# Euroopa Liidu C 69/21.

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 69 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 49. köide21. märts 2006 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 69

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

49. köide21. märts 2006

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Ettevalmistavad aktid |
| | Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee |
| | 423 istungjärgul 18.-19. jaanuaril 2006 |
| 2006/C 069/1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal — Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi Põhiõigused ja õigusasjad raames eriprogramm Vägivallavastane võitlus (Daphne), uimastiennetus ja teavitustegevus — Ettepanek: nõukogu otsus, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi Põhiõigused ja õigusasjad raames eriprogramm Põhiõigused ja kodakondsus — Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi Põhiõigused ja õigusasjad raames eriprogramm TsiviilõigusKOM(2005) 122 lõplik 2005/0037 (COD) 2005/0038 (CNS) 2005/0040 (COD) | 1 |
| 2006/C 069/2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Põllumajandus-, metsandus- ja kalandussektori säästev areng ning kliimamuutustega seotud väljakutsed | 5 |
| 2006/C 069/3 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni aruanne nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele alkoholi ja alkohoolsete jookide suhtes kohaldatavate aktsiisimäärade kohta (esitatud vastavalt artiklile 8 nõukogu direktiivis 92/84/EMÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimäära ühtlustamise kohta)KOM(2004) 223 lõplik | 10 |
| 2006/C 069/4 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv andmete säilitamise kohta, mida on töödeldud üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisel, ja millega muudetakse direktiivi 2002/58/EÜKOM(2005) 438 lõplik — 2005/0182 (COD) | 16 |
| 2006/C 069/5 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse kohtaKOM(2005) 399 lõplik — 2005/0166 (COD) | 22 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Ettevalmistavad aktid

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

423 istungjärgul 18.-19. jaanuaril 2006

2006/C 069/1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal — Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi Põhiõigused ja õigusasjad raames eriprogramm Vägivallavastane võitlus (Daphne), uimastiennetus ja teavitustegevus — Ettepanek: nõukogu otsus, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi Põhiõigused ja õigusasjad raames eriprogramm Põhiõigused ja kodakondsus — Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi Põhiõigused ja õigusasjad raames eriprogramm TsiviilõigusKOM(2005) 122 lõplik 2005/0037 (COD) 2005/0038 (CNS) 2005/0040 (COD)

KOM(2005) 122 lõplik 2005/0037 (COD) 2005/0038 (CNS) 2005/0040 (COD)

1

2006/C 069/2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Põllumajandus-, metsandus- ja kalandussektori säästev areng ning kliimamuutustega seotud väljakutsed

5

2006/C 069/3

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni aruanne nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele alkoholi ja alkohoolsete jookide suhtes kohaldatavate aktsiisimäärade kohta (esitatud vastavalt artiklile 8 nõukogu direktiivis 92/84/EMÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimäära ühtlustamise kohta)KOM(2004) 223 lõplik

KOM(2004) 223 lõplik

10

2006/C 069/4

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv andmete säilitamise kohta, mida on töödeldud üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisel, ja millega muudetakse direktiivi 2002/58/EÜKOM(2005) 438 lõplik — 2005/0182 (COD)

KOM(2005) 438 lõplik — 2005/0182 (COD)

16

2006/C 069/5

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse kohtaKOM(2005) 399 lõplik — 2005/0166 (COD)

KOM(2005) 399 lõplik — 2005/0166 (COD)

22

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Ettevalmistavad aktid

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

423 istungjärgul 18.-19. jaanuaril 2006

| 21.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 69/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 69/1

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal

“Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi “Põhiõigused ja õigusasjad” raames eriprogramm” Vägivallavastane võitlus (Daphne), uimastiennetus ja teavitustegevus

“Ettepanek: nõukogu otsus, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi “Põhiõigused ja õigusasjad” raames eriprogramm “Põhiõigused ja kodakondsus””

“Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi “Põhiõigused ja õigusasjad” raames eriprogramm Tsiviilõigus”

KOM(2005) 122 lõplik 2005/0037 (COD) 2005/0038 (CNS) 2005/0040 (COD)

(2006/C 69/01)

19. juulil 2005 otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega teemal:

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi “Põhiõigused” ja õigusasjad raames eriprogramm “Vägivallavastane võitlus (Daphne), uimastiennetus ja teavitustegevus”

Ettepanek: nõukogu otsus, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi “Põhiõigused ja õigusasjad” raames eriprogramm “Põhiõigused ja kodakondsus”

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi “Põhiõigused ja õigusasjad” raames eriprogramm “Tsiviilõigus”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsiooni arvamus võeti vastu 8. detsembril 2005. Raportöör oli pr King.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 423 istungjärgul 18.-19. jaanuaril 2006 (19. jaanuaril istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 122, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 2.

1.   Taustteave

| 1.1 | Nõukogu ja komisjon on vastu võtnud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tugevdamist käsitleva Haagi programmi rakendamise viieaastase tegevuskava. |
| --- | --- |

1.1

Nõukogu ja komisjon on vastu võtnud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tugevdamist käsitleva Haagi programmi rakendamise viieaastase tegevuskava.

| 1.2 | EMSK koostab praegu arvamust teemal“Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Haagi programm: Viie järgneva aasta kümme prioriteeti — Euroopa vabaduse, turvalisuse ja õiguse uuenemispartnerlus”
   (1) Kõnealuses arvamuses väidetakse, et “Haagi programm seisab nüüd vastamisi raske ülesandega tugevdada ja edendada ühise vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomist”. Kõnealune arvamus rõhutab, kui tähtis on saavutada õiglane tasakaal vabaduse, turvalisuse ja õiguse ... mõõtme vahel, et mitte rikkuda kõigi Euroopa Liidu liikmete ühiseid põhiväärtusi (inimõigused ja kodanikuvabadused) ning demokraatlikke põhimõtteid (õigusriigi põhimõtted). Komitee järeldas, et kõnealust tasakaalu pole veel saavutatud, kuna ebaproportsionaalselt suur hulk õigusakte keskendub turvalisusele. |
| --- | --- |

1.2

EMSK koostab praegu arvamust teemal“Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Haagi programm: Viie järgneva aasta kümme prioriteeti — Euroopa vabaduse, turvalisuse ja õiguse uuenemispartnerlus”
   (1) Kõnealuses arvamuses väidetakse, et “Haagi programm seisab nüüd vastamisi raske ülesandega tugevdada ja edendada ühise vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomist”. Kõnealune arvamus rõhutab, kui tähtis on saavutada õiglane tasakaal vabaduse, turvalisuse ja õiguse ... mõõtme vahel, et mitte rikkuda kõigi Euroopa Liidu liikmete ühiseid põhiväärtusi (inimõigused ja kodanikuvabadused) ning demokraatlikke põhimõtteid (õigusriigi põhimõtted). Komitee järeldas, et kõnealust tasakaalu pole veel saavutatud, kuna ebaproportsionaalselt suur hulk õigusakte keskendub turvalisusele.

| 1.3 | Perioodi 2007-2013 finantsraamistik, mida kajastab Haagi programm, koosneb järgnevast: |
| --- | --- |

1.3

Perioodi 2007-2013 finantsraamistik, mida kajastab Haagi programm, koosneb järgnevast:

| 1.3.1 | Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine (2) |
| --- | --- |

1.3.1

Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine (2)

| 1.3.2 | Turvalisus ja vabaduste kaitse (3) |
| --- | --- |

1.3.2

Turvalisus ja vabaduste kaitse (3)

| 1.3.3 | Põhiõigused ja õigusasjad (4) |
| --- | --- |

1.3.3

Põhiõigused ja õigusasjad (4)

| 1.4 | EMSK usub, et tasakaalu puudumine vabaduse, turvalisuse ja õiguse mõõtmete vahel peegeldub ka finantsperspektiivides, kuna turvalisusele on seal kõige enam tähelepanu pööratud. |
| --- | --- |

1.4

EMSK usub, et tasakaalu puudumine vabaduse, turvalisuse ja õiguse mõõtmete vahel peegeldub ka finantsperspektiivides, kuna turvalisusele on seal kõige enam tähelepanu pööratud.

| 1.5 | Viieaastane tegevuskava on tihedalt seotud vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonna teiste kavade ja ettepanekutega, näiteks hiljutise ELi uimastite tegevuskavaga. |
| --- | --- |

1.5

Viieaastane tegevuskava on tihedalt seotud vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonna teiste kavade ja ettepanekutega, näiteks hiljutise ELi uimastite tegevuskavaga.

| 1.6 | EMSK kavatseb vastata Haagi programmile ja kolmele raamprogrammile korraga, püüdes mõjutada programmi lõplikku sisu. |
| --- | --- |

1.6

EMSK kavatseb vastata Haagi programmile ja kolmele raamprogrammile korraga, püüdes mõjutada programmi lõplikku sisu.

| 1.7 | Rõhuasetus on tõhusamal koostööl liikmesriikide valitsuste vahel ning liikmesriikide ja pädevate sisejulgeolekuga seotud Euroopa Liidu asutuste ja talituste vahel. Komisjoni ülesanne on teostada järelevalvet erinevate kavade, programmide ja ettepanekute tõhususe üle. See on kooskõlas EÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. |
| --- | --- |

1.7

Rõhuasetus on tõhusamal koostööl liikmesriikide valitsuste vahel ning liikmesriikide ja pädevate sisejulgeolekuga seotud Euroopa Liidu asutuste ja talituste vahel. Komisjoni ülesanne on teostada järelevalvet erinevate kavade, programmide ja ettepanekute tõhususe üle. See on kooskõlas EÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega.

2.   Üldised märkused

| 2.1 | EMSK märgib ära komisjoni, et ettepanek kehtestada “Põhiõiguste ja õigusasjade” raamprogramm, on osa sidusast ettepanekute kogumist, eesmärgiga piisavalt toetada Haagi programmi 2007. aasta finantsperspektiivi alusel. |
| --- | --- |

2.1

EMSK märgib ära komisjoni, et ettepanek kehtestada “Põhiõiguste ja õigusasjade” raamprogramm, on osa sidusast ettepanekute kogumist, eesmärgiga piisavalt toetada Haagi programmi 2007. aasta finantsperspektiivi alusel.

| 2.2 | Samuti märgib EMSK ära komisjoni rõhuasetuse vabaduse, õiguse ja turvalisuse alal olemasoleva finantsabi lihtsustamisele ja ratsionaliseerimisele, eesmärgiga tagada suurem paindlikkus prioriteetide määramisel ning suurendada üldist läbipaistvust. |
| --- | --- |

2.2

Samuti märgib EMSK ära komisjoni rõhuasetuse vabaduse, õiguse ja turvalisuse alal olemasoleva finantsabi lihtsustamisele ja ratsionaliseerimisele, eesmärgiga tagada suurem paindlikkus prioriteetide määramisel ning suurendada üldist läbipaistvust.

| 2.3 | EMSK arvates on oluline, et liikmesriikides oleks järjepidev lähenemine demokraatia, põhiõiguste ja -vabaduste austamise ning õigusriigi põhimõtetele. See on eriti oluline, kuna EL jätkab laienemist, pidades läbirääkimisi võimalike uute liikmesriikidega. |
| --- | --- |

2.3

EMSK arvates on oluline, et liikmesriikides oleks järjepidev lähenemine demokraatia, põhiõiguste ja -vabaduste austamise ning õigusriigi põhimõtetele. See on eriti oluline, kuna EL jätkab laienemist, pidades läbirääkimisi võimalike uute liikmesriikidega.

| 2.4 | EMSK tunneb aga muret, et komisjoni ettepanek on esitatud ajal, mil ELis valitseb suur ebakindlus. Arvestades, et Haagi programm peaks rajanema põhiseaduse lepingul, peaks praegusest olukorrast tulenema tagajärgi, millele on vaja tähelepanu pöörata. |
| --- | --- |

2.4

EMSK tunneb aga muret, et komisjoni ettepanek on esitatud ajal, mil ELis valitseb suur ebakindlus. Arvestades, et Haagi programm peaks rajanema põhiseaduse lepingul, peaks praegusest olukorrast tulenema tagajärgi, millele on vaja tähelepanu pöörata.

| 2.5 | Peale selle koosneb üldprogramm neljast konkreetsest programmist. On kaheldav, kas mõnel komisjoni direktoraatidest on ülevaadet sellest konkreetsest poliitikavaldkonnast. Seetõttu kahtleb EMSK sobivate järelevalve, kontrolli ja hindamissüsteemide olemasolus, mis peaksid kõnealust programmi tõhusalt hindama. |
| --- | --- |

2.5

Peale selle koosneb üldprogramm neljast konkreetsest programmist. On kaheldav, kas mõnel komisjoni direktoraatidest on ülevaadet sellest konkreetsest poliitikavaldkonnast. Seetõttu kahtleb EMSK sobivate järelevalve, kontrolli ja hindamissüsteemide olemasolus, mis peaksid kõnealust programmi tõhusalt hindama.

| 2.6 | Finantsperspektiivides aastateks 2007–2013 on kokkuleppele jõutud, kuid (rubriigi 3A “Vabadus, turvalisus ja õiglus”) kogueelarvet on vähendatud 524 miljoni euro võrra 7 154 miljonilt 6 630 miljoni euroni. EMSK arvates puudub seetõttu kindlus komisjoni poolt programmile “Põhiõigused ja õigusasjad” nimetatud perioodiks kavandatud 543 miljoni euro suuruse eelarve osas ja kõnealuse eelarve jaotamise osas kolme raamprogrammi vahel, mida ei ole veel kinnitatud. EMSK ei ole seetõttu kindel konkreetsete programmide ja tervikprogrammi raames läbiviidava tegevuse lõplikes mõjudes. |
| --- | --- |

2.6

Finantsperspektiivides aastateks 2007–2013 on kokkuleppele jõutud, kuid (rubriigi 3A “Vabadus, turvalisus ja õiglus”) kogueelarvet on vähendatud 524 miljoni euro võrra 7 154 miljonilt 6 630 miljoni euroni. EMSK arvates puudub seetõttu kindlus komisjoni poolt programmile “Põhiõigused ja õigusasjad” nimetatud perioodiks kavandatud 543 miljoni euro suuruse eelarve osas ja kõnealuse eelarve jaotamise osas kolme raamprogrammi vahel, mida ei ole veel kinnitatud. EMSK ei ole seetõttu kindel konkreetsete programmide ja tervikprogrammi raames läbiviidava tegevuse lõplikes mõjudes.

| 2.7 | EMSK ei ole veendunud, et komisjoni ettepanek on piisaval määral kavandatud viisil, mis võtab arvesse EÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtet, kuna tundub, et selles ei tunnustata piisaval määral valdkondi, mida on kõige parem reguleerida liikmesriikide, piirkondade ja/või kohalike omavalitsuste tasandil koostöös asjaomaste sotsiaalpartneritega. |
| --- | --- |

2.7

EMSK ei ole veendunud, et komisjoni ettepanek on piisaval määral kavandatud viisil, mis võtab arvesse EÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtet, kuna tundub, et selles ei tunnustata piisaval määral valdkondi, mida on kõige parem reguleerida liikmesriikide, piirkondade ja/või kohalike omavalitsuste tasandil koostöös asjaomaste sotsiaalpartneritega.

| 2.8 | EMSK soovitab tungivalt käesoleva ettepaneku peatada kuni õiguslike ja finantsaluste selgitamiseni. Vahepealsel ajal soovitab komitee jätkata käimasolevat programmi vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas, kuni olukord on lahenduse leidnud. |
| --- | --- |

2.8

EMSK soovitab tungivalt käesoleva ettepaneku peatada kuni õiguslike ja finantsaluste selgitamiseni. Vahepealsel ajal soovitab komitee jätkata käimasolevat programmi vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas, kuni olukord on lahenduse leidnud.

3.   Erimärkused rahaliste vahendite ja programmide kohta

3.1   Rahalised vahendid

Nagu ilmneb alltoodud tabelist, puudub komisjoni ettepanekus järjepidevus rahaliste vahendite osas. Komisjon on selgitanud, et arvud on õiged, kuid need on esitatud erineval viisil. Komitee märgib, et puudub igasugune selgitus kõnealustele erisustele tekstis. Siiski on ingliskeelse teksti leheküljel 38 viga. EMSK usub, et finantsandmete esitamisel on vaja järjepidevust ja selgust. Ettepanekus sisalduvad vastuolud tuleb ära parandada, kuna täpsus ja järjepidevus on sama olulised kui lihtsustamine ja läbipaistvus, mis on ettepaneku kohaselt komisjoni eesmärgid.

| Rahalised vahendid 2007–2013 | Lk 9 | Lk-d 18/28 | Lk 38 | Lk 55 | Lk-d 72/80 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Üldsumma | 543 | | 5 439 | | |
| Põhiõigused ja kodakondsus | 93.8 | | 96.5 | | |
| Tsiviilõigus | 106.5 | | | | 109.3 |
| Kriminaalõigus | 196.2 | | | 199 | |
| Vägivallavastane võitlus | 135.4 | 138.2 | | | |
| Haldus | 11.1 | | | | |

Rahalised vahendid 2007–2013

Lk 9

Lk-d 18/28

Lk 38

Lk 55

Lk-d 72/80

Üldsumma

543

5 439

Põhiõigused ja kodakondsus

93.8

96.5

Tsiviilõigus

106.5

109.3

Kriminaalõigus

196.2

199

Vägivallavastane võitlus

135.4

138.2

Haldus

11.1

3.2   Põhiõiguste ja õigusasjade üldprogramm

| 3.2.1 | EMSK avaldab rahulolu selle üle, et komisjon tunnistab üksikisiku põhiõiguste tagamise ja liikmesriikide põhikohustuste vahel esinevaid pingeid vabaduse, turvalisuse ja õiguse alal, kuna arutelusid neil teemadel peetakse kõigil tasanditel alates üksikisikutest kuni ELi ametnikeni. |
| --- | --- |

3.2.1

EMSK avaldab rahulolu selle üle, et komisjon tunnistab üksikisiku põhiõiguste tagamise ja liikmesriikide põhikohustuste vahel esinevaid pingeid vabaduse, turvalisuse ja õiguse alal, kuna arutelusid neil teemadel peetakse kõigil tasanditel alates üksikisikutest kuni ELi ametnikeni.

| 3.2.2 | Põhiõiguste osas viitab komisjon vajadusele võtta enam kooskõlastatud meetmeid rassismi-, ksenofoobia- ja antisemitismiilmingute vastu ning soovitab enam toetada religioonidevahelist ja mitmekultuurilist dialoogi, et võidelda rassismi, ksenofoobia ja antisemitismi vastu. |
| --- | --- |

3.2.2

Põhiõiguste osas viitab komisjon vajadusele võtta enam kooskõlastatud meetmeid rassismi-, ksenofoobia- ja antisemitismiilmingute vastu ning soovitab enam toetada religioonidevahelist ja mitmekultuurilist dialoogi, et võidelda rassismi, ksenofoobia ja antisemitismi vastu.

| 3.2.3 | EMSK tunnustab komisjoni selle väite eest, kuid leiab, et see ei haaku piisaval määral ELi praeguse kontekstiga. Inimõiguste Rahvusvaheline Helsingi Föderatsioon (IHF) andis märtsis 2005 välja aruande, kus öeldi, et Euroopas elavad moslemid on pärast 11. septembri rünnakuid pidanud taluma suuremat diskrimineerimist. Tegevdirektorit Aaron Rhodesit tsiteerides: Pärast 11. septembrit on ELi moslemivähemused kogenud järjest enam umbusaldust ja vaenulikkust. Kuna võitlus terrorismi vastu on hoogustunud ja eeldatav oht usuäärmuslaste poolt on nihkunud avalike arutelude keskmesse, siis on varasemad eelarvamuste ja diskrimineerimise mudelid võimendunud ja moslemid tunnevad järjest enam, et nad on oma usu tõttu põlu all. |
| --- | --- |

3.2.3

EMSK tunnustab komisjoni selle väite eest, kuid leiab, et see ei haaku piisaval määral ELi praeguse kontekstiga. Inimõiguste Rahvusvaheline Helsingi Föderatsioon (IHF) andis märtsis 2005 välja aruande, kus öeldi, et Euroopas elavad moslemid on pärast 11. septembri rünnakuid pidanud taluma suuremat diskrimineerimist. Tegevdirektorit Aaron Rhodesit tsiteerides: Pärast 11. septembrit on ELi moslemivähemused kogenud järjest enam umbusaldust ja vaenulikkust. Kuna võitlus terrorismi vastu on hoogustunud ja eeldatav oht usuäärmuslaste poolt on nihkunud avalike arutelude keskmesse, siis on varasemad eelarvamuste ja diskrimineerimise mudelid võimendunud ja moslemid tunnevad järjest enam, et nad on oma usu tõttu põlu all.

| 3.2.4 | EMSK soovitab seetõttu lisada islamofoobia, rõhutamaks vajadust tegeleda selle konkreetse rassismivormiga, milles segunevad kultuurilised ja usulised aspektid |
| --- | --- |

3.2.4

EMSK soovitab seetõttu lisada islamofoobia, rõhutamaks vajadust tegeleda selle konkreetse rassismivormiga, milles segunevad kultuurilised ja usulised aspektid

| 3.2.5 | EMSK märgib, et vägivallavastane võitlus on ainus valdkond, millel puudub amet tekkiva sünergia kasutamiseks. Seetõttu soovitab EMSK komisjonil uurida, milliseid süsteeme peaks rakendama, tagamaks, et vägivallavastane võitlus kõigis oma vormides jääks prioriteediks. |
| --- | --- |

3.2.5

EMSK märgib, et vägivallavastane võitlus on ainus valdkond, millel puudub amet tekkiva sünergia kasutamiseks. Seetõttu soovitab EMSK komisjonil uurida, milliseid süsteeme peaks rakendama, tagamaks, et vägivallavastane võitlus kõigis oma vormides jääks prioriteediks.

| 3.2.6 | EMSK arvates on suur viga, et põhiõiguste ja õigusasjade programmi ei koordineerita uue Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga. Seetõttu soovitab komitee, et tuleks lisada konkreetne eesmärk, võimaldamaks seda instituudi avamisel 2007. aastal. |
| --- | --- |

3.2.6

EMSK arvates on suur viga, et põhiõiguste ja õigusasjade programmi ei koordineerita uue Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga. Seetõttu soovitab komitee, et tuleks lisada konkreetne eesmärk, võimaldamaks seda instituudi avamisel 2007. aastal.

