassaan lausunnossa CON/2005/56 ’yksilöllisen tunnisteen’ määrittelemiseksi tiettyä sanamuotoa, joka näyttää otetun huomioon ehdotetun asetuksen nykyisessä versiossa. (16) EKP ehdottaa, että ’yksilöllisen tunnisteen’ määritelmä sekä asetusehdotuksessa että direktiiviehdotuksessa yhdenmukaistettaisiin. |
| --- | --- |

12.7

Direktiiviehdotuksen 4 artiklan 15 alakohdan sisältämän ’yksilöllisen tunnisteen’ määritelmän osalta on syytä muistaa, että EKP ehdottaa ehdotuksesta EY:n asetukseksi maksajaa koskevien tietojen toimittamisesta varainsiirtojen mukana 15 päivänä joulukuuta 2005 antamassaan lausunnossa CON/2005/56 ’yksilöllisen tunnisteen’ määrittelemiseksi tiettyä sanamuotoa, joka näyttää otetun huomioon ehdotetun asetuksen nykyisessä versiossa. (16) EKP ehdottaa, että ’yksilöllisen tunnisteen’ määritelmä sekä asetusehdotuksessa että direktiiviehdotuksessa yhdenmukaistettaisiin.

| 12.8 | Käsitettä ’toteuttamisaika’ käytetään johdanto-osan eri perustelukappaleissa ja 26 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 31 artiklan 1 kohdan b alakohdan ii alakohdassa, 35 artiklassa ja IV osaston 2 luvun 2 jakson otsakkeessa määrittelemättä tätä käsitettä. Toteuttamisajan määrittelemisestä tietyksi ajanjaksoksi (joka voitaisiin laskea esim. työpäivinä tai aukioloaikana) olisi hyötyä, sillä se mahdollistaisi enimmäistoteuttamisajan määrittelemisen. Lisäksi monet maksutapahtumat suoritetaan maksutiliä käyttämättä (esim. rahalähetykset muille asiakkaille kuin pankeille). Toteuttamisajan määritelmän direktiiviehdotuksessa tulisi kattaa myös sellaiset tapaukset. |
| --- | --- |

12.8

Käsitettä ’toteuttamisaika’ käytetään johdanto-osan eri perustelukappaleissa ja 26 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 31 artiklan 1 kohdan b alakohdan ii alakohdassa, 35 artiklassa ja IV osaston 2 luvun 2 jakson otsakkeessa määrittelemättä tätä käsitettä. Toteuttamisajan määrittelemisestä tietyksi ajanjaksoksi (joka voitaisiin laskea esim. työpäivinä tai aukioloaikana) olisi hyötyä, sillä se mahdollistaisi enimmäistoteuttamisajan määrittelemisen. Lisäksi monet maksutapahtumat suoritetaan maksutiliä käyttämättä (esim. rahalähetykset muille asiakkaille kuin pankeille). Toteuttamisajan määritelmän direktiiviehdotuksessa tulisi kattaa myös sellaiset tapaukset.

| 12.9 | EU:ssa ei ole olemassa yhteistä kalenteria ’työpäivistä’, ja tätä käsitettä ei ole määritelty, vaikka sitä käytetään eri kohdissa direktiiviehdotuksen IV osaston 2 luvun 2 jaksossa. Sekä käsittely- ja käyttötarkoituksia varten että velvoitteiden soveltamisalan selkeyden varmistamiseksi olisi hyödyllistä sisällyttää tätä käsitettä koskeva määritelmä direktiiviehdotukseen (määritelmät-artiklaan). |
| --- | --- |

12.9

EU:ssa ei ole olemassa yhteistä kalenteria ’työpäivistä’, ja tätä käsitettä ei ole määritelty, vaikka sitä käytetään eri kohdissa direktiiviehdotuksen IV osaston 2 luvun 2 jaksossa. Sekä käsittely- ja käyttötarkoituksia varten että velvoitteiden soveltamisalan selkeyden varmistamiseksi olisi hyödyllistä sisällyttää tätä käsitettä koskeva määritelmä direktiiviehdotukseen (määritelmät-artiklaan).

| 12.10 | Käsitettä ’tiliraha’ käytetään direktiiviehdotuksessa, esim. direktiiviehdotuksen 3 artiklan b alakohdassa ja 4 artiklan 8 alakohdassa ja direktiiviehdotuksen liitteen 7 kohdassa määrittelemättä tätä käsitettä. EKP ehdottaa, että laadittaisiin tilirahaa koskeva määritelmä (määritelmät-artiklaan) pitäen mielessä, että ainoastaan keskuspankit ja luottolaitokset (joka käsittää myös sähköisen rahan liikkeeseenlaskijat) voivat pitää hallussaan sellaisia varoja. |
| --- | --- |

12.10

Käsitettä ’tiliraha’ käytetään direktiiviehdotuksessa, esim. direktiiviehdotuksen 3 artiklan b alakohdassa ja 4 artiklan 8 alakohdassa ja direktiiviehdotuksen liitteen 7 kohdassa määrittelemättä tätä käsitettä. EKP ehdottaa, että laadittaisiin tilirahaa koskeva määritelmä (määritelmät-artiklaan) pitäen mielessä, että ainoastaan keskuspankit ja luottolaitokset (joka käsittää myös sähköisen rahan liikkeeseenlaskijat) voivat pitää hallussaan sellaisia varoja.

| 12.11 | Samalla tavoin direktiiviehdotuksen 4 artiklan 2 alakohdassa ja 20 artiklassa käytetään käsitettä ’sivukonttori’ määrittelemättä tätä käsitettä. EKP ehdottaa, että direktiiviehdotukseen lisätään konsolidoidun pankkidirektiivin 1 artiklan 3 alakohdassa olevaa ’sivukonttorin’ määritelmää vastaava määritelmä. |
| --- | --- |

12.11

Samalla tavoin direktiiviehdotuksen 4 artiklan 2 alakohdassa ja 20 artiklassa käytetään käsitettä ’sivukonttori’ määrittelemättä tätä käsitettä. EKP ehdottaa, että direktiiviehdotukseen lisätään konsolidoidun pankkidirektiivin 1 artiklan 3 alakohdassa olevaa ’sivukonttorin’ määritelmää vastaava määritelmä.

| 12.12 | ’Puitesopimuksen’ määritelmä olisi siirrettävä direktiiviehdotuksen 29 artiklasta määritelmät-artiklaan. Lisäksi termiä ’framework contract’ (’puitesopimus’) tulisi käyttää johdonmukaisesti kaikkialla direktiiviehdotuksessa ja korvata sillä direktiiviehdotuksen johdanto-osan 18 perustelukappaleessa ja 32 sekä 33 artiklassa käytetty vaihtoehtoinen termi ’framework agreement’ (suomenkielisessä versiossa käytetään myös tämän ilmaisun vastineena termiä ’puitesopimus’). |
| --- | --- |

12.12

’Puitesopimuksen’ määritelmä olisi siirrettävä direktiiviehdotuksen 29 artiklasta määritelmät-artiklaan. Lisäksi termiä ’framework contract’ (’puitesopimus’) tulisi käyttää johdonmukaisesti kaikkialla direktiiviehdotuksessa ja korvata sillä direktiiviehdotuksen johdanto-osan 18 perustelukappaleessa ja 32 sekä 33 artiklassa käytetty vaihtoehtoinen termi ’framework agreement’ (suomenkielisessä versiossa käytetään myös tämän ilmaisun vastineena termiä ’puitesopimus’).

13   Oikeudellisia ja teknisiä lisäkommentteja

| 13.1 | On tarpeen selventää, voivatko vastaanottavat jäsenvaltiot vaatia tilastollisia tarkoituksia varten, että kaikki maksulaitokset, joilla on sivukonttoreita niiden alueilla, antavat toiminnastaan tietoja vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille tilastointiviranomaisille, muun muassa kansalliselle keskuspankille ja/tai kansalliselle tilastolaitokselle. |
| --- | --- |

13.1

On tarpeen selventää, voivatko vastaanottavat jäsenvaltiot vaatia tilastollisia tarkoituksia varten, että kaikki maksulaitokset, joilla on sivukonttoreita niiden alueilla, antavat toiminnastaan tietoja vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille tilastointiviranomaisille, muun muassa kansalliselle keskuspankille ja/tai kansalliselle tilastolaitokselle.

| 13.2 | Voitaisiin nimenomaisesti selventää, että direktiiviehdotuksen 2 artiklassa olevaa viittausta ’minkä tahansa valuutan määräisiin’ (’any currency’) maksupalveluihin on tarkoitus soveltaa yhteisön ulkopuolisten maiden valuuttoihin. |
| --- | --- |

13.2

Voitaisiin nimenomaisesti selventää, että direktiiviehdotuksen 2 artiklassa olevaa viittausta ’minkä tahansa valuutan määräisiin’ (’any currency’) maksupalveluihin on tarkoitus soveltaa yhteisön ulkopuolisten maiden valuuttoihin.

| 13.3 | Direktiiviehdotuksen 1 artiklan otsakkeena on ’Kohde’, minkä vuoksi siinä tulisi olla vain perusesittely direktiiviehdotuksen kohteesta. Maksupalveluntarjoajien neljä ryhmää olisi tarkoituksenmukaisempaa esitellä määritelmät-artiklaan sisällytettävän ’maksupalveluntarjoajan’ käsitettä koskevan määritelmän alaisuudessa, varsinkin kun otetaan huomioon, että määritelmät-artiklassa määritellään myös maksupalvelunkäyttäjän käsite. |
| --- | --- |

13.3

Direktiiviehdotuksen 1 artiklan otsakkeena on ’Kohde’, minkä vuoksi siinä tulisi olla vain perusesittely direktiiviehdotuksen kohteesta. Maksupalveluntarjoajien neljä ryhmää olisi tarkoituksenmukaisempaa esitellä määritelmät-artiklaan sisällytettävän ’maksupalveluntarjoajan’ käsitettä koskevan määritelmän alaisuudessa, varsinkin kun otetaan huomioon, että määritelmät-artiklassa määritellään myös maksupalvelunkäyttäjän käsite.

