# Europeiska unionens C 124E/25 m

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 124E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | fyrtionionde årgången25 maj 2006 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 124E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

fyrtionionde årgången25 maj 2006

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | Europaparlamentet |
| | Måndagen den 6 juni 2005 |
| 2006/C 124E/1 | PROTOKOLL | 1 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG | 1 |
| Återupptagande av sessionen | 1 |
| Justering av protokollet från föregående sammanträde | 1 |
| Uttalande av talmannen | 3 |
| Parlamentets sammansättning | 3 |
| De politiska gruppernas sammansättning | 3 |
| Misstroendeförklaring mot kommissionen | 4 |
| Inkomna dokument | 4 |
| Avtalstexter översända av rådet | 7 |
| Undertecknande av rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet | 7 |
| Arbetsplan | 7 |
| Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt | 8 |
| Riktlinjer för transeuropeiska energinät ***I (debatt) | 8 |
| Effektiv slutanvändning av energi ***I (debatt) | 8 |
| Skydd av gemenskapens ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning (debatt) | 9 |
| Infrastruktur för geografisk information i gemenskapen (INSPIRE) ***I (debatt) | 9 |
| Återförsäkring ***I (debatt) | 10 |
| Stöd för landsbygdsutvecklingen från EJFLU * (debatt) | 10 |
| Föredragningslista för nästa sammanträde | 11 |
| Avslutande av sammanträdet | 11 |
| NÄRVAROLISTA | 12 |
| | Tisdagen den 7 juni 2005 |
| 2006/C 124E/2 | PROTOKOLL | 13 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG | 13 |
| Öppnande av sammanträdet | 13 |
| Inkomna dokument | 13 |
| Området för frihet, säkerhet och rättvisa (tillkännagivande av framlagda resolutionsförslag) | 15 |
| Debatt om kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (tillkännagivande av framlagda resolutionsförslag) | 15 |
| Kampen mot terrorismen (debatt) | 16 |
| Omröstning | 18 |
| Riktlinjer för transeuropeiska energinät ***I (omröstning) | 19 |
| Effektiv slutanvändning av energi ***I (omröstning) | 19 |
| Infrastruktur för geografisk information i gemenskapen (INSPIRE) ***I (omröstning) | 19 |
| Återförsäkring ***I (omröstning) | 20 |
| Stöd för landsbygdsutvecklingen från EJFLU * (omröstning) | 20 |
| Utbyte av uppgifter i fråga om grova brott, inbegripet terroristdåd * (omröstning) | 20 |
| Informationsutbyte och samarbete när det gäller terroristbrott * (omröstning) | 21 |
| Förebyggande, utredning, upptäckt och lagföring av brott och straffbara gärningar, inklusive terrorism * (omröstning) | 21 |
| Skydd av gemenskapens ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning (omröstning) | 21 |
| EU:s handlingsplan för bekämpande av terrorismen (omröstning) | 22 |
| Terroristattacker: förebyggande arbete, beredskap och insatser (omröstning) | 22 |
| Skydd av viktig infrastruktur i kampen mot terrorismen (omröstning) | 22 |
| Kamp mot finansiering av terrorism (omröstning) | 23 |
| Uppgiftsutbyte och samarbete när det gäller terroristbrott (omröstning) | 23 |
| Röstförklaringar | 23 |
| Rättelser till avgivna röster | 23 |
| Justering av protokollet från föregående sammanträde | 24 |
| Utskottens och delegationernas sammansättning | 24 |
| Politiska utmaningar och budgetmedel i en utvidgad union 2007-2013 (debatt) | 25 |
| Frågestund (frågor till kommissionen) | 25 |
| Minoritetsskydd och antidiskrimineringspolitik i ett utvidgat EU (debatt) | 26 |
| Sambandet mellan legal och illegal invandring samt integrationen av invandrare (debatt) | 27 |
| Kontroll av kontantrörelser ***II (debatt) | 27 |
| Punktskattepliktiga varor * (debatt) | 28 |
| Patientrörlighet och utvecklingen av hälso- och sjukvården i EU (debatt) | 28 |
| Föredragningslista för nästa sammanträde | 28 |
| Avslutande av sammanträdet | 28 |
| NÄRVAROLISTA | 29 |
| BILAGA I | 31 |
| BILAGA II | 43 |
| ANTAGNA TEXTER | 68 |
| P6_TA(2005)0211Riktlinjer för transeuropeiska energinät **IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om riktlinjer för transeuropeiska energinät och om upphävande av besluten nr 96/391/EG och nr 1229/2003/EG (KOM(2003)0742 – C5-0064/2004 – 2003/0297(COD)) | 68 |
| P6_TC1-COD(2003)0297Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 juni 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2005/EG om riktlinjer för transeuropeiska energinät och om upphävande av besluten 96/391/EG och nr 1229/2003/EG | 68 |
| BILAGA ITRANSEUROPEISKA ENERGINÄT | 78 |