3.3   Vägivallavastane võitlus, uimastiennetus ja teavitustegevus

| 3.3.1 | Euroopa Ülemkogu kohtumisel 2005. aasta juunis tervitati uimastite tegevuskava (2005–2008) uimastistrateegia (2005–2012) raames. Nimetatud kohtumine kajastas erilist rõhuasetust uimastite tegevuskavale ja terrorismivastasele võitlusele. |
| --- | --- |

3.3.1

Euroopa Ülemkogu kohtumisel 2005. aasta juunis tervitati uimastite tegevuskava (2005–2008) uimastistrateegia (2005–2012) raames. Nimetatud kohtumine kajastas erilist rõhuasetust uimastite tegevuskavale ja terrorismivastasele võitlusele.

| 3.3.2 | EMSK tervitab kõnealust rõhuasetust, kuid komitee arvates eksisteerib oht, et laste, naiste ja noorte vastu suunatud vägivalla ning nendega seksuaalse ekspluateerimise eesmärgil kaubitsemise vastase võitluse tähtsus väheneb, kuna see on ühendatud uimastite kasutamise ja nendega kaubitsemise vastase võitlusega, eelkõige kuna kogu eelarvet ja eelarve jagamist erinevate programmide vahel ei ole veel ratifitseeritud. |
| --- | --- |

3.3.2

EMSK tervitab kõnealust rõhuasetust, kuid komitee arvates eksisteerib oht, et laste, naiste ja noorte vastu suunatud vägivalla ning nendega seksuaalse ekspluateerimise eesmärgil kaubitsemise vastase võitluse tähtsus väheneb, kuna see on ühendatud uimastite kasutamise ja nendega kaubitsemise vastase võitlusega, eelkõige kuna kogu eelarvet ja eelarve jagamist erinevate programmide vahel ei ole veel ratifitseeritud.

| 3.3.3 | EMSK soovitab, et tuleks luua eraldi eesmärk ja eelarverida vägivallavastase võitluse jaoks. See peaks tagama asjakohase prioriteetide määramise ja suurendab läbipaistvust. |
| --- | --- |

3.3.3

EMSK soovitab, et tuleks luua eraldi eesmärk ja eelarverida vägivallavastase võitluse jaoks. See peaks tagama asjakohase prioriteetide määramise ja suurendab läbipaistvust.

| 3.3.4 | Komitee tervitab tõdemust, et vägivallavastane võitlus ei ole üksnes tervishoiuprobleem, vaid on tunnustatud osa põhiõiguste hartas sätestatud põhiõiguste kaitsest. |
| --- | --- |

3.3.4

Komitee tervitab tõdemust, et vägivallavastane võitlus ei ole üksnes tervishoiuprobleem, vaid on tunnustatud osa põhiõiguste hartas sätestatud põhiõiguste kaitsest.

| 3.3.5 | EMSK soovitab üldprogrammi erieesmärgi raames selgitada, et igasuguse vägivallavastane võitlus hõlmab otseselt inimkaubandust seksuaalse ekspluateerimise eesmärgil. See on oluline, kuna inimkaubanduse vastasel võitlusel on piiriülene mõõde ja seetõttu on ELi strateegia ja tegevuskava selles valdkonnas vajalik ja asjakohane. |
| --- | --- |

3.3.5

EMSK soovitab üldprogrammi erieesmärgi raames selgitada, et igasuguse vägivallavastane võitlus hõlmab otseselt inimkaubandust seksuaalse ekspluateerimise eesmärgil. See on oluline, kuna inimkaubanduse vastasel võitlusel on piiriülene mõõde ja seetõttu on ELi strateegia ja tegevuskava selles valdkonnas vajalik ja asjakohane.

| 3.3.6 | Sihtrühmade määratlemine (artikkel 6) seoses vägivallavastase võitlusega peab olema konkreetsem, eriti ELi lisaväärtuse põhjendamisel, vastasel juhul tekib oht minna vastuollu subsidiaarsuse põhimõttega. |
| --- | --- |

3.3.6

Sihtrühmade määratlemine (artikkel 6) seoses vägivallavastase võitlusega peab olema konkreetsem, eriti ELi lisaväärtuse põhjendamisel, vastasel juhul tekib oht minna vastuollu subsidiaarsuse põhimõttega.

| 3.3.7 | EMSK arvates on oluline kaasata sihtrühmade hulka piirivalveametnikud, kuna nad mängivad olulist rolli inimeste ja uimastite salakaubaveo kanalite kasutamise tõkestamisel. |
| --- | --- |

3.3.7

EMSK arvates on oluline kaasata sihtrühmade hulka piirivalveametnikud, kuna nad mängivad olulist rolli inimeste ja uimastite salakaubaveo kanalite kasutamise tõkestamisel.

| 3.3.8 | EMSK avaldab rahulolematust, et naiste, noorte ja laste vastu suunatud vägivalla vastane võitlus on programmi Daphne kaudu jäetud suures osas valitsusväliste organisatsioonide mureks. Komitee leiab, et liikmesriigid peaksid kõnealuseid teemasid selgemini käsitlema, kasutades selleks kõiki seadusandlikke ja eelarvelisi ressursse, ilma et see mõjutaks VVOde ressursse.. Valitsusväliste organisatsioonide, Euroopa Liidu ja liikmesriikide asutuste vaheline koostöö on eluliselt tähtis seksuaalse ekspluateerimise ja seksuaalse kuritarvitamise likvideerimiseks. EMSK sooviks, et liikmesriigid ja valitsusvälised organisatsioonid teeksid koostööd, et tõsta avalikkuse teadlikkust ja vahetada parimaid tavasid. |
| --- | --- |

3.3.8

EMSK avaldab rahulolematust, et naiste, noorte ja laste vastu suunatud vägivalla vastane võitlus on programmi Daphne kaudu jäetud suures osas valitsusväliste organisatsioonide mureks. Komitee leiab, et liikmesriigid peaksid kõnealuseid teemasid selgemini käsitlema, kasutades selleks kõiki seadusandlikke ja eelarvelisi ressursse, ilma et see mõjutaks VVOde ressursse.. Valitsusväliste organisatsioonide, Euroopa Liidu ja liikmesriikide asutuste vaheline koostöö on eluliselt tähtis seksuaalse ekspluateerimise ja seksuaalse kuritarvitamise likvideerimiseks. EMSK sooviks, et liikmesriigid ja valitsusvälised organisatsioonid teeksid koostööd, et tõsta avalikkuse teadlikkust ja vahetada parimaid tavasid.

3.4   Põhiõigused ja kodakondsus

| 3.4.1 | EMSK tervitab eesmärki “edendada kõigi Euroopa rahvaste hulgas põhiõiguste kultuuri”, mille eesmärgiks on toetada põhiõiguste hartat ja teavitada kodanikke nende õigustest, sealhulgas ka Euroopa Liidu kodakondsusest tulenevatest õigustest. |
| --- | --- |

3.4.1

EMSK tervitab eesmärki “edendada kõigi Euroopa rahvaste hulgas põhiõiguste kultuuri”, mille eesmärgiks on toetada põhiõiguste hartat ja teavitada kodanikke nende õigustest, sealhulgas ka Euroopa Liidu kodakondsusest tulenevatest õigustest.

| 3.4.2 | EMSK tervitab kodanikuühiskonnas osalejate erilise rolli tunnustamist seoses põhiõiguste ja nende edendamisega. Samuti näeb ta prioriteedina kodanikuühiskonna edendamist uutes liikmesriikides. Selle taustal kinnitab EMSK oma valmisolekut etendada aktiivset rolli asjaomases valdkonnas. |
| --- | --- |

3.4.2

EMSK tervitab kodanikuühiskonnas osalejate erilise rolli tunnustamist seoses põhiõiguste ja nende edendamisega. Samuti näeb ta prioriteedina kodanikuühiskonna edendamist uutes liikmesriikides. Selle taustal kinnitab EMSK oma valmisolekut etendada aktiivset rolli asjaomases valdkonnas.

3.5   Eriprogrammid — kriminaalõigus ja tsiviilõigus

| 3.5.1 | EMSK toetab ja soodustab õigusalast koostööd ELi liikmesriikide poolt kokkulepitud prioriteetsetes valdkondades, näiteks terrorismivastases võitluses. Seetõttu soovitab ta komisjonil jätkata oma solidaarsuse ja ühtlustamise meetmeid, võttes arvesse õiglusel rajaneva ala loomist Euroopas, vaatamata liikmesriikide õigussüsteemide puudulikule ühildatuse astmele. |
| --- | --- |

3.5.1

EMSK toetab ja soodustab õigusalast koostööd ELi liikmesriikide poolt kokkulepitud prioriteetsetes valdkondades, näiteks terrorismivastases võitluses. Seetõttu soovitab ta komisjonil jätkata oma solidaarsuse ja ühtlustamise meetmeid, võttes arvesse õiglusel rajaneva ala loomist Euroopas, vaatamata liikmesriikide õigussüsteemide puudulikule ühildatuse astmele.

| 3.5.2 | Kuigi näiteks tsiviilasjades on suuri erinevusi niisuguste mõistete tõlgendamises ja piiritlemises, nagu hooletus, ettevaatuskohustus ja kohustuse rikkumine, heausksus, lepingu rikkumine ja vastutus, siis ei tuleks seda võtta kui põhjust jätta pooleli õigussüsteemide lähendamine — eeldusel, et kõnealune lähendamine on kooskõlas solidaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega. Komisjon on kõnealust ülesannet täitnud väga edukalt ja komitee on seda alati selgesõnaliselt toetanud. |
| --- | --- |

3.5.2

Kuigi näiteks tsiviilasjades on suuri erinevusi niisuguste mõistete tõlgendamises ja piiritlemises, nagu hooletus, ettevaatuskohustus ja kohustuse rikkumine, heausksus, lepingu rikkumine ja vastutus, siis ei tuleks seda võtta kui põhjust jätta pooleli õigussüsteemide lähendamine — eeldusel, et kõnealune lähendamine on kooskõlas solidaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega. Komisjon on kõnealust ülesannet täitnud väga edukalt ja komitee on seda alati selgesõnaliselt toetanud.

| 3.5.3 | Samuti võib suuresti erineda liikmesriikide kohtuorganite roll, kuna osad neist tegutsevad föderaalses raamistikus kodifitseeritud konstitutsiooni alusel, osad mitte. EMSK innustab komisjoni jätkama jõupingutusi olemasolevate tsiviilõiguslike mehhanismide tugevdamiseks ja uute loomiseks, pidades silmas ühtlustamist nii riigiüleste kui siseriiklike vaidluste lahendamise menetluste osas. |
| --- | --- |

3.5.3

Samuti võib suuresti erineda liikmesriikide kohtuorganite roll, kuna osad neist tegutsevad föderaalses raamistikus kodifitseeritud konstitutsiooni alusel, osad mitte. EMSK innustab komisjoni jätkama jõupingutusi olemasolevate tsiviilõiguslike mehhanismide tugevdamiseks ja uute loomiseks, pidades silmas ühtlustamist nii riigiüleste kui siseriiklike vaidluste lahendamise menetluste osas.

| 3.5.4 | Kuigi eelnimetatud aspektid on problemaatilised, ei muuda see erinevate liikmesriikide kriminaalõiguse asutuste kohustust teha tihedat koostööd võitluses tõsiste kuritegude vastu nagu inimkaubandus seksuaalse ekspluateerimise eesmärgil ja inimkaubandus tööjõu ekspluateerimise eesmärgil. |
| --- | --- |

3.5.4

Kuigi eelnimetatud aspektid on problemaatilised, ei muuda see erinevate liikmesriikide kriminaalõiguse asutuste kohustust teha tihedat koostööd võitluses tõsiste kuritegude vastu nagu inimkaubandus seksuaalse ekspluateerimise eesmärgil ja inimkaubandus tööjõu ekspluateerimise eesmärgil.

| 3.5.5 | On palju positiivseid näiteid toimivast koostööst uurijate, prokuröride ja kohtunike vahel. EMSK toetab ressursside eraldamist, et kõnealused asutused saaksid oma ühist tööd jätkata. |
| --- | --- |

3.5.5

On palju positiivseid näiteid toimivast koostööst uurijate, prokuröride ja kohtunike vahel. EMSK toetab ressursside eraldamist, et kõnealused asutused saaksid oma ühist tööd jätkata.

Brüssel, 19. jaanuar 2006

Euroopa Majandus- ja Sostiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EMSK arvamus teemal “Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Haagi programm: Viie järgneva aasta kümme prioriteeti – Euroopa vabaduse, turvalisuse ja õiguse uuenemispartnerlus”EÜ C 28, 3.2.2006.

1

(2)  EÜ C 294, 25.11.2005 (Raportöör: pr Le Nouail-Marličre).

2

(3)  EÜ C 294, 25.11.2005 (Raportöör: hr Cabra de Luna).

3

(4)  EÜ C 294, 25.11.2005 (Raportöör: pr King).

4

---

| 21.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 69/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 69/5

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Põllumajandus-, metsandus- ja kalandussektori säästev areng ning kliimamuutustega seotud väljakutsed”

(2006/C 69/02)

10. veebruaril 2005 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses: “Põllumajandus-, metsandus- ja kalandussektori säästev areng ning kliimamuutustega seotud väljakutsed”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsiooni arvamus võeti vastu 9. novembril 2005. Raportöör oli hr Kallio.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis 423. täiskogu istungjärgul 18.–19. jaanuaril 2006 (18. jaanuari istung) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 96, vastu hääletas 14, erapooletuks jäi 13.

1.   Sissejuhatus

| 1.1 | Kliimamuutused on viimastel aastatel kujunenud kõige kriitilisemaks maa tulevikku puudutavaks probleemiks. Kliimamuutuste kohta on läbi viidud suur hulk uurimusi, mis on selgelt näidanud eelkõige kasvuhoonegaaside koguse suurenemist atmosfääris, mis põhjustab globaalset soojenemist. Inimtegevuse tagajärjel toimuvad atmosfääri koostises üha kiiremad muutused. Rahvusvahelised teadlased on ühel nõul kliimas toimuvate muutuste, kuid mitte nende toimumise kiiruse osas. Valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma (Intergovernmental Panel on Climate Change — IPCC 2001) hindamisaruandes väidetakse vaieldamatult, et atmosfääris toimuvate muutuste protsess jätkub kogu käesoleva sajandi, kiirendades globaalset kliimamuutust. |
| --- | --- |

1.1

Kliimamuutused on viimastel aastatel kujunenud kõige kriitilisemaks maa tulevikku puudutavaks probleemiks. Kliimamuutuste kohta on läbi viidud suur hulk uurimusi, mis on selgelt näidanud eelkõige kasvuhoonegaaside koguse suurenemist atmosfääris, mis põhjustab globaalset soojenemist. Inimtegevuse tagajärjel toimuvad atmosfääri koostises üha kiiremad muutused. Rahvusvahelised teadlased on ühel nõul kliimas toimuvate muutuste, kuid mitte nende toimumise kiiruse osas. Valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma (Intergovernmental Panel on Climate Change — IPCC 2001) hindamisaruandes väidetakse vaieldamatult, et atmosfääris toimuvate muutuste protsess jätkub kogu käesoleva sajandi, kiirendades globaalset kliimamuutust.

| 1.2 | Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on eriti aktiivselt püüelnud atmosfääri soojenemist aeglustavate eesmärkide poole. EL on paremate tulemuste saavutamiseks muutnud mitme valdkonna poliitikat. EL on kliimamuutustega võitlemise rahvusvahelistes jõupingutustes esirinnas. Kliimamuutus on üks suuremaid keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja majanduslikke ohtusid, millel võivad olla kaugeleulatuvad ja ülemaailmsed tagajärjed. Arvestades ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames võetud kohustusi ja Kyoto protokolli sätteid, peaks EL suurendama kliima kaitsele suunatud jõupingutusi ning keskenduma sealjuures ka põllumajandus-, metsandus- ja kalandussektori kasvuhoonegaaside heitmete vähendamisele. Käesoleva arvamusega püütakse anda oluline panus ELi jõupingutuste tugevdamisse seoses kliimamuutustega ning nende mõjudega metsandusele, põllumajandusele ja kalandusele. Tuleb märkida, et praeguseks on uurimistegevus andnud märkimisväärse panuse teadmiste parendamisse kliimamuutuste mõju kohta metsandusele; siiski on vähem teaduslikku teavet mõju kohta põllumajandusele ning veelgi vähem mõju kohta kalandussektorile. |
| --- | --- |

1.2

Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on eriti aktiivselt püüelnud atmosfääri soojenemist aeglustavate eesmärkide poole. EL on paremate tulemuste saavutamiseks muutnud mitme valdkonna poliitikat. EL on kliimamuutustega võitlemise rahvusvahelistes jõupingutustes esirinnas. Kliimamuutus on üks suuremaid keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja majanduslikke ohtusid, millel võivad olla kaugeleulatuvad ja ülemaailmsed tagajärjed. Arvestades ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames võetud kohustusi ja Kyoto protokolli sätteid, peaks EL suurendama kliima kaitsele suunatud jõupingutusi ning keskenduma sealjuures ka põllumajandus-, metsandus- ja kalandussektori kasvuhoonegaaside heitmete vähendamisele. Käesoleva arvamusega püütakse anda oluline panus ELi jõupingutuste tugevdamisse seoses kliimamuutustega ning nende mõjudega metsandusele, põllumajandusele ja kalandusele. Tuleb märkida, et praeguseks on uurimistegevus andnud märkimisväärse panuse teadmiste parendamisse kliimamuutuste mõju kohta metsandusele; siiski on vähem teaduslikku teavet mõju kohta põllumajandusele ning veelgi vähem mõju kohta kalandussektorile.

| 1.3 | Rahvusvaheline kogukond on püüdnud mitmete kokkulepetega, nagu Kyoto protokoll, mõjutada erinevaid poliitikaid kasvuhoonegaaside heitmete kontrolli all hoidmiseks. Kõnealuste kokkulepete rakendamine on siiski olnud äärmiselt raske, sest isegi mitte kõik suuremad allakirjutanud riigid, nagu USA, ei ole pühendunud laialdaselt heaks kiidetud eesmärkidele. |
| --- | --- |

1.3

Rahvusvaheline kogukond on püüdnud mitmete kokkulepetega, nagu Kyoto protokoll, mõjutada erinevaid poliitikaid kasvuhoonegaaside heitmete kontrolli all hoidmiseks. Kõnealuste kokkulepete rakendamine on siiski olnud äärmiselt raske, sest isegi mitte kõik suuremad allakirjutanud riigid, nagu USA, ei ole pühendunud laialdaselt heaks kiidetud eesmärkidele.

| 1.4 | Atmosfääri soojenemine mõjutab erinevaid valdkondi ja sektoreid nii otseselt kui kaudselt. Kõikide mõjude hindamine on eriti keerukas uurimisülesanne. Mitmel pool üle maailma on käimas laiaulatuslik uurimistegevus. Loodud on arvukaid kliimamuutuste stsenaariume. Olemasolevate teadmiste põhjal on hinnatud kliimamuutuste mõju inimestele ja loodusele. Mõju on kas negatiivne või positiivne, sõltudes asjaomasest piirkonnast ja tingimuste muutumisest. Rahvusvaheline kogukond ja EL on keskendunud kõigepealt kasvuhoonegaaside heitmete vähendamisele, eesmärgiga aeglustada kliimamuutuste arengut. Kliimamuutus ei ole ainult keskkonnapoliitika küsimus, vaid sellel on olulised majanduslikud, sotsiaalsed ja kultuurilised tagajärjed kogu inimkonna ning muidugi ka Euroopa Liidu arengu jaoks. |
| --- | --- |

1.4

Atmosfääri soojenemine mõjutab erinevaid valdkondi ja sektoreid nii otseselt kui kaudselt. Kõikide mõjude hindamine on eriti keerukas uurimisülesanne. Mitmel pool üle maailma on käimas laiaulatuslik uurimistegevus. Loodud on arvukaid kliimamuutuste stsenaariume. Olemasolevate teadmiste põhjal on hinnatud kliimamuutuste mõju inimestele ja loodusele. Mõju on kas negatiivne või positiivne, sõltudes asjaomasest piirkonnast ja tingimuste muutumisest. Rahvusvaheline kogukond ja EL on keskendunud kõigepealt kasvuhoonegaaside heitmete vähendamisele, eesmärgiga aeglustada kliimamuutuste arengut. Kliimamuutus ei ole ainult keskkonnapoliitika küsimus, vaid sellel on olulised majanduslikud, sotsiaalsed ja kultuurilised tagajärjed kogu inimkonna ning muidugi ka Euroopa Liidu arengu jaoks.

| 1.5 | Lisaks kliimamuutuste piiramisele peaksid EL ning teised riigid ja piirkonnad tegema palju rohkem parandamaks inimeste ja majanduste võimet kohaneda toimuvate muutustega. Kohanemisvõime parendamine on eriti oluline, sest isegi kui kliimamuutusi suudetaks aja jooksul vältida, nõuavad juba toimuvad muutused kohanemismeetmeid ühiskonna eri sektorites nii riiklikul kui rahvusvahelisel tasandil. Kliimamuutustel on märkimisväärne mõju ka ülemaailmsetele majanduslikele suundumustele ja ülemaailmsele majanduskasvule. EL on esitanud oma hinnangud majanduse ja energiatarbimise suundumuste kohta. |
| --- | --- |

1.5

Lisaks kliimamuutuste piiramisele peaksid EL ning teised riigid ja piirkonnad tegema palju rohkem parandamaks inimeste ja majanduste võimet kohaneda toimuvate muutustega. Kohanemisvõime parendamine on eriti oluline, sest isegi kui kliimamuutusi suudetaks aja jooksul vältida, nõuavad juba toimuvad muutused kohanemismeetmeid ühiskonna eri sektorites nii riiklikul kui rahvusvahelisel tasandil. Kliimamuutustel on märkimisväärne mõju ka ülemaailmsetele majanduslikele suundumustele ja ülemaailmsele majanduskasvule. EL on esitanud oma hinnangud majanduse ja energiatarbimise suundumuste kohta.

| 1.6 | Kliimamuutustega kohanemine on säästva arengu suur väljakutse enamikus Euroopa Liidu majandussektorites. Kliimamuutused tingivad vajaduse kohanduste järele vähemalt järgmistes valdkondades: tööstus, energia, transport, ehitus, tervishoid, turism, kindlustus, maakasutus, bioloogiline mitmekesisus, vaba aja veetmine looduses, veevarud, kalandus, metsandus, toiduainete ja põllumajandustootmine, samuti jahindus ning põhjapõdrakasvatus. Seetõttu peavad kliimamuutustega kohanemise strateegia koostama EL ja selle liikmesriigid. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovib käesolevas omaalgatuslikus arvamuses esitada täiendavaid ettepanekuid ELi kohanemisstrateegia väljatöötamiseks, eriti seoses põllumajandus- metsandus- ja kalandustööstusega. |
| --- | --- |

1.6

Kliimamuutustega kohanemine on säästva arengu suur väljakutse enamikus Euroopa Liidu majandussektorites. Kliimamuutused tingivad vajaduse kohanduste järele vähemalt järgmistes valdkondades: tööstus, energia, transport, ehitus, tervishoid, turism, kindlustus, maakasutus, bioloogiline mitmekesisus, vaba aja veetmine looduses, veevarud, kalandus, metsandus, toiduainete ja põllumajandustootmine, samuti jahindus ning põhjapõdrakasvatus. Seetõttu peavad kliimamuutustega kohanemise strateegia koostama EL ja selle liikmesriigid. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovib käesolevas omaalgatuslikus arvamuses esitada täiendavaid ettepanekuid ELi kohanemisstrateegia väljatöötamiseks, eriti seoses põllumajandus- metsandus- ja kalandustööstusega.

| 1.7 | Eeldatavate kliimamuutuste tulemusena üha tihemini esinevate loodusõnnetuste (üleujutused, tormid ja rahetormid) oht toob põllumajandus-, metsandus- ja kalandussektorile kaasa samaväärselt negatiivsed tagajärjed. |
| --- | --- |

1.7

Eeldatavate kliimamuutuste tulemusena üha tihemini esinevate loodusõnnetuste (üleujutused, tormid ja rahetormid) oht toob põllumajandus-, metsandus- ja kalandussektorile kaasa samaväärselt negatiivsed tagajärjed.