| 13.4 | Direktiiviehdotuksen 11 artiklan 2 kohdassa, joka koskee edustajien, ulkoistamisen tai tytäryhtiöiden käyttöä, viitataan ’kaikkien toimintojen’ ulkoistamiseen. Tämä on ongelmallista, koska se mahdollistaisi sellaisten pöytälaatikkoyhtiöiden perustamisen, jotka muodollisesti olisivat ehdotetun direktiivin mukaisia, olkoonkin että kolmas taho, johon ei sovelleta ehdotetun direktiivin vaatimuksia, suorittaisi varsinaiset toiminnot. Tämän vuoksi EKP ehdottaa, että direktiiviehdotuksen 11 artiklaa muutetaan tällaisten seurausten välttämiseksi. |
| --- | --- |

13.4

Direktiiviehdotuksen 11 artiklan 2 kohdassa, joka koskee edustajien, ulkoistamisen tai tytäryhtiöiden käyttöä, viitataan ’kaikkien toimintojen’ ulkoistamiseen. Tämä on ongelmallista, koska se mahdollistaisi sellaisten pöytälaatikkoyhtiöiden perustamisen, jotka muodollisesti olisivat ehdotetun direktiivin mukaisia, olkoonkin että kolmas taho, johon ei sovelleta ehdotetun direktiivin vaatimuksia, suorittaisi varsinaiset toiminnot. Tämän vuoksi EKP ehdottaa, että direktiiviehdotuksen 11 artiklaa muutetaan tällaisten seurausten välttämiseksi.

| 13.5 | Direktiiviehdotuksen 12 artiklan 1 kohdassa viitataan ’operatiiviseen riskiin’ määrittelemättä tätä käsitettä. Tämän määritelmän täsmentämiseksi voitaisiin käyttää omien varojen riittävyydestä laaditun direktiiviehdotuksen (17) 4 artiklan 22 alakohtaan sisältyvää ’operatiivisen riskin’ määritelmää. |
| --- | --- |

13.5

Direktiiviehdotuksen 12 artiklan 1 kohdassa viitataan ’operatiiviseen riskiin’ määrittelemättä tätä käsitettä. Tämän määritelmän täsmentämiseksi voitaisiin käyttää omien varojen riittävyydestä laaditun direktiiviehdotuksen (17) 4 artiklan 22 alakohtaan sisältyvää ’operatiivisen riskin’ määritelmää.

| 13.6 | Direktiiviehdotuksen 13 ja 44 artiklassa olevia tietojen säilyttämistä koskevia sääntöjä voitaisiin tulkita niin, että maksulaitoksen tietojen säilyttämisvelvollisuudet eivät ylitä yhtä vuotta. Nämä velvollisuudet olisi ehdotettua nimenomaisemmin saatettava vastaamaan muuta yhteisön lainsäädäntöä, kuten kolmannen rahanpesudirektiivin 30 artiklaa (18), jossa säädetään viiden vuoden vähimmäisaika tietojen säilyttämisvelvollisuudelle. |
| --- | --- |

13.6

Direktiiviehdotuksen 13 ja 44 artiklassa olevia tietojen säilyttämistä koskevia sääntöjä voitaisiin tulkita niin, että maksulaitoksen tietojen säilyttämisvelvollisuudet eivät ylitä yhtä vuotta. Nämä velvollisuudet olisi ehdotettua nimenomaisemmin saatettava vastaamaan muuta yhteisön lainsäädäntöä, kuten kolmannen rahanpesudirektiivin 30 artiklaa (18), jossa säädetään viiden vuoden vähimmäisaika tietojen säilyttämisvelvollisuudelle.

| 13.7 | ’Suostumuksen’ käsite direktiiviehdotuksen 41 artiklassa ei ole tarpeeksi täsmällinen. Viittaus suostumuksen peruuttamiseen ja sitä koskeva määritelmä ovat tässä yhteydessä tarpeellisia. |
| --- | --- |

13.7

’Suostumuksen’ käsite direktiiviehdotuksen 41 artiklassa ei ole tarpeeksi täsmällinen. Viittaus suostumuksen peruuttamiseen ja sitä koskeva määritelmä ovat tässä yhteydessä tarpeellisia.

| 13.8 | Direktiiviehdotuksen palautuksia koskevan 52 artiklan sanamuoto on moniselitteinen, esimerkiksi siltä osin kuin siinä viitataan oikeuteen saada palautus, kun ’kyseisen maksajan asemassa oleva huolellinen maksaja ei pitäisi toteutuneen maksutapahtuman summaa todenmukaisena’. Tämä sanamuoto jättää runsaasti tilaa tulkinnalle, mikä lisäisi epävarmuutta maksualalla ja voisi johtaa riitojen määrän lisääntymiseen ja jättää kuluttajat ilman suojaa. Tämän vuoksi olisi tulevien riitojen aiheutumisriskin minimoimiseksi harkittava, miten 52 artiklan sanamuotoa voitaisiin selventää. |
| --- | --- |

13.8

Direktiiviehdotuksen palautuksia koskevan 52 artiklan sanamuoto on moniselitteinen, esimerkiksi siltä osin kuin siinä viitataan oikeuteen saada palautus, kun ’kyseisen maksajan asemassa oleva huolellinen maksaja ei pitäisi toteutuneen maksutapahtuman summaa todenmukaisena’. Tämä sanamuoto jättää runsaasti tilaa tulkinnalle, mikä lisäisi epävarmuutta maksualalla ja voisi johtaa riitojen määrän lisääntymiseen ja jättää kuluttajat ilman suojaa. Tämän vuoksi olisi tulevien riitojen aiheutumisriskin minimoimiseksi harkittava, miten 52 artiklan sanamuotoa voitaisiin selventää.

| 13.9 | Maksun lopullisuudella on ratkaisevan tärkeä merkitys maksajalle, minkä vuoksi direktiiviehdotuksen 53 artiklan 1 kohdassa oleva ilmaisu ’on antanut -- -- tiedon’ on liian epämääräinen, koska ajankohta, jolloin tieto on saatavissa maksajan internetpankin välityksellä tai yleisön saatavilla olevan automaattitulostimen avulla, voi poiketa huomattavasti sen tilanteen mukaisesta ajankohdasta, jolloin maksaja saa postitse lähetetyn kirjallisen tiliotteen. Itse maksutapahtumaan viittaava määrätty ajankohta olisi tämän vuoksi parempi vaihtoehto. Jotta maksajalla olisi enemmän aikaa reagoida, sallittua ajanjaksoa voitaisiin pidentää neljästä kuuteen viikkoon. |
| --- | --- |

13.9

Maksun lopullisuudella on ratkaisevan tärkeä merkitys maksajalle, minkä vuoksi direktiiviehdotuksen 53 artiklan 1 kohdassa oleva ilmaisu ’on antanut -- -- tiedon’ on liian epämääräinen, koska ajankohta, jolloin tieto on saatavissa maksajan internetpankin välityksellä tai yleisön saatavilla olevan automaattitulostimen avulla, voi poiketa huomattavasti sen tilanteen mukaisesta ajankohdasta, jolloin maksaja saa postitse lähetetyn kirjallisen tiliotteen. Itse maksutapahtumaan viittaava määrätty ajankohta olisi tämän vuoksi parempi vaihtoehto. Jotta maksajalla olisi enemmän aikaa reagoida, sallittua ajanjaksoa voitaisiin pidentää neljästä kuuteen viikkoon.

| 13.10 | Direktiiviehdotuksen 54 ja 56 artiklassa olevat ’hyväksymisen’ ja ’peruuttamattomuuden’ käsitteet ovat tosin selkeitä ja hyödyllisiä, mutta niiden tulisi olla yhteensopivia selvityksen lopullisuudesta annetussa direktiivissä olevien ’ärjestelmään tulon’ ja ’peruuttamattomuuden’ käsitteiden kanssa. |
| --- | --- |

13.10

Direktiiviehdotuksen 54 ja 56 artiklassa olevat ’hyväksymisen’ ja ’peruuttamattomuuden’ käsitteet ovat tosin selkeitä ja hyödyllisiä, mutta niiden tulisi olla yhteensopivia selvityksen lopullisuudesta annetussa direktiivissä olevien ’ärjestelmään tulon’ ja ’peruuttamattomuuden’ käsitteiden kanssa.

| 13.11 | Direktiiviehdotuksen 54 artiklan 2 kohtaa olisi muutettava sen varmistamiseksi, että aika maksun saamisen ja hyväksymisen välillä ei ole tarpeettoman pitkä. |
| --- | --- |

13.11

Direktiiviehdotuksen 54 artiklan 2 kohtaa olisi muutettava sen varmistamiseksi, että aika maksun saamisen ja hyväksymisen välillä ei ole tarpeettoman pitkä.

| 13.12 | Direktiiviehdotuksen 65 artiklan 1 kohdassa, joka koskee varojen käytettävissä olemista, todetaan, että jäsenvaltioiden on varmistettava, että maksunsaajan maksupalveluntarjoajat asettavat varat maksunsaajan käyttöön heti, kun kyseisillä varoilla on hyvitetty maksunsaajan tiliä. Tuntuisi olevan itsestään selvää, että varat ovat käytettävissä, kun niillä on hyvitetty maksunsaajan tiliä. Tämän vuoksi olisi asianmukaista ilmaista selkeämmin, että varat on saatettava maksunsaajan käytettäväksi heti, kun maksupalveluntarjoaja on ne saanut. |
| --- | --- |

13.12

Direktiiviehdotuksen 65 artiklan 1 kohdassa, joka koskee varojen käytettävissä olemista, todetaan, että jäsenvaltioiden on varmistettava, että maksunsaajan maksupalveluntarjoajat asettavat varat maksunsaajan käyttöön heti, kun kyseisillä varoilla on hyvitetty maksunsaajan tiliä. Tuntuisi olevan itsestään selvää, että varat ovat käytettävissä, kun niillä on hyvitetty maksunsaajan tiliä. Tämän vuoksi olisi asianmukaista ilmaista selkeämmin, että varat on saatettava maksunsaajan käytettäväksi heti, kun maksupalveluntarjoaja on ne saanut.

| 13.13 | Jotta maksujärjestelmissä voitaisiin käyttää tehokkaasti suorakäsittelyä, direktiiviehdotuksen 66 artiklan 1 kohtaa olisi muutettava lisäämällä siihen viittaus kansainväliseen pankkitilinumeroon (International Bank Account Number (IBAN)), joka on kaikissa tapauksissa suositeltavin yksilöllinen tunniste yhdenmukaisen lähestymistavan varmistamiseksi yksilöllisten tunnisteiden käytössä. |
| --- | --- |

13.13

Jotta maksujärjestelmissä voitaisiin käyttää tehokkaasti suorakäsittelyä, direktiiviehdotuksen 66 artiklan 1 kohtaa olisi muutettava lisäämällä siihen viittaus kansainväliseen pankkitilinumeroon (International Bank Account Number (IBAN)), joka on kaikissa tapauksissa suositeltavin yksilöllinen tunniste yhdenmukaisen lähestymistavan varmistamiseksi yksilöllisten tunnisteiden käytössä.