| BILAGA IITRANSEUROPEISKA ENERGINÄTTilläggskriterier för projekt av gemensamt intresse enligt artikel 6.2 | 81 |
| BILAGA IIITRANSEUROPEISKA ENERGINÄTProjekt av gemensamt intresse och de därtill hörande specifikationerna, för närvarande fastställda enligt kriterierna i bilaga II | 85 |
| P6_TA(2005)0212Effektiv slutanvändning av energi ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster (KOM(2003)0739 – C5-0642/2003 – 2003/0300(COD)) | 95 |
| P6_TC1-COD(2003)0300Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 juni 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster | 95 |
| BILAGA IMETOD FÖR BERÄKNING AV MÅL FÖR EN EFFEKTIV SLUTANVÄNDNING AV ENERGI | 109 |
| BILAGA IIINNEHÅLLET AV PRIMÄRENERGI I VISSA UTVALDA BRÄNSLEN FÖR SLUTFÖRBRUKNING – OMVANDLINGSTABELL | 109 |
| BILAGA IIIBERÄTTIGADE ENERGIEFFEKTIVITETSPROGRAM OCH ANDRA ENERGIEFFEKTIVITETSÅTGÄRDER | 110 |
| BILAGA IVRIKTLINJER FÖR MÄTNING OCH KONTROLL AV ENERGIBESPARINGAR | 112 |
| BILAGA V | 115 |
| P6_TA(2005)0213Infrastruktur för geografisk information i gemenskapen (Inspire) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en infrastruktur för geografisk information i gemenskapen (INSPIRE) (KOM(2004)0516 – C6-0099/2004 – 2004/0175(COD)) | 116 |
| P6_TC1-COD(2004)0175Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 juni 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om upprättande av en infrastruktur för geografisk information i gemenskapen (INSPIRE) | 116 |
| BILAGA ITEMAN FÖR GEOGRAFISKA DATA SOM AVSES I ARTIKEL 6 A, ARTIKEL 10.1 OCH ARTIKEL 11 A | 129 |
| BILAGA IITEMAN FÖR GEOGRAFISKA DATA SOM AVSES I ARTIKEL 6 A, ARTIKEL 10.1 OCH ARTIKEL 11 B | 129 |
| BILAGA IIITEMAN FÖR GEOGRAFISKA DATA SOM AVSES I ARTIKLARNA 6 B OCH 11 B | 130 |
| P6_TA(2005)0214Återförsäkring ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om återförsäkring och om ändring av rådets direktiv 73/239/EEG och 92/49/EEG samt direktiv 98/78/EG och 2002/83/EG (KOM(2004)0273 – C6-0038/2004 – 2004/0097(COD)) | 132 |
| P6_TC1-COD(2004)0097Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 juni 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om återförsäkring och om ändring av rådets direktiv 73/239/EEG och 92/49/EEG samt direktiv 98/78/EG och 2002/83/EG | 132 |
| BILAGA I | 183 |
| BILAGA II | 184 |
| P6_TA(2005)0215Stöd för landsbygdsutvecklingen från EJFLU *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (KOM(2004)0490 – C6-0181/2004 – 2004/0161(CNS)) | 191 |
| P6_TA(2005)0216Utbyte av uppgifter i fråga om grova brott, inbegripet terroristdåd *Europaparlamentets lagstiftningresolution om Konungariket Sveriges initiativ till rådets antagande av ett rambeslut om förenklat uppgifts- och underrättelseutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna i Europeiska unionens medlemsstater, särskilt i fråga om grova brott, inbegripet terroristdåd (10215/2004 – C6-0153/2004 – 2004/0812(CNS)) | 215 |
| P6_TA(2005)0217Informationsutbyte och samarbete när det gäller terroristbrott *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om informationsutbyte och samarbete när det gäller terroristbrott (15599/2004 – C6-0007/2004 – 2004/0069(CNS)) | 223 |
| P6_TA(2005)0218Skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen och bedrägeribekämpningEuropaparlamentets resolution om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning (2004/2198(INI)) | 232 |
| P6_TA(2005)0219EU:s handlingsplan för bekämpande av terrorismEuropaparlamentets rekommendation till Europeiska rådet och rådet om EU:s handlingsplan för bekämpande av terrorism (2004/2214(INI)) | 241 |
| P6_TA(2005)0220Terroristattacker, förebyggande arbete, beredskap och insatserEuropaparlamentets rekommendation till Europeiska rådet och rådet om förebyggande arbete, beredskap och insatser i samband med terroristattacker (2005/2043(INI)) | 246 |
| P6_TA(2005)0221Skydd av viktig infrastruktur i kampen mot terrorismenEuropaparlamentets rekommendation till Europeiska rådet och rådet om skydd av viktig infrastruktur i kampen mot terrorismen (2005/2044(INI)) | 250 |
| P6_TA(2005)0222Kampen mot finansiering av terrorismEuropaparlamentets rekommendation till Europeiska rådet och rådet om kampen mot finansiering av terrorism (2005/2065(INI)) | 254 |
| P6_TA(2005)0223Uppgifts och underrättelseutbyte avseende terroristbrottEuropaparlamentets rekommendation till Europeiska rådet och rådet om uppgiftsutbyte och samarbete när det gäller terroristbrott (2005/2046(INI)) | 258 |
| | Onsdagen den 8 juni 2005 |