2.   Kliimamuutuste protsessiga seotud muutused ja kohanemisvajadused ELi põllumajanduses

| 2.1 | Globaalse soojenemise eeldatavate mõjude valguses tuleb kõnealusele protsessile äärmiselt vastuvõtlikuks pidada põllumajandus- ja metsandussektorit ning mingil määral ka kalandussektorit. Arvestades kõnealuste sektorite tagasihoidlikku panust kasvuhoonegaaside heitmetesse, on nende roll Euroopa kliimamuutuste poliitika koostamisel ja elluviimisel tänaseni olnud marginaalse tähtsusega. Valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma andmetel on kliimamuutus vältimatu; seetõttu on äärmiselt oluline vaadelda kõnealuseid sektoreid kohanemiseks vajalike muutuste vaatenurgast. |
| --- | --- |

2.1

Globaalse soojenemise eeldatavate mõjude valguses tuleb kõnealusele protsessile äärmiselt vastuvõtlikuks pidada põllumajandus- ja metsandussektorit ning mingil määral ka kalandussektorit. Arvestades kõnealuste sektorite tagasihoidlikku panust kasvuhoonegaaside heitmetesse, on nende roll Euroopa kliimamuutuste poliitika koostamisel ja elluviimisel tänaseni olnud marginaalse tähtsusega. Valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma andmetel on kliimamuutus vältimatu; seetõttu on äärmiselt oluline vaadelda kõnealuseid sektoreid kohanemiseks vajalike muutuste vaatenurgast.

| 2.2 | Euroopa põllumajandus-, metsandus- ja kalandusmudelite aluseks peaks olema taastuvate toormaterjalide ja nii tarbijatele kui tööstusele mõeldud toodete säästev tootmine. EL on teinud suuri investeeringuid toiduainete ja muude toodete kvaliteedi tõstmiseks ja tagamiseks. Saavutatud eesmärkide ja tulemuste järgimine nõuab kliimamuutustega kohanemiseks uusi meetmeid. |
| --- | --- |

2.2

Euroopa põllumajandus-, metsandus- ja kalandusmudelite aluseks peaks olema taastuvate toormaterjalide ja nii tarbijatele kui tööstusele mõeldud toodete säästev tootmine. EL on teinud suuri investeeringuid toiduainete ja muude toodete kvaliteedi tõstmiseks ja tagamiseks. Saavutatud eesmärkide ja tulemuste järgimine nõuab kliimamuutustega kohanemiseks uusi meetmeid.

| 2.3 | Kliimamuutused mõjutavad toiduainete tootmist, veele juurdepääsu ning tervishoidu Euroopa Liidus ja kogu maailmas. Tulevikus põhjustab atmosfääri soojenemine ELi põhjapiirkondades põllukultuuride saagi suurenemist, samas kui lõunas jääb saak suureneva kuivuse tõttu üha väiksemaks. Kliimamuutuste toimumise kiirus ja viisid ELis on liikmesriigiti ja piirkonniti erinevad, kuid selge soojenemise suundumus on olemas. Nii joogivesi kui niisutusvesi on lõunapiirkondades järjest raskemini kättesaadavad. |
| --- | --- |

2.3

Kliimamuutused mõjutavad toiduainete tootmist, veele juurdepääsu ning tervishoidu Euroopa Liidus ja kogu maailmas. Tulevikus põhjustab atmosfääri soojenemine ELi põhjapiirkondades põllukultuuride saagi suurenemist, samas kui lõunas jääb saak suureneva kuivuse tõttu üha väiksemaks. Kliimamuutuste toimumise kiirus ja viisid ELis on liikmesriigiti ja piirkonniti erinevad, kuid selge soojenemise suundumus on olemas. Nii joogivesi kui niisutusvesi on lõunapiirkondades järjest raskemini kättesaadavad.

| 2.4 | Järjest rohkem esineb ekstreemseid ilmastikunähtusi, nagu tormid, üleujutused, põuad ja pikad kuumalained. Globaalne soojenemine suurendab putukate levitatud ja veega levivate haiguste leviku ohtu. Kliimamuutused mõjutavad ka kõnealuste probleemide esinemist erinevates riikides ja piirkondades. |
| --- | --- |

2.4

Järjest rohkem esineb ekstreemseid ilmastikunähtusi, nagu tormid, üleujutused, põuad ja pikad kuumalained. Globaalne soojenemine suurendab putukate levitatud ja veega levivate haiguste leviku ohtu. Kliimamuutused mõjutavad ka kõnealuste probleemide esinemist erinevates riikides ja piirkondades.

| 2.4.1 | Aja jooksul nihkub ELi toiduainete tootmise keskpunkt kaugemale põhja poole. Oletatakse, et kliimamuutused suurendavad lõhet arenenud riikide ja arengumaade jõukuse vahel, mis mõjutab samuti toiduainete tootmist ja turgusid. On üsna mõistetav, et kliimamuutused viivad toiduainete puuduseni ja mõnes piirkonnas toidu kättesaadavuse probleemideni. Oluline on arvestada asjaolu, et kliimamuutuste tulemuseks võivad olla tõsised häired veevarudele juurdepääsul. |
| --- | --- |

2.4.1

Aja jooksul nihkub ELi toiduainete tootmise keskpunkt kaugemale põhja poole. Oletatakse, et kliimamuutused suurendavad lõhet arenenud riikide ja arengumaade jõukuse vahel, mis mõjutab samuti toiduainete tootmist ja turgusid. On üsna mõistetav, et kliimamuutused viivad toiduainete puuduseni ja mõnes piirkonnas toidu kättesaadavuse probleemideni. Oluline on arvestada asjaolu, et kliimamuutuste tulemuseks võivad olla tõsised häired veevarudele juurdepääsul.

| 2.4.2 | EL tuleb paremini toime tänu heale infrastruktuurile ja põllumajanduspoliitika eesmärgile säilitada tootmine kogu Euroopa Liidus. Kõnealuses muutuvas olukorras on oluline, et EL suudaks säilitada piisavad vahendid ja ressursid toiduainete tootmise arendamiseks ja tagamiseks. |
| --- | --- |

2.4.2

EL tuleb paremini toime tänu heale infrastruktuurile ja põllumajanduspoliitika eesmärgile säilitada tootmine kogu Euroopa Liidus. Kõnealuses muutuvas olukorras on oluline, et EL suudaks säilitada piisavad vahendid ja ressursid toiduainete tootmise arendamiseks ja tagamiseks.

| 2.5 | EL ei ole oma põllumajanduspoliitika raames töötanud välja selget kohanemisstrateegiat, mis vastaks kliimamuutuste juba vältimatutele tagajärgedele. Mitu liikmesriiki koostavad kliimamuutustega kohanemise riiklikke strateegiaid või on need juba koostanud. Euroopa põllumajandus reageerib kliimamuutustele üsna hästi, näiteks on põllukultuurid üldiselt hea kohanemisvõimega. |
| --- | --- |

2.5

EL ei ole oma põllumajanduspoliitika raames töötanud välja selget kohanemisstrateegiat, mis vastaks kliimamuutuste juba vältimatutele tagajärgedele. Mitu liikmesriiki koostavad kliimamuutustega kohanemise riiklikke strateegiaid või on need juba koostanud. Euroopa põllumajandus reageerib kliimamuutustele üsna hästi, näiteks on põllukultuurid üldiselt hea kohanemisvõimega.

| 2.5.1 | Mõne järgmise aasta jooksul toimuvate kliimamuutustega kaasnevaid vajadusi on võimalik täita uute taimesortide aretamisega. Kohanemist on võimalik lihtsustada erinevate geneetiliste ressursside kasutuselevõtmisega. Ettevõtted peaksid suurendama uute tehnoloogiate arendamise rahastamist, seda nii taime- kui loomakasvatuses. EL peaks välja töötama asjakohase riskijuhtimissüsteemi, et vähendada ilmamuutustest ning taime- ja loomahaigustest põhjustatud kahju. |
| --- | --- |

2.5.1

Mõne järgmise aasta jooksul toimuvate kliimamuutustega kaasnevaid vajadusi on võimalik täita uute taimesortide aretamisega. Kohanemist on võimalik lihtsustada erinevate geneetiliste ressursside kasutuselevõtmisega. Ettevõtted peaksid suurendama uute tehnoloogiate arendamise rahastamist, seda nii taime- kui loomakasvatuses. EL peaks välja töötama asjakohase riskijuhtimissüsteemi, et vähendada ilmamuutustest ning taime- ja loomahaigustest põhjustatud kahju.

| 2.5.2 | Samuti on oluline tõhustada uurimistegevust põllumajandussektoris, et arendada uusi sorte, mis kohanevad paremini uute ökoloogiliste tingimustega (kohanemine) või mis ei nõua nii suure koguse nt lämmastikväetiste kasutamist (heitmete kontroll). Tugevdada ja laiendada tuleks kliimamuutustega seotud ülikoolikursusi ja uurimistegevust, seda nii alusuuringute kui kliimamuutustega kohanemise uuringute osas. |
| --- | --- |

2.5.2

Samuti on oluline tõhustada uurimistegevust põllumajandussektoris, et arendada uusi sorte, mis kohanevad paremini uute ökoloogiliste tingimustega (kohanemine) või mis ei nõua nii suure koguse nt lämmastikväetiste kasutamist (heitmete kontroll). Tugevdada ja laiendada tuleks kliimamuutustega seotud ülikoolikursusi ja uurimistegevust, seda nii alusuuringute kui kliimamuutustega kohanemise uuringute osas.

| 2.5.3 | Põhieesmärk on siiski säilitada ELi põllumajandusmaa üldine viljakus. Maapinnas toimuvaid kahjulikke muutusi saab vähendada uute põllumajanduslike tootmisviiside arendamisega. Üks kriitilisi põllumajandusküsimusi on tulevane veepoliitika, eriti piirkondades, kus veepuudus on üha teravam probleem. |
| --- | --- |

2.5.3

Põhieesmärk on siiski säilitada ELi põllumajandusmaa üldine viljakus. Maapinnas toimuvaid kahjulikke muutusi saab vähendada uute põllumajanduslike tootmisviiside arendamisega. Üks kriitilisi põllumajandusküsimusi on tulevane veepoliitika, eriti piirkondades, kus veepuudus on üha teravam probleem.

| 2.6 | Kliimamuutuste mõju ülemaailmsele toiduaineteturule vajab täiendavaid uuringuid, kuna ELi tootmissihte mõjutavad ka turumuutused. |
| --- | --- |

2.6

Kliimamuutuste mõju ülemaailmsele toiduaineteturule vajab täiendavaid uuringuid, kuna ELi tootmissihte mõjutavad ka turumuutused.

| 2.7 | Euroopa Liit on rakendanud mitu põllumajandust mõjutavat keskkonnapoliitika meedet, eesmärgiga vähendada kasvuhoonegaaside heitmeid. EL on püüdnud suunata põllumajandust bioenergeetiliste põllukultuuride kasvatamisele, millel oleks positiivne mõju keskkonna- ja kliimapoliitikale. EL peaks välja töötama põllumajanduse uued keskkonnaalased meetmed, mis on suunatud väetiste tõhusamale kasutamisele ja metaani eraldumise võimalikult tõhusale takistamisele loomapidamises või selle taastootmisele. Seega mõjutavad muutused ELi põllumajandus- ja keskkonnapoliitikas heitmete taset tulevikus. |
| --- | --- |

2.7

Euroopa Liit on rakendanud mitu põllumajandust mõjutavat keskkonnapoliitika meedet, eesmärgiga vähendada kasvuhoonegaaside heitmeid. EL on püüdnud suunata põllumajandust bioenergeetiliste põllukultuuride kasvatamisele, millel oleks positiivne mõju keskkonna- ja kliimapoliitikale. EL peaks välja töötama põllumajanduse uued keskkonnaalased meetmed, mis on suunatud väetiste tõhusamale kasutamisele ja metaani eraldumise võimalikult tõhusale takistamisele loomapidamises või selle taastootmisele. Seega mõjutavad muutused ELi põllumajandus- ja keskkonnapoliitikas heitmete taset tulevikus.

| 2.8 | Sellises uues olukorras peaks kasutama haritavat maad toiduks mittekasutatavate toodete tootmiseks rohkem, kui seda tehakse praegu. Biokütuseid kasutatakse enamikus ELi liikmesriikides veel väga vähe. ELi seatud biokütuste kasutamise taseme saavutamiseks tuleb märgatavalt suurendada tootmist. EL peaks muutma teatud eeskirju, mis piiravad energeetiliste põllukultuuride kasvatamist, nagu abi piirmäär hektari kohta ja tootmisest kõrvaldatud maa kasutamine toiduks mittekasutatavate toodete tootmiseks. Bioenergia kasutamine on õigustatav tööhõivega, energiatootmise mitmekesistamisega ning positiivse mõjuga kliimamuutustele. |
| --- | --- |

2.8

Sellises uues olukorras peaks kasutama haritavat maad toiduks mittekasutatavate toodete tootmiseks rohkem, kui seda tehakse praegu. Biokütuseid kasutatakse enamikus ELi liikmesriikides veel väga vähe. ELi seatud biokütuste kasutamise taseme saavutamiseks tuleb märgatavalt suurendada tootmist. EL peaks muutma teatud eeskirju, mis piiravad energeetiliste põllukultuuride kasvatamist, nagu abi piirmäär hektari kohta ja tootmisest kõrvaldatud maa kasutamine toiduks mittekasutatavate toodete tootmiseks. Bioenergia kasutamine on õigustatav tööhõivega, energiatootmise mitmekesistamisega ning positiivse mõjuga kliimamuutustele.

| 2.8.1 | EL peaks laskma põllumajandusel täita biokütuste tootja täieõiguslikku rolli, mis tooks ELi lähemale biokütuste direktiivi eesmärkide saavutamisele. EL peaks uuesti läbi vaatama võimaluse kohandada ühise põllumajanduspoliitika teatud eeskirju ning hindama ümber WTO Blair House'i lepingu sisu, millega piiratakse toiduks mittekasutatavate ja tootmisest kõrvaldatud maal kasvatatavate õliseemnete tootmist. EL peaks kõnealuse piirangu kõrvaldama, kuna tootmistoetust õliseemnete tootmiseks enam ei anta. |
| --- | --- |

2.8.1

EL peaks laskma põllumajandusel täita biokütuste tootja täieõiguslikku rolli, mis tooks ELi lähemale biokütuste direktiivi eesmärkide saavutamisele. EL peaks uuesti läbi vaatama võimaluse kohandada ühise põllumajanduspoliitika teatud eeskirju ning hindama ümber WTO Blair House'i lepingu sisu, millega piiratakse toiduks mittekasutatavate ja tootmisest kõrvaldatud maal kasvatatavate õliseemnete tootmist. EL peaks kõnealuse piirangu kõrvaldama, kuna tootmistoetust õliseemnete tootmiseks enam ei anta.

| 2.8.2 | Kliimamuutustega kohanemine muudab vajalikuks kooskõlastatud koostöö kogu toiduainete tootmise ahelas nii rahvusvahelisel kui ELi tasandil. Kohanemisprotsess on suur väljakutse ka tarbijatele, kellele tuleks anda tõhusat teavet ning korraldada teabe- ja teavituskampaaniaid. EL ja selle liikmesriigid peaksid korraldama kooskõlastatud koolituse ning teabe- ja teavituskampaania suurendamaks üldsuse põhiteadmisi keeruliste kliimamuutuste protsesside kohta. |
| --- | --- |

2.8.2

Kliimamuutustega kohanemine muudab vajalikuks kooskõlastatud koostöö kogu toiduainete tootmise ahelas nii rahvusvahelisel kui ELi tasandil. Kohanemisprotsess on suur väljakutse ka tarbijatele, kellele tuleks anda tõhusat teavet ning korraldada teabe- ja teavituskampaaniaid. EL ja selle liikmesriigid peaksid korraldama kooskõlastatud koolituse ning teabe- ja teavituskampaania suurendamaks üldsuse põhiteadmisi keeruliste kliimamuutuste protsesside kohta.

3.   Ka kalandussektoris vajadus kohanemise järele

| 3.1 | ELi kalanduspoliitika keskendub peamiselt kalavarude haldamisele ja turgude kontrollile. On selge, et kalandussektorit mõjutab mure vee kvaliteedi muutumise pärast. ELi kalanduspoliitikas ei ole arvestatud kliimamuutuste mõjuga. Kuid ELi kliimamuutuste suunistes märgitakse, et pikaajalised kliimamuutused mõjutavad kalatööstust kogu Euroopas ja konkreetsetes piirkondades. EL usub, et suudab tulevaste muutustega kohaneda. Praeguste teadmiste kohaselt ei kutsu kliimamuutustest põhjustatud veetemperatuuri tõus tõenäoliselt esile märkimisväärseid muutusi suurtes meredes. Vastupidiselt meredele mõjutab see märkimisväärsemalt väiksemaid veekogusid, nagu tiigid, jõed ja järved. Kalavarudes toimuvad tõenäoliselt märkimisväärsed muutused, muuhulgas kalade toiduvarude muutumise tõttu. Soojematesse vetesse võivad siseneda erinevad uued kalavarud ja teised võivad kaduda. |
| --- | --- |

3.1

ELi kalanduspoliitika keskendub peamiselt kalavarude haldamisele ja turgude kontrollile. On selge, et kalandussektorit mõjutab mure vee kvaliteedi muutumise pärast. ELi kalanduspoliitikas ei ole arvestatud kliimamuutuste mõjuga. Kuid ELi kliimamuutuste suunistes märgitakse, et pikaajalised kliimamuutused mõjutavad kalatööstust kogu Euroopas ja konkreetsetes piirkondades. EL usub, et suudab tulevaste muutustega kohaneda. Praeguste teadmiste kohaselt ei kutsu kliimamuutustest põhjustatud veetemperatuuri tõus tõenäoliselt esile märkimisväärseid muutusi suurtes meredes. Vastupidiselt meredele mõjutab see märkimisväärsemalt väiksemaid veekogusid, nagu tiigid, jõed ja järved. Kalavarudes toimuvad tõenäoliselt märkimisväärsed muutused, muuhulgas kalade toiduvarude muutumise tõttu. Soojematesse vetesse võivad siseneda erinevad uued kalavarud ja teised võivad kaduda.

| 3.2 | Suuremad muutused võivad toimuda sisemaal ja ELi põhjapoolsete liikmesriikide rannikuvetes. Ohtu võivad sattuda kvaliteetsed külmaveekalad. On selge, et ELi põhjapiirkondades väheneb eelkõige majanduslikult väärtuslikumate kalade, nagu lõhe arvukus ning suureneb majanduslikult vähemväärtuslike prügikalade osakaal. Kalaliikide kohanemisvõime on väga erinev. Loomulikult on võtmetähtsus kliimamuutuste toimumise kiirusel ning sellel, kuidas need veekogudele mõjuvad. Kliimamuutuste üldine tendents tähendab veetemperatuuride tõusmist ning selle kohta on olemas juba ka teaduslikku tõendusmaterjali nt polaaraladel ja Siberi soodes. Samas reageerib mere ökosüsteem kliimamuutuste mõjudele suhteliselt paindlikult. Jõgede ja järvede osas on olukord palju problemaatilisem, kuid piisavat kliimamuutustega kohanemist käsitlevat uurimistegevust ei ole veel läbi viidud. |
| --- | --- |

3.2

Suuremad muutused võivad toimuda sisemaal ja ELi põhjapoolsete liikmesriikide rannikuvetes. Ohtu võivad sattuda kvaliteetsed külmaveekalad. On selge, et ELi põhjapiirkondades väheneb eelkõige majanduslikult väärtuslikumate kalade, nagu lõhe arvukus ning suureneb majanduslikult vähemväärtuslike prügikalade osakaal. Kalaliikide kohanemisvõime on väga erinev. Loomulikult on võtmetähtsus kliimamuutuste toimumise kiirusel ning sellel, kuidas need veekogudele mõjuvad. Kliimamuutuste üldine tendents tähendab veetemperatuuride tõusmist ning selle kohta on olemas juba ka teaduslikku tõendusmaterjali nt polaaraladel ja Siberi soodes. Samas reageerib mere ökosüsteem kliimamuutuste mõjudele suhteliselt paindlikult. Jõgede ja järvede osas on olukord palju problemaatilisem, kuid piisavat kliimamuutustega kohanemist käsitlevat uurimistegevust ei ole veel läbi viidud.

| 3.3 | Kliimamuutuste tulemusena võivad paraneda akvakultuuri võimalused. Tulevikus vee kogus suureneb, suurendades rannikuvete koguterritooriumi, mis võimaldab suurendada akvakultuurivarusid. ELi põhjapoolsete vete temperatuuritõus suurendab ka kalavarusid. Samas võib kõrgem veetemperatuur suurendada haiguste levikut ja kahjustada kvaliteeti. Veetemperatuuri muutuste tagajärjed ei ole mitte ainult majanduslikud, vaid ka looduslikud, vähendades eelkõige bioloogilist mitmekesisust. |
| --- | --- |

3.3

Kliimamuutuste tulemusena võivad paraneda akvakultuuri võimalused. Tulevikus vee kogus suureneb, suurendades rannikuvete koguterritooriumi, mis võimaldab suurendada akvakultuurivarusid. ELi põhjapoolsete vete temperatuuritõus suurendab ka kalavarusid. Samas võib kõrgem veetemperatuur suurendada haiguste levikut ja kahjustada kvaliteeti. Veetemperatuuri muutuste tagajärjed ei ole mitte ainult majanduslikud, vaid ka looduslikud, vähendades eelkõige bioloogilist mitmekesisust.

| 3.4 | Kalavarude säästev areng peaks põhinema teadmistel ja uurimistegevusel. ELi kalanduspoliitikat on tihti olnud väga raske juhtida ja ellu viia. Kalandussektor on seisnud silmitsi märkimisväärsete väljakutsete ja survega, nagu tasuvus- ja dioksiiniprobleemid ning kalapüügi reguleerimine. Kalandussektori kohanemisvõimet parendaks ka kahjuliku inimtegevuse vähendamine, mis põhjustab eutrofeerumist ja vee kvaliteedi langust. Kalastamine on valdkond, kus on suur vajadus kliimamuutuste alase uurimistegevuse järele. Uurimistegevus seisab aga silmitsi märkimisväärsete väljakutsetega, kuna vee ökosüsteemi protsessid on väga keerulised. EL võiks selliseks tööks pakkuda täiendavat rahastamist ning tõhustada mitmepoolset rahvusvahelist uurimistegevust ja koostööd. |
| --- | --- |

3.4

Kalavarude säästev areng peaks põhinema teadmistel ja uurimistegevusel. ELi kalanduspoliitikat on tihti olnud väga raske juhtida ja ellu viia. Kalandussektor on seisnud silmitsi märkimisväärsete väljakutsete ja survega, nagu tasuvus- ja dioksiiniprobleemid ning kalapüügi reguleerimine. Kalandussektori kohanemisvõimet parendaks ka kahjuliku inimtegevuse vähendamine, mis põhjustab eutrofeerumist ja vee kvaliteedi langust. Kalastamine on valdkond, kus on suur vajadus kliimamuutuste alase uurimistegevuse järele. Uurimistegevus seisab aga silmitsi märkimisväärsete väljakutsetega, kuna vee ökosüsteemi protsessid on väga keerulised. EL võiks selliseks tööks pakkuda täiendavat rahastamist ning tõhustada mitmepoolset rahvusvahelist uurimistegevust ja koostööd.

4.   Pikaajaliste strateegiate vajadus metsanduses

| 4.1 | ELi metsaressursid kasvavad pidevalt. Iga-aastasest juurdekasvust võetakse maha vaid pool, samal ajal luuakse uute metsastamisprogrammidega täiendavaid metsavarusid. Metsades ja puidus säilitatav süsinik on ookeanide järel kõige olulisem süsiniku neeldaja. Samal ajal toimivad puidupõhised tooted mittetaastuvatest ressurssidest valmistatud toodete asendajatena. Euroopa metsanduspoliitika kuulub liikmesriikide pädevusse. Euroopa metsanduspoliitikat mõjutavad järjest rohkem ELi õigusaktid ja rahvusvahelised lepingud. Euroopa metsade kaitset käsitleval ministrite konverentsil sätestati säästva metsanduse kriteeriumid ja näitajad, mis on metsaressursside säästva kasutuse lähtepunktiks. EL peaks toetama kõnealust protsessi säästva arengu raames, austades siiski subsidiaarsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

4.1

ELi metsaressursid kasvavad pidevalt. Iga-aastasest juurdekasvust võetakse maha vaid pool, samal ajal luuakse uute metsastamisprogrammidega täiendavaid metsavarusid. Metsades ja puidus säilitatav süsinik on ookeanide järel kõige olulisem süsiniku neeldaja. Samal ajal toimivad puidupõhised tooted mittetaastuvatest ressurssidest valmistatud toodete asendajatena. Euroopa metsanduspoliitika kuulub liikmesriikide pädevusse. Euroopa metsanduspoliitikat mõjutavad järjest rohkem ELi õigusaktid ja rahvusvahelised lepingud. Euroopa metsade kaitset käsitleval ministrite konverentsil sätestati säästva metsanduse kriteeriumid ja näitajad, mis on metsaressursside säästva kasutuse lähtepunktiks. EL peaks toetama kõnealust protsessi säästva arengu raames, austades siiski subsidiaarsuse põhimõtet.

| 4.2 | Hästi majandatud metsad moodustavad kliimamuutustega kohanemise võimaluste aluse. Enamikku ELi metsadest majandatakse pidevalt ning seetõttu säilitavad need kõrge tootmistaseme ja elujõu. Kohanemismeetmeid tuleks hakata rakendama võimalikult ruttu, sest metsapõlve eluiga on pikk, jäädes 15 kuni 150 aasta vahele. Praegusel ajahetkel tuleb erilist tähelepanu pöörata meetodite uuendamisele, sealhulgas puuliikide valikule. Kuna kliimatingimused võivad suhteliselt lühikese aja jooksul märgatavalt muutuda, muutuvad Euroopa metsad putukakahjustuste osas vähem kaitstuks. EL peaks toetama tihedamat koostööd riiklike metsa majandamise asutuste ja sidusrühmadega, et olla valmis biootiliste organismide, nagu putukad ja seened, põhjustatud tõsisteks ohtudeks. |
| --- | --- |

4.2

Hästi majandatud metsad moodustavad kliimamuutustega kohanemise võimaluste aluse. Enamikku ELi metsadest majandatakse pidevalt ning seetõttu säilitavad need kõrge tootmistaseme ja elujõu. Kohanemismeetmeid tuleks hakata rakendama võimalikult ruttu, sest metsapõlve eluiga on pikk, jäädes 15 kuni 150 aasta vahele. Praegusel ajahetkel tuleb erilist tähelepanu pöörata meetodite uuendamisele, sealhulgas puuliikide valikule. Kuna kliimatingimused võivad suhteliselt lühikese aja jooksul märgatavalt muutuda, muutuvad Euroopa metsad putukakahjustuste osas vähem kaitstuks. EL peaks toetama tihedamat koostööd riiklike metsa majandamise asutuste ja sidusrühmadega, et olla valmis biootiliste organismide, nagu putukad ja seened, põhjustatud tõsisteks ohtudeks.

| 4.3 | ELis on palju erinevaid metsatüüpe. Vastavalt geograafilisele asukohale jagunevad Euroopa metsad boreaalseks, atlantiliseks, kontinentaalseks, vahemereliseks, alpiinseks ja makroneesia metsavööndiks. Kõnealuste vööndite biootilised erinevused on tohutud. Põllumajandus-, metsandus- ja kalandustööstuste kliimamuutustega kohanemise strateegiate kavandamisel tuleks metsanduse kohanemisstrateegia koostada riiklikul või piirkondlikul tasandil. Metsad on Euroopa loodusliku ökosüsteemi oluline stabiliseeriv tegur ning nende hooldusel on otsustav mõju mandri looduslike ja osaliselt looduslike ökosüsteemide stabiilsusele. |
| --- | --- |

4.3

ELis on palju erinevaid metsatüüpe. Vastavalt geograafilisele asukohale jagunevad Euroopa metsad boreaalseks, atlantiliseks, kontinentaalseks, vahemereliseks, alpiinseks ja makroneesia metsavööndiks. Kõnealuste vööndite biootilised erinevused on tohutud. Põllumajandus-, metsandus- ja kalandustööstuste kliimamuutustega kohanemise strateegiate kavandamisel tuleks metsanduse kohanemisstrateegia koostada riiklikul või piirkondlikul tasandil. Metsad on Euroopa loodusliku ökosüsteemi oluline stabiliseeriv tegur ning nende hooldusel on otsustav mõju mandri looduslike ja osaliselt looduslike ökosüsteemide stabiilsusele.