14   Muutosehdotukset

Edellä esitetyn lisäksi EKP:n ehdottamat muutokset esitetään tämän lausunnon liitteessä.

Annettu Frankfurt am Mainissa 26 päivänä huhtikuuta 2006.

Jean-Claude TRICHET

EKP:n puheenjohtaja

---

(1)  Lisäksi EKP:n toimivalta antaa lausunto perustuu Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 22 artiklaan, jonka mukaan EKP:n ja kansallisten keskuspankkien tehtävänä on muun muassa varmistaa selvitys- ja maksujärjestelmien tehokkuus ja vakaus yhteisössä ja kolmansien maiden kanssa.

1

(2)  Sähköisen rahan liikkeeseenlaskijoiden liiketoiminnan aloittamisesta, harjoittamisesta ja toiminnan vakauden valvonnasta 18 päivänä syyskuuta 2000 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/46/EY (EYVL L 275, 27.10.2000, s. 39).

2

(3)  Luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta 20 päivänä maaliskuuta 2000 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/12/EY (EYVL L 126, 26.5.2000, s. 1). Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2006/29/EY (EUVL L 70, 9.3.2006, s. 50).

3

(4)  Katso asia C-366/97, Massimo Romanelli, tuomio 11.2.1999, Kok. 1999, s. I-855, 17 kohta.

4

(5)  Luottolaitosten liiketoiminnan aloittamiseen ja harjoittamiseen liittyvien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 12 päivänä joulukuuta 1977 annetun ensimmäisen neuvoston direktiivin 77/780/ETY (EYVL L 322, 17.12.1977, s. 30) johdanto-osan viides perustelukappale. Direktiivi on kumottu direktiivillä 2000/12/EY.

5

(6)  Katso Bornemann, Alexander, Abridged Opinion on the Concept of the Credit Institution in the Directives of the European Community Relating to Bank Regulation and Supervision, s. 11. Saatavissa PDF-muodossa verkko-osoitteesta <

6

Abridged Opinion on the Concept of the Credit Institution in the Directives of the European Community Relating to Bank Regulation and Supervision

http://www.money-advice.net/media.php?id=234>

(7)  Ibid.

7

(8)  1 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaan ”’luottolaitoksella’ [tarkoitetaan] yritystä, jonka liiketoimintana on vastaanottaa yleisöltä talletuksia tai muita takaisin maksettavia varoja ja myöntää luottoja omaan lukuunsa”.

8

(9)  Katso ’luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta 20 päivänä maaliskuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/12/EY ja sijoituspalveluyritysten ja luottolaitosten omien varojen riittävyydestä 15 päivänä maaliskuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/6/ETA uudelleen laatimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiveiksi tehdyn ehdotuksen’ (KOM(2004) 486 lopullinen) liitteessä X oleva 2 osa.

9

(10)  Asianomaisia poikkeuksia koskevista edellytyksistä säädetään direktiiviehdotuksen 21 artiklassa.

10

(11)  On huomattava, että tässä ryhmittelyssä ei oteta huomioon postisiirtoa harjoittavia laitoksia, koska toimiluvan myöntämiseen niille ja tämän vuoksi sen tyyppiseen toimintaan, jota ne harjoittavat, sovelletaan jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä.

11

(12)  Saatavissa EKP:n verkkosivuilta osoitteesta www.ecb.int.

12

(13)  Selvityksen lopullisuudesta maksujärjestelmissä ja arvopaperien selvitysjärjestelmissä 19 päivänä toukokuuta 1998 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/26/EY (EYVL L 166, 11.6.1998, s. 45).

13

(14)  Yleissopimus yhdenmukaisesta vekseleitä ja velkakirjoja koskevasta laista (Geneve, 7.7.1930).

14

(15)  ’Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi maksajaa koskevien tietojen toimittamisesta varainsiirtojen mukana’ (KOM(2005) 343 lopullinen).

15

(16)  EUVL C 336, 31.12.2005, s. 109.

16

(17)  Katso täydellisen viittauksen osalta alaviite 9.

17

(18)  Rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesutarkoituksiin sekä terrorismin rahoitukseen 26 päivänä lokakuuta 2005 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/60/EY (EUVL L 309, 25.11.2005, s. 15).

18

---

LIITE

Muutosehdotukset (1)

| Komission ehdottama teksti (2) | EKP:n ehdottamat muutokset (3) |
| --- | --- |
| 1. muutos
  Johdanto-osan 12 perustelukappale |
| (12) | Maksupalveluntarjoajan toiminnan kannalta on olennaista, että se voi toimia maksujärjestelmissä tai osallistua tällaisiin järjestelmiin. Jotta voitaisiin varmistaa erilaisten maksupalveluntarjoajaryhmien tasapuolinen kohtelu kaikkialla yhteisössä niiden toimilupaehdot huomioon ottaen, on tarpeen selventää sääntöjä, jotka koskevat pääsyä maksupalvelumarkkinoille ja osallistumista maksujärjestelmiin. Olisi huolehdittava, että maksulaitoksia ja luottolaitoksia kohdellaan kumpiakaan syrjimättä, kun on kyse niiden toiminnasta maksujärjestelmissä ja niiden pääsystä maksujärjestelmiin. |

Komission ehdottama teksti (2)

EKP:n ehdottamat muutokset (3)

1. muutos

Johdanto-osan 12 perustelukappale

(12)

Maksupalveluntarjoajan toiminnan kannalta on olennaista, että se voi toimia maksujärjestelmissä tai osallistua tällaisiin järjestelmiin. Jotta voitaisiin varmistaa erilaisten maksupalveluntarjoajaryhmien tasapuolinen kohtelu kaikkialla yhteisössä niiden toimilupaehdot huomioon ottaen, on tarpeen selventää sääntöjä, jotka koskevat pääsyä maksupalvelumarkkinoille ja osallistumista maksujärjestelmiin. Olisi huolehdittava, että maksulaitoksia ja luottolaitoksia kohdellaan kumpiakaan syrjimättä, kun on kyse niiden toiminnasta maksujärjestelmissä ja niiden pääsystä maksujärjestelmiin.

| (12) | Maksupalveluntarjoajan toiminnan kannalta on olennaista, että se voi toimia maksujärjestelmissä tai osallistua tällaisiin järjestelmiin. Jotta voitaisiin varmistaa erilaisten maksupalveluntarjoajaryhmien tasapuolinen kohtelu kaikkialla yhteisössä niiden toimilupaehdot huomioon ottaen, on tarpeen selventää sääntöjä, jotka koskevat pääsyä maksupalvelumarkkinoille ja osallistumista maksujärjestelmiin. Perustamissopimuksen 105 artiklan 2 kohdan ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön (jäljempänä ”EKPJ:n perussääntö”) 3.1 ja 22 artiklan mukaan yksi Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) perustehtävistä on maksujärjestelmien moitteettoman toiminnan edistäminen. EKP ja jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit voivat tarjota järjestelyjä ja EKP voi antaa asetuksia selvitys- ja maksujärjestelmien tehokkuuden ja vakauden varmistamiseksi yhteisössä ja kolmansien maiden kanssa. Tämän direktiivin säännöksillä, jotka koskevat oikeutta tarjota maksupalveluja ja osallistua maksujärjestelmiin, ei rajoiteta niitä EKP:n tai EKPJ:n toimivaltuuksia, joita sovelletaan euron käyttöön ottaneissa jäsenvaltioissa. Olisi huolehdittava, että maksulaitoksia ja luottolaitoksia kohdellaan kumpiakaan syrjimättä, kun on kyse niiden toiminnasta maksujärjestelmissä ja niiden pääsystä maksujärjestelmiin. |
| --- | --- |

(12)

Maksupalveluntarjoajan toiminnan kannalta on olennaista, että se voi toimia maksujärjestelmissä tai osallistua tällaisiin järjestelmiin. Jotta voitaisiin varmistaa erilaisten maksupalveluntarjoajaryhmien tasapuolinen kohtelu kaikkialla yhteisössä niiden toimilupaehdot huomioon ottaen, on tarpeen selventää sääntöjä, jotka koskevat pääsyä maksupalvelumarkkinoille ja osallistumista maksujärjestelmiin. Perustamissopimuksen 105 artiklan 2 kohdan ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön (jäljempänä ”EKPJ:n perussääntö”) 3.1 ja 22 artiklan mukaan yksi Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) perustehtävistä on maksujärjestelmien moitteettoman toiminnan edistäminen. EKP ja jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit voivat tarjota järjestelyjä ja EKP voi antaa asetuksia selvitys- ja maksujärjestelmien tehokkuuden ja vakauden varmistamiseksi yhteisössä ja kolmansien maiden kanssa. Tämän direktiivin säännöksillä, jotka koskevat oikeutta tarjota maksupalveluja ja osallistua maksujärjestelmiin, ei rajoiteta niitä EKP:n tai EKPJ:n toimivaltuuksia, joita sovelletaan euron käyttöön ottaneissa jäsenvaltioissa. Olisi huolehdittava, että maksulaitoksia ja luottolaitoksia kohdellaan kumpiakaan syrjimättä, kun on kyse niiden toiminnasta maksujärjestelmissä ja niiden pääsystä maksujärjestelmiin.