| 2006/C 124E/3 | PROTOKOLL | 262 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG | 262 |
| Öppnande av sammanträdet | 262 |
| Skriftliga förklaringar (artikel 116 i arbetsordningen) | 262 |
| Förberedelser för Europeiska rådets möte, bl.a. beträffande Europeiska unionens framtid efter folkomröstningen om konstitutionen för Europa (Bryssel den 16-17 juni 2005) (debatt) | 262 |
| Välkomsthälsning | 263 |
| De politiska gruppernas sammansättning | 263 |
| Omröstning | 263 |
| Förslag till misstroendeförklaring mot kommissionen (omröstning) | 263 |
| Politiska utmaningar och budgetmedel i en utvidgad union 2007-2013 (omröstning) | 263 |
| Kontroll av kontantrörelser ***II (omröstning) | 264 |
| Punktskattepliktiga varor * (omröstning) | 264 |
| Området för frihet, säkerhet och rättvisa (omröstning) | 264 |
| Minoritetsskydd och antidiskrimineringspolitik i ett utvidgat EU (omröstning) | 264 |
| Röstförklaringar | 265 |
| Rättelser till avgivna röster | 265 |
| Justering av protokollet från föregående sammanträde | 267 |
| Reform av FN (debatt) | 267 |
| Transatlantiska relationer (debatt) | 268 |
| Situationen i Uzbekistan (debatt) | 269 |
| Överenskommelse mellan kommissionen/medlemsstaterna och Philip Morris för att bekämpa bedrägerier (debatt) | 269 |
| Frågestund (frågor till rådet) | 269 |
| Övervakning av de offentliga finanserna samt övervakning och samordning av den ekonomiska politiken **I - Alltför stora underskott * (debatt) | 270 |
| Förstärka den europeiska konkurrenskraften (debatt) | 271 |
| Polycykliska aromatiska kolväten ***I (debatt) | 271 |
| Gemenskapspatent (debatt) | 271 |
| Föredragningslista för nästa sammanträde | 272 |
| Avslutande av sammanträdet | 272 |
| NÄRVAROLISTA | 273 |
| BILAGA I | 275 |
| BILAGA II | 288 |
| ANTAGNA TEXTER | 373 |
| P6_TA(2005)0224Politiska utmaningar och budgetmedel i en utvidgad union 2007-2013Europaparlamentets resolution om politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007–2013 (2004/2209(INI)) | 373 |
| BILAGABudgetplan 2007-2013 | 389 |
| P6_TA(2005)0225Kontroller av kontanta medel ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur gemenskapen (14843/1/2004 – C6-0038/2005 – 2002/0132(COD)) | 390 |
| P6_TC2-COD(2002)0132Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 8 juni 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2005 om kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur gemenskapen | 390 |
| P6_TA(2005)0226Punktskattepliktiga varor *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 92/12/EEG om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor (KOM(2004)0227 – C6-0039/2004 – 2004/0072(CNS)) | 395 |
| P6_TA(2005)0227Området för frihet, säkerhet och rättvisaEuropaparlamentets resolution om de framsteg som gjordes 2004 i arbetet med att skapa ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (artiklarna 2 och 39 i EU-fördraget) | 398 |
| P6_TA(2005)0228Minoritetsskydd och antidiskrimineringspolitik i ett utvidgat EUEuropaparlamentets resolution om minoritetsskydd och antidiskrimineringspolitik i ett utvidgat EU (2005/2008(INI)) | 405 |
| | Torsdagen den 9 juni 2005 |
| 2006/C 124E/4 | PROTOKOLL | 416 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG | 416 |
| Öppnande av sammanträdet | 416 |
| De politiska gruppernas sammansättning | 416 |
| Inkomna dokument | 416 |
| Anslagsöverföringar | 417 |
| Hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet * (debatt) | 417 |
| Avtalet om det internationella programmet för bevarande av delfiner * (debatt) | 418 |
| Social integration i de nya medlemsstaterna (debatt) | 418 |
| Begäran om upphävande av parlamentarisk immunitet | 419 |
| Omröstning | 419 |
| Avtalet om det internationella programmet för bevarande av delfiner * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 419 |
| Förstärka den europeiska konkurrenskraften (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 419 |
| Övervakning av de offentliga finanserna samt övervakning och samordning av den ekonomiska politiken **I (omröstning) | 420 |
| Polycykliska aromatiska kolväten ***I (omröstning) | 420 |
| Alltför stora underskott * (omröstning) | 420 |
| Hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet * (omröstning) | 421 |
| Sambandet mellan legal och illegal invandring samt integrationen av invandrare (omröstning) | 421 |
| Patientrörlighet och utvecklingen av hälso- och sjukvården i EU (omröstning) | 421 |
| Reform av FN (omröstning) | 421 |
| Transatlantiska relationer (omröstning) | 422 |