| 4.4 | Kliimamuutused on juba suurenenud, mis eeldatavasti suurendab veelgi loodusõnnetuste arvu. Metsade puhul tähendab see rohkem tulekahjusid, tormikahjustusi ja laialdasi putukakahjustusi. Selliste kriisiolukordadega toimetulekuks peaks EL võtma meetmeid toetuse kiireks tagamiseks ning tagama piisava materjali ja rahalise abi näiteks ELi Solidaarsusfondi või teiste sarnaste instrumentide kaudu. |
| --- | --- |

4.4

Kliimamuutused on juba suurenenud, mis eeldatavasti suurendab veelgi loodusõnnetuste arvu. Metsade puhul tähendab see rohkem tulekahjusid, tormikahjustusi ja laialdasi putukakahjustusi. Selliste kriisiolukordadega toimetulekuks peaks EL võtma meetmeid toetuse kiireks tagamiseks ning tagama piisava materjali ja rahalise abi näiteks ELi Solidaarsusfondi või teiste sarnaste instrumentide kaudu.

| 4.5 | Arvestades metsade kõrget haavatavust biootilise reostuse suhtes, peaks EL jätkama ranget poliitikat seoses väljastpoolt Euroopa Liitu imporditava ümarpuidu ja puidupõhiste toodete kontrolliga. Nii on võimalik Euroopa metsi tõhusalt kaitsta kahjulike võõrliikide eest, nagu teatud putukad ja seeneliigid. Impordikontroll ei tohi kaasa tuua põhjendamatute takistuste rajamist rahvusvahelisele kaubandusele. |
| --- | --- |

4.5

Arvestades metsade kõrget haavatavust biootilise reostuse suhtes, peaks EL jätkama ranget poliitikat seoses väljastpoolt Euroopa Liitu imporditava ümarpuidu ja puidupõhiste toodete kontrolliga. Nii on võimalik Euroopa metsi tõhusalt kaitsta kahjulike võõrliikide eest, nagu teatud putukad ja seeneliigid. Impordikontroll ei tohi kaasa tuua põhjendamatute takistuste rajamist rahvusvahelisele kaubandusele.

| 4.6 | Metsatulekahjud on juba praegu tõsine probleem, eelkõige ELi lõunapiirkondades. Kuna kliimamuutused teravdavad probleemi tõenäoliselt veelgi, on oluline, et EL jätkaks metsatulekahjude vältimise ja ohjeldamise ning Euroopa riskijuhtimise kavade väljatöötamise valdkonnas juba tehtud tööd. |
| --- | --- |

4.6

Metsatulekahjud on juba praegu tõsine probleem, eelkõige ELi lõunapiirkondades. Kuna kliimamuutused teravdavad probleemi tõenäoliselt veelgi, on oluline, et EL jätkaks metsatulekahjude vältimise ja ohjeldamise ning Euroopa riskijuhtimise kavade väljatöötamise valdkonnas juba tehtud tööd.

| 4.7 | Tänu säästvale metsamajandusele, kasvab ELi metsapotentsiaal pidevalt. Puit on taastuv loodusvara ning selle kui ehitusmaterjali ja energiaallika kasutamise edendamine ühiskonnas on kõige tõhusam viis siduda süsihappegaas puitu ja puidupõhistesse toodetesse, mis toimivad nii süsiniku neeldajatena kui taastumatutel loodusvaradel põhinevate materjalide asendajana. Paljudes maades pakub üha suurem puidukasutus ühe vähestest võimalustest luua uusi töökohti, eriti maapiirkondades. Eelkõige kehtib see puiduenergia tootmise osas, mis on väga töömahukas ning mida toodavad tihti kohalikud ettevõtjad, kasutades lihtsaid kütteseadmeid. |
| --- | --- |

4.7

Tänu säästvale metsamajandusele, kasvab ELi metsapotentsiaal pidevalt. Puit on taastuv loodusvara ning selle kui ehitusmaterjali ja energiaallika kasutamise edendamine ühiskonnas on kõige tõhusam viis siduda süsihappegaas puitu ja puidupõhistesse toodetesse, mis toimivad nii süsiniku neeldajatena kui taastumatutel loodusvaradel põhinevate materjalide asendajana. Paljudes maades pakub üha suurem puidukasutus ühe vähestest võimalustest luua uusi töökohti, eriti maapiirkondades. Eelkõige kehtib see puiduenergia tootmise osas, mis on väga töömahukas ning mida toodavad tihti kohalikud ettevõtjad, kasutades lihtsaid kütteseadmeid.

| 4.8 | Metsa majandamine põhineb keerulisel bioloogilisel süsteemil, mille uurimine võtab aega, osaliselt seoses metsa pika elueaga. Majanduslikult elujõulise metsanduse üheks nurgakiviks on infrastruktuur ja erinevad logistikasüsteemid. Kliimamuutused viivad tõenäoliselt põuani lõunapoolsetes ning märjemate maapinnatingimusteni põhjapoolsetes piirkondades, mis viitab vajadusele töötada välja metsatöömasinad, mis töötavad tõhusalt pinnasele olulist mõju avaldamata (nt töötamise ajal), ning investeerida bioloogilistesse alusuuringutesse. Euroopa metsandusmudeli säilitamiseks ja kliimamuutustega kohanemiseks peaks EL tagama uurimis- ja arendustegevuse piisava rahastamise kõnealuses valdkonnas. Esile tuleks tõsta metsandussektori tehnoloogiaplatvormi, mis loodi teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi ettevalmistuste osana. Lihtsustada tuleks uurimisasutuste koostööd Euroopas ja kogu maailmas. |
| --- | --- |

4.8

Metsa majandamine põhineb keerulisel bioloogilisel süsteemil, mille uurimine võtab aega, osaliselt seoses metsa pika elueaga. Majanduslikult elujõulise metsanduse üheks nurgakiviks on infrastruktuur ja erinevad logistikasüsteemid. Kliimamuutused viivad tõenäoliselt põuani lõunapoolsetes ning märjemate maapinnatingimusteni põhjapoolsetes piirkondades, mis viitab vajadusele töötada välja metsatöömasinad, mis töötavad tõhusalt pinnasele olulist mõju avaldamata (nt töötamise ajal), ning investeerida bioloogilistesse alusuuringutesse. Euroopa metsandusmudeli säilitamiseks ja kliimamuutustega kohanemiseks peaks EL tagama uurimis- ja arendustegevuse piisava rahastamise kõnealuses valdkonnas. Esile tuleks tõsta metsandussektori tehnoloogiaplatvormi, mis loodi teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi ettevalmistuste osana. Lihtsustada tuleks uurimisasutuste koostööd Euroopas ja kogu maailmas.

| 4.9 | Majanduslikult elujõulise metsanduse eelduseks on, et nii era- kui riigiomanduses olevaid Euroopa metsi hooldatakse nõuetekohaselt ja hoitakse tervetena. EL peaks tunnustama metsasektorit sõltumatu sektorina kõigis õigusaktides ning hindama tagajärgi alati kõnealusest seisukohast lähtudes, et ei sätestataks tahtmatult eeskirju, mis on kõnealuse seisukohaga vastuolus. |
| --- | --- |

4.9

Majanduslikult elujõulise metsanduse eelduseks on, et nii era- kui riigiomanduses olevaid Euroopa metsi hooldatakse nõuetekohaselt ja hoitakse tervetena. EL peaks tunnustama metsasektorit sõltumatu sektorina kõigis õigusaktides ning hindama tagajärgi alati kõnealusest seisukohast lähtudes, et ei sätestataks tahtmatult eeskirju, mis on kõnealuse seisukohaga vastuolus.

| 4.10 | Põlised puuliigid kohanevad kohalike kliimamuutustega paremini muuhulgas oma geneetilise koostise tõttu. Seepärast tuleks eelistada kohalikke puuliike, püüdes samas tutvustada teatud liike Euroopa põhjapoolsemates piirkondades. Lisaks tuleks soovitada segametsi piirkondadesse, kus see on võimalik. |
| --- | --- |

4.10

Põlised puuliigid kohanevad kohalike kliimamuutustega paremini muuhulgas oma geneetilise koostise tõttu. Seepärast tuleks eelistada kohalikke puuliike, püüdes samas tutvustada teatud liike Euroopa põhjapoolsemates piirkondades. Lisaks tuleks soovitada segametsi piirkondadesse, kus see on võimalik.

| 4.11 | Kliimamuutused suurendavad majanduslikke erinevusi tööstusriikide ja arengumaade vahel tõenäoliselt veelgi. EL peaks toetama jõupingutusi ülemaailmselt siduva metsakonventsiooni loomiseks. Konventsioon ühendaks kohanemisstrateegiad, mis aitaksid suunata paljude arengumaade arengut. Oluliste metsaressursside kaitsmiseks üle kogu maailma vajatakse suutlikkuse arendamist ja head valitsemistava. Kyoto protokolli raames rajatud puhta arengu mehhanism (Clean Development Mechanism — CDM) ajendab Euroopa Liidu osalejaid andma panust arengumaade metsastamisse ning on arengumaade süsihappegaasi kvoodisüsteemiga seotud järjest suuremate ELi jõupingutuste vahend. |
| --- | --- |

4.11

Kliimamuutused suurendavad majanduslikke erinevusi tööstusriikide ja arengumaade vahel tõenäoliselt veelgi. EL peaks toetama jõupingutusi ülemaailmselt siduva metsakonventsiooni loomiseks. Konventsioon ühendaks kohanemisstrateegiad, mis aitaksid suunata paljude arengumaade arengut. Oluliste metsaressursside kaitsmiseks üle kogu maailma vajatakse suutlikkuse arendamist ja head valitsemistava. Kyoto protokolli raames rajatud puhta arengu mehhanism (Clean Development Mechanism — CDM) ajendab Euroopa Liidu osalejaid andma panust arengumaade metsastamisse ning on arengumaade süsihappegaasi kvoodisüsteemiga seotud järjest suuremate ELi jõupingutuste vahend.

| 4.12 | Kliimamuutustel on oluline mõju kogu Euroopa Liidule ja erinevatele kogukondadele. Ühendus peaks oluliselt tõhustama haridus-, koolitus- ja teavitusmeetmeid ning avalikku arutelu, et aidata kodanikel sügavuti mõista, kui märkimisväärselt kliimamuutused tulevikus ELi metsi mõjutavad. |
| --- | --- |

4.12

Kliimamuutustel on oluline mõju kogu Euroopa Liidule ja erinevatele kogukondadele. Ühendus peaks oluliselt tõhustama haridus-, koolitus- ja teavitusmeetmeid ning avalikku arutelu, et aidata kodanikel sügavuti mõista, kui märkimisväärselt kliimamuutused tulevikus ELi metsi mõjutavad.

| 4.13 | Kliimamuutused võivad metsandusele tuua ka positiivseid tagajärgi, vähemalt lähitulevikus. Eelkõige kehtib see Euroopa põhjapiirkondade kohta, kus on juba kaasaegne, arenenud, sõltumatu metsandussektor. Kliimamuutuste mõjusid tuleks arvesse võtta metsandussektori arengumeetmetes üle kogu Euroopa Liidu. |
| --- | --- |

4.13

Kliimamuutused võivad metsandusele tuua ka positiivseid tagajärgi, vähemalt lähitulevikus. Eelkõige kehtib see Euroopa põhjapiirkondade kohta, kus on juba kaasaegne, arenenud, sõltumatu metsandussektor. Kliimamuutuste mõjusid tuleks arvesse võtta metsandussektori arengumeetmetes üle kogu Euroopa Liidu.

| 4.14 | Tulevasi muutusi analüüsides tuleks hoolikalt kaaluda korgist toodete tootmist, mitte puidul põhinevate saaduste kasvatust (nt marjad ja seened) ning keskkonnateenuseid. Lisaks korgile on tänapäeva kaasaegse metsanduse ja säästva arengu oluline osa ka ulukivarude majandamine. |
| --- | --- |

4.14

Tulevasi muutusi analüüsides tuleks hoolikalt kaaluda korgist toodete tootmist, mitte puidul põhinevate saaduste kasvatust (nt marjad ja seened) ning keskkonnateenuseid. Lisaks korgile on tänapäeva kaasaegse metsanduse ja säästva arengu oluline osa ka ulukivarude majandamine.

| 4.15 | ELi 1998. aasta metsandusstrateegia ja komisjoni ettevalmistatav tegevuskava peaksid arvestama kliimamuutustega ja tegema ettepanekuid puiduvarude kasutuselevõtu edendamiseks vajalike meetmete kohta. Komisjoni teatise ja Euroopa Ülemkogu järelduste kohaselt on peamine eesmärk metsandussektori kohanemine kliimamuutustega. Kõnealuses protsessis on äärmiselt oluline säilitada tõhus ja tihe koostöö komisjoni erinevate direktoraatide, liikmesriikide ja sidusrühmade vahel. |
| --- | --- |

4.15

ELi 1998. aasta metsandusstrateegia ja komisjoni ettevalmistatav tegevuskava peaksid arvestama kliimamuutustega ja tegema ettepanekuid puiduvarude kasutuselevõtu edendamiseks vajalike meetmete kohta. Komisjoni teatise ja Euroopa Ülemkogu järelduste kohaselt on peamine eesmärk metsandussektori kohanemine kliimamuutustega. Kõnealuses protsessis on äärmiselt oluline säilitada tõhus ja tihe koostöö komisjoni erinevate direktoraatide, liikmesriikide ja sidusrühmade vahel.

| 4.16 | EL peab püüdma tagada, et rahvusvaheliste kokkulepete ja riiklike metsandusprogrammide koostamisel ja vastuvõtmisel jäetakse ruumi paindlikkuseks, et näiteks hädaolukordades oleks võimalik langetada suuri metsi, kui puud haigestuvad ja on putukatest tugevasti kahjustatud. See võimaldaks kahjustatud piirkondade kiiret uuestimetsastamist kõige sobivamate puuliikidega. |
| --- | --- |

4.16

EL peab püüdma tagada, et rahvusvaheliste kokkulepete ja riiklike metsandusprogrammide koostamisel ja vastuvõtmisel jäetakse ruumi paindlikkuseks, et näiteks hädaolukordades oleks võimalik langetada suuri metsi, kui puud haigestuvad ja on putukatest tugevasti kahjustatud. See võimaldaks kahjustatud piirkondade kiiret uuestimetsastamist kõige sobivamate puuliikidega.

5.   Järeldused ja soovitused

| 5.1 | EMSK peab kliimamuutust üheks suurimaks Euroopa Liidu ja kogu maailma ees seisvaks väljakutseks saabuvatel aastatel ja aastakümnetel. EL peab märkimisväärselt tõhustama kliimamuutuste vastu võitlemise alaseid jõupingutusi ning alustama järjepidevat kohanemisstrateegiate koostamist erinevates poliitikavaldkondades. Tulevased eesistujariigid peavad pühendama rohkem tähelepanu kliimamuutuse poliitika laiendamisele, et hõlmata ka kohanemismeetmeid. |
| --- | --- |

5.1

EMSK peab kliimamuutust üheks suurimaks Euroopa Liidu ja kogu maailma ees seisvaks väljakutseks saabuvatel aastatel ja aastakümnetel. EL peab märkimisväärselt tõhustama kliimamuutuste vastu võitlemise alaseid jõupingutusi ning alustama järjepidevat kohanemisstrateegiate koostamist erinevates poliitikavaldkondades. Tulevased eesistujariigid peavad pühendama rohkem tähelepanu kliimamuutuse poliitika laiendamisele, et hõlmata ka kohanemismeetmeid.

| 5.2 | EMSK arvab, et maapiirkondade tööstus, põllumajandus, metsandus ja kalandus on andnud kasvuhoonegaaside heitmetesse vaid väikese panuse ning seetõttu ei ole ELi kliimamuutuste poliitikas kõnealuste sektoritega arvestatud. Valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma uurimuste andmetel on kliimamuutus vältimatu ning seepärast on oluline, et EL valmistub kohanemismeetmete võtmiseks kõnealustes sektorites. |
| --- | --- |

5.2

EMSK arvab, et maapiirkondade tööstus, põllumajandus, metsandus ja kalandus on andnud kasvuhoonegaaside heitmetesse vaid väikese panuse ning seetõttu ei ole ELi kliimamuutuste poliitikas kõnealuste sektoritega arvestatud. Valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma uurimuste andmetel on kliimamuutus vältimatu ning seepärast on oluline, et EL valmistub kohanemismeetmete võtmiseks kõnealustes sektorites.

| 5.3 | EMSK leiab, et on äärmiselt oluline, et Euroopa Liit suurendaks märkimisväärselt kliimamuutuste ja kohanemisstrateegiate analüüsiks ning turvaprogrammide rakendamiseks eraldatavaid vahendeid. Eelkõige kehtib see loodusvaradel põhinevate tööstuste kohta. |
| --- | --- |

5.3

EMSK leiab, et on äärmiselt oluline, et Euroopa Liit suurendaks märkimisväärselt kliimamuutuste ja kohanemisstrateegiate analüüsiks ning turvaprogrammide rakendamiseks eraldatavaid vahendeid. Eelkõige kehtib see loodusvaradel põhinevate tööstuste kohta.

| 5.4 | EMSK soovib, et kõik ELi haritavad põllud hoitaks tootmiskorras. Seetõttu peab EL tõhustama oma jõupingutusi toiduainetega kindlustatuse ja varustatuse parendamise osas. Kliimamuutuste ebakindlust põllumajandus- metsandus- ja kalandustööstuse jaoks tuleb eriti arvesse võtta tulevase ELi põllumajandustoetuse ja –tootmise poliitika ning kaubandus- ja energiapoliitika kavandamisel. |
| --- | --- |

5.4

EMSK soovib, et kõik ELi haritavad põllud hoitaks tootmiskorras. Seetõttu peab EL tõhustama oma jõupingutusi toiduainetega kindlustatuse ja varustatuse parendamise osas. Kliimamuutuste ebakindlust põllumajandus- metsandus- ja kalandustööstuse jaoks tuleb eriti arvesse võtta tulevase ELi põllumajandustoetuse ja –tootmise poliitika ning kaubandus- ja energiapoliitika kavandamisel.

| 5.5 | EMSK kutsub Euroopa Liitu üles kasutama rahvusvahelisi foorumeid, et rõhutada kliimamuutuste kahjulikke mõjusid ülemaailmse näljahäda vastu võitlemise seisukohast, millel on ilmsed tagajärjed eelkõige ekvatoriaalpiirkonna arengumaadele. |
| --- | --- |

5.5

EMSK kutsub Euroopa Liitu üles kasutama rahvusvahelisi foorumeid, et rõhutada kliimamuutuste kahjulikke mõjusid ülemaailmse näljahäda vastu võitlemise seisukohast, millel on ilmsed tagajärjed eelkõige ekvatoriaalpiirkonna arengumaadele.

| 5.6 | EMSK usub, et lisaks kliimamuutuste vastu võitlemisele peavad EL ja kõik liikmesriigid alustama sektoripõhiste kohanemisstrateegiate ettevalmistamist. Mõned liikmesriigid on sellised strateegiad juba koostanud. Euroopa Liit saab kõnealusele tööle kaasa aidata tõhusast kooskõlastamisest ja rahvusvaheliste kokkulepete toetusest saadava kasu näol, mis aitab samuti suurendada jõupingutusi kõnealuseks eesmärgiks globaalsel tasandil. |
| --- | --- |

5.6

EMSK usub, et lisaks kliimamuutuste vastu võitlemisele peavad EL ja kõik liikmesriigid alustama sektoripõhiste kohanemisstrateegiate ettevalmistamist. Mõned liikmesriigid on sellised strateegiad juba koostanud. Euroopa Liit saab kõnealusele tööle kaasa aidata tõhusast kooskõlastamisest ja rahvusvaheliste kokkulepete toetusest saadava kasu näol, mis aitab samuti suurendada jõupingutusi kõnealuseks eesmärgiks globaalsel tasandil.

| 5.7 | EMSK peab oluliseks uurida kliimamuutuste stimuleerivat mõju maapiirkondade tööstustele. Kliimamuutustel on märkimisväärne mõju ka muudele sektoritele (tööstus, energia, transport, turism, tervis), millel on kaudne mõju maapiirkondade tööstuste arengule ja kohanemisvajadusele. |
| --- | --- |

5.7

EMSK peab oluliseks uurida kliimamuutuste stimuleerivat mõju maapiirkondade tööstustele. Kliimamuutustel on märkimisväärne mõju ka muudele sektoritele (tööstus, energia, transport, turism, tervis), millel on kaudne mõju maapiirkondade tööstuste arengule ja kohanemisvajadusele.

| 5.8 | ELi ja liikmesriikide võime hinnata kliimamuutuste mõju kalandusele on suhteliselt puudulik. Kõnealuses valdkonnas tehtavad jõupingutused on otsustaval määral seotud veevarude majandamise tulevase arenguga. Kalanduspoliitikas tuleb hinnata ka vajalikke kohandusi sektori kohanemiseks veevarude ja kalandustingimustega seotud muutustega. |
| --- | --- |

5.8

ELi ja liikmesriikide võime hinnata kliimamuutuste mõju kalandusele on suhteliselt puudulik. Kõnealuses valdkonnas tehtavad jõupingutused on otsustaval määral seotud veevarude majandamise tulevase arenguga. Kalanduspoliitikas tuleb hinnata ka vajalikke kohandusi sektori kohanemiseks veevarude ja kalandustingimustega seotud muutustega.

| 5.9 | EMSK arvab, et suurendada tuleks puiduvarude tootmist ja kasutamist ning tõsiselt tuleks võtta metsade osa kliimamuutuste ohjamisel. EMSK leiab, et metsastamist on oluline suurendada nii Euroopa Liidu sees kui ülemaailmselt. Kõnealune seisukoht peaks olema ELi arengupoliitika tähelepanu keskmes. |
| --- | --- |

5.9

EMSK arvab, et suurendada tuleks puiduvarude tootmist ja kasutamist ning tõsiselt tuleks võtta metsade osa kliimamuutuste ohjamisel. EMSK leiab, et metsastamist on oluline suurendada nii Euroopa Liidu sees kui ülemaailmselt. Kõnealune seisukoht peaks olema ELi arengupoliitika tähelepanu keskmes.

| 5.10 | EMSK soovitab komisjonil teha ettepanek laialdase teavitus- ja hariduskampaania alustamiseks Euroopa Liidus ja rahvusvahelisel tasandil, eesmärgiga tõsta ka kodanikuühiskonna tegutsejate ja poliitiliste otsustajate teadlikkust. Kõnealune kampaania võib kaasa aidata kohanemisstrateegiate ettevalmistamise ja sisseviimise kiirendamisele. |
| --- | --- |

5.10

EMSK soovitab komisjonil teha ettepanek laialdase teavitus- ja hariduskampaania alustamiseks Euroopa Liidus ja rahvusvahelisel tasandil, eesmärgiga tõsta ka kodanikuühiskonna tegutsejate ja poliitiliste otsustajate teadlikkust. Kõnealune kampaania võib kaasa aidata kohanemisstrateegiate ettevalmistamise ja sisseviimise kiirendamisele.

Brüssel, 18. jaanuar 2006

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

---

| 21.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 69/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 69/10

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Komisjoni aruanne nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele alkoholi ja alkohoolsete jookide suhtes kohaldatavate aktsiisimäärade kohta (esitatud vastavalt artiklile 8 nõukogu direktiivis 92/84/EMÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimäära ühtlustamise kohta)”

KOM(2004) 223 lõplik

(2006/C 69/03)

27. mail 2004 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: “Komisjoni aruanne nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele alkoholi ja alkohoolsete jookide suhtes kohaldatavate aktsiisimäärade kohta (esitatud vastavalt artiklile 8 nõukogu direktiivis 92/84/EMÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimäära ühtlustamise kohta)”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsiooni arvamus võeti vastu 8. novembril 2005. Raportöör oli hr Wilkinson.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 423. istungjärgul 18.–19. jaanuaril 2006 (18. jaanuari istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 81, vastu hääletas 33, erapooletuks jäi 15.