Perustelu — katso lausunnon 9.3 kohta

2. muutos

1 artikla, Kohde

Tässä direktiivissä asetetaan säännöt, joiden mukaisesti jäsenvaltioiden on jaettava maksupalveluntarjoajat seuraaviin neljään ryhmään:

| a) | direktiivissä 2000/12/EY tarkoitetut luottolaitokset |
| --- | --- |

a)

direktiivissä 2000/12/EY tarkoitetut luottolaitokset

| b) | direktiivissä 2000/46/EY tarkoitetut sähköisen rahan liikkeeseenlaskijat; |
| --- | --- |

b)

direktiivissä 2000/46/EY tarkoitetut sähköisen rahan liikkeeseenlaskijat;

| c) | direktiivin 2000/12/EY 2 artiklan 3 kohdan toisessa luetelmakohdassa mainitut postisiirtoa hoitavat laitokset, joilla on kansallisen tai yhteisön lainsäädännön nojalla oikeus tarjota maksupalveluja; |
| --- | --- |

c)

direktiivin 2000/12/EY 2 artiklan 3 kohdan toisessa luetelmakohdassa mainitut postisiirtoa hoitavat laitokset, joilla on kansallisen tai yhteisön lainsäädännön nojalla oikeus tarjota maksupalveluja;

| d) | muut luonnolliset tai oikeushenkilöt, joille on tämän direktiivin 6 artiklan mukaisesti myönnetty toimilupa maksupalvelujen tarjoamiseen ja toteuttamiseen kaikkialla yhteisössä, jäljempänä ”maksulaitokset”. |
| --- | --- |

d)

muut luonnolliset tai oikeushenkilöt, joille on tämän direktiivin 6 artiklan mukaisesti myönnetty toimilupa maksupalvelujen tarjoamiseen ja toteuttamiseen kaikkialla yhteisössä, jäljempänä ”maksulaitokset”.

Tässä direktiivissä asetetaan myös läpinäkyvyysehtoja koskevat säännöt sekä palvelunkäyttäjien ja palveluntarjoajien oikeudet ja velvollisuudet, kun maksupalveluja tarjotaan tavanomaisena ammatti- tai liiketoimintana.

Rahaviranomaisina toimivia keskuspankkeja ja maksupalveluja tarjoavia viranomaisia ei pidetä maksupalveluntarjoajina.

Tässä direktiivissä asetetaan säännöt, joiden mukaisesti jäsenvaltioiden on jaettava maksupalveluntarjoajat neljään [4] artiklassa [Määritelmät-artikla] määriteltyyn ryhmään.

Tässä direktiivissä asetetaan myös läpinäkyvyysehtoja koskevat säännöt sekä palvelunkäyttäjien ja palveluntarjoajien oikeudet ja velvollisuudet, kun maksupalveluja tarjotaan tavanomaisena ammatti- tai liiketoimintana.

Perustelu — katso lausunnon 13.3 kohta

3. muutos

2 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta

Tätä direktiiviä sovelletaan ainoastaan liitteessä lueteltuun liiketoimintaan, jossa on kyse maksutapahtumien toteuttamisesta luonnollisen tai oikeushenkilön puolesta, jäljempänä ”maksupalvelut”, kun ainakin yksi maksupalveluntarjoajista on sijoittautunut yhteisöön.

Tätä direktiiviä sovelletaan ainoastaan maksupalveluihin.

Perustelu — katso lausunnon 12.1 kohta

4. muutos

1 artikla, keskuspankkeja koskeva poikkeus — lisätään 2 artiklan 1 kohdan toiseksi alakohdaksi

Rahaviranomaisina toimivia keskuspankkeja ja maksupalveluja tarjoavia viranomaisia ei pidetä maksupalveluntarjoajina.

Tätä direktiiviä ei sovelleta keskuspankkien tarjoamiin maksupalveluihin.

Perustelu — katso lausunnon 8 kohta

5. muutos

3 artiklan otsake

Soveltamisalan ulkopuolelle jäävä toiminta

Poikkeukset

Perustelu — katso lausunnon 11.1 kohta

6. muutos

3 artiklan j alakohta

| (j) | matkapuhelimella tai jollakin muulla digitaalisella tai tietoteknisellä laitteella toteutettavat maksutapahtumat, jos kaikki seuraavat ehdot täyttyvät:








  (i) | televiestintäjärjestelmää tai tietoteknistä järjestelmää taikka verkkoa hoitava palveluntarjoaja osallistuu tiiviisti tarjottavien digitaalisten hyödykkeiden tai sähköisten viestintäpalvelujen kehittämiseen; |
| --- | --- | --- |

(j)

matkapuhelimella tai jollakin muulla digitaalisella tai tietoteknisellä laitteella toteutettavat maksutapahtumat, jos kaikki seuraavat ehdot täyttyvät:

(i)

televiestintäjärjestelmää tai tietoteknistä järjestelmää taikka verkkoa hoitava palveluntarjoaja osallistuu tiiviisti tarjottavien digitaalisten hyödykkeiden tai sähköisten viestintäpalvelujen kehittämiseen;

| (ii) | tavaroita ja palveluja ei voida toimittaa ilman kyseistä palveluntarjoajaa; |
| --- | --- |

(ii)

tavaroita ja palveluja ei voida toimittaa ilman kyseistä palveluntarjoajaa;

| (iii) | mitään muuta maksuvaihtoehtoa ei ole. |
| --- | --- |

(iii)

mitään muuta maksuvaihtoehtoa ei ole.

[Poistetaan]

Perustelu — katso lausunnon 11.3 kohta

7. muutos

4 artiklan 3 kohta

”maksujärjestelmällä” varojensiirtojärjestelmää, jossa on viralliset ja vakioidut järjestelyt ja yhteiset säännöt maksutapahtumien käsittelylle, selvitykselle ja/tai katteensiirrolle;

”maksujärjestelmällä” varojensiirtojärjestelmää, jossa on viralliset ja vakioidut järjestelyt ja yhteiset säännöt maksutapahtumien käsittelylle, selvitykselle ja/tai katteensiirrolle, mukaan lukien rajoituksitta järjestelmät, jotka on nimetty maksujärjestelmiksi ja jotka ilmoitettu komissiolle sellaisina järjestelminä selvityksen lopullisuudesta maksujärjestelmissä ja arvopaperien selvitysjärjestelmissä 19 päivänä toukokuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/26/EY
   (4)
  mukaisesti;

Perustelu — katso lausunnon 12.2 kohta

8. muutos

4 artiklan 8 kohta

”varoilla”käteisrahaa, tilirahaa ja direktiivissä 2000/46/EY tarkoitettua sähköistä rahaa;

”varoilla”seteleitä ja kolikoita ja tilirahaa;

Perustelu — katso lausunnon 12.6 kohta

9. muutos

Määritelmät-artikla

1 artikla

Kohde

Tässä direktiivissä asetetaan säännöt, joiden mukaisesti jäsenvaltioiden on jaettava maksupalveluntarjoajat seuraaviin neljään ryhmään:

[..]

| (d) | muut luonnolliset tai oikeushenkilöt, joille on tämän direktiivin 6 artiklan mukaisesti myönnetty toimilupa maksupalvelujen tarjoamiseen ja toteuttamiseen kaikkialla yhteisössä, jäljempänä ”maksulaitokset”. |
| --- | --- |

(d)

muut luonnolliset tai oikeushenkilöt, joille on tämän direktiivin 6 artiklan mukaisesti myönnetty toimilupa maksupalvelujen tarjoamiseen ja toteuttamiseen kaikkialla yhteisössä, jäljempänä ”maksulaitokset”.

”maksulaitoksella” muuta oikeushenkilöä kuin a) direktiivin 2000/12/EY 1 artiklan 1 alakohdassa tarkoitettua luottolaitosta; b) direktiivin 2000/46/EY 1 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määriteltyä sähköisen rahan liikkeeseenlaskijaa; tai c) direktiivin 2000/12/EY 2 artiklan 3 kohdan toisessa luetelmakohdassa mainittua postisiirtoa hoitavaa laitosta, jolla on kansallisen tai yhteisön lainsäädännön nojalla oikeus tarjota maksupalveluja; jolle on myönnetty 6 artiklan mukaisesti toimilupa tarjota ja suorittaa maksupalveluja kaikkialla yhteisössä;

Perustelu — katso lausunnon 12.1 ja 12.3 kohta

10. muutos

Määritelmät-artikla

[Lisätään]

”maksupalvelulla” liitteessä lueteltua liiketoimintaa, jossa on kyse maksutapahtumien toteuttamisesta luonnollisen tai oikeushenkilön puolesta, kun ainakin yksi maksupalveluntarjoajista on sijoittautunut yhteisöön;

Perustelu — katso lausunnon 12.1 kohta

11. muutos

Määritelmät-artikla

1 artikla

Kohde

Tässä direktiivissä asetetaan säännöt, joiden mukaisesti jäsenvaltioiden on jaettava maksupalveluntarjoajat seuraaviin neljään ryhmään:

| (a) | direktiivissä 2000/12/EY tarkoitetut luottolaitokset |
| --- | --- |

(a)

direktiivissä 2000/12/EY tarkoitetut luottolaitokset

| (b) | direktiivissä 2000/46/EY tarkoitetut sähköisen rahan liikkeeseenlaskijat; |
| --- | --- |

(b)

direktiivissä 2000/46/EY tarkoitetut sähköisen rahan liikkeeseenlaskijat;

| (c) | direktiivin 2000/12/EY 2 artiklan 3 kohdan toisessa luetelmakohdassa mainitut postisiirtoa hoitavat laitokset, joilla on kansallisen tai yhteisön lainsäädännön nojalla oikeus tarjota maksupalveluja; |
| --- | --- |

(c)

direktiivin 2000/12/EY 2 artiklan 3 kohdan toisessa luetelmakohdassa mainitut postisiirtoa hoitavat laitokset, joilla on kansallisen tai yhteisön lainsäädännön nojalla oikeus tarjota maksupalveluja;

| (d) | muut luonnolliset tai oikeushenkilöt, joille on tämän direktiivin 6 artiklan mukaisesti myönnetty toimilupa maksupalvelujen tarjoamiseen ja toteuttamiseen kaikkialla yhteisössä, jäljempänä ”maksulaitokset” |
| --- | --- |