| Situationen i Uzbekistan (omröstning) | 422 |
| Sysselsättning och produktivitet och dessa faktorers bidrag till ekonomisk tillväxt (omröstning) | 423 |
| Röstförklaringar | 423 |
| Rättelser till avgivna röster | 423 |
| Justering av protokollet från föregående sammanträde | 424 |
| Föredragningslista för nästa sammanträdesperiod | 425 |
| Social integration i de nya medlemsstaterna (fortsättning på debatten) | 426 |
| Debatt om fall av kränkning av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (debatt) | 426 |
| Omröstning | 427 |
| Bolivia (omröstning) | 427 |
| Pressfrihet i Algeriet (omröstning) | 428 |
| Azerbajdzjan (omröstning) | 428 |
| Social integration i de nya medlemsstaterna (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 429 |
| Röstförklaringar | 429 |
| Rättelser till avgivna röster | 429 |
| Beslut om vissa dokument | 429 |
| Parlamentets sammansättning (rättelse till protokollet av den 6 juni 2005) | 431 |
| Skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen) | 431 |
| Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden | 431 |
| Datum för nästa sammanträdesperiod | 432 |
| Avbrytande av sessionen | 432 |
| NÄRVAROLISTA | 433 |
| BILAGA I | 435 |
| BILAGA II | 454 |
| ANTAGNA TEXTER | 507 |
| P6_TA(2005)0229Avtalet om det internationella programmet för bevarande av delfiner *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ingående av avtalet om det internationella programmet för bevarande av delfiner (KOM(2004)0764 – C6-0245/2004 – 2004/0268(CNS)) | 507 |
| P6_TA(2005)0230Förstärkning av EU:s konkurrenskraftEuropaparlamentets resolution om förstärkning av EU:s konkurrenskraft: hur förändringarna i näringslivet påverkar politiken och rollen för små och medelstora företag (2004/2154(INI)) | 510 |
| P6_TA(2005)0231Övervakning av de offentliga finanserna samt övervakning och samordning av den ekonomiska politiken **IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (KOM(2005)0154 – C6-0119/2005 – 2005/0064(SYN)) | 517 |
| P6_TA(2005)0232Polycykliska aromatiska kolväten ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om begränsad saluföring och användning av vissa polycykliska aromatiska kolväten i mjukningsmedel och däck (tjugosjunde ändringen av rådets direktiv 76/769/EEG) (KOM(2004)0098 – C5-0081/2004 – 2004/0036(COD)) | 521 |
| P6_TC1-COD(2004)0036Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 juni 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om begränsat utsläppande på marknaden och användning av vissa polycykliska aromatiska kolväten i mjukningsmedel och däck (tjugosjunde ändringen av rådets direktiv 76/769/EEG) | 521 |
| BILAGA | 524 |
| P6_TA(2005)0233Alltför stora underskott *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (KOM(2005)0155 – C6-0120/2005 – 2005/0061(CNS)) | 524 |
| P6_TA(2005)0234Hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet och om ändring av förordningarna (EEG) nr 2847/93 och (EG) nr 973/2001 (KOM(2003)0589 – C5-0480/2003 – 2003/0229(CNS)) | 527 |
| P6_TA(2005)0235Sambandet mellan laglig och olaglig migration och integrationen av invandrareEuropaparlamentets resolution om sambandet mellan laglig och olaglig migration och integrationen av invandrare (2004/2137(INI)) | 535 |
| P6_TA(2005)0236Patientrörlighet och utvecklingen av hälso- och sjukvården i EUEuropaparlamentets resolution om patientrörlighet och utvecklingen av hälso- och sjukvården i EU 2004/2148(INI)) | 543 |
| P6_TA(2005)0237Reform av FNEuropaparlamentets resolution om en reform av Förenta Nationerna | 549 |
| P6_TA(2005)0238Transatlantiska relationerEuropaparlamentets resolution om arbetet för att toppmötet mellan EU och Förenta staterna i Washington DC den 20 juni 2005 skall bli en framgång | 556 |
| P6_TA(2005)0239UzbekistanEuropaparlamentets resolution om Uzbekistan | 560 |
| P6_TA(2005)0240Sysselsättning och produktivitet och dessa faktorers bidrag till ekonomisk tillväxtEuropaparlamentets resolution om sysselsättning och produktivitet och dessa faktorers bidrag till ekonomisk tillväxt (2004/2188(INI)) | 563 |
| P6_TA(2005)0241BoliviaEuropaparlamentets resolution om situationen i Bolivia | 566 |
| P6_TA(2005)0242AlgerietEuropaparlamentets resolution om pressfriheten i Algeriet | 567 |
| P6_TA(2005)0243AzerbajdzjanEuropaparlamentets resolution om Azerbajdzjan | 569 |
| P6_TA(2005)0244Social integration i de nya medlemsstaternaEuropaparlamentets resolution om social integration i de nya medlemsstaterna (2004/2210(INI)) | 572 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