1.   Järelduse ja soovituste kokkuvõte

| 1.1 | Kehtiv alkoholi ja alkohoolsete jookide maksustamise süsteem ei vasta tarbijate õigustatud ootustele siseturu osas, aga liikmesriigid ei ole jõudnud üksmeelele kõnealuste toodete suhtes kohaldatavate aktsiisimäärade ühtlustamises, mis läheks praegu kehtivast aktsiisimaksu alammäärasid käsitlevast kokkuleppest kaugemale. Kaubandusspetsialistid tähistavad mõistega “aktsiisimaks” tarbimisriigis makstavat maksu. |
| --- | --- |

1.1

Kehtiv alkoholi ja alkohoolsete jookide maksustamise süsteem ei vasta tarbijate õigustatud ootustele siseturu osas, aga liikmesriigid ei ole jõudnud üksmeelele kõnealuste toodete suhtes kohaldatavate aktsiisimäärade ühtlustamises, mis läheks praegu kehtivast aktsiisimaksu alammäärasid käsitlevast kokkuleppest kaugemale. Kaubandusspetsialistid tähistavad mõistega “aktsiisimaks” tarbimisriigis makstavat maksu.

| 1.2 | Komisjoni poolt kehtiva süsteemi kohta esitatavate aruannete sagedus tuleks muuta reaalsemaks, nõudes aruande esitamist mitte sagedamini kui iga 5 aasta tagant. |
| --- | --- |

1.2

Komisjoni poolt kehtiva süsteemi kohta esitatavate aruannete sagedus tuleks muuta reaalsemaks, nõudes aruande esitamist mitte sagedamini kui iga 5 aasta tagant.

| 1.3 | Kehtiv süsteem tekitab pidevalt probleeme mõne toote koha suhtes praegustes kokkulepitud struktuurides, millele lihtsat lahendust ei ole olemas. Selle tagajärjel võib juhtuda, et iga liikmesriik leiab probleemile oma lahenduse. Lisaks esineb jätkuvalt probleeme õigete koodide kasutamisega ühises nomenklatuuris. Nende toodetega kauplemisel tuleb arvestada kaht peamist kategooriat: ühelt poolt ettevõtetevaheline kaubandus ja teiselt poolt üksikisikute sisseostud, mida tehakse nii otse poest kui posti teel, kusjuures kõnealuse kahe ostmisviisiga seonduvad probleemid on erinevad. |
| --- | --- |

1.3

Kehtiv süsteem tekitab pidevalt probleeme mõne toote koha suhtes praegustes kokkulepitud struktuurides, millele lihtsat lahendust ei ole olemas. Selle tagajärjel võib juhtuda, et iga liikmesriik leiab probleemile oma lahenduse. Lisaks esineb jätkuvalt probleeme õigete koodide kasutamisega ühises nomenklatuuris. Nende toodetega kauplemisel tuleb arvestada kaht peamist kategooriat: ühelt poolt ettevõtetevaheline kaubandus ja teiselt poolt üksikisikute sisseostud, mida tehakse nii otse poest kui posti teel, kusjuures kõnealuse kahe ostmisviisiga seonduvad probleemid on erinevad.

| 1.4 | Tervisega seotud probleemid on tingitud alkoholi kuritarvitamisest üksikisikute poolt ning mitte sellest, millist alkoholi tarvitatakse. |
| --- | --- |

1.4

Tervisega seotud probleemid on tingitud alkoholi kuritarvitamisest üksikisikute poolt ning mitte sellest, millist alkoholi tarvitatakse.

| 1.5 | Aktsiisimäärade tõstmine ei too lahendust üksikisikute probleemidele alkoholi kuritarvitamisega. Puuduvad vaieldamatud tõendid selle kohta, et kõrged aktsiisimäärad vähendaksid alkoholi kuritarvitamisega seotud probleeme pikemas perspektiivis. Seepärast tuleks kõnealuste probleemide lahendamisel ja rahvatervise parandamisel rakendada muid meetmeid, mis põhinevad haridusel ja ennetamisel. |
| --- | --- |

1.5

Aktsiisimäärade tõstmine ei too lahendust üksikisikute probleemidele alkoholi kuritarvitamisega. Puuduvad vaieldamatud tõendid selle kohta, et kõrged aktsiisimäärad vähendaksid alkoholi kuritarvitamisega seotud probleeme pikemas perspektiivis. Seepärast tuleks kõnealuste probleemide lahendamisel ja rahvatervise parandamisel rakendada muid meetmeid, mis põhinevad haridusel ja ennetamisel.

| 1.6 | On soovitatav, et komisjon kaaluks — nagu punktides 7.3 kuni 7.10 kirjeldatud — alkohoolsete jookide jaotamist kahte põhikategooriasse ja ühtse aluse kehtestamist kõigi kõnealusesse kahte kategooriasse kuuluvate alkohoolsete jookide suhtes, mille kohaselt määratakse alkohoolsete jookide aktsiisimäärad kindlaks vastavalt nende liigile, tootmisviisile, mõjule tervisele ning alkoholisisaldusele. Siiski vajaks vein ja muud kääritatud joogid (õlu, õuna- ja pirnisiider) eraldi käsitlemist. |
| --- | --- |

1.6

On soovitatav, et komisjon kaaluks — nagu punktides 7.3 kuni 7.10 kirjeldatud — alkohoolsete jookide jaotamist kahte põhikategooriasse ja ühtse aluse kehtestamist kõigi kõnealusesse kahte kategooriasse kuuluvate alkohoolsete jookide suhtes, mille kohaselt määratakse alkohoolsete jookide aktsiisimäärad kindlaks vastavalt nende liigile, tootmisviisile, mõjule tervisele ning alkoholisisaldusele. Siiski vajaks vein ja muud kääritatud joogid (õlu, õuna- ja pirnisiider) eraldi käsitlemist.

| 1.7 | Tuleb tunnistada, et sellist muudatust ei saaks ellu rakendada kiirkorras ja selle kehtestamiseks tuleks varuda aega. |
| --- | --- |

1.7

Tuleb tunnistada, et sellist muudatust ei saaks ellu rakendada kiirkorras ja selle kehtestamiseks tuleks varuda aega.

2.   Argumendid ettepaneku toetuseks

| 2.1 | Komisjon on esitanud aruande (1) kogu ELi hõlmava alkoholi ja alkohoolsete jookide maksude alammäärade süsteemi toimimise kohta. Komisjon käsitleb kehtivat süsteemi siseturu toimimise aspektist ning järeldab, et liikmesriikides kohaldatavad aktsiisimäärad peaksid olema ühtlasemad, et vähendada pettusi ja vältida konkurentsi moonutamist |
| --- | --- |

2.1

Komisjon on esitanud aruande (1) kogu ELi hõlmava alkoholi ja alkohoolsete jookide maksude alammäärade süsteemi toimimise kohta. Komisjon käsitleb kehtivat süsteemi siseturu toimimise aspektist ning järeldab, et liikmesriikides kohaldatavad aktsiisimäärad peaksid olema ühtlasemad, et vähendada pettusi ja vältida konkurentsi moonutamist

| 2.2 | Ent komisjon täheldab, et liikmesriikide seisukohad alammäärade vajalike tasemete kohta (2) on äärmiselt erinevad, ja arvestades, et tegemist on valdkonnaga, mille puhul on muudatuste tegemiseks vaja ühehäälsust, soovib komisjon sel teemal algatada laiaulatusliku arutelu, mille käigus käsitletaks küsimuse kõiki asjakohaseid aspekte. Struktuuridirektiivi (3) sätteid on samuti vaja täiendavalt käsitleda ja need kaasatakse sellesse arutellu. See on komitee panus. |
| --- | --- |

2.2

Ent komisjon täheldab, et liikmesriikide seisukohad alammäärade vajalike tasemete kohta (2) on äärmiselt erinevad, ja arvestades, et tegemist on valdkonnaga, mille puhul on muudatuste tegemiseks vaja ühehäälsust, soovib komisjon sel teemal algatada laiaulatusliku arutelu, mille käigus käsitletaks küsimuse kõiki asjakohaseid aspekte. Struktuuridirektiivi (3) sätteid on samuti vaja täiendavalt käsitleda ja need kaasatakse sellesse arutellu. See on komitee panus.

3.   Üldised märkused

| 3.1 | Komisjoni aruanne sisaldab äärmiselt kasulikku olukorra analüüsi ja seal on esitatud palju fakte, mis näitavad, et on vaja muutusi, kui tahetakse, et siseturg oleks Euroopa tarbija kasuks tõhusam ja alkohoolsete jookide tööstusega seotud isikutele selgem, et ta aitaks kaasa konkurentsi moonutamise ning tänapäevaste pettuste ja salakaubandusega seotud probleemide vähendamisele. |
| --- | --- |

3.1

Komisjoni aruanne sisaldab äärmiselt kasulikku olukorra analüüsi ja seal on esitatud palju fakte, mis näitavad, et on vaja muutusi, kui tahetakse, et siseturg oleks Euroopa tarbija kasuks tõhusam ja alkohoolsete jookide tööstusega seotud isikutele selgem, et ta aitaks kaasa konkurentsi moonutamise ning tänapäevaste pettuste ja salakaubandusega seotud probleemide vähendamisele.

| 3.2 | Samuti on selles esitatud andmed, mis näitavad, kui olulised on tulud, mida liikmesriigid alkohoolsete jookide aktsiisimaksust saavad (4) ja mil määral need erinevad (5). |
| --- | --- |

3.2

Samuti on selles esitatud andmed, mis näitavad, kui olulised on tulud, mida liikmesriigid alkohoolsete jookide aktsiisimaksust saavad (4) ja mil määral need erinevad (5).

| 3.3 | Iga liikmesriik rakendab oma maksupoliitikat ja nad ei näi praegu soovivat poliitikate ühtlustamist. Selles ongi põhjus, miks vaatamata oma jõupingutustele ei suutnud komisjon esitada aruandeid kehtiva süsteemi rakendamise kohta algses direktiivis määratud sagedusega. Esitatavate aruannete sagedus tuleks muuta reaalsemaks, selliseks reaalseks ajavahemikuks võiks määrata aruande väljatöötamise iga 5 aasta tagant. |
| --- | --- |

3.3

Iga liikmesriik rakendab oma maksupoliitikat ja nad ei näi praegu soovivat poliitikate ühtlustamist. Selles ongi põhjus, miks vaatamata oma jõupingutustele ei suutnud komisjon esitada aruandeid kehtiva süsteemi rakendamise kohta algses direktiivis määratud sagedusega. Esitatavate aruannete sagedus tuleks muuta reaalsemaks, selliseks reaalseks ajavahemikuks võiks määrata aruande väljatöötamise iga 5 aasta tagant.

| 3.4 | Kui liikmesriigid töötavad välja oma poliitikat, võtavad nad arvesse eelnevaid kogemusi rahvatervise vallas, asjaomaseid teadusuuringuid ja oma elanike erinevaid kultuure ja elustiile. Maksustamine on valdkond, kus saab muutusi teha ainult ühehäälselt. Seega saab iga suuremat muutust, milles võidakse kokku leppida, rakendada alles teatud aja jooksul. |
| --- | --- |

3.4

Kui liikmesriigid töötavad välja oma poliitikat, võtavad nad arvesse eelnevaid kogemusi rahvatervise vallas, asjaomaseid teadusuuringuid ja oma elanike erinevaid kultuure ja elustiile. Maksustamine on valdkond, kus saab muutusi teha ainult ühehäälselt. Seega saab iga suuremat muutust, milles võidakse kokku leppida, rakendada alles teatud aja jooksul.

| 3.5 | Tasub meenutada, et kõne all on alkohoolsete jookide aktsiisimaksud (6), kuid neid kohaldatakse sõltuvalt asjaomase alkoholi liigist erineva määraga. |
| --- | --- |

3.5

Tasub meenutada, et kõne all on alkohoolsete jookide aktsiisimaksud (6), kuid neid kohaldatakse sõltuvalt asjaomase alkoholi liigist erineva määraga.

4.   Siseturg

| 4.1 | Maksudest tingitud konkurentsimoonutused (7) ja kauplemishäired ei ole kooskõlas siseturuga kui arvestada ainult siseturu põhimõtetega. Ent mõlemad iseloomustavad ELi alkohoolsete jookide turgu. |
| --- | --- |

4.1

Maksudest tingitud konkurentsimoonutused (7) ja kauplemishäired ei ole kooskõlas siseturuga kui arvestada ainult siseturu põhimõtetega. Ent mõlemad iseloomustavad ELi alkohoolsete jookide turgu.

| 4.2 | Teisest küljest pakub siseturg tarbijale alkoholi piiriülese ostmise võimalust. Komitee toetas hiljutist ettepanekut nimetatud võimaluste suurendamise ja ratsionaliseerimise suunas, eelkõige alkoholi kaugostmise osas, mis on positiivne kaupade vaba liikumise aspektist. |
| --- | --- |

4.2

Teisest küljest pakub siseturg tarbijale alkoholi piiriülese ostmise võimalust. Komitee toetas hiljutist ettepanekut nimetatud võimaluste suurendamise ja ratsionaliseerimise suunas, eelkõige alkoholi kaugostmise osas, mis on positiivne kaupade vaba liikumise aspektist.

| 4.3 | Ometi on enamik liikmesriike pidanud tunnistama vajadust kasutada enam ressursse salakaubanduse ja pettustega võitlemiseks, kusjuures viimased tulenevad peamiselt erinevatest määradest aktsiisimaksus (ja tulumaksus). Selline kriminaalne tegevus on ELis tõsine probleem, mis kõige sagedamini puudutab neid liikmesriike, kes on otsustanud alkoholi kõige kõrgemalt maksustada. |
| --- | --- |

4.3

Ometi on enamik liikmesriike pidanud tunnistama vajadust kasutada enam ressursse salakaubanduse ja pettustega võitlemiseks, kusjuures viimased tulenevad peamiselt erinevatest määradest aktsiisimaksus (ja tulumaksus). Selline kriminaalne tegevus on ELis tõsine probleem, mis kõige sagedamini puudutab neid liikmesriike, kes on otsustanud alkoholi kõige kõrgemalt maksustada.

| 4.4 | Laienemise mõju antud valdkonnale (kui seda üldse on) ei ole veel selge. Kuna kohaldatakse samu direktiive ja kuna mitmed uued liikmesriigid on pidanud aktsiisimäärasid võrreldes ühinemiseelsete määradega suurendama, ei tohiks tulemused nende riikide osas olla väga erinevad. |
| --- | --- |

4.4

Laienemise mõju antud valdkonnale (kui seda üldse on) ei ole veel selge. Kuna kohaldatakse samu direktiive ja kuna mitmed uued liikmesriigid on pidanud aktsiisimäärasid võrreldes ühinemiseelsete määradega suurendama, ei tohiks tulemused nende riikide osas olla väga erinevad.

5.   Alammäärad

| 5.1 | Ainus samm, mida liikmesriigid olid nõus astuma ühtlustamise suunas 1992. aastal, oli “alammäära” kehtestamine alkohoolsete jookide iga liigi suhtes. Kehtestati järgmised määrad:













  — | Kanged alkohoolsed joogid: |
| --- | --- | --- |

5.1

Ainus samm, mida liikmesriigid olid nõus astuma ühtlustamise suunas 1992. aastal, oli “alammäära” kehtestamine alkohoolsete jookide iga liigi suhtes. Kehtestati järgmised määrad:

—

Kanged alkohoolsed joogid:

550 eurot hektoliitri puhta alkoholi kohta

(5,5 eurot lpa kohta (8))

| — | Õlu: |
| --- | --- |

—

Õlu:

1,87 eurot hektoliitri/alkoholi kraadi kohta

(1,87 eurot lpa kohta)

| — | Vahesaadused: |
| --- | --- |

—

Vahesaadused:

45 eurot toote hektoliitri kohta

(2,5 eurot lpa kohta)

| — | Vein (tavaline või vahuvein): |
| --- | --- |

—

Vein (tavaline või vahuvein):

null

(null)

| 5.2 | Iga liikmesriik võib millal tahes kehtestada kokkulepitud alammäärast kõrgema aktsiisimäära. Seega, kui praeguseid alammäärasid ei tõsteta, ei ole sel suurt mõju tulu suurendamise vaatenurgast. Mõningaid liikmesriike on sunnitud aktsiisimaksu tõstma, teistes on seda aga alandatud (9), mille tulemuseks on suurem ühtsus ja vähenenud huvi piiriülese ostmise (seaduslik tegevus) ning pettuste ja siseturul alkoholiga salakaubitsemise (ebaseaduslik tegevus) vastu. Ettepaneku rakendamisel aktsiisimäärad üksnes läheneksid miinimummääradele, ent see ei tooks kaasa üldist ühtlustamist, sest liikmesriikidel on jätkuvalt õigus kehtestada oma baasmäär. |
| --- | --- |

5.2

Iga liikmesriik võib millal tahes kehtestada kokkulepitud alammäärast kõrgema aktsiisimäära. Seega, kui praeguseid alammäärasid ei tõsteta, ei ole sel suurt mõju tulu suurendamise vaatenurgast. Mõningaid liikmesriike on sunnitud aktsiisimaksu tõstma, teistes on seda aga alandatud (9), mille tulemuseks on suurem ühtsus ja vähenenud huvi piiriülese ostmise (seaduslik tegevus) ning pettuste ja siseturul alkoholiga salakaubitsemise (ebaseaduslik tegevus) vastu. Ettepaneku rakendamisel aktsiisimäärad üksnes läheneksid miinimummääradele, ent see ei tooks kaasa üldist ühtlustamist, sest liikmesriikidel on jätkuvalt õigus kehtestada oma baasmäär.

6.   Asutamislepingu laiemad eesmärgid — tervishoid

| 6.1 | Praegu tunnistavad viis liikmesriiki (10), et nad maksupoliitika väljatöötamisel arvestavad rahva tervisega. Aga hiljutisel majandus- ja rahandusministrite nõukogu kohtumisel märgiti käesoleva arvamuse teemat käsitledes (11), et enamik liikmesriike ei arva, et tervishoid ja sotsiaalsed küsimused peaksid mängima suurt rolli aktsiisimäärade kehtestamisel (12). |
| --- | --- |

6.1

Praegu tunnistavad viis liikmesriiki (10), et nad maksupoliitika väljatöötamisel arvestavad rahva tervisega. Aga hiljutisel majandus- ja rahandusministrite nõukogu kohtumisel märgiti käesoleva arvamuse teemat käsitledes (11), et enamik liikmesriike ei arva, et tervishoid ja sotsiaalsed küsimused peaksid mängima suurt rolli aktsiisimäärade kehtestamisel (12).

| 6.2 | Enamike ELi täisealiste tarbijate jaoks on alkohol osa tavapärasest elustiilist. Neist suur enamus on oma alkoholitarbimisharjumustes vastutustundlikud. Teatud alkoholikoguse tarbimine võib teatud rühmades tervisele kasulikuks osutuda. Ent liigsest alkoholitarbimisest tulenevad probleemid võivad olla tõsised ja seda need ka sageli on. Probleemid ei puuduta mitte ainult nende enda tervist, vaid põhjustavad ka tõsiseid sotsiaalseid probleeme ja mõjuda majandusele negatiivselt. Eriti murettekitav on alkoholi kuritarvitamine osade noorte poolt (13). Samuti on vaja suurendada teavitamistegevust toitumistavade ja alkoholi osas (14). Midagi tuleb ette võtta alkoholi kuritarvitamise, mitte mõõduka tarbimise suhtes; edendama peaks kõikehõlmavat toitumisalast koolitust. |
| --- | --- |

6.2

Enamike ELi täisealiste tarbijate jaoks on alkohol osa tavapärasest elustiilist. Neist suur enamus on oma alkoholitarbimisharjumustes vastutustundlikud. Teatud alkoholikoguse tarbimine võib teatud rühmades tervisele kasulikuks osutuda. Ent liigsest alkoholitarbimisest tulenevad probleemid võivad olla tõsised ja seda need ka sageli on. Probleemid ei puuduta mitte ainult nende enda tervist, vaid põhjustavad ka tõsiseid sotsiaalseid probleeme ja mõjuda majandusele negatiivselt. Eriti murettekitav on alkoholi kuritarvitamine osade noorte poolt (13). Samuti on vaja suurendada teavitamistegevust toitumistavade ja alkoholi osas (14). Midagi tuleb ette võtta alkoholi kuritarvitamise, mitte mõõduka tarbimise suhtes; edendama peaks kõikehõlmavat toitumisalast koolitust.

| 6.3 | Selles kontekstis tõstatub küsimus, kas alkoholi kuritarvitamise lahenduseks on kõrgemad maksumäärad (ja seega kõrgemad hinnad, sest paljude alkohoolsete jookide hinnas sisalduv maks on kõrgem toote hinnast). |
| --- | --- |

6.3

Selles kontekstis tõstatub küsimus, kas alkoholi kuritarvitamise lahenduseks on kõrgemad maksumäärad (ja seega kõrgemad hinnad, sest paljude alkohoolsete jookide hinnas sisalduv maks on kõrgem toote hinnast).

| 6.4 | Tõendid, millel vastus saaks põhineda, ei ole selged. Hinnatõus võib mõjutada kogutarbimist, aga puuduvad usaldusväärsed tõendid, et kogutarbimise vähenemine tähendab alkoholi kuritarvitamise vähenemist. On tõendeid, et kui teatud liiki alkohoolset jooki maksustatakse eriti kõrgelt võrreldes teiste toodetega, siis väheneb antud toote tarbimine, sest tarbija hakkab kasutama teisi (väiksema maksumääraga ja seega odavamaid) tooteid. Järelikult ei ole kõrged hinnad iseenesest lahendus alkoholi kuritarvitamisele. |
| --- | --- |

6.4

Tõendid, millel vastus saaks põhineda, ei ole selged. Hinnatõus võib mõjutada kogutarbimist, aga puuduvad usaldusväärsed tõendid, et kogutarbimise vähenemine tähendab alkoholi kuritarvitamise vähenemist. On tõendeid, et kui teatud liiki alkohoolset jooki maksustatakse eriti kõrgelt võrreldes teiste toodetega, siis väheneb antud toote tarbimine, sest tarbija hakkab kasutama teisi (väiksema maksumääraga ja seega odavamaid) tooteid. Järelikult ei ole kõrged hinnad iseenesest lahendus alkoholi kuritarvitamisele.

| 6.5 | Samas ei ole selge, kas maksude märkimisväärsel alandamisel oleks vaid lühiajaline ebasoovitav mõju tarbimisele. Ilmselt peaks märkimisväärne maksude alandamine toimuma järk-järgult. |
| --- | --- |

6.5

Samas ei ole selge, kas maksude märkimisväärsel alandamisel oleks vaid lühiajaline ebasoovitav mõju tarbimisele. Ilmselt peaks märkimisväärne maksude alandamine toimuma järk-järgult.

| 6.6 | Kuritarvitamise vastu saab kõige paremini võidelda haridus-, teavitus- ja koolitusprogrammidega, mis on peamiselt suunatud neile, kes tegelikult alkoholi kuritarvitavad. Komisjon peaks seda arvestama tervishoiupoliitika väljatöötamisel (15). |
| --- | --- |

6.6

Kuritarvitamise vastu saab kõige paremini võidelda haridus-, teavitus- ja koolitusprogrammidega, mis on peamiselt suunatud neile, kes tegelikult alkoholi kuritarvitavad. Komisjon peaks seda arvestama tervishoiupoliitika väljatöötamisel (15).