(d)

muut luonnolliset tai oikeushenkilöt, joille on tämän direktiivin 6 artiklan mukaisesti myönnetty toimilupa maksupalvelujen tarjoamiseen ja toteuttamiseen kaikkialla yhteisössä, jäljempänä ”maksulaitokset”

”maksupalveluntarjoajalla”: a) direktiivin 2000/12/EY 1 artiklan 1 alakohdassa tarkoitettua luottolaitosta; b) direktiivin 2000/46/EY 1 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määriteltyä sähköisen rahan liikkeeseenlaskijaa; tai c) direktiivin 2000/12/EY 2 artiklan 3 kohdan toisessa luetelmakohdassa mainittua postisiirtoa hoitavaa laitosta, jolla on kansallisen tai yhteisön lainsäädännön nojalla oikeus tarjota maksupalveluja; tai d) maksulaitosta, tämän kuitenkaan rajoittamatta 21 artiklan soveltamista;

Perustelu — katso lausunnon 12.1 kohta

12. muutos

Määritelmät-artikla

[Lisätään]

”maksutapahtumalla” maksajan tai maksunsaajan käynnistämää toimenpidettä, jossa varoja talletetaan, nostetaan tai siirretään maksajalta maksunsaajalle, riippumatta siitä, mitkä ovat muut maksupalvelunkäyttäjien väliset velvoitteet;

Perustelu — katso lausunnon 12.1 kohta

13. muutos

Määritelmät-artikla

[Lisätään]

”toteuttamisajalla” niiden aikojen välistä aikaa, jolloin maksupalveluntarjoaja hyväksyy maksutoimeksiannon ja jolloin maksutoimeksiannon mukainen määrä on maksunsaajan käytettävissä;

Perustelu — katso lausunnon 12.8 kohta

14. muutos

Määritelmät-artikla

[Lisätään]

”tilirahalla” luottolaitoksen tai keskuspankin tilillä olevia talletusten saldoja tai direktiivin 2000/46/EY 1 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettua sähköistä rahaa;

Perustelu — katso lausunnon 12.10 kohta

15. muutos

Määritelmät-artikla

[Lisätään]

”puitesopimuksella” maksupalvelusopimusta, jolle on tunnusomaista se, että maksupalveluntarjoaja sitoutuu toteuttamaan tulevaisuudessa maksajan toimeksiannosta yksittäisiä tai toistuvia maksutapahtumia;

Perustelu — katso lausunnon 12.12 kohta

16. muutos

Uusi 6 artikla, Keskuspankkien kuuleminen

[Lisätään]

Kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on pyydettävä asianomaiselta keskuspankilta lausunto ennen toimilupahakemuksen hyväksymistä tai epäämistä taikka ennen toimiluvan peruuttamista tilapäisesti tai lopullisesti.

Perustelu — katso lausunnon 4.8 kohta

17. muutos

10 artiklan 1 ja 2 kohta

1.   Maksulaitoksilla on oltava oikeus:

| (a) | tarjota maksupalveluja; |
| --- | --- |

(a)

tarjota maksupalveluja;

| (b) | tarjota operatiivisia ja oheispalveluja, kuten maksutapahtumien toteutumisen takaaminen, valuutanvaihtopalvelut, säilytyspalvelut ja tietojen tallentaminen ja käsittely; |
| --- | --- |

(b)

tarjota operatiivisia ja oheispalveluja, kuten maksutapahtumien toteutumisen takaaminen, valuutanvaihtopalvelut, säilytyspalvelut ja tietojen tallentaminen ja käsittely;

| (c) | päästä maksujärjestelmiin ja käyttää maksujärjestelmiä sekä niihin liittyviä välineitä ja menetelmiä varojen siirtämiseen, selvittämiseen ja katteensiirtoon. |
| --- | --- |

(c)

päästä maksujärjestelmiin ja käyttää maksujärjestelmiä sekä niihin liittyviä välineitä ja menetelmiä varojen siirtämiseen, selvittämiseen ja katteensiirtoon.

Varat, joita maksulaitokset vastaanottavat maksupalvelunkäyttäjiltä a alakohtaa soveltaen, eivät ole direktiivin 2000/12/EY 3 artiklassa tarkoitettuja talletuksia tai muita takaisin maksettavia varoja eivätkä direktiivissä 2000/46/EY tarkoitettua sähköistä rahaa.

2.   Maksulaitokset eivät saa käyttää maksupalvelunkäyttäjiltä maksupalvelun yhteydessä vastaanottamiaan varoja muussa liiketoiminnassaan kuin maksupalveluissa. Maksulaitoksen on pidettävä maksutapahtuman toteuttamista varten hyväksytyt maksupalvelunkäyttäjien varat kirjanpidossaan erillään muista varoista, jotka on vastaanotettu muita toimintoja kuin maksupalveluja varten.

1.   Maksulaitoksilla on oikeus harjoittaa yksinomaan seuraavaa toimintaa:

| a) | tarjota liitteessä yksilöityjä
  sallittuja maksupalveluja; |
| --- | --- |

a)

tarjota liitteessä yksilöityjä
  sallittuja maksupalveluja;

| b) | tarjota operatiivisia ja oheispalveluja, kuten maksutapahtumien toteutumisen takaaminen, valuutanvaihtopalvelut, säilytyspalvelut ja tietojen tallentaminen ja käsittely; |
| --- | --- |

b)

tarjota operatiivisia ja oheispalveluja, kuten maksutapahtumien toteutumisen takaaminen, valuutanvaihtopalvelut, säilytyspalvelut ja tietojen tallentaminen ja käsittely;

| c) | päästä maksujärjestelmiin sekä niihin liittyvi[in] välinei[siin] ja menetelmi[in] varojen siirtämis[tä], selvittämis[tä] ja katteensiirto[a varten], sanotun kuitenkaan rajoittamatta 23 artiklan soveltamista. |
| --- | --- |

c)

päästä maksujärjestelmiin sekä niihin liittyvi[in] välinei[siin] ja menetelmi[in] varojen siirtämis[tä], selvittämis[tä] ja katteensiirto[a varten], sanotun kuitenkaan rajoittamatta 23 artiklan soveltamista.

2.   Kun maksulaitokset sitoutuvat tarjoamaan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja maksupalveluja, varat, joita ne vastaanottavat maksupalvelunkäyttäjiltä a alakohtaa soveltaen, eivät ole direktiivin 2000/12/EY 3 artiklassa tarkoitettuja talletuksia tai muita takaisin maksettavia varoja eivätkä direktiivin 2000/46/EY 1 artiklan 3 kohdan b alakohdassa määriteltyä sähköistä rahaa. Maksulaitoksen saamat varat on siirrettävä maksunsaajalle, tai jos toimeksiantoa ei suoriteta, maksettava maksajalle tai muulle henkilölle, jolla on varoihin oikeus tämän direktiivin IV osaston 2 luvun 2 jaksossa määrättynä toteuttamisaikana.

3.   Maksupalvelunkäyttäjiltä maksupalvelun yhteydessä vastaanotetut ja erityisesti hyväksytyt varat on korvamerkittävä sitä maksutapahtumaa varten, jonka vuoksi ne on annettu maksulaitokselle, eivätkä maksulaitokset saa käyttää niitä muussa liiketoiminnassa kuin maksupalvelunkäyttäjän pyytämissä maksupalveluissa.

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että maksupalvelunkäyttäjien turvaamiseksi on ryhdytty asianmukaisiin suojautumistoimiin seuraavasti:

| a) | maksulaitoksen on pidettävä ne maksupalvelunkäyttäjiltä saadut varat, jotka on hyväksytty maksutapahtumaa varten, erillään niistä muista varoista, jotka on hyväksytty muuta kuin maksupalvelutoimintaa varten, sekä pidettävä kirjanpidossaan nämä varat erillään muista varoista; |
| --- | --- |

a)

| b) | maksulaitoksen on pidettävä maksupalvelunkäyttäjän varat sellaisen tilinimen alaisuudessa, joka selvästi yksilöi maksupalvelunkäyttäjän; |
| --- | --- |

b)

| c) | maksupalvelunkäyttäjän varoja ei saa sekoittaa maksupalveluntarjoajan tai muun maksupalvelunkäyttäjän taikka sitä maksupalvelunkäyttäjää lukuun ottamatta, jonka puolesta varoja pidetään, kenenkään muunkaan henkilön varojen kanssa; |
| --- | --- |

c)

| d) | maksupalvelunkäyttäjän varat on eristettävä kolmannen osapuolen maksulaitokseen kohdistamalta toiminnalta; |
| --- | --- |

d)

| e) | mikäli maksulaitosta varten hyväksytään yksi tai useampia tervehdyttämistoimenpiteitä tai sitä kohtaan ryhdytään likvidaatiomenettelyihin, asianomaisten hallinnollisten tai oikeusviranomaisten tai asianomaisen hallinnonhoitajan tai selvittäjän, tilanteesta riippuen, on palautettava välittömästi kaikkien maksupalvelunkäyttäjien varat kyseisille maksupalvelunkäyttäjille siten, että niille annetaan etuoikeus kaikkiin muihin kyseistä maksulaitosta kohtaan esitettyihin vaateisiin nähden; |
| --- | --- |

e)

| f) | mikäli maksulaitosta varten hyväksytään yksi tai useampia tervehdyttämistoimenpiteitä tai sitä kohtaan ryhdytään likvidaatiomenettelyihin ja käytettävissä olevat varat eivät riitä kaikkien maksupalvelunkäyttäjille kuuluvien varojen takaisinmaksuun, asianomaisten hallinnollisten tai oikeusviranomaisten tai asianomaisen hallinnonhoitajan tai selvittäjän, tilanteesta riippuen, on jaettava välittömästi maksupalvelunkäyttäjille tapahtuvaa maksua varten kyseisten maksupalvelunkäyttäjien varat näiden saatavien mukaisessa suhteessa ja suoritettava ne etuoikeuksin kaikkiin muihin kyseiseen maksulaitokseen kohdistuviin maksuvaatimuksiin nähden. |
| --- | --- |

f)