Europaparlamentet

Måndagen den 6 juni 2005

2006/C 124E/1

PROTOKOLL

1

SAMMANTRÄDETS GÅNG

1

Återupptagande av sessionen

1

Justering av protokollet från föregående sammanträde

1

Uttalande av talmannen

3

Parlamentets sammansättning

3

De politiska gruppernas sammansättning

3

Misstroendeförklaring mot kommissionen

4

Inkomna dokument

4

Avtalstexter översända av rådet

7

Undertecknande av rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet

7

Arbetsplan

7

Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt

8

Riktlinjer för transeuropeiska energinät ***I (debatt)

8

Effektiv slutanvändning av energi ***I (debatt)

8

Skydd av gemenskapens ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning (debatt)

9

Infrastruktur för geografisk information i gemenskapen (INSPIRE) ***I (debatt)

9

Återförsäkring ***I (debatt)

10

Stöd för landsbygdsutvecklingen från EJFLU * (debatt)

10

Föredragningslista för nästa sammanträde

11

Avslutande av sammanträdet

11

NÄRVAROLISTA

12

Tisdagen den 7 juni 2005

2006/C 124E/2

PROTOKOLL

13

SAMMANTRÄDETS GÅNG

13

Öppnande av sammanträdet

13

Inkomna dokument

13

Området för frihet, säkerhet och rättvisa (tillkännagivande av framlagda resolutionsförslag)

15

Debatt om kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (tillkännagivande av framlagda resolutionsförslag)

15

Kampen mot terrorismen (debatt)

16

Omröstning

18

Riktlinjer för transeuropeiska energinät ***I (omröstning)

19

Effektiv slutanvändning av energi ***I (omröstning)

19

Infrastruktur för geografisk information i gemenskapen (INSPIRE) ***I (omröstning)

19

Återförsäkring ***I (omröstning)

20

Stöd för landsbygdsutvecklingen från EJFLU * (omröstning)

20

Utbyte av uppgifter i fråga om grova brott, inbegripet terroristdåd * (omröstning)

20

Informationsutbyte och samarbete när det gäller terroristbrott * (omröstning)

21

Förebyggande, utredning, upptäckt och lagföring av brott och straffbara gärningar, inklusive terrorism * (omröstning)

21

Skydd av gemenskapens ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning (omröstning)

21

EU:s handlingsplan för bekämpande av terrorismen (omröstning)

22

Terroristattacker: förebyggande arbete, beredskap och insatser (omröstning)

22

Skydd av viktig infrastruktur i kampen mot terrorismen (omröstning)

22

Kamp mot finansiering av terrorism (omröstning)

23

Uppgiftsutbyte och samarbete när det gäller terroristbrott (omröstning)

23

Röstförklaringar

23

Rättelser till avgivna röster

23

Justering av protokollet från föregående sammanträde

24

Utskottens och delegationernas sammansättning

24

Politiska utmaningar och budgetmedel i en utvidgad union 2007-2013 (debatt)

25

Frågestund (frågor till kommissionen)

25

Minoritetsskydd och antidiskrimineringspolitik i ett utvidgat EU (debatt)

26

Sambandet mellan legal och illegal invandring samt integrationen av invandrare (debatt)

27

Kontroll av kontantrörelser ***II (debatt)

27

Punktskattepliktiga varor * (debatt)

28

Patientrörlighet och utvecklingen av hälso- och sjukvården i EU (debatt)

28

Föredragningslista för nästa sammanträde

28

Avslutande av sammanträdet

28

NÄRVAROLISTA

29

BILAGA I

31

BILAGA II

43

ANTAGNA TEXTER

68

P6_TA(2005)0211Riktlinjer för transeuropeiska energinät **IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om riktlinjer för transeuropeiska energinät och om upphävande av besluten nr 96/391/EG och nr 1229/2003/EG (KOM(2003)0742 – C5-0064/2004 – 2003/0297(COD))

68

P6_TC1-COD(2003)0297Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 juni 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2005/EG om riktlinjer för transeuropeiska energinät och om upphävande av besluten 96/391/EG och nr 1229/2003/EG

nr ...

besluten 96/391/EG

68

BILAGA ITRANSEUROPEISKA ENERGINÄT

78

BILAGA IITRANSEUROPEISKA ENERGINÄTTilläggskriterier för projekt av gemensamt intresse enligt artikel 6.2

81

BILAGA IIITRANSEUROPEISKA ENERGINÄTProjekt av gemensamt intresse och de därtill hörande specifikationerna, för närvarande fastställda enligt kriterierna i bilaga II