7.   Võimalused edasiminekuks

| 7.1 | Praeguse reaalse olukorraga silmitsi seistes tuleb tunnistada, et olemasolev süsteem, mis on aja jooksul kujunenud, ei ole ühisturu kontekstis piisav. Kuigi siseturg töötab mõnes valdkonnas väga hästi, eksisteerivad alkohoolsete jookide valdkonnas kauplemishäired ja maksudest tulenevad konkurentsimoonutused. Ning hoolimata liikmesriikide suurenevatest jõupingutustest ei ole näha, et pettuste ja salakaubanduse vormis toimuv ebaseaduslik tegevus hakkaks märkimisväärselt vähenema. |
| --- | --- |

7.1

Praeguse reaalse olukorraga silmitsi seistes tuleb tunnistada, et olemasolev süsteem, mis on aja jooksul kujunenud, ei ole ühisturu kontekstis piisav. Kuigi siseturg töötab mõnes valdkonnas väga hästi, eksisteerivad alkohoolsete jookide valdkonnas kauplemishäired ja maksudest tulenevad konkurentsimoonutused. Ning hoolimata liikmesriikide suurenevatest jõupingutustest ei ole näha, et pettuste ja salakaubanduse vormis toimuv ebaseaduslik tegevus hakkaks märkimisväärselt vähenema.

| 7.2 | Komitee on nõus, et suurem ühtlustamine aitaks vähendada pettust ja konkurentsimoonutusi. Kuigi on kokku lepitud praeguste alammäärade tõstmises vastavalt inflatsioonile, ei ole kokku lepitud teistes probleemsetes valdkondades (vt allmärkust 3). Ent puudub põhjus, miks komisjon ei peaks tegema liikmesriikidele ettepanekut muuta olemasolevaid struktuure ja aktsiisisüsteemi. |
| --- | --- |

7.2

Komitee on nõus, et suurem ühtlustamine aitaks vähendada pettust ja konkurentsimoonutusi. Kuigi on kokku lepitud praeguste alammäärade tõstmises vastavalt inflatsioonile, ei ole kokku lepitud teistes probleemsetes valdkondades (vt allmärkust 3). Ent puudub põhjus, miks komisjon ei peaks tegema liikmesriikidele ettepanekut muuta olemasolevaid struktuure ja aktsiisisüsteemi.

| 7.3 | Tunnistades praeguseid märkimisväärseid erinevusi ELis nii otsese kui kaudse maksustamise osas, ei ole realistlik eeldada radikaalselt uue süsteemi kiiret juurutamist. Aga on aeg teha ettepanek uue süsteemi väljakujundamiseks, mida saaks ellu viia järg-järgult pikema perioodi jooksul. |
| --- | --- |

7.3

Tunnistades praeguseid märkimisväärseid erinevusi ELis nii otsese kui kaudse maksustamise osas, ei ole realistlik eeldada radikaalselt uue süsteemi kiiret juurutamist. Aga on aeg teha ettepanek uue süsteemi väljakujundamiseks, mida saaks ellu viia järg-järgult pikema perioodi jooksul.

| 7.4 | Lähtepunktiks peab olema see, et toodet tuleks maksustada vastavalt selle liigitusele kas kääritatud või destilleeritud jookide hulka. Kääritatud joogid on põllumajanduslikult toodetud tarbimiseks mõeldud looduslikud joogid, mis on valmistatud üksnes viinamarjade, teravilja, värskete puuviljade või marjade kääritamise teel. Destilleeritud joogid ehk kanged alkohoolsed joogid on kõik destilleeritud joogid või joogid, mida on segatud destilleeritud jookide või muude vedelikega ning igasugused alkohoolsed joogid, mille tootmist ei reguleeri erisätted. |
| --- | --- |

7.4

Lähtepunktiks peab olema see, et toodet tuleks maksustada vastavalt selle liigitusele kas kääritatud või destilleeritud jookide hulka. Kääritatud joogid on põllumajanduslikult toodetud tarbimiseks mõeldud looduslikud joogid, mis on valmistatud üksnes viinamarjade, teravilja, värskete puuviljade või marjade kääritamise teel. Destilleeritud joogid ehk kanged alkohoolsed joogid on kõik destilleeritud joogid või joogid, mida on segatud destilleeritud jookide või muude vedelikega ning igasugused alkohoolsed joogid, mille tootmist ei reguleeri erisätted.

| 7.5 | Eelkõige tuleb väga hoolikalt analüüsida, milline mõju oleks sellel veini ühise turukorralduse osas. ELi veinitööstus seisab vastamisi juba suurte väljakutsetega (näiteks tarbimise vähenemine ja impordiveini suurem turuosa paljudes liikmesriikides). Teistel alkohoolsete jookide liikidel on sarnased raskused. |
| --- | --- |

7.5

Eelkõige tuleb väga hoolikalt analüüsida, milline mõju oleks sellel veini ühise turukorralduse osas. ELi veinitööstus seisab vastamisi juba suurte väljakutsetega (näiteks tarbimise vähenemine ja impordiveini suurem turuosa paljudes liikmesriikides). Teistel alkohoolsete jookide liikidel on sarnased raskused.

| 7.5.1 | Lisaks eelnenule tuleb märkida, et vein on põllumajandustootjatele oluliseks täiendavaks tegevusvaldkonnaks. Lisaks ühistute või hulgimüüjate jaoks toodetavale veinile valmistavad paljud veinikasvatajad eraldi veini oma pere tarbeks ning selle ülejäägid müüakse vaid mõnele kohalikule üksikisikule. Nõukogu direktiivi 92/83/EÜ artikkel 10 juba sätestab, et liikmesriigid võivad vabastada aktsiismaksust üksikisiku toodetud veini (mida tarbivad tootja, tema pereliikmed või külalised, juhul kui seda veini ei müüda) (16). Analoogiliselt lubab nõukogu direktiiv 92/12/EMÜ erandeid väikestele veinitootjatele (17) nõuete osas, mis puudutavad nende toodete liikumist ja järelevalvet. Kui liikmesriik ei lubaks kõnealuseid seaduslikke erandeid, siis oleks tegu lisakoormusega veinitootmissektorile, mis niigi kannatab uute kolmandate riikide kasvava konkurentsi tõttu. Seepärast oleks põhjendatud, kui vein järgneva arutelu teemaderingist välja arvata. |
| --- | --- |

7.5.1

Lisaks eelnenule tuleb märkida, et vein on põllumajandustootjatele oluliseks täiendavaks tegevusvaldkonnaks. Lisaks ühistute või hulgimüüjate jaoks toodetavale veinile valmistavad paljud veinikasvatajad eraldi veini oma pere tarbeks ning selle ülejäägid müüakse vaid mõnele kohalikule üksikisikule. Nõukogu direktiivi 92/83/EÜ artikkel 10 juba sätestab, et liikmesriigid võivad vabastada aktsiismaksust üksikisiku toodetud veini (mida tarbivad tootja, tema pereliikmed või külalised, juhul kui seda veini ei müüda) (16). Analoogiliselt lubab nõukogu direktiiv 92/12/EMÜ erandeid väikestele veinitootjatele (17) nõuete osas, mis puudutavad nende toodete liikumist ja järelevalvet. Kui liikmesriik ei lubaks kõnealuseid seaduslikke erandeid, siis oleks tegu lisakoormusega veinitootmissektorile, mis niigi kannatab uute kolmandate riikide kasvava konkurentsi tõttu. Seepärast oleks põhjendatud, kui vein järgneva arutelu teemaderingist välja arvata.

| 7.6 | Seega teeb komitee ettepaneku, et komisjon kehtestaks igas kategoorias kõigile alkohoolsetele jookidele alammäära. See tähendab alammäära nii kääritatud jookidele kui destilleeritud jookidele. Lisaks teeb komitee ettepaneku maksustada konkreetse joogi alkoholisisaldus igas kategoorias eraldi; näiteks maksaks sama tootekogus 40 mahuprotsendi (18) juures neli korda rohkem kui 10 mahuprotsendi puhul. |
| --- | --- |

7.6

Seega teeb komitee ettepaneku, et komisjon kehtestaks igas kategoorias kõigile alkohoolsetele jookidele alammäära. See tähendab alammäära nii kääritatud jookidele kui destilleeritud jookidele. Lisaks teeb komitee ettepaneku maksustada konkreetse joogi alkoholisisaldus igas kategoorias eraldi; näiteks maksaks sama tootekogus 40 mahuprotsendi (18) juures neli korda rohkem kui 10 mahuprotsendi puhul.

| 7.7 | Kääritatud jookidega seoses tõstatub üks probleem, mis ei puuduta teisi alkohoolseid jooke: nimelt kääritatud alkoholi alkoholisisaldus võib muutuda (ja muutub) olenevalt toorainet ja tootmisviise mõjutavatest erinevatest teguritest. Seetõttu on kääritatud jookide suhtes vaja rakendada paindlikumat lähenemist, liigitades neid kanguse alusel, hoides seega ära tootjate ja kaupmeeste töö liigse komplitseerimise. |
| --- | --- |

7.7

Kääritatud jookidega seoses tõstatub üks probleem, mis ei puuduta teisi alkohoolseid jooke: nimelt kääritatud alkoholi alkoholisisaldus võib muutuda (ja muutub) olenevalt toorainet ja tootmisviise mõjutavatest erinevatest teguritest. Seetõttu on kääritatud jookide suhtes vaja rakendada paindlikumat lähenemist, liigitades neid kanguse alusel, hoides seega ära tootjate ja kaupmeeste töö liigse komplitseerimise.

| 7.8 | Selline süsteem jätaks liikmesriikidele võimaluse rakendada veinile või teistele kääritatud jookidele null alammäära ja laiendada seda valikuvõimalust kogu kääritatud jookide kategooriale. |
| --- | --- |

7.8

Selline süsteem jätaks liikmesriikidele võimaluse rakendada veinile või teistele kääritatud jookidele null alammäära ja laiendada seda valikuvõimalust kogu kääritatud jookide kategooriale.

| 7.9 | Sel viisil lihtsustuks alkoholi maksustamine reaalselt, kuigi pettused ei vähene niikaua, kuni liikmesriigid rakendavad alkoholi suhtes väga erinevaid maksumäärasid. |
| --- | --- |

7.9

Sel viisil lihtsustuks alkoholi maksustamine reaalselt, kuigi pettused ei vähene niikaua, kuni liikmesriigid rakendavad alkoholi suhtes väga erinevaid maksumäärasid.

| 7.10 | Kirjeldatud süsteemi korral ei oleks vaja sobitada järjest suurenevat hulka uusi tooteid struktuuri, mis neile ei sobi, sest nende maksustamine põhineks täielikult nende alkoholisisaldusel (mahuprotsentides). |
| --- | --- |

7.10

Kirjeldatud süsteemi korral ei oleks vaja sobitada järjest suurenevat hulka uusi tooteid struktuuri, mis neile ei sobi, sest nende maksustamine põhineks täielikult nende alkoholisisaldusel (mahuprotsentides).

| 7.11 | Peale selle oleks aktsiisisüsteem tugevam ja seal poleks märkimisväärseid konkurentsimoonutusi ja kaoksid probleemid ühises nomenklatuuris. |
| --- | --- |

7.11

Peale selle oleks aktsiisisüsteem tugevam ja seal poleks märkimisväärseid konkurentsimoonutusi ja kaoksid probleemid ühises nomenklatuuris.

| 7.12 | Nagu eespool mainitud, on alkoholi ja tervishoiuga seoses teatud mure, aga süsteemi korral, kus kogu alkoholi maksustatakse ühtsel alusel, oleks maksukoormus suurim neil, kes tarbivad kõige rohkem alkoholi vastavalt sellele, kas viimane on kääritatud või destilleeritud. See aitaks mõista, et tervishoius on peamine küsimus tarbimisviisides, arvestades mõõduka tarbimise soodsat mõju vastukaaluks liigtarvitamisest põhjustatud kahjule. |
| --- | --- |

7.12

Nagu eespool mainitud, on alkoholi ja tervishoiuga seoses teatud mure, aga süsteemi korral, kus kogu alkoholi maksustatakse ühtsel alusel, oleks maksukoormus suurim neil, kes tarbivad kõige rohkem alkoholi vastavalt sellele, kas viimane on kääritatud või destilleeritud. See aitaks mõista, et tervishoius on peamine küsimus tarbimisviisides, arvestades mõõduka tarbimise soodsat mõju vastukaaluks liigtarvitamisest põhjustatud kahjule.

Brüssel, 18. jaanuar 2006

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Komisjoni aruanne nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele alkoholi ja alkohoolsete jookide suhtes kohaldatavate aktsiismäärade kohta (esitatud vastavalt artiklile 8 nõukogu direktiivis 92/84/EMÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimäära ühtlustamise kohta) KOM(2004) 223 lõplik.

1

(2)  Nõukogu direktiiv 92/84/EMÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimäära ühtlustamise kohta: EÜT L 316, 31.10.1992.

2

(3)  Nõukogu direktiiv 92/83/EMÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimaksude struktuuri ühtlustamise kohta: EÜT L 316, 31.10.1992. Käsitlemist vajab näiteks küsimus, kas ka edaspidi tuleks lubada erinevate aktsiisimäärade kehtestamist veinidele ja vahuveinidele, samuti koondnomenklatuuris kasutatavate koodide ajakohastamise vajadus ja lahknevad lähenemised mõnede teineteisega sarnaste toodete liigitamisel.

3

(4)  2001. aastal oli selle kogupanus 15-liikmelise ELi SKTsse üle 25 miljardi euro; kõige suurema protsendi SKTst moodustas see Soomes (0,96 %) ja väikseima Itaalias (0,06 %).

4

(5)  Kõrgeima ja madalaima maksumääraga liikmesriikides alkohoolsete jookide suhtes kohaldatavad aktsiismäärad erinevad õlle ja “vahesaaduste” puhul 15,9 korda ja kangete alkhoolsete jookide puhul 9,2 korda. Veinide (sealhulgas vahuveinide) puhul ei ole selline võrdlus võimalik, sest 25st liikmesriigist 15s veine üldse ei maksustata ja veel kahes liikmesriigis kohaldatakse miinimummaksu (umbes 2 eurosenti).

5

(6)  Aktsiisimaks tuleb tasuda riigis, kus tooted ostetakse.

6

(7)  Euroopa Kohus on leidnud, et vein ja õlu on teatud määral asendatavad (kohtuasjad C-170/78 ja C-166/98).

7

(8)  lpa: “liiter puhast alkoholi”; põhineb seega alkoholisisaldusel, kusjuures õlu, veini ja vahesaaduste puhul on arvestatud tavapärast jaemüügikangust.

8

(9)  Igal korral on see tulenenud peamiselt sellest, et liikmesriigi kodanikud kasutavad oma ostuõigust siseturu teistes liikmesriikides.

9

(10)  Eesti, Iirimaa, Rootsi, Soome ja Taani.

10

(11)  12. aprillil 2005 toimunud 2651. istungi järeldused.

11

(12)  Samal kohtumisel palus majandus- ja rahandusministrite nõukogu teha komisjonil ettepanekuid praeguste alammäärade tõstmiseks vastavalt viimaste aastate inflatsioonile. See otsus sunnib mitmeid liikmesriike tõstma mõnedele alkohoolsetele jookidele kohaldatavaid määrasid. (Täpsem teave lisas 1.) Komisjon tunnistab, et mõnes liikmesriigis võib tekkida raskusi aktsiisimäärade tõstmise ellurakendamisega ja need riigid võivad vajada mööndusi ja/või üleminekuperioodi.

12

(13)  Euroopa kooli uuring alkoholi ja narkootikumide kasutuse kohta, 2003.

13

(14)  “Rasvumine Euroopas – kodanikuühiskonna partnerite ülesanded ja vastutus” (omaalgatuslik arvamus), EÜ C 24, 31.1.2006.

14

(15)  Tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat töötab praegu välja alkoholistrateegia ettepanekut. On tõenäoline, et kõnealuse uuringuga läheb veel kaua aega.

15

(16)  Analoogilisi erandeid lubatakse kõnealuses direktiivis õlle (artikkel 6) ja teiste kääritatud jookide (artikkel 6) osas.

16

(17)  Väikeste veinitootjate all mõeldakse siin isikuid, kes toodavad keskmiselt vähem kui 100 000 liitrit veini aastas.

17

(18)  Mahuprotsent näitab, kui suur protsent antud tootest on alkohol.

18

---

LISA

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamusele

Tagasilükatud muudatusettepanekud

Arutelu käigus lükati tagasi järgmised muudatusettepanekud, mis kogusid hääletamisel siiski enam kui veerandi häältest:

Punkt 7.5

Muuta järgmiselt:

“Eelkõige tuleb väga hoolikalt analüüsida, milline mõju oleks sellel veini ühise turukorralduse osas. ELi veinitööstus seisab vastamisi juba suurte väljakutsetega (näiteks tarbimise vähenemine ja impordiveini suurem turuosa paljudes liikmesriikides). Teistel kääritatud alkohoolsete jookide liikidel võivad olla on sarnased raskused. Kuna on tõestatud, kõnealuste jookide mõõdukas tarbimine on tervisele kasulik, oleks mõttekas jaotada nimetatud klassifikatsioon kaheks kategooriaks: kääritatud ja destilleeritud joogid. Mõlema kategooria osas kehtestaks liikmesriik aktsiisi alammäära, mis põhineks alkoholisisaldusel ega sõltuks alkohoolse joogi vormist.”

Motivatsioon

Tänu kääritatud jookide põllumajanduslikule päritolule, nende tarbimisele toiduainetena ja nende mõõdukast tarbimisest tulenevale kasule tervisele, peaksime väljendama selget toetust kogu kääritatud jookide sektorile, milles veini, õlle ja siidri tarbimismudelid on väga sarnased. Teisalt ei ole mõttekas kehtestada ühtset, joogi liigist või tootmisviisist sõltumatut maksustamismudelit ning teha erand ühe joogi — veini — suhtes, lähtudes seejuures argumentidest, mis kehtivad ka teiste kääritatud jookide (siidri ja õlle) suhtes, nagu on kirjas 19. detsembril 2005 vastuvõetud arvamuses.

Hääletamine

Poolt: 46

Vastu: 50

Erapooletuid: 23

Punkt 7.5.1

Muuta järgmiselt:

“Lisaks eelnenule tuleb märkida, et vein on põllumajandustootjatele oluliseks täiendavaks tegevusvaldkonnaks ning et õlle või siidri mittetööstuslik väiketootmine on samuti osa Euroopa kultuurist. Lisaks ühistute või hulgimüüjate jaoks toodetavale veinile valmistavad paljud veinikasvatajad eraldi veini oma pere tarbeks ning selle ülejäägid müüakse vaid mõnele kohalikule üksikisikule. Sama võib öelda siidri ja õlle väiketootjate kohta, kelle toodang on mõeldud koduseks või kohalikuks tarbimiseks. See tähendaks maksukontrolli läbiviimist sadade tuhandete väiketootjate seas igas asjaomases riigis: kaasnevad kulud oleksid liikmesriikide kõnealuseid arvatavasti tagasihoidlikke tulusid silmas pidades ebamajanduslikud ja — mis veelgi olulisem — tegu oleks lisakoormusega veinitootmissektorile sektoritele, mis niigi kannatabvad uute kolmandate riikide kasvava konkurentsi tõttu. Seepärast tuleks vein kõnealused joogid järgneva arutelu teemaderingist välja arvata ja kehtima peaks jääma praegune võimaldada kõigi nende suhtes nullmäära kohaldamist.”

Motivatsioon

Käesolevas punktis toodud põhjendused kehtivad ka teiste mittetööstuslike toodete kohta, mille suhtes direktiivid 92/83/EÜ ja 92/84/EÜ näevad ette võimalikku vähendatud aktsiisimäärade kohaldamist. Esitatud argumendid ei ole piisavad, et jätta maksustamisest välja ainult veinisektor, mis on ainult üks osa suuremast tervikust, vaid samal viisil tuleks käsitleda kõiki sarnaseid tooteid, vältides direktiivi 92/84/EÜ diskrimineerivaid mõjusid.

Hääletamine

Poolt: 52

Vastu: 65

Erapooletuid: 8

Punkt 7.11 Muuta järgmiselt (uus tekst on alla joonitud)

| “7.11 | Alkoholi maksustamissüsteemi tõeline lihtsustamine on väga oodatud, kuid silmas tuleb pidada järgmist:






  — | 1) | seni kuni baasmäärad liikmesriigiti erinevad, on salakaubanduse ja pettuse vähendamine vähetõenäoline; |
| --- | --- | --- | --- |

“7.11

Alkoholi maksustamissüsteemi tõeline lihtsustamine on väga oodatud, kuid silmas tuleb pidada järgmist:

—

1)

seni kuni baasmäärad liikmesriigiti erinevad, on salakaubanduse ja pettuse vähendamine vähetõenäoline;

| — | 2) | ühetaoline alkoholisisaldusel põhinev baasmäär võib:






  — | kaasa tuua uusi pettuse liike, st muudetakse lihtsalt toote tootmismeetodit ja selle alkoholisisaldust, |
| --- | --- | --- | --- |

—

2)

ühetaoline alkoholisisaldusel põhinev baasmäär võib:

—

kaasa tuua uusi pettuse liike, st muudetakse lihtsalt toote tootmismeetodit ja selle alkoholisisaldust,

| — | teha ülekohut veinitootjatele, kes peavad hakkama veinide vahel vahet tegema nende alkoholisisalduse alusel, |
| --- | --- |

—

teha ülekohut veinitootjatele, kes peavad hakkama veinide vahel vahet tegema nende alkoholisisalduse alusel,

| — | nimetatud põhjusel tunduvalt komplitseerida volitatud laopidajate äritegevust, kes peavad toote ringlusesse laskmisel maksu tasumise osas iga kategooria vahel vahet tegema. |
| --- | --- |

—

nimetatud põhjusel tunduvalt komplitseerida volitatud laopidajate äritegevust, kes peavad toote ringlusesse laskmisel maksu tasumise osas iga kategooria vahel vahet tegema.

| — | 3) | väljapakutud süsteem, mis ei tee toodete vahel vahet nende valmistamisprotsessi põhjal (kääritatud või destilleeritud), põhjustab sissetulekute kahanemist ühenduse eelarvesse, kuna vähendab alkoholile kehtivat maksukoormust; |
| --- | --- | --- |

—

3)

väljapakutud süsteem, mis ei tee toodete vahel vahet nende valmistamisprotsessi põhjal (kääritatud või destilleeritud), põhjustab sissetulekute kahanemist ühenduse eelarvesse, kuna vähendab alkoholile kehtivat maksukoormust;

| — | kui kaasata kirjeldatud maksustamissüsteemi ka vein, suureneksid veinilt tasutavad maksud märkimisväärselt ajal, mil kõnealuses sektoris pakuvad üha enam konkurentsi kolmandad riigid; seetõttu tuleks käsitleda veini eraldi kategoorias nullprotsendilise maksumääraga.” |
| --- | --- |

—

kui kaasata kirjeldatud maksustamissüsteemi ka vein, suureneksid veinilt tasutavad maksud märkimisväärselt ajal, mil kõnealuses sektoris pakuvad üha enam konkurentsi kolmandad riigid; seetõttu tuleks käsitleda veini eraldi kategoorias nullprotsendilise maksumääraga.”

Hääletamine

Poolt: 35

Vastu: 75

Erapooletuid: 12

---

| 21.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 69/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 69/16

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv andmete säilitamise kohta, mida on töödeldud üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisel, ja millega muudetakse direktiivi 2002/58/EÜ”

KOM(2005) 438 lõplik — 2005/0182 (COD)

(2006/C 69/04)

16. novembril 2005 otsustas Euroopa Liidu Nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 95 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv andmete säilitamise kohta, mida on töödeldud üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisel, ja millega muudetakse direktiivi 2002/58/EÜ”.

Komitee juhatus tegi 27. septembril 2005 käesoleva arvamuse ettevalmistamise ülesandeks transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioonile (raportöör: hr HERNÁNDEZ BATALLER).

Arvestades töö kiireloomulisust määras komitee täiskogu 423. istungjärgul 18.–19. jaanuaril 2006 (18. jaanuari istungil) pearaportööriks hr HERNÁNDEZ BATALLERi ja võttis vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 92, vastu hääletas 17, erapooletuks jäi 17.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Komitee väljendab üllatust ja muret, et on esitatud selline seadusandlik ettepanek, sest selle sisu on ebaproportsionaalne ja rikub põhiõigusi. |
| --- | --- |

1.1

Komitee väljendab üllatust ja muret, et on esitatud selline seadusandlik ettepanek, sest selle sisu on ebaproportsionaalne ja rikub põhiõigusi.

| 1.2 | Viis, kuidas ettepanekus lähenetakse inimõigustele, eelkõige õigusele eraelu puutumatusele, on ebakohane ja võib teatud aspektides viia normide vastuoluni. |
| --- | --- |

1.2

Viis, kuidas ettepanekus lähenetakse inimõigustele, eelkõige õigusele eraelu puutumatusele, on ebakohane ja võib teatud aspektides viia normide vastuoluni.

| 1.3 | On oht kaotada elektroonilise side kasutajate usaldus ja kahjustada nende valmidust info- ja sidetehnoloogiate kasutamiseks. Tarbija usalduse kaotus võib pikas perspektiivis pidurdada infoühiskonna arengut, seades nii ohtu ka Lissaboni strateegia. |
| --- | --- |

1.3

On oht kaotada elektroonilise side kasutajate usaldus ja kahjustada nende valmidust info- ja sidetehnoloogiate kasutamiseks. Tarbija usalduse kaotus võib pikas perspektiivis pidurdada infoühiskonna arengut, seades nii ohtu ka Lissaboni strateegia.

| 1.4 | EMSK leiab, et kõnealune ettepanek ei ole tervikuna kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega, sest puuduvad põhjendused, mis tõestaksid, et ühenduse eesmärgid on paremini saavutatavad ühenduse tasandil. |
| --- | --- |

1.4

EMSK leiab, et kõnealune ettepanek ei ole tervikuna kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega, sest puuduvad põhjendused, mis tõestaksid, et ühenduse eesmärgid on paremini saavutatavad ühenduse tasandil.

| 1.5 | Ettepanekus nimetatud operaatorite lisakulusid, mis kaasnevad andmete säilitamise ja edastamise kohustusega, tuleks vaadelda kui koormust, mida peavad kandma operaatorid pelgalt turul olemise tõttu ja mida ei peaks kandma riik ja seega kõik kodanikud. |
| --- | --- |

1.5

Ettepanekus nimetatud operaatorite lisakulusid, mis kaasnevad andmete säilitamise ja edastamise kohustusega, tuleks vaadelda kui koormust, mida peavad kandma operaatorid pelgalt turul olemise tõttu ja mida ei peaks kandma riik ja seega kõik kodanikud.

| 1.6 | Eelnevat silmas pidades tuleks kõnealune ettepanek põhjalikult läbi vaadata, sest komitee arvates ei austa ettepanek tervikuna põhiõigusi ega andmetele juurdepääsu, andmete kasutamise ja vahetamise eeskirju. |
| --- | --- |

1.6

Eelnevat silmas pidades tuleks kõnealune ettepanek põhjalikult läbi vaadata, sest komitee arvates ei austa ettepanek tervikuna põhiõigusi ega andmetele juurdepääsu, andmete kasutamise ja vahetamise eeskirju.