Huom. yllä olevan säännöksen lisäksi ehdotetaan direktiiviehdotuksen määritelmät-artiklaan sisällytettäväksi seuraavat määritelmät, jotka on kaikki otettu suoraan luottolaitosten tervehdyttämisestä ja likvidaatiosta 4 päivänä huhtikuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/24/EY (5) 2 artiklasta:

| (1) | ”hallinnonhoitajalla” hallinnollisten tai oikeusviranomaisten nimeämää henkilöä tai elintä, jonka tehtävänä on huolehtia tervehdyttämistoimenpiteistä; |
| --- | --- |

(1)

| (2) | ”hallinnollisilla tai oikeusviranomaisilla” sellaisia jäsenvaltioiden hallinnollisia tai oikeusviranomaisia, joiden toimivaltaan tervehdyttämistoimenpiteet tai likvidaatiomenettelyt kuuluvat; |
| --- | --- |

(2)

| (3) | ”tervehdyttämismenettelyllä” toimenpiteitä, joilla on tarkoitus säilyttää tai palauttaa jonkin laitoksen rahoitusasema ja jotka saattavat vaikuttaa kolmansien osapuolten olemassa oleviin oikeuksiin; mukaan luetaan toimenpiteet, joihin liittyy maksujen lykkäämismahdollisuus, voimaansaattamisten keskeyttäminen tai vaateiden vähentäminen; |
| --- | --- |

(3)

| (4) | ”selvittäjällä” hallinnollisten tai oikeusviranomaisten nimeämää henkilöä tai elintä, jonka tehtävänä on huolehtia likvidaatiomenettelyistä; |
| --- | --- |

(4)

| (5) | ”likvidaatiomenettelyillä” kaikkia velkoja koskevia menettelyjä, joita jäsenvaltion hallinnolliset tai oikeusviranomaiset aloittavat ja joita ne valvovat ja joiden tarkoituksena on omaisuuden muuttaminen rahaksi kyseisten viranomaisten valvonnassa, myös silloin, kun menettelyt päätetään akordiin tai muuhun vastaavaan toimenpiteeseen. |
| --- | --- |

(5)

Perustelu — katso lausunnon 6.3, 6.4 ja 9.4 kohta

18. muutos

10 artiklan 3 kohta

3.   Sovellettavan kansallisen ja yhteisön lainsäädännön huomioon ottaen toimiluvan saaneiden maksulaitosten liiketoiminta ei ole niiden yksinoikeus eikä sitä ole rajoitettu maksupalveluihin.

[Poistetaan]

Perustelu — katso lausunnon 6.5 kohta

19. muutos

11 artiklan 2 kohta

2.   Jos maksulaitos aikoo ulkoistaa joitakin toimintojaan tai kaikki toimintonsa, sen on ilmoitettava asiasta toimivaltaiselle viranomaiselle.

2.   Jos maksulaitos aikoo ulkoistaa joitakin toimintojaan tai kaikki toimintonsa, sen on ilmoitettava asiasta kotijäsenvaltionsa toimivaltaiselle viranomaiselle. Tällaisella ulkoistamisella ei rajoiteta tämän direktiivin soveltamista yksikköön, jolle jotkut toiminnot on ulkoistettu, sikäli kuin sellaista yksikköä voidaan pitää sen oman oikeuden perusteella maksupalveluntarjoajana.

Perustelu — katso lausunnon 13.4 kohta

20. muutos

16 artikla

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimet, joita toimivaltaiset viranomaiset toteuttavat valvoessaan, että tämän osaston säännöksiä aina noudatetaan, ovat oikeasuhteisia, riittäviä ja maksulaitokseen kohdistuvat riskit huomioon ottavia.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimet, joita toimivaltaiset viranomaiset toteuttavat valvoessaan, että tämän osaston säännöksiä aina noudatetaan, ovat oikeasuhteisia, riittäviä ja maksulaitokseen kohdistuvat riskit huomioon ottavia.

Toimivaltaiset viranomaiset voivat tämän osaston säännöksien noudattamista valvoessaan ainoastaan:

Toimivaltaiset viranomaiset voivat tämän osaston säännöksien noudattamista valvoessaan:

| (a) | vaatia maksulaitosta toimittamaan tiedot, joita tarvitaan, jotta noudattamista voidaan valvoa; |
| --- | --- |

(a)

vaatia maksulaitosta toimittamaan tiedot, joita tarvitaan, jotta noudattamista voidaan valvoa;

| (a) | vaatia maksulaitosta toimittamaan tiedot, joita tarvitaan, jotta noudattamista voidaan valvoa; |
| --- | --- |

(a)

vaatia maksulaitosta toimittamaan tiedot, joita tarvitaan, jotta noudattamista voidaan valvoa;

| (b) | suorittaa tutkimuksia paikan päällä maksulaitoksessa, ulkoistetussa yksikössä, edustajan luona tai maksulaitoksen vastuulla olevassa tytäryhtiössä; |
| --- | --- |

(b)

suorittaa tutkimuksia paikan päällä maksulaitoksessa, ulkoistetussa yksikössä, edustajan luona tai maksulaitoksen vastuulla olevassa tytäryhtiössä;

| (b) | suorittaa tutkimuksia paikan päällä maksulaitoksessa, ulkoistetussa yksikössä, edustajan luona tai maksulaitoksen vastuulla olevassa tytäryhtiössä; |
| --- | --- |

(b)

suorittaa tutkimuksia paikan päällä maksulaitoksessa, ulkoistetussa yksikössä, edustajan luona tai maksulaitoksen vastuulla olevassa tytäryhtiössä;

| (c) | antaa suosituksia ja ohjeita; |
| --- | --- |

(c)

antaa suosituksia ja ohjeita;

| (c) | antaa suosituksia ja ohjeita; |
| --- | --- |

(c)

antaa suosituksia ja ohjeita;

| (d) | antaa varoituksia ja määrätä oikeasuhteisia seuraamuksia säännösten rikkojille; |
| --- | --- |

(d)

antaa varoituksia ja määrätä oikeasuhteisia seuraamuksia säännösten rikkojille;

| (d) | antaa varoituksia ja määrätä oikeasuhteisia seuraamuksia säännösten rikkojille; |
| --- | --- |

(d)

antaa varoituksia ja määrätä oikeasuhteisia seuraamuksia säännösten rikkojille;

| (e) | peruuttaa toimiluvan tilapäisesti tai lopullisesti, jos 5 artiklan mukaiset toimilupaehdot eivät enää täyty. |
| --- | --- |

(e)

peruuttaa toimiluvan tilapäisesti tai lopullisesti, jos 5 artiklan mukaiset toimilupaehdot eivät enää täyty.

| (e) | peruuttaa toimiluvan tilapäisesti tai lopullisesti, jos 5 artiklan mukaiset toimilupaehdot eivät enää täyty. |
| --- | --- |

(e)

peruuttaa toimiluvan tilapäisesti tai lopullisesti, jos 5 artiklan mukaiset toimilupaehdot eivät enää täyty.

Perustelu — Ks. lausunnon 4.7 kohta

21. muutos

19 artiklan ensimmäinen kohta

Eri jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä ja erityisesti vaihdettava tietoja tämän direktiivin asianmukaisen soveltamisen varmistamiseksi.

Eri jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä ja erityisesti vaihdettava tietoja sekä keskenään että EKPJ:ään kuuluvien keskuspankkien kanssa tämän direktiivin asianmukaisen soveltamisen varmistamiseksi.

Perustelu — katso lausunnon 4.8 kohta

22. muutos

19 artiklan toisen kohdan b alakohta

| (b) | keskuspankit, Euroopan keskuspankkijärjestelmä ja Euroopan keskuspankki, jotka toimivat rahaviranomaisina, ja tilanteen mukaan muut viranomaiset, jotka vastaavat maksu- ja katteensiirtojärjestelmien valvonnasta; |
| --- | --- |

(b)

keskuspankit, Euroopan keskuspankkijärjestelmä ja Euroopan keskuspankki, jotka toimivat rahaviranomaisina, ja tilanteen mukaan muut viranomaiset, jotka vastaavat maksu- ja katteensiirtojärjestelmien valvonnasta;

keskuspankit kolmansissa maissa ja tilanteen mukaan muut viranomaiset, jotka vastaavat maksu- ja katteensiirtojärjestelmien valvonnasta;

Perustelu — katso lausunnon 4.8 kohta

23. muutos

23 artiklan 1 kohta

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että säännöt, jotka koskevat pääsyä maksujärjestelmiin ja niiden käyttöä, ovat puolueettomia ja oikeasuhteisia eivätkä estä pääsyä enempää kuin on tarpeen määrätyiltä riskeiltä suojautumiseksi ja maksujärjestelmässä siirrettävin varojen suojaamiseksi.

Maksujärjestelmät eivät saa asettaa:

| (a) | kieltoa osallistua muihin maksujärjestelmiin; |
| --- | --- |

(a)

kieltoa osallistua muihin maksujärjestelmiin;

| (b) | sääntöä, jolla asetetaan toimiluvan saaneet maksupalveluntarjoajat eriarvoiseen asemaan oikeuksien, velvollisuuksien ja osallistujien valtuuksien suhteen; |
| --- | --- |

(b)

sääntöä, jolla asetetaan toimiluvan saaneet maksupalveluntarjoajat eriarvoiseen asemaan oikeuksien, velvollisuuksien ja osallistujien valtuuksien suhteen;

| (c) | institutionaaliseen asemaan perustuvia rajoituksia. |
| --- | --- |

(c)

institutionaaliseen asemaan perustuvia rajoituksia.

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että maksulaitoksen pääsyä maksujärjestelmään ei

| a) | rajoiteta syrjivästi, edellyttäen että maksujärjestelmän taloudellinen ja toiminnallinen turvallisuus varmistetaan; eikä |
| --- | --- |

a)

rajoiteta syrjivästi, edellyttäen että maksujärjestelmän taloudellinen ja toiminnallinen turvallisuus varmistetaan; eikä

| b) | rajoiteta institutionaalisen aseman perusteella. |
| --- | --- |

b)

rajoiteta institutionaalisen aseman perusteella.