85

P6_TA(2005)0212Effektiv slutanvändning av energi ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster (KOM(2003)0739 – C5-0642/2003 – 2003/0300(COD))

95

P6_TC1-COD(2003)0300Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 juni 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster

2005/.../EG

95

BILAGA IMETOD FÖR BERÄKNING AV MÅL FÖR EN EFFEKTIV SLUTANVÄNDNING AV ENERGI

109

BILAGA IIINNEHÅLLET AV PRIMÄRENERGI I VISSA UTVALDA BRÄNSLEN FÖR SLUTFÖRBRUKNING – OMVANDLINGSTABELL

109

BILAGA IIIBERÄTTIGADE ENERGIEFFEKTIVITETSPROGRAM OCH ANDRA ENERGIEFFEKTIVITETSÅTGÄRDER

110

BILAGA IVRIKTLINJER FÖR MÄTNING OCH KONTROLL AV ENERGIBESPARINGAR

112

BILAGA V

115

P6_TA(2005)0213Infrastruktur för geografisk information i gemenskapen (Inspire) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en infrastruktur för geografisk information i gemenskapen (INSPIRE) (KOM(2004)0516 – C6-0099/2004 – 2004/0175(COD))

116

P6_TC1-COD(2004)0175Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 juni 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om upprättande av en infrastruktur för geografisk information i gemenskapen (INSPIRE)

2005/.../EG

116

BILAGA ITEMAN FÖR GEOGRAFISKA DATA SOM AVSES I ARTIKEL 6 A, ARTIKEL 10.1 OCH ARTIKEL 11 A

129

BILAGA IITEMAN FÖR GEOGRAFISKA DATA SOM AVSES I ARTIKEL 6 A, ARTIKEL 10.1 OCH ARTIKEL 11 B

129

BILAGA IIITEMAN FÖR GEOGRAFISKA DATA SOM AVSES I ARTIKLARNA 6 B OCH 11 B

130

P6_TA(2005)0214Återförsäkring ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om återförsäkring och om ändring av rådets direktiv 73/239/EEG och 92/49/EEG samt direktiv 98/78/EG och 2002/83/EG (KOM(2004)0273 – C6-0038/2004 – 2004/0097(COD))

132

P6_TC1-COD(2004)0097Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 juni 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om återförsäkring och om ändring av rådets direktiv 73/239/EEG och 92/49/EEG samt direktiv 98/78/EG och 2002/83/EG

132

BILAGA I

183

BILAGA II

184

P6_TA(2005)0215Stöd för landsbygdsutvecklingen från EJFLU *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (KOM(2004)0490 – C6-0181/2004 – 2004/0161(CNS))

191

P6_TA(2005)0216Utbyte av uppgifter i fråga om grova brott, inbegripet terroristdåd *Europaparlamentets lagstiftningresolution om Konungariket Sveriges initiativ till rådets antagande av ett rambeslut om förenklat uppgifts- och underrättelseutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna i Europeiska unionens medlemsstater, särskilt i fråga om grova brott, inbegripet terroristdåd (10215/2004 – C6-0153/2004 – 2004/0812(CNS))

215

P6_TA(2005)0217Informationsutbyte och samarbete när det gäller terroristbrott *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om informationsutbyte och samarbete när det gäller terroristbrott (15599/2004 – C6-0007/2004 – 2004/0069(CNS))

223

P6_TA(2005)0218Skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen och bedrägeribekämpningEuropaparlamentets resolution om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning (2004/2198(INI))

232

P6_TA(2005)0219EU:s handlingsplan för bekämpande av terrorismEuropaparlamentets rekommendation till Europeiska rådet och rådet om EU:s handlingsplan för bekämpande av terrorism (2004/2214(INI))

241

P6_TA(2005)0220Terroristattacker, förebyggande arbete, beredskap och insatserEuropaparlamentets rekommendation till Europeiska rådet och rådet om förebyggande arbete, beredskap och insatser i samband med terroristattacker (2005/2043(INI))

246

P6_TA(2005)0221Skydd av viktig infrastruktur i kampen mot terrorismenEuropaparlamentets rekommendation till Europeiska rådet och rådet om skydd av viktig infrastruktur i kampen mot terrorismen (2005/2044(INI))

250

P6_TA(2005)0222Kampen mot finansiering av terrorismEuropaparlamentets rekommendation till Europeiska rådet och rådet om kampen mot finansiering av terrorism (2005/2065(INI))

254

P6_TA(2005)0223Uppgifts och underrättelseutbyte avseende terroristbrottEuropaparlamentets rekommendation till Europeiska rådet och rådet om uppgiftsutbyte och samarbete när det gäller terroristbrott (2005/2046(INI))

258

Onsdagen den 8 juni 2005

2006/C 124E/3

PROTOKOLL

262

SAMMANTRÄDETS GÅNG

262

Öppnande av sammanträdet

262

Skriftliga förklaringar (artikel 116 i arbetsordningen)