2.   Motivatsioon

2.1   Taust

| 2.1.1 | Hetkel kehtivad mitmed ühenduse sätted, mis käsitlevad teenuste osutajate kohustusi. Antud juhul on tegemist andmetega, millele viidatakse 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ artiklis 1 ja artikli 2 punktis a (1).Kõnealune direktiiv käsitleb liikmesriikide üldisi kohustusi tagamaks füüsiliste isikute eraelu puutumatuse kaitset isikuandmete töötlemisel. |
| --- | --- |

2.1.1

Hetkel kehtivad mitmed ühenduse sätted, mis käsitlevad teenuste osutajate kohustusi. Antud juhul on tegemist andmetega, millele viidatakse 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ artiklis 1 ja artikli 2 punktis a (1).Kõnealune direktiiv käsitleb liikmesriikide üldisi kohustusi tagamaks füüsiliste isikute eraelu puutumatuse kaitset isikuandmete töötlemisel.

| 2.1.2 | Lisaks reguleerib 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ (2) konkreetselt isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris. Kõnealuse ettepaneku kohta avaldas komitee ka oma arvamuse (3). |
| --- | --- |

2.1.2

Lisaks reguleerib 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ (2) konkreetselt isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris. Kõnealuse ettepaneku kohta avaldas komitee ka oma arvamuse (3).

| 2.1.3 | Mõlema direktiivi aluspõhimõtteks on, et säilitatud andmed tuleb kustutada niipea, kui nende säilitamine ei ole enam õigustatud. Direktiiv 2002/58/EÜ sätestab, et üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste pakkujad peavad võtma asjakohased meetmed kindlustamaks oma teenuste turvalisust ja liikmesriigid peavad tagama elektroonilise side konfidentsiaalsuse, keelates pealtkuulamise, salvestamise ja säilitamise teiste isikute poolt kui teenuse kasutajad, välja arvatud teenuse osutajate poolt arve koostamise eesmärgil ning vajaliku aja jooksul. Liiklus- ja asukohaandmeid tohib töödelda ainult anonüümselt ja abonendi nõusolekul. |
| --- | --- |

2.1.3

Mõlema direktiivi aluspõhimõtteks on, et säilitatud andmed tuleb kustutada niipea, kui nende säilitamine ei ole enam õigustatud. Direktiiv 2002/58/EÜ sätestab, et üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste pakkujad peavad võtma asjakohased meetmed kindlustamaks oma teenuste turvalisust ja liikmesriigid peavad tagama elektroonilise side konfidentsiaalsuse, keelates pealtkuulamise, salvestamise ja säilitamise teiste isikute poolt kui teenuse kasutajad, välja arvatud teenuse osutajate poolt arve koostamise eesmärgil ning vajaliku aja jooksul. Liiklus- ja asukohaandmeid tohib töödelda ainult anonüümselt ja abonendi nõusolekul.

| 2.1.4 | Direktiivi 2002/58/EÜ artikkel 15 lubab liikmesriikidel erandjuhul andmeid säilitada, kui seda peetakse vajalikuks, proportsionaalseks ja otstarbekaks kuritegude menetlemisel kohtus. Liikmesriigid ei jõudnud elektroonilise side andmekaitset käsitlevat direktiivi puudutavatel läbirääkimistel kokkuleppele säilitamistähtaja suhtes, mistõttu tuli kõnealuse tähtaja määramisest loobuda. |
| --- | --- |

2.1.4

Direktiivi 2002/58/EÜ artikkel 15 lubab liikmesriikidel erandjuhul andmeid säilitada, kui seda peetakse vajalikuks, proportsionaalseks ja otstarbekaks kuritegude menetlemisel kohtus. Liikmesriigid ei jõudnud elektroonilise side andmekaitset käsitlevat direktiivi puudutavatel läbirääkimistel kokkuleppele säilitamistähtaja suhtes, mistõttu tuli kõnealuse tähtaja määramisest loobuda.

| 2.1.5 | 25. märtsil 2004. aastal kaalus Euroopa Ülemkogu võimalust kehtestada eeskirjad elektrooniliste sideteenuste osutamisel tekkivate andmete säilitamise kohta. Vastuseks esitasid neli liikmesriiki (Iirimaa, Prantsusmaa, Rootsi ja Ühendkuningriik) algatuse võtta vastu nõukogu raamotsus üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisega seonduvate töödeldud ja salvestatud andmete ning avalike sidevõrkude kaudu edastatavate andmete säilitamise kohta kuritegude, kaasa arvatud terrorismi ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks ja kohtus menetlemiseks. |
| --- | --- |

2.1.5

25. märtsil 2004. aastal kaalus Euroopa Ülemkogu võimalust kehtestada eeskirjad elektrooniliste sideteenuste osutamisel tekkivate andmete säilitamise kohta. Vastuseks esitasid neli liikmesriiki (Iirimaa, Prantsusmaa, Rootsi ja Ühendkuningriik) algatuse võtta vastu nõukogu raamotsus üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisega seonduvate töödeldud ja salvestatud andmete ning avalike sidevõrkude kaudu edastatavate andmete säilitamise kohta kuritegude, kaasa arvatud terrorismi ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks ja kohtus menetlemiseks.

| 2.1.6 | Euroopa Parlament lükkas kõnealuse ettepaneku tagasi, väljendades kahtlust selle õigusliku aluse, sätete proportsionaalsuse ja Euroopa inimõiguste kaitse konventsiooni artikli 8 (4) võimaliku rikkumise suhtes. |
| --- | --- |

2.1.6

Euroopa Parlament lükkas kõnealuse ettepaneku tagasi, väljendades kahtlust selle õigusliku aluse, sätete proportsionaalsuse ja Euroopa inimõiguste kaitse konventsiooni artikli 8 (4) võimaliku rikkumise suhtes.

2.2   Komisjoni ettepanek

| 2.2.1 | Võttes aluseks EÜ asutamislepingu artiklil 95, esitas komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule direktiivi ettepaneku andmete säilitamise kohta, mida on töödeldud üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisel, ja millega soovitakse muuta direktiivi 2002/58/EÜ. |
| --- | --- |

2.2.1

Võttes aluseks EÜ asutamislepingu artiklil 95, esitas komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule direktiivi ettepaneku andmete säilitamise kohta, mida on töödeldud üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisel, ja millega soovitakse muuta direktiivi 2002/58/EÜ.

| 2.2.2 | Tegemist on liikmesriikide õigusakte ühtlustava direktiiviga, mis sätestab üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutajate kohustuse säilitada ja töödelda andmeid teatud kuritegude (eelkõige terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse) ennetamise, uurimise, avastamise ja kohtus menetlemise eesmärgil (artikkel 1 lõige 1). |
| --- | --- |

2.2.2

Tegemist on liikmesriikide õigusakte ühtlustava direktiiviga, mis sätestab üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutajate kohustuse säilitada ja töödelda andmeid teatud kuritegude (eelkõige terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse) ennetamise, uurimise, avastamise ja kohtus menetlemise eesmärgil (artikkel 1 lõige 1).

| 2.2.3 | Ettepanek puudutab kõnealuse side saatjaks või vastuvõtjaks olevate füüsiliste ja juriidiliste isikute liiklus- ja asukohaandmeid, kuid ei kehti side sisu kohta (artikkel 1 lõige 2). |
| --- | --- |

2.2.3

Ettepanek puudutab kõnealuse side saatjaks või vastuvõtjaks olevate füüsiliste ja juriidiliste isikute liiklus- ja asukohaandmeid, kuid ei kehti side sisu kohta (artikkel 1 lõige 2).

| 2.2.4 | Vastavalt sellele nõuab ettepanek liikmesriikidelt asjakohaste meetmete võtmist, mis tagavad, et teenuse operaatorid säilitavad kõnealused andmed ja edastavad need pädevatele siseriiklikele kuritegevusevastase võitluse ja ennetustööga tegelevatele ametiasutustele vastavalt ettepaneku eesmärkidele (artikkel 3). |
| --- | --- |

2.2.4

Vastavalt sellele nõuab ettepanek liikmesriikidelt asjakohaste meetmete võtmist, mis tagavad, et teenuse operaatorid säilitavad kõnealused andmed ja edastavad need pädevatele siseriiklikele kuritegevusevastase võitluse ja ennetustööga tegelevatele ametiasutustele vastavalt ettepaneku eesmärkidele (artikkel 3).

| 2.2.5 | Samuti määrab ettepanek kindlaks säilitatavad andmeliigid, milleks on side allikas ja sihtpunkt, side toimumise aeg ja kestus, side liik, kasutajate asukoht jne (artikkel 4 ja lisa). |
| --- | --- |

2.2.5

Samuti määrab ettepanek kindlaks säilitatavad andmeliigid, milleks on side allikas ja sihtpunkt, side toimumise aeg ja kestus, side liik, kasutajate asukoht jne (artikkel 4 ja lisa).

| 2.2.6 | Samuti sätestatakse, et andmeid säilitatakse ühe aasta jooksul mobiil- ja tavatelefoni side puhul ja kuue kuu jooksul internetipõhise side puhul (artikkel 7). |
| --- | --- |

2.2.6

Samuti sätestatakse, et andmeid säilitatakse ühe aasta jooksul mobiil- ja tavatelefoni side puhul ja kuue kuu jooksul internetipõhise side puhul (artikkel 7).

| 2.2.7 | Lisaks sätestatakse operaatorite kohustus edastada säilitatud andmed taotlusel pädevatele siseriiklikele ametiasutustele (artikkel 8) ja liikmesriikide kohustus edastada igal aastal teatud asjaomased statistilised andmed Euroopa Komisjonile (artikkel 9). |
| --- | --- |

2.2.7

Lisaks sätestatakse operaatorite kohustus edastada säilitatud andmed taotlusel pädevatele siseriiklikele ametiasutustele (artikkel 8) ja liikmesriikide kohustus edastada igal aastal teatud asjaomased statistilised andmed Euroopa Komisjonile (artikkel 9).

| 2.2.8 | Samuti sätestatakse siseriiklike ametiasutuste kohustus hüvitada sideoperaatoritele kõik asjaomaste andmete säilitamise ja edastamisega kaasnevad lisakulud (artikkel 10). |
| --- | --- |

2.2.8

Samuti sätestatakse siseriiklike ametiasutuste kohustus hüvitada sideoperaatoritele kõik asjaomaste andmete säilitamise ja edastamisega kaasnevad lisakulud (artikkel 10).

2.3   Üldised märkused

| 2.3.1 | Komitee väljendab üllatust ja muret, et on esitatud selline seadusandlik ettepanek, sest selle sisu on ebaproportsionaalne ja rikub põhiõigusi. |
| --- | --- |

2.3.1

Komitee väljendab üllatust ja muret, et on esitatud selline seadusandlik ettepanek, sest selle sisu on ebaproportsionaalne ja rikub põhiõigusi.

| 2.3.2 | Kõnealuses ettepanekus muudab komisjon hetkel kehtivad siseriiklikud avaliku julgeoleku meetmed “samaväärse toimega meetmeteks” (takistus telekommunikatsiooni siseturul), mis vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 14 tuleb tühistada. |
| --- | --- |

2.3.2

Kõnealuses ettepanekus muudab komisjon hetkel kehtivad siseriiklikud avaliku julgeoleku meetmed “samaväärse toimega meetmeteks” (takistus telekommunikatsiooni siseturul), mis vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 14 tuleb tühistada.

| 2.3.3 | Ettepanek avaldab ulatuslikku mõju elektrooniliste sideteenuste kasutajatele tervikuna, sest on oht kaotada klientide usaldus ja kahjustada nende valmidust kasutada info- ja sidetehnoloogiaid üldiselt ja hakata kasutama uusi elektroonilisi teenuseid. Tarbija usalduse kaotus võib pikas perspektiivis pidurdada infoühiskonna arengut, seades nii ohtu ka Lissaboni strateegia. |
| --- | --- |

2.3.3

Ettepanek avaldab ulatuslikku mõju elektrooniliste sideteenuste kasutajatele tervikuna, sest on oht kaotada klientide usaldus ja kahjustada nende valmidust kasutada info- ja sidetehnoloogiaid üldiselt ja hakata kasutama uusi elektroonilisi teenuseid. Tarbija usalduse kaotus võib pikas perspektiivis pidurdada infoühiskonna arengut, seades nii ohtu ka Lissaboni strateegia.

| 2.3.4 | On raske mõista viisi, kuidas ettepanekus lähenetakse põhiõigustele, eelkõige õigusele eraelu puutumatusele. Komisjon testib ettepaneku seaduslikkust kahe parameetri abil, jõudes järeldusele, et ettepanek ei riku põhiõigusi. |
| --- | --- |

2.3.4

On raske mõista viisi, kuidas ettepanekus lähenetakse põhiõigustele, eelkõige õigusele eraelu puutumatusele. Komisjon testib ettepaneku seaduslikkust kahe parameetri abil, jõudes järeldusele, et ettepanek ei riku põhiõigusi.

| 2.3.5 | Esiteks toetutakse artikli 15 lõikele 1, mis on küll esitatud direktiivis 2002/58/EÜ, kuid kordab peaaegu sõna-sõnalt rahvusvahelise kodaniku- ja poliitiliste õiguste pakti (artiklid 4 ja 12) ja Euroopa inimõiguste kaitse konventsiooni (artiklid 9, 10 ja 11) sätteid. Neid sätteid on juba pädevate asutuste poolt ammendavalt tõlgendatud, mistõttu komisjoni soov anda kõnealusele küsimusele ex novo tõlgendusi ei ole kohane. |
| --- | --- |

2.3.5

Esiteks toetutakse artikli 15 lõikele 1, mis on küll esitatud direktiivis 2002/58/EÜ, kuid kordab peaaegu sõna-sõnalt rahvusvahelise kodaniku- ja poliitiliste õiguste pakti (artiklid 4 ja 12) ja Euroopa inimõiguste kaitse konventsiooni (artiklid 9, 10 ja 11) sätteid. Neid sätteid on juba pädevate asutuste poolt ammendavalt tõlgendatud, mistõttu komisjoni soov anda kõnealusele küsimusele ex novo tõlgendusi ei ole kohane.

| 2.3.6 | Teiseks põhineb kõnealune seaduslikkuse test põhiõiguste harta teatud sätetel, kuid see õigusakt, mis on küll pälvinud Euroopa laialdase tunnustuse, ei ole veel jõus ja sellele ei saa kohtus toetuda kui õiguslikult siduvale dokumendile. |
| --- | --- |

2.3.6

Teiseks põhineb kõnealune seaduslikkuse test põhiõiguste harta teatud sätetel, kuid see õigusakt, mis on küll pälvinud Euroopa laialdase tunnustuse, ei ole veel jõus ja sellele ei saa kohtus toetuda kui õiguslikult siduvale dokumendile.

| 2.3.7 | Kõnealune niigi nõrkadel alustel test väärib veelgi karmimat kriitikat seetõttu, et komisjon võtab arvesse ainult harta artikleid 7 (era- ja perekonnaelu austamine) ja 8 (isikuandmete kaitse), unustades teised eeskirjad nagu artiklid 36 (juurdepääs üldhuvi pakkuvatele teenustele), 38 (tarbijakaitse), 47 (õigus tõhusale õiguskaitsevahendile) ja 48 (süütuse presumptsioon). |
| --- | --- |

2.3.7

Kõnealune niigi nõrkadel alustel test väärib veelgi karmimat kriitikat seetõttu, et komisjon võtab arvesse ainult harta artikleid 7 (era- ja perekonnaelu austamine) ja 8 (isikuandmete kaitse), unustades teised eeskirjad nagu artiklid 36 (juurdepääs üldhuvi pakkuvatele teenustele), 38 (tarbijakaitse), 47 (õigus tõhusale õiguskaitsevahendile) ja 48 (süütuse presumptsioon).

| 2.3.8 | Seega peaks komisjon järele mõtlema ja hoolikamalt silmas pidama põhiõigusi, et tulevikus vältida ettepaneku eeskirjade põhiseadusele mittevastavaks tunnistamist liikmesriikide konstitutsioonikohtute poolt (5). |
| --- | --- |

2.3.8

Seega peaks komisjon järele mõtlema ja hoolikamalt silmas pidama põhiõigusi, et tulevikus vältida ettepaneku eeskirjade põhiseadusele mittevastavaks tunnistamist liikmesriikide konstitutsioonikohtute poolt (5).

| 2.3.9 | Mis puutub subsidiaarsuse põhimõttesse, on üllatav komisjoni seletus, mille kohaselt seetõttu, et ei nõukogu ega parlament ei ole siiani jõudnud kokkuleppele kõnealuste probleemide lahendamises, on kiiresti vaja riigiülest meedet siseturu valdkonnas, millest kõnealune regulatsioon edaspidi lähtuks. |
| --- | --- |

2.3.9

Mis puutub subsidiaarsuse põhimõttesse, on üllatav komisjoni seletus, mille kohaselt seetõttu, et ei nõukogu ega parlament ei ole siiani jõudnud kokkuleppele kõnealuste probleemide lahendamises, on kiiresti vaja riigiülest meedet siseturu valdkonnas, millest kõnealune regulatsioon edaspidi lähtuks.

| 2.3.10 | Selline põhjendus oleks loogiline, kui julgeoleku probleemid oleksid samaväärsed teiste siseturgu puudutavate (näiteks kaubanduslike, maksu- või tööhõivealaste) probleemidega, kui oleksid olemas kiireloomulised eeskirjade vastuvõtmise tähtajad (asutamislepingutes või teisestes õigusaktides sätestatud) või kui oleks võimalik ja vajalik ühtse õigusruumi loomine asjaomases küsimuses. |
| --- | --- |

2.3.10

Selline põhjendus oleks loogiline, kui julgeoleku probleemid oleksid samaväärsed teiste siseturgu puudutavate (näiteks kaubanduslike, maksu- või tööhõivealaste) probleemidega, kui oleksid olemas kiireloomulised eeskirjade vastuvõtmise tähtajad (asutamislepingutes või teisestes õigusaktides sätestatud) või kui oleks võimalik ja vajalik ühtse õigusruumi loomine asjaomases küsimuses.

| 2.3.11 | Riigi julgeolek ei ole siiski ühenduse õiguses ette nähtud õigushüve erinevalt avalikust korrast ja avalikust julgeolekust, mis on ette nähtud asutamislepingutes, selleks et sobival juhul õigustada erandlike julgeolekumeetmete tarvitusele võtmist liikmesriikide poolt. |
| --- | --- |

2.3.11

Riigi julgeolek ei ole siiski ühenduse õiguses ette nähtud õigushüve erinevalt avalikust korrast ja avalikust julgeolekust, mis on ette nähtud asutamislepingutes, selleks et sobival juhul õigustada erandlike julgeolekumeetmete tarvitusele võtmist liikmesriikide poolt.

| 2.3.12 | Samuti ei sisalda asutamislepingud selget alust asjaomasteks meetmeteks ega mingit tähtaega, mis nõuaks meetmete kohest tarvituselevõttu. Ohte, mis ähvardavad riikide julgeolekut, ei saa hõlmata ühtlustava õigusaktiga, mis läheneb ühesugusel viisil (soovitud ühtse viisi asemel) erinevatele olukordadele. |
| --- | --- |

2.3.12

Samuti ei sisalda asutamislepingud selget alust asjaomasteks meetmeteks ega mingit tähtaega, mis nõuaks meetmete kohest tarvituselevõttu. Ohte, mis ähvardavad riikide julgeolekut, ei saa hõlmata ühtlustava õigusaktiga, mis läheneb ühesugusel viisil (soovitud ühtse viisi asemel) erinevatele olukordadele.

| 2.3.13 | Mis puutub proportsionaalsuse põhimõttesse, siis iga põhiõigusi piirav eeskiri nõuab riikide parlamentide osalust ja lisaks kohtuliku järelvalve (ex ante või ex post) tagatist. On raske ette kujutada, kuidas mõnede “nähtamatute tõkete” kadumine, mis takistavad elektrooniliste sideteenuste osutamist kogu siseturul, võib kaasa tuua ridamisi muudatusi riiklikes põhiõigusi tagavates seadustes ja põhiõiguste kaitse riiklikes süsteemides. |
| --- | --- |

2.3.13

Mis puutub proportsionaalsuse põhimõttesse, siis iga põhiõigusi piirav eeskiri nõuab riikide parlamentide osalust ja lisaks kohtuliku järelvalve (ex ante või ex post) tagatist. On raske ette kujutada, kuidas mõnede “nähtamatute tõkete” kadumine, mis takistavad elektrooniliste sideteenuste osutamist kogu siseturul, võib kaasa tuua ridamisi muudatusi riiklikes põhiõigusi tagavates seadustes ja põhiõiguste kaitse riiklikes süsteemides.

| 2.3.14 | Seega leiab komitee, et kõnealune ettepanek ei ole tervikuna kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega, sest puuduvad põhjendused, mis tõestaks, et ühenduse eesmärgid on paremini saavutatavad ühenduse tasandil. |
| --- | --- |

2.3.14

Seega leiab komitee, et kõnealune ettepanek ei ole tervikuna kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega, sest puuduvad põhjendused, mis tõestaks, et ühenduse eesmärgid on paremini saavutatavad ühenduse tasandil.

| 2.3.15 | Teisalt on üllatav, et komisjoni ettepanek käsitleb ainult sideoperaatorite vajadusi ja seaduslikke õigusi ja jätab täielikult tähelepanuta tarbijad, unustades, et üks ühenduse ülesandeid on “tarbijakaitse tugevdamine” (EÜ asutamislepingu artikkel 3 punkt t), tagades tarbijatele “kõrgetasemelise kaitse” ja “kaitstes [tarbijate] majanduslikke huve” (EÜ asutamislepingu artikkel 153). |
| --- | --- |

2.3.15

Teisalt on üllatav, et komisjoni ettepanek käsitleb ainult sideoperaatorite vajadusi ja seaduslikke õigusi ja jätab täielikult tähelepanuta tarbijad, unustades, et üks ühenduse ülesandeid on “tarbijakaitse tugevdamine” (EÜ asutamislepingu artikkel 3 punkt t), tagades tarbijatele “kõrgetasemelise kaitse” ja “kaitstes [tarbijate] majanduslikke huve” (EÜ asutamislepingu artikkel 153).