Perustelu — katso lausunnon 9.1 ja 9.4 kohta

24. muutos

23 artiklan 2 kohta

2.   Edellä 1 kohta ei kuitenkaan vaikuta vaatimuksiin, joita maksujärjestelmiin ja arvopaperien selvitysjärjestelmiin osallistuville asetetaan yhteisön lainsäädännössä ja erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 98/26/EY (6).

2.   Mitä 1 kohdassa säädetään, ei sovelleta direktiivin 98/26/EY nojalla nimettyihin järjestelmiin eikä sillä rajoiteta perustamissopimuksen 105 artiklan 2 kohdassa ja EKPJ:n perussäännön 3.1 ja 22 artiklassa määrättyä EKP:n ja EKPJ:n toimivaltaa, joka koskee maksujärjestelmiin pääsyä ja maksujärjestelmien tarjoamista.

Perustelu — katso lausunnon 9.2 ja 9.3 kohta

25. muutos

41 artikla

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että maksutapahtumaa pidetään luvallisena ainoastaan, jos maksaja on antanut suostumuksensa maksupalveluntarjoajalle osoitettuun maksutoimeksiantoon.

Suostumuksen on oltava maksupalveluntarjoajalle annettu nimenomainen lupa toteuttaa maksutapahtuma tai joukko maksutapahtumia.

Jos tällaista suostumusta ei ole annettu, maksutapahtumaa on pidettävä luvattomana.

Maksaja voi hyväksyä maksutapahtuman ennen maksutapahtuman toteuttamista tai sen jälkeen.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että maksutapahtumaa pidetään luvallisena ainoastaan, jos maksaja on antanut suostumuksensa maksupalveluntarjoajalle osoitettuun maksutoimeksiantoon.

Suostumuksen on oltava maksupalveluntarjoajalle annettu nimenomainen lupa toteuttaa tietty maksutapahtuma tai tietty joukko maksutapahtumia.

Suostumus voidaan peruuttaa maksupalveluntarjoajan ja maksajan välillä sovittujen sopimusehtojen mukaisesti, ei kuitenkaan maksutoimeksiannon hyväksymisajankohdan jälkeen tai sen ajankohdan jälkeen, jolloin maksutoimeksianto tulee 54 tai 56 artiklan mukaan peruuttamattomaksi.

Jos tällaista suostumusta ei ole annettu tai jos sellainen suostumus on pätevästi peruttu, maksutapahtumaa on pidettävä luvattomana.

Maksaja voi hyväksyä maksutapahtuman ennen maksutapahtuman toteuttamista tai sen jälkeen.

Perustelu — katso lausunnon 13.7 ja 13.10 kohta

26. muutos

53 artiklan 1 kohta

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että maksajan on pyydettävä palautusta neljän viikon kuluessa siitä, kun maksupalveluntarjoaja on antanut maksajalle tiedon kyseisestä maksutapahtumasta. [...]

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että maksajan on pyydettävä palautusta viimeistään kuuden viikon kuluessa siitä päivästä, jolloin varat veloitettiin. [...]

Perustelu — katso lausunnon 13.9 kohta

27. muutos

54 artiklan 2 kohta

2.   Kun on kyse sähköisesti käynnistetyistä maksutapahtumista, maksupalveluntarjoajan on ilmoitettava maksupalvelunkäyttäjälle, että maksutoimeksianto on hyväksytty toteutettavaksi. Maksupalveluntarjoajan on ilmoitettava asiasta viipymättä ja kaikissa tapauksissa ennen 1 kohdassa tarkoitettua hyväksymisajankohtaa seuraavan työpäivän päättymistä.

2.   Kun on kyse sähköisesti käynnistetyistä maksutapahtumista, maksupalveluntarjoajan on ilmoitettava maksupalvelunkäyttäjälle, että maksutoimeksianto on hyväksytty toteutettavaksi. Maksupalveluntarjoajan on ilmoitettava asiasta viipymättä maksutoimeksiannon saatuaan ja kaikissa tapauksissa ennen 1 kohdassa tarkoitettua hyväksymisajankohtaa seuraavan työpäivän päättymistä.

Perustelu — katso lausunnon 13.11 kohta

28. muutos

65 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että maksunsaajan maksupalveluntarjoaja asettaa varat maksunsaajan käyttöön heti kun kyseiset varat hyvitetään maksunsaajan maksutilille.

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että maksunsaajan maksupalveluntarjoaja asettaa varat maksunsaajan käyttöön välittömästi sen jälkeen kun se on saanut ne.

Perustelu — katso lausunnon 13.12 kohta

29. muutos

66 artiklan 1 kohta

[...]Jos yksilölliseksi tunnisteeksi [oli] määritetty IBAN-numero, sen [tulisi] ol[la] ensisijainen lisätietona annettuun maksunsaajan nimeen nähden. Maksupalveluntarjoajan on kuitenkin mahdollisuuksien mukaan tarkistettava edellisen yhtäpitävyys jälkimmäisen kanssa.

Jos yksilölliseksi tunnisteeksi on määritetty IBAN-numero, sen on
  oltava ensisijainen kaikkiin muihin yksilöllisiin tunnisteisiin nähden, mukaan lukien maksunsaajan nimi, mikäli sellainen muu tunniste on annettu IBAN-numeron lisäksi. Maksupalveluntarjoajan on kuitenkin mahdollisuuksien mukaan tarkistettava, ovatko annetut yksilölliset tunnisteet yhtäpitäviä.

Perustelu — katso lausunnon 13.13 kohta

30. muutos

77 artiklan 1 kohta

Komissiota avustaa maksukomitea, jäljempänä ”komitea”, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana toimii komission edustaja.

Komissiota avustaa maksukomitea, jäljempänä ”komitea”, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista sekä EKP:n tarkkailijoista ja jonka puheenjohtajana toimii komission edustaja.

Perustelu — katso lausunnon 10 kohta

31. muutos

Liite

| (1) | Käteistalletukset joko käyttäjän maksupalveluntarjoajan tai jonkin muun maksupalveluntarjoajan ylläpitämälle maksutilille sekä kaikki maksutilin hoitamisen edellyttämät operaatiot. |
| --- | --- |

(1)

Käteistalletukset joko käyttäjän maksupalveluntarjoajan tai jonkin muun maksupalveluntarjoajan ylläpitämälle maksutilille sekä kaikki maksutilin hoitamisen edellyttämät operaatiot.

| (2) | Käteisnostot joko käyttäjän maksupalveluntarjoajan tai jonkin muun maksupalveluntarjoajan ylläpitämältä maksutililtä sekä kaikki maksutilin hoitamisen edellyttämät operaatiot. |
| --- | --- |

(2)

Käteisnostot joko käyttäjän maksupalveluntarjoajan tai jonkin muun maksupalveluntarjoajan ylläpitämältä maksutililtä sekä kaikki maksutilin hoitamisen edellyttämät operaatiot.

| (3) | Maksutapahtumien toteuttaminen, varojen siirto mukaan luettuna, kun varat on talletettu käyttäjän maksupalveluntarjoajan tai jonkin muun maksupalveluntarjoajan ylläpitämälle maksutilille:






  — | suoraveloitusten toteuttaminen, kertaluonteiset suoraveloitukset mukaan luettuna; |
| --- | --- | --- |

(3)

Maksutapahtumien toteuttaminen, varojen siirto mukaan luettuna, kun varat on talletettu käyttäjän maksupalveluntarjoajan tai jonkin muun maksupalveluntarjoajan ylläpitämälle maksutilille:

—

suoraveloitusten toteuttaminen, kertaluonteiset suoraveloitukset mukaan luettuna;

| — | maksutapahtumien toteuttaminen maksukortilla tai vastaavalla välineellä; |
| --- | --- |

—

maksutapahtumien toteuttaminen maksukortilla tai vastaavalla välineellä;

| — | tilisiirtojen toteuttaminen, toistuvaissuoritukset mukaan luettuina. |
| --- | --- |

—

tilisiirtojen toteuttaminen, toistuvaissuoritukset mukaan luettuina.

| (4) | Maksutapahtumien toteuttaminen, kun varojen katteena on maksupalvelunkäyttäjän luottosopimus, joka on tehty kulutusluottoja koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun direktiivin 87/102/ETY muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/7/EY ja muun asiaan sovellettavan yhteisön lainsäädännön mukaisesti:






  — | suoraveloitusten toteuttaminen, kertaluonteiset suoraveloitukset mukaan luettuna; |
| --- | --- | --- |

(4)

Maksutapahtumien toteuttaminen, kun varojen katteena on maksupalvelunkäyttäjän luottosopimus, joka on tehty kulutusluottoja koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun direktiivin 87/102/ETY muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/7/EY ja muun asiaan sovellettavan yhteisön lainsäädännön mukaisesti:

—

suoraveloitusten toteuttaminen, kertaluonteiset suoraveloitukset mukaan luettuna;

| — | maksutapahtumien toteuttaminen maksukortilla tai vastaavalla välineellä; |
| --- | --- |

—

maksutapahtumien toteuttaminen maksukortilla tai vastaavalla välineellä;

| — | tilisiirtojen toteuttaminen, toistuvaissuoritukset mukaan luettuina. |
| --- | --- |

—

tilisiirtojen toteuttaminen, toistuvaissuoritukset mukaan luettuina.

| (5) | Sellaisten maksukorttien myöntäminen, joilla maksupalvelunkäyttäjä voi siirtää varoja. |
| --- | --- |

(5)

Sellaisten maksukorttien myöntäminen, joilla maksupalvelunkäyttäjä voi siirtää varoja.

| (6) | Maksutapahtumien toteuttaminen, varojen siirto mukaan luettuna, siten että maksupalveluntarjoaja asettaa käyttöön direktiivissä 2000/46/EY tarkoitettua sähköistä rahaa. |
| --- | --- |

(6)