262

Förberedelser för Europeiska rådets möte, bl.a. beträffande Europeiska unionens framtid efter folkomröstningen om konstitutionen för Europa (Bryssel den 16-17 juni 2005) (debatt)

262

Välkomsthälsning

263

De politiska gruppernas sammansättning

263

Omröstning

263

Förslag till misstroendeförklaring mot kommissionen (omröstning)

263

Politiska utmaningar och budgetmedel i en utvidgad union 2007-2013 (omröstning)

263

Kontroll av kontantrörelser ***II (omröstning)

264

Punktskattepliktiga varor * (omröstning)

264

Området för frihet, säkerhet och rättvisa (omröstning)

264

Minoritetsskydd och antidiskrimineringspolitik i ett utvidgat EU (omröstning)

264

Röstförklaringar

265

Rättelser till avgivna röster

265

Justering av protokollet från föregående sammanträde

267

Reform av FN (debatt)

267

Transatlantiska relationer (debatt)

268

Situationen i Uzbekistan (debatt)

269

Överenskommelse mellan kommissionen/medlemsstaterna och Philip Morris för att bekämpa bedrägerier (debatt)

269

Frågestund (frågor till rådet)

269

Övervakning av de offentliga finanserna samt övervakning och samordning av den ekonomiska politiken **I - Alltför stora underskott * (debatt)

270

Förstärka den europeiska konkurrenskraften (debatt)

271

Polycykliska aromatiska kolväten ***I (debatt)

271

Gemenskapspatent (debatt)

271

Föredragningslista för nästa sammanträde

272

Avslutande av sammanträdet

272

NÄRVAROLISTA

273

BILAGA I

275

BILAGA II

288

ANTAGNA TEXTER

373

P6_TA(2005)0224Politiska utmaningar och budgetmedel i en utvidgad union 2007-2013Europaparlamentets resolution om politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007–2013 (2004/2209(INI))

373

BILAGABudgetplan 2007-2013

389

P6_TA(2005)0225Kontroller av kontanta medel ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur gemenskapen (14843/1/2004 – C6-0038/2005 – 2002/0132(COD))

390

P6_TC2-COD(2002)0132Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 8 juni 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2005 om kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur gemenskapen

(EG) nr .../2005

390

P6_TA(2005)0226Punktskattepliktiga varor *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 92/12/EEG om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor (KOM(2004)0227 – C6-0039/2004 – 2004/0072(CNS))

395

P6_TA(2005)0227Området för frihet, säkerhet och rättvisaEuropaparlamentets resolution om de framsteg som gjordes 2004 i arbetet med att skapa ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (artiklarna 2 och 39 i EU-fördraget)

398

P6_TA(2005)0228Minoritetsskydd och antidiskrimineringspolitik i ett utvidgat EUEuropaparlamentets resolution om minoritetsskydd och antidiskrimineringspolitik i ett utvidgat EU (2005/2008(INI))

405

Torsdagen den 9 juni 2005

2006/C 124E/4

PROTOKOLL

416

SAMMANTRÄDETS GÅNG

416

Öppnande av sammanträdet

416

De politiska gruppernas sammansättning

416

Inkomna dokument

416

Anslagsöverföringar

417

Hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet * (debatt)

417

Avtalet om det internationella programmet för bevarande av delfiner * (debatt)

418

Social integration i de nya medlemsstaterna (debatt)

418

Begäran om upphävande av parlamentarisk immunitet

419

Omröstning

419

Avtalet om det internationella programmet för bevarande av delfiner * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

419

Förstärka den europeiska konkurrenskraften (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

419

Övervakning av de offentliga finanserna samt övervakning och samordning av den ekonomiska politiken **I (omröstning)

420

Polycykliska aromatiska kolväten ***I (omröstning)

420

Alltför stora underskott * (omröstning)

420

Hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet * (omröstning)

421

Sambandet mellan legal och illegal invandring samt integrationen av invandrare (omröstning)

421

Patientrörlighet och utvecklingen av hälso- och sjukvården i EU (omröstning)

421

Reform av FN (omröstning)

421

Transatlantiska relationer (omröstning)

422

Situationen i Uzbekistan (omröstning)

422

Sysselsättning och produktivitet och dessa faktorers bidrag till ekonomisk tillväxt (omröstning)

423

Röstförklaringar

423

Rättelser till avgivna röster

423

Justering av protokollet från föregående sammanträde

424

Föredragningslista för nästa sammanträdesperiod

425

Social integration i de nya medlemsstaterna (fortsättning på debatten)

426

Debatt om fall av kränkning av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (debatt)

426

Omröstning

427

Bolivia (omröstning)

427

Pressfrihet i Algeriet (omröstning)

428

Azerbajdzjan (omröstning)

428

Social integration i de nya medlemsstaterna (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

429

Röstförklaringar

429

Rättelser till avgivna röster

429

Beslut om vissa dokument

429

Parlamentets sammansättning (rättelse till protokollet av den 6 juni 2005)

431

Skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen)