2.4   Konkreetsed märkused

| 2.4.1 | Ettepanek toetub EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 1. Seega oleks soovitatav, et võetaks arvesse ka ettepaneku võimalikku mõju politsei- ja õigusalase koostöö sambale kriminaalasjades. Ühenduseväliste elektroonilise side operaatorite puhul oleks soovitav, et päritoluriigid nõuavad ad hoc kokkulepet liikmesriikidega, milles sätestatakse teenuse osutamise vastastikused tingimused riikliku julgeolu eesmärgil. |
| --- | --- |

2.4.1

Ettepanek toetub EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 1. Seega oleks soovitatav, et võetaks arvesse ka ettepaneku võimalikku mõju politsei- ja õigusalase koostöö sambale kriminaalasjades. Ühenduseväliste elektroonilise side operaatorite puhul oleks soovitav, et päritoluriigid nõuavad ad hoc kokkulepet liikmesriikidega, milles sätestatakse teenuse osutamise vastastikused tingimused riikliku julgeolu eesmärgil.

| 2.4.2 | Oma ettepanekus, eelkõige artiklis 1, jätab komisjon tähelepanuta, et kuigi selle reguleerimisalasse kuuluvad andmed on näiliselt “neutraalsed” (side allikas ja sihtpunkt, side kestus, asukoht, sagedus jne), on tegemist teabega, mis rikub eraelu puutumatust ja paljudel juhtudel võib rikkuda ka teisi õigusi nagu ametisaladus või õigus juriidilisele abile. |
| --- | --- |

2.4.2

Oma ettepanekus, eelkõige artiklis 1, jätab komisjon tähelepanuta, et kuigi selle reguleerimisalasse kuuluvad andmed on näiliselt “neutraalsed” (side allikas ja sihtpunkt, side kestus, asukoht, sagedus jne), on tegemist teabega, mis rikub eraelu puutumatust ja paljudel juhtudel võib rikkuda ka teisi õigusi nagu ametisaladus või õigus juriidilisele abile.

| 2.4.3 | Euroopa avaliku korra hetkeseisu juures, mille sätestab Euroopa inimõiguste kaitse konventsioon, ja vastavalt liikmesriikide põhiseaduslikele tavadele ei ole õigus eraelu puutumatusele ainult passiivne, vaid vähemal määral ka aktiivne. |
| --- | --- |

2.4.3

Euroopa avaliku korra hetkeseisu juures, mille sätestab Euroopa inimõiguste kaitse konventsioon, ja vastavalt liikmesriikide põhiseaduslikele tavadele ei ole õigus eraelu puutumatusele ainult passiivne, vaid vähemal määral ka aktiivne.

| 2.4.4 | See tähendab, et üksikisikutel, nii Euroopa Liidu kodanikel kui teistel, on õigus teada, kes jälgib nende sidet ning mis põhjusel ja kui sageli seda tehakse, samuti õigus juurdepääsule igale avalikule või eraandmebaasile, mis sisaldab sellist teavet (6). |
| --- | --- |

2.4.4

See tähendab, et üksikisikutel, nii Euroopa Liidu kodanikel kui teistel, on õigus teada, kes jälgib nende sidet ning mis põhjusel ja kui sageli seda tehakse, samuti õigus juurdepääsule igale avalikule või eraandmebaasile, mis sisaldab sellist teavet (6).

| 2.4.5 | Ettepanek on vastuolus põhiõigustega, eelkõige Euroopa inimõiguste kaitse konventsiooni artikliga 8, ja võib avaldada laialdast mõju kodanikuvabadustele ja põhiõigustele. Seetõttu on komitee arvamusel, et nii nagu iga erandi korral üldreeglist, peaks kõnealuse ettepaneku sisu piirduma sätetega, mis kahjustaksid võimalikult vähe nimetatud õigusi. |
| --- | --- |

2.4.5

Ettepanek on vastuolus põhiõigustega, eelkõige Euroopa inimõiguste kaitse konventsiooni artikliga 8, ja võib avaldada laialdast mõju kodanikuvabadustele ja põhiõigustele. Seetõttu on komitee arvamusel, et nii nagu iga erandi korral üldreeglist, peaks kõnealuse ettepaneku sisu piirduma sätetega, mis kahjustaksid võimalikult vähe nimetatud õigusi.

| 2.4.6 | Säilitatavad andmeliigid on loetletud artiklis 4 ja lisas. Tegemist on esialgse nimekirjaga, mida on võimalik komiteemenetluse kaudu muuta. Et tegemist on põhiõigusega, peab komitee siiski ebaõigeks, et säilitatavate andmeliikide laiendamises ei osale parlament, vaid kasutatakse meetodit, mis on sobiv neutraalsete tehniliste eeskirjade puhul, mis on hoopis teist laadi kui ettepaneku sisuks olevad andmete säilitamise eeskirjad. |
| --- | --- |

2.4.6

Säilitatavad andmeliigid on loetletud artiklis 4 ja lisas. Tegemist on esialgse nimekirjaga, mida on võimalik komiteemenetluse kaudu muuta. Et tegemist on põhiõigusega, peab komitee siiski ebaõigeks, et säilitatavate andmeliikide laiendamises ei osale parlament, vaid kasutatakse meetodit, mis on sobiv neutraalsete tehniliste eeskirjade puhul, mis on hoopis teist laadi kui ettepaneku sisuks olevad andmete säilitamise eeskirjad.

| 2.4.7 | Säilitatavate andmete hulk on uurimiseks vajaliku teabe leidmiseks liiga suur, mistõttu tuleks säilitatavate andmete hulka piirata. Andmete hulk peab vastama ettepaneku eesmärkidele ja tuleb tagada, et juurdepääs andmetele oleks võimalik ainult kohtu loal. Ettepaneku eesmärki “ennetada” teatud kuritegusid on raske mõista, kuigi liiklusandmete säilitamine võib siiski olla kasulik kuritegude uurimisel ja teiste ettepaneku eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

2.4.7

Säilitatavate andmete hulk on uurimiseks vajaliku teabe leidmiseks liiga suur, mistõttu tuleks säilitatavate andmete hulka piirata. Andmete hulk peab vastama ettepaneku eesmärkidele ja tuleb tagada, et juurdepääs andmetele oleks võimalik ainult kohtu loal. Ettepaneku eesmärki “ennetada” teatud kuritegusid on raske mõista, kuigi liiklusandmete säilitamine võib siiski olla kasulik kuritegude uurimisel ja teiste ettepaneku eesmärkide saavutamisel.

| 2.4.8 | Säilitamistähtaeg on liiga pikk, sest komisjon ei põhjenda vajadust säilitada andmeid nii pika aja jooksul. Komitee on arvamusel, et mõistlik oleks ühtne kuue kuu pikkune tähtaeg, võttes tarvitusele asjakohased turva- ja konfidentsiaalsuse meetmed. |
| --- | --- |

2.4.8

Säilitamistähtaeg on liiga pikk, sest komisjon ei põhjenda vajadust säilitada andmeid nii pika aja jooksul. Komitee on arvamusel, et mõistlik oleks ühtne kuue kuu pikkune tähtaeg, võttes tarvitusele asjakohased turva- ja konfidentsiaalsuse meetmed.

| 2.4.9 | Ettepanekus ei ole ette nähtud eeskirju takistamaks teenuse osutajate ja teiste huvitatud isikute võimalikku juurdepääsu säilitatud andmetele. Tuleb sätestada, et juurdepääs kõnealustele andmetele tohib toimuda ainult erijuhtudel ja kohtuliku järelevalve all. On kahetsusväärne, et ettepanek ei sätesta, mil viisil kaitstakse säilitatud andmeid nõutava tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

2.4.9

Ettepanekus ei ole ette nähtud eeskirju takistamaks teenuse osutajate ja teiste huvitatud isikute võimalikku juurdepääsu säilitatud andmetele. Tuleb sätestada, et juurdepääs kõnealustele andmetele tohib toimuda ainult erijuhtudel ja kohtuliku järelevalve all. On kahetsusväärne, et ettepanek ei sätesta, mil viisil kaitstakse säilitatud andmeid nõutava tähtaja jooksul.

| 2.4.10 | Ettepanekus sisalduv viide “pädevatele siseriiklikele ametiasutustele” on liiga üldine ning tuleks selgesõnaliselt sätestada, et säilitatud andmeid tohib edastada ainult sellistele ametiasutustele, mis tagavad saadud andmete kvaliteedi, konfidentsiaalsuse ja turvalisuse. Komitee leiab, et ettepanekus esineb mõisteid, nagu eespool nimetatud mõiste, mis tuleb täpsemalt määratleda, et vältida lahkarvamusi nende tõlgendamisel. |
| --- | --- |

2.4.10

Ettepanekus sisalduv viide “pädevatele siseriiklikele ametiasutustele” on liiga üldine ning tuleks selgesõnaliselt sätestada, et säilitatud andmeid tohib edastada ainult sellistele ametiasutustele, mis tagavad saadud andmete kvaliteedi, konfidentsiaalsuse ja turvalisuse. Komitee leiab, et ettepanekus esineb mõisteid, nagu eespool nimetatud mõiste, mis tuleb täpsemalt määratleda, et vältida lahkarvamusi nende tõlgendamisel.

| 2.4.11 | On üllatav, et artiklis 10 reguleerib ettepanek operaatorite nn lisakulusid, mis kaasnevad andmete säilitamise ja edastamise kohustusega, ja et komisjoni ettepaneku kohaselt tuleb need hüvitada riigi vahenditest, sest vastavalt ettepaneku põhjendusele 13 on andmete säilitamine “kasulik ühiskonna avalikule julgeolekule üldiselt”. |
| --- | --- |

2.4.11

On üllatav, et artiklis 10 reguleerib ettepanek operaatorite nn lisakulusid, mis kaasnevad andmete säilitamise ja edastamise kohustusega, ja et komisjoni ettepaneku kohaselt tuleb need hüvitada riigi vahenditest, sest vastavalt ettepaneku põhjendusele 13 on andmete säilitamine “kasulik ühiskonna avalikule julgeolekule üldiselt”.

| 2.4.12 | Kõnealuses küsimuses ei nõustu komitee komisjoniga ja leiab, et selline väide on ebatäpne, sest iga liikmesriik määrab kõnealuste kulude hüvitamise ulatuse ja korra vabalt, vastavalt oma kriteeriumidele, ühiskonna oludele ja julgeolekuvajadustele, kuigi — nagu komisjon tunnistab (põhjendus 5) — paljud liikmesriigid ei ole isegi asjaomaseid õigusakte vastu võtnud. |
| --- | --- |

2.4.12

Kõnealuses küsimuses ei nõustu komitee komisjoniga ja leiab, et selline väide on ebatäpne, sest iga liikmesriik määrab kõnealuste kulude hüvitamise ulatuse ja korra vabalt, vastavalt oma kriteeriumidele, ühiskonna oludele ja julgeolekuvajadustele, kuigi — nagu komisjon tunnistab (põhjendus 5) — paljud liikmesriigid ei ole isegi asjaomaseid õigusakte vastu võtnud.

| 2.4.13 | Komisjoni kriteerium tõstatab järgmised küsimused:






  — | kas siis kõnealuste teenuste osutajad ei saa kasu riikide poolt tagatud turvalisusest ja ühiskonna stabiilsusest? |
| --- | --- | --- |

2.4.13

Komisjoni kriteerium tõstatab järgmised küsimused:

—

kas siis kõnealuste teenuste osutajad ei saa kasu riikide poolt tagatud turvalisusest ja ühiskonna stabiilsusest?

| — | kas kõnealused teenuste osutajad ei saa siis kasu õigusriigi õiguskindlusest? |
| --- | --- |

—

kas kõnealused teenuste osutajad ei saa siis kasu õigusriigi õiguskindlusest?

| — | kas teenuseosutajad ei saa kasu juurdepääsust ühtsele turule, kus nad saavad arendada seaduslikku äritegevust tänu riiklike ametiasutuste hoolele, mitte ainult tänu komisjoni tegevusele? |
| --- | --- |

—

kas teenuseosutajad ei saa kasu juurdepääsust ühtsele turule, kus nad saavad arendada seaduslikku äritegevust tänu riiklike ametiasutuste hoolele, mitte ainult tänu komisjoni tegevusele?

| 2.4.14 | Eelnevat silmas pidades ja eeldades, et direktiivi ettepanek on edukas, tuleks kõnealuseid kulusid vaadelda kui koormust, mida peavad kandma operaatorid pelgalt turul olemise tõttu ja mida ei peaks kandma riik ja seega kõik kodanikud. Komitee on arvamusel, et kõnealune ettepanek lisakulude hüvitamiseks on põhjendamatu ja tuleks välja jätta. |
| --- | --- |

2.4.14

Eelnevat silmas pidades ja eeldades, et direktiivi ettepanek on edukas, tuleks kõnealuseid kulusid vaadelda kui koormust, mida peavad kandma operaatorid pelgalt turul olemise tõttu ja mida ei peaks kandma riik ja seega kõik kodanikud. Komitee on arvamusel, et kõnealune ettepanek lisakulude hüvitamiseks on põhjendamatu ja tuleks välja jätta.

| 2.4.15 | Eelnevat silmas pidades, peaks komisjon kui asutamislepingute ja nende peamiste põhimõtete hoidja vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõigetele 1 (7) ja 2 (8) kõnealuse ettepaneku põhjalikult üle vaatama, sest komitee arvates ei austa ettepanek tervikuna põhiõigusi ega andmetele juurdepääsu, andmete kasutamise ja vahetamise eeskirju. |
| --- | --- |

2.4.15

Eelnevat silmas pidades, peaks komisjon kui asutamislepingute ja nende peamiste põhimõtete hoidja vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõigetele 1 (7) ja 2 (8) kõnealuse ettepaneku põhjalikult üle vaatama, sest komitee arvates ei austa ettepanek tervikuna põhiõigusi ega andmetele juurdepääsu, andmete kasutamise ja vahetamise eeskirju.

Brüssel, 19. jaanuar 2006

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta .direktiiv üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta. EÜT L 281, 23.11.1995.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris. EÜT L 201, 31.7.2002.

2

(3)  24.–25. jaanuari 2001. aasta täiskogu istungjärgul vastuvõetud arvamus, raportöör hr LAGERHOLM. EÜT C 123, 25.4.2001.

3

(4)  4. novembril 1950. aastal Roomas alla kirjutatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon.

4

(5)  Vt Saksamaa konstitutsioonikohtu hiljutist otsust, millega tunnistati põhiseadusele mittevastavaks Euroopa vahistamismäärus, mis on terrorismi ja rahvusvahelise kuritegevuse vastases võitluses veelgi tähtsam õigusakt kui siin käsitletav teema.

5

(6)  Euroopa Inimõiguste Kohtu otsused kohtuasjades AMANN (2000), KOPP (1998), HALFORD (1997) ja MALONE (1984).

6

(7)  Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõige 1: “Liit on rajatud vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamise ning õigusriigi põhimõtetele, mis on ühtsed kõikidele liikmesriikidele”.

7

(8)  Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõige 2 sätestab: “Liit austab põhiõigusi kui ühenduse õiguse üldpõhimõtteid, nagu need on tagatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, mis on alla kirjutatud Roomas 4. novembril 1950, ning nagu need tulenevad liikmesriikide ühesugustest riigiõiguslikest tavadest”.

8

---

LISA

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamusele

Järgmised muudatusettepanekud, mis hääletamisel kogusid üle veerandi häältest, lükati arutelude käigus tagasi:

Punkt 1.5

Punkt välja jätta.

Ettepanekus nimetatud operaatorite lisakulusid, mis kaasnevad andmete säilitamise ja edastamise kohustusega, tuleks vaadelda kui koormust, mida peavad kandma operaatorid pelgalt turul olemise tõttu ja mida ei peaks kandma riik ja seega kõik kodanikud.

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

Punkt 2.4.11

Muuta järgmiselt:

On üllatav, et aArtiklis 10 reguleerib ettepanek operaatorite nn lisakulusid, mis kaasnevad andmete säilitamise ja edastamise kohustusega., ja et kKomisjoni ettepaneku kohaselt tuleb need hüvitada riigi vahenditest, sest vastavalt ettepaneku põhjendusele 13 on andmete säilitamine “kasulik ühiskonna avalikule julgeolekule üldiselt”

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

Punkt 2.4.12

Asendada tekst järgmiselt:

Kõnealuses küsimuses ei nõustu komitee komisjoniga ja leiab, et selline väide on ebatäpne, sest iga liikmesriik määrab kõnealuste kulude hüvitamise ulatuse ja korra vabalt, vastavalt oma kriteeriumidele, ühiskonna oludele ja julgeolekuvajadustele, kuigi nagu komisjon tunnistab (põhjendus 5) paljud liikmesriigid ei ole isegi asjaomaseid õigusakte vastu võtnud.

Ettepanekuga kaasnevad märkimisväärsed kulud tööstusele. Ettevõtted loovad, töötlevad ja säilitavad praegusel hetkel andmeid arvelduslikel, kaubanduslikel ja muudel õiguspärastel eesmärkidel. Täiendavad nõudmised (andmete lisatüübid, pikemad säilitamisperioodid) toovad kaasa maksmisele kuuluvaid lisakulusid. Kuna turvalisus kuulub selgelt riikliku pädevuse ja rahastamise alla, peavad liikmesriigid kandma andmete säilitamise kulud, kompenseerides need info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ettevõtetele.

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

Punkt 2.4.13

Asendada tekst järgmiselt:

Komisjoni kriteerium tõstatab järgmised küsimused:

Komisjoni kriteerium tõstatab järgmised küsimused:

| — | -kas siis kõnealuste teenuste osutajad ei saa kasu riikide poolt tagatud turvalisusest ja ühiskonna stabiilsusest? |
| --- | --- |

—

-kas siis kõnealuste teenuste osutajad ei saa kasu riikide poolt tagatud turvalisusest ja ühiskonna stabiilsusest?

-kas siis kõnealuste teenuste osutajad ei saa kasu riikide poolt tagatud turvalisusest ja ühiskonna stabiilsusest?

| — | -kas kõnealused teenuste osutajad ei saa siis kasu õigusriigi õiguskindlusest? |
| --- | --- |

—

-kas kõnealused teenuste osutajad ei saa siis kasu õigusriigi õiguskindlusest?

-kas kõnealused teenuste osutajad ei saa siis kasu õigusriigi õiguskindlusest?

| — | -kas teenuseosutajad ei saa kasu juurdepääsust ühtsele turule, kus nad saavad arendada seaduslikku äritegevust tänu riiklike ametiasutuste hoolele, mitte ainult tänu komisjoni tegevusele? |
| --- | --- |

—

-kas teenuseosutajad ei saa kasu juurdepääsust ühtsele turule, kus nad saavad arendada seaduslikku äritegevust tänu riiklike ametiasutuste hoolele, mitte ainult tänu komisjoni tegevusele?

-kas teenuseosutajad ei saa kasu juurdepääsust ühtsele turule, kus nad saavad arendada seaduslikku äritegevust tänu riiklike ametiasutuste hoolele, mitte ainult tänu komisjoni tegevusele?

Ettepaneku põhiprintsiibiks on, et Euroopa vajab kooskõlastatud lähenemisviisi andmete säilitamisele kui vahendit kuritegevuse ja terrorismiga võitlemiseks. Kui mõned Euroopa riigid toetavad kuritegevuse vastu võitlemisega seonduvate arvete maksmist ja teised riigid otsustavad kõnealuse märkimisväärse rahalise koorma asetada mainitud teenuste osutajatele, siis langevad Euroopa telekommunikatsiooni turule peagi osaks ohtlikud konkurentsimoonutused. Seega toetab komitee kõnealuses küsimuses täielikult komisjoni.

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

Punkt 2.4.14

Punkt välja jätta.

Eelnevat silmas pidades ja eeldades, et direktiivi ettepanek on edukas, tuleks kõnealuseid kulusid vaadelda kui koormust, mida peavad kandma operaatorid pelgalt turul olemise tõttu ja mida ei peaks kandma riik ja seega kõik kodanikud. Komitee on arvamusel, et kõnealune ettepanek lisakulude hüvitamiseks on põhjendamatu ja tuleks välja jätta.

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

Hääletamise tulemus (kõigi muudatusettepanekute kohta)

Poolt: 53

Vastu: 54

Erapooletuid: 15

---

| 21.3.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 69/22 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 69/22

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse kohta”

KOM(2005) 399 lõplik — 2005/0166 (COD)

(2006/C 69/05)

18. jaanuaril 2006 otsustas nõukogu vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse kohta”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsiooni arvamus võeti vastu 14. novembril 2005. Raportöör oli härra OLSSON.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 423. istungjärgul 18.–19. jaanuaril 2006 (18. jaanuari 2006 istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 33, erapooletuks jäi 1.

1.   Sissejuhatus

| 1.1 | Komisjon esitas 2003. aasta oktoobri lõpul ettepaneku määruse (EMÜ) nr 302/93 (Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta) muudetud versiooni kohta.
  Dokumendi õiguslikuks aluseks valiti Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 308. |
| --- | --- |

1.1

Komisjon esitas 2003. aasta oktoobri lõpul ettepaneku määruse (EMÜ) nr 302/93 (Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta) muudetud versiooni kohta.

Dokumendi õiguslikuks aluseks valiti Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 308.

| 1.2 | Pärast nõukogus peetud nõupidamisi otsustati muuta dokumendi õiguslikku alust ja valida selleks Euroopa Ühenduse Asutamislepingu artikkel 152, mistõttu tuleb nüüd ettepaneku üle otsustada kaasotsustamismenetluse teel, milles osaleb ka Euroopa Parlament. Nõukogus aset leidnud arutelude tulemusena tehti määruse ettepanekusse väiksemaid parandusi, mis esitati 2005. aasta augustis. |
| --- | --- |

1.2

Pärast nõukogus peetud nõupidamisi otsustati muuta dokumendi õiguslikku alust ja valida selleks Euroopa Ühenduse Asutamislepingu artikkel 152, mistõttu tuleb nüüd ettepaneku üle otsustada kaasotsustamismenetluse teel, milles osaleb ka Euroopa Parlament. Nõukogus aset leidnud arutelude tulemusena tehti määruse ettepanekusse väiksemaid parandusi, mis esitati 2005. aasta augustis.

2.   Üldised märkused

| 2.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee avaldas 2004. aasta oktoobris arvamuse esimese ettepaneku kohta (1). Kõnealuses arvamuses esitatud põhimõttelised seisukohad on aluseks ka käesolevale arvamusele. Komitee jaoks oluline eelkõige see, et Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse (EMCDDA) töösse kaasataks ka narkootikumide ja narkomaania temaatikaga tegelevad kodanikuühiskonna organisatsioonid. |
| --- | --- |

2.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee avaldas 2004. aasta oktoobris arvamuse esimese ettepaneku kohta (1). Kõnealuses arvamuses esitatud põhimõttelised seisukohad on aluseks ka käesolevale arvamusele. Komitee jaoks oluline eelkõige see, et Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse (EMCDDA) töösse kaasataks ka narkootikumide ja narkomaania temaatikaga tegelevad kodanikuühiskonna organisatsioonid.

| 2.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab ettepaneku õigusliku aluse muutmist. Koostöö Euroopa Parlamendiga näib kõnealusel juhtumil olevat loomulik toimimisviis ning tänu sellele tagatakse muuseas ka EMCDDA läbipaistvus. Uus ettepanek väärtustab Euroopa Parlamendi rolli (2), parlamendil on muuhulgas võimalik nimetada järelvalvekeskuse nõukogusse kaks sõltumatut eksperti, kes omavad eriteadmisi narkootikumide alal. Komitee soovitab tungivalt, et mõlemad sõltumatud eksperdid kuuluksid narkootikumide temaatikaga tegelevatesse valitsusvälistesse organisatsioonidesse. |
| --- | --- |

2.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab ettepaneku õigusliku aluse muutmist. Koostöö Euroopa Parlamendiga näib kõnealusel juhtumil olevat loomulik toimimisviis ning tänu sellele tagatakse muuseas ka EMCDDA läbipaistvus. Uus ettepanek väärtustab Euroopa Parlamendi rolli (2), parlamendil on muuhulgas võimalik nimetada järelvalvekeskuse nõukogusse kaks sõltumatut eksperti, kes omavad eriteadmisi narkootikumide alal. Komitee soovitab tungivalt, et mõlemad sõltumatud eksperdid kuuluksid narkootikumide temaatikaga tegelevatesse valitsusvälistesse organisatsioonidesse.

| 2.3 | Komitee viitab institutsioonidevahelisele kokkuleppe eelnõule “Euroopa Liidu reguleerivate ametite raamistiku loomise kohta” (3). Kõnealuses dokumendis on kirjas, et antud ametite sisemised organisatsioonid peavad tagama asjaomaste ringkondade osalemise ja läbipaistvuse kõrge taseme. Muuhulgas tuleks järelvalvekomitee nõukogusse nimetada asjaomaste ringkondade esindajaid. Kõnealuses kontekstis viidatakse muuseas valgele raamatule Euroopa avaliku halduse kohta. |
| --- | --- |

2.3

Komitee viitab institutsioonidevahelisele kokkuleppe eelnõule “Euroopa Liidu reguleerivate ametite raamistiku loomise kohta” (3). Kõnealuses dokumendis on kirjas, et antud ametite sisemised organisatsioonid peavad tagama asjaomaste ringkondade osalemise ja läbipaistvuse kõrge taseme. Muuhulgas tuleks järelvalvekomitee nõukogusse nimetada asjaomaste ringkondade esindajaid. Kõnealuses kontekstis viidatakse muuseas valgele raamatule Euroopa avaliku halduse kohta.

3.   Erimärkused määruse mõningate artiklite kohta

3.1   Artikkel 5 — Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Teabevõrk

Euroopa teabevõrk koosneb riiklikest teabepunktidest, mis on vahendajateks osalevate riikide ja järelvalvekeskuse vahel. Siseriiklikul tasandil koguvad ja analüüsivad nad kogu olulist teavet, mis puudutab narkootikume ja narkomaaniat, vastavalt järelevalvekeskuse suunistele. Teabepunktile eraldatakse Euroopa Liidu poolt iga-aastast rahalist abi, mis on reguleeritud toetuslepinguga.

Komitee teeb ettepaneku, et järelvalvekeskus muudab suuniste ja liikmesriikidega sõlmitud kokkulepete kaudu kohustuslikuks teabepunktide koostöö narkootikumide temaatika eest vastutavate siseriiklike, sh valitsusväliste organisatsioonidega.

Seda tuleks artikli 5 lõike 2 punktis a selgesõnaliselt väljendada ja kolmandat lauset tuleks muuta järgmiselt: “Siseriiklikul tasandil koguvad ja analüüsivad nad eksperte ja asjaomaseid organisatsioone kaasates kogu olulist teavet, mis puudutab narkootikume ja narkomaaniat ning asjaomaseid strateegiaid ja meetmeid.”

3.2   Artikkel 20 — Koostöö teiste siseriiklike või rahvusvaheliste organisatsioonide või asutustega

Määruses sätestatakse, et järelvalvekeskus teeb aktiivset koostööd rahvusvaheliste ja teiste, eelkõige Euroopa valitsus- ja valitusväliste organisatsioonidega, mis on tegevad narkootikumide valdkonnas. Selline koostöö peaks toimuma pädevate ametkondade ja organisatsioonidega sõlmitud lepingute teel, mille suhtes komisjon peab arvamust avaldama. Rahvusvahelistele organisatsioonidele võiks lisaks pakkuda vaatlejastaatust keskuse nõukogus.

Tagamaks kõnealuste organisatsioonide süsteemne ja korrapärane kaasamine, teeb komitee ettepaneku luua määrusel põhinev koostööorgan. Selleks tuleks lisada artiklile 20 järgmine täiendus: “Järelvalvekeskus loob koostöö kooskõlastamiseks kontaktrühma, kuhu kuuluvad narkootikumide valdkonnas tegutsevate organisatsioonide esindajad.”

Brüssel, 18. jaanuar. 2006

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Arvamus teemal “Ettepanek: nõukogu määrus Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse kohta”. Pearaportöör: hr Olsson, ELT C 120, 20.5.2005.

1

(2)  KOM(2005) 399 lõplik, artikkel 9.

2

(3)  KOM(2005) 59 lõplik ja KOM(2002) 718 lõplik.

3

---