Maksutapahtumien toteuttaminen, varojen siirto mukaan luettuna, siten että maksupalveluntarjoaja asettaa käyttöön direktiivissä 2000/46/EY tarkoitettua sähköistä rahaa.

| (7) | Rahalähetyspalvelut, joissa maksupalveluntarjoaja vastaanottaa maksupalvelunkäyttäjältä käteistä, tilirahaa tai sähköistä rahaa ja tarkoituksena on yksinomaan toteuttaa maksutapahtuma ja siirtää varat maksunsaajalle |
| --- | --- |

(7)

Rahalähetyspalvelut, joissa maksupalveluntarjoaja vastaanottaa maksupalvelunkäyttäjältä käteistä, tilirahaa tai sähköistä rahaa ja tarkoituksena on yksinomaan toteuttaa maksutapahtuma ja siirtää varat maksunsaajalle

| (8) | Maksutapahtumien toteuttaminen millä tahansa etäviestintävälineellä, kuten matkapuhelimella tai muulla digitaalisella tai tietoteknisellä laitteella, siten että televiestintäjärjestelmää tai tietoteknistä järjestelmää taikka verkkoa hoitava palveluntarjoaja helpottaa sellaisten tavaroiden tai palveluiden maksamista, jotka eivät ole digitaalisia hyödykkeitä tai sähköisiä viestintäpalveluja eikä niitä siksi tarjota kyseisen viestintävälineen välityksellä. |
| --- | --- |

(8)

Maksutapahtumien toteuttaminen millä tahansa etäviestintävälineellä, kuten matkapuhelimella tai muulla digitaalisella tai tietoteknisellä laitteella, siten että televiestintäjärjestelmää tai tietoteknistä järjestelmää taikka verkkoa hoitava palveluntarjoaja helpottaa sellaisten tavaroiden tai palveluiden maksamista, jotka eivät ole digitaalisia hyödykkeitä tai sähköisiä viestintäpalveluja eikä niitä siksi tarjota kyseisen viestintävälineen välityksellä.

| (9) | Maksutapahtumien toteuttaminen millä tahansa etäviestintävälineellä, kuten matkapuhelimella tai muulla digitaalisella tai tietoteknisellä laitteella, siten että televiestintäjärjestelmää tai tietoteknistä järjestelmää taikka verkkoa hoitava palveluntarjoaja yksinkertaisesti järjestää varojen siirron kyseisellä viestintävälineellä välitettyjen digitaalisten hyödykkeiden tai sähköisten viestintäpalvelujen maksamiseksi eikä puutu tarjottavaan palveluun millään muulla tavoin. |
| --- | --- |

(9)

Maksutapahtumien toteuttaminen millä tahansa etäviestintävälineellä, kuten matkapuhelimella tai muulla digitaalisella tai tietoteknisellä laitteella, siten että televiestintäjärjestelmää tai tietoteknistä järjestelmää taikka verkkoa hoitava palveluntarjoaja yksinkertaisesti järjestää varojen siirron kyseisellä viestintävälineellä välitettyjen digitaalisten hyödykkeiden tai sähköisten viestintäpalvelujen maksamiseksi eikä puutu tarjottavaan palveluun millään muulla tavoin.

1.   Direktiivin 2000/12/EY 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut luottolaitokset, mukaan lukien sähköisen rahan liikkeeseenlaskijat, sellaisina kuin ne on määritelty direktiivin 2000/46/EY 1 artiklan 3 kohdan a alakohdassa, voivat tarjota seuraavia maksupalveluja:

| i) | Käteistalletukset joko käyttäjän maksupalveluntarjoajan tai jonkin muun maksupalveluntarjoajan ylläpitämälle maksutilille sekä kaikki maksutilin hoitamisen edellyttämät operaatiot. |
| --- | --- |

i)

Käteistalletukset joko käyttäjän maksupalveluntarjoajan tai jonkin muun maksupalveluntarjoajan ylläpitämälle maksutilille sekä kaikki maksutilin hoitamisen edellyttämät operaatiot.

| ii) | Käteisnostot joko käyttäjän maksupalveluntarjoajan tai jonkin muun maksupalveluntarjoajan ylläpitämältä maksutililtä sekä kaikki maksutilin hoitamisen edellyttämät operaatiot. |
| --- | --- |

ii)

Käteisnostot joko käyttäjän maksupalveluntarjoajan tai jonkin muun maksupalveluntarjoajan ylläpitämältä maksutililtä sekä kaikki maksutilin hoitamisen edellyttämät operaatiot.

| iii) | Maksutapahtumien toteuttaminen, varojen siirto mukaan luettuna, kun varat on talletettu käyttäjän maksupalveluntarjoajan tai jonkin muun maksupalveluntarjoajan ylläpitämälle maksutilille:






  — | suoraveloitusten toteuttaminen, kertaluonteiset suoraveloitukset mukaan luettuna; |
| --- | --- | --- |

iii)

Maksutapahtumien toteuttaminen, varojen siirto mukaan luettuna, kun varat on talletettu käyttäjän maksupalveluntarjoajan tai jonkin muun maksupalveluntarjoajan ylläpitämälle maksutilille:

—

suoraveloitusten toteuttaminen, kertaluonteiset suoraveloitukset mukaan luettuna;

| — | maksutapahtumien toteuttaminen maksukortilla tai vastaavalla välineellä; |
| --- | --- |

—

maksutapahtumien toteuttaminen maksukortilla tai vastaavalla välineellä;

| — | tilisiirtojen toteuttaminen, toistuvaissuoritukset mukaan luettuina. |
| --- | --- |

—

tilisiirtojen toteuttaminen, toistuvaissuoritukset mukaan luettuina.

| iv) | Maksutapahtumien toteuttaminen, varojen siirto mukaan luettuna, siten että maksupalveluntarjoaja asettaa käyttöön direktiivin 2000/46/EY 1 artiklan 3 kohdan b alakohdassa määriteltyä sähköistä rahaa. |
| --- | --- |

iv)

Maksutapahtumien toteuttaminen, varojen siirto mukaan luettuna, siten että maksupalveluntarjoaja asettaa käyttöön direktiivin 2000/46/EY 1 artiklan 3 kohdan b alakohdassa määriteltyä sähköistä rahaa.

2.   Direktiivin 2000/12/EY 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut luottolaitokset, lukuun ottamatta sähköisen rahan liikkeeseenlaskijoita, sellaisina kuin ne on määritelty direktiivin 2000/46/EY 1 artiklan 3 kohdan a alakohdassa, voivat tarjota seuraavia maksupalveluja:

| i) | Maksutapahtumien toteuttaminen, kun varojen katteena on maksupalvelunkäyttäjän luottosopimus, joka on tehty kulutusluottoja koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 22 päivänä joulukuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 87/102/ETY (7) ja muun asiaan sovellettavan yhteisön lainsäädännön mukaisesti:






  — | suoraveloitusten toteuttaminen, kertaluonteiset suoraveloitukset mukaan luettuna; |
| --- | --- | --- |

i)

Maksutapahtumien toteuttaminen, kun varojen katteena on maksupalvelunkäyttäjän luottosopimus, joka on tehty kulutusluottoja koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 22 päivänä joulukuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 87/102/ETY (7) ja muun asiaan sovellettavan yhteisön lainsäädännön mukaisesti:

—

suoraveloitusten toteuttaminen, kertaluonteiset suoraveloitukset mukaan luettuna;

| — | maksutapahtumien toteuttaminen maksukortilla tai vastaavalla välineellä; |
| --- | --- |

—

maksutapahtumien toteuttaminen maksukortilla tai vastaavalla välineellä;

| — | tilisiirtojen toteuttaminen, toistuvaissuoritukset mukaan luettuina. |
| --- | --- |

—

tilisiirtojen toteuttaminen, toistuvaissuoritukset mukaan luettuina.

3.   Direktiivin 2000/12/EY 1 artiklan 1 alakohdassa tarkoitetut luottolaitokset, mukaan lukien sähköisen rahan liikkeeseenlaskijat, sellaisina kuin ne on määritelty direktiivin 2000/46/EY 1 artiklan 3 kohdan a alakohdassa, ja maksulaitokset voivat tarjota seuraavia maksupalveluja:

| i) | Sellaisten maksukorttien myöntäminen, joilla maksupalvelunkäyttäjä voi siirtää varoja, jolloin luottolaitos ylläpitää kortinhaltijan tiliä; |
| --- | --- |

i)

Sellaisten maksukorttien myöntäminen, joilla maksupalvelunkäyttäjä voi siirtää varoja, jolloin luottolaitos ylläpitää kortinhaltijan tiliä;

| ii) | Rahalähetyspalvelut, joissa maksupalveluntarjoaja vastaanottaa maksupalvelunkäyttäjältä seteleitä ja kolikoita, tilirahaa tai sähköistä rahaa ja tarkoituksena on yksinomaan toteuttaa maksutapahtuma ja siirtää varat maksunsaajalle. |
| --- | --- |

ii)

Rahalähetyspalvelut, joissa maksupalveluntarjoaja vastaanottaa maksupalvelunkäyttäjältä seteleitä ja kolikoita, tilirahaa tai sähköistä rahaa ja tarkoituksena on yksinomaan toteuttaa maksutapahtuma ja siirtää varat maksunsaajalle.

Perustelu — katso lausunnon 6.2 ja 11.3 kohta

---

(1)  Liitteen muutosehdotukset perustuvat direktiiviehdotuksen tekstiin ja rajoittuvat muutoksiin, jotka on tehty EKP:n tässä lausunnossa esittämien ehdotusten huomioon ottamiseksi.

(2)  Kursivointi itse tekstissä osoittaa EKP:n poistettavaksi ehdottaman tekstin.

(3)  Lihavointi itse tekstissä osoittaa EKP:n lisättäväksi ehdottaman uuden tekstin.

(4)  EYVL L 166, 11.6.1998, s. 45.

(5)  EYVL L 125, 5.5.2001, s. 15.

(6)  EYVL L 166, 11.6.1998, s. 45.

(7)  EYVL L 42, 12.2.1987, s. 48. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 98/7/EY (EYVL L 101, 1.4.1998, s. 17).

---