431

Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden

431

Datum för nästa sammanträdesperiod

432

Avbrytande av sessionen

432

NÄRVAROLISTA

433

BILAGA I

435

BILAGA II

454

ANTAGNA TEXTER

507

P6_TA(2005)0229Avtalet om det internationella programmet för bevarande av delfiner *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ingående av avtalet om det internationella programmet för bevarande av delfiner (KOM(2004)0764 – C6-0245/2004 – 2004/0268(CNS))

507

P6_TA(2005)0230Förstärkning av EU:s konkurrenskraftEuropaparlamentets resolution om förstärkning av EU:s konkurrenskraft: hur förändringarna i näringslivet påverkar politiken och rollen för små och medelstora företag (2004/2154(INI))

510

P6_TA(2005)0231Övervakning av de offentliga finanserna samt övervakning och samordning av den ekonomiska politiken **IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (KOM(2005)0154 – C6-0119/2005 – 2005/0064(SYN))

517

P6_TA(2005)0232Polycykliska aromatiska kolväten ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om begränsad saluföring och användning av vissa polycykliska aromatiska kolväten i mjukningsmedel och däck (tjugosjunde ändringen av rådets direktiv 76/769/EEG) (KOM(2004)0098 – C5-0081/2004 – 2004/0036(COD))

521

P6_TC1-COD(2004)0036Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 juni 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om begränsat utsläppande på marknaden och användning av vissa polycykliska aromatiska kolväten i mjukningsmedel och däck (tjugosjunde ändringen av rådets direktiv 76/769/EEG)

2005/.../EG

begränsat utsläppande på marknaden

521

BILAGA

524

P6_TA(2005)0233Alltför stora underskott *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (KOM(2005)0155 – C6-0120/2005 – 2005/0061(CNS))

524

P6_TA(2005)0234Hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet och om ändring av förordningarna (EEG) nr 2847/93 och (EG) nr 973/2001 (KOM(2003)0589 – C5-0480/2003 – 2003/0229(CNS))

527

P6_TA(2005)0235Sambandet mellan laglig och olaglig migration och integrationen av invandrareEuropaparlamentets resolution om sambandet mellan laglig och olaglig migration och integrationen av invandrare (2004/2137(INI))

535

P6_TA(2005)0236Patientrörlighet och utvecklingen av hälso- och sjukvården i EUEuropaparlamentets resolution om patientrörlighet och utvecklingen av hälso- och sjukvården i EU 2004/2148(INI))

543

P6_TA(2005)0237Reform av FNEuropaparlamentets resolution om en reform av Förenta Nationerna

549

P6_TA(2005)0238Transatlantiska relationerEuropaparlamentets resolution om arbetet för att toppmötet mellan EU och Förenta staterna i Washington DC den 20 juni 2005 skall bli en framgång

556

P6_TA(2005)0239UzbekistanEuropaparlamentets resolution om Uzbekistan

560

P6_TA(2005)0240Sysselsättning och produktivitet och dessa faktorers bidrag till ekonomisk tillväxtEuropaparlamentets resolution om sysselsättning och produktivitet och dessa faktorers bidrag till ekonomisk tillväxt (2004/2188(INI))

563

P6_TA(2005)0241BoliviaEuropaparlamentets resolution om situationen i Bolivia

566

P6_TA(2005)0242AlgerietEuropaparlamentets resolution om pressfriheten i Algeriet

567

P6_TA(2005)0243AzerbajdzjanEuropaparlamentets resolution om Azerbajdzjan

569

P6_TA(2005)0244Social integration i de nya medlemsstaternaEuropaparlamentets resolution om social integration i de nya medlemsstaterna (2004/2210(INI))

572

---

| | |
| --- | --- |
| 2006/C 124E/5 | | s17 |

2006/C 124E/5

s17

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

Europaparlamentet

Måndagen den 6 juni 2005

| 25.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 124/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 124/1

---

PROTOKOLL

(2006/C 124 E/01)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

1.   Återupptagande av sessionen

Sammanträdet öppnades kl. 17.05.

2.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Rättelser till avgivna röster:

Sammanträdesdatum: 12.4.2005

Betänkande Glenys Kinnock - A6-0075/2005

| — | resolutionen (i sin helhet)






  — | nej: Zbigniew Zaleski |
| --- | --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

—

nej: Zbigniew Zaleski

nej:

Sammanträdesdatum: 26.5.2005

Betänkande Philippe Morillon - A6-0113/2005

| — | resolutionen (i sin helhet)






  — | ja: Henri Weber |
| --- | --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

—

ja: Henri Weber

ja:

Betänkande Adriana Poli Bortone - A6-0128/2005

| — | ändringsförslag 29






  — | ja: Hartmut Nassauer |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 29

—

ja: Hartmut Nassauer

ja:

| — | ändringsförslag 47






  — | nej: Anders Samuelsen |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 47

—

nej: Anders Samuelsen

nej:

| — | ändringsförslag 48






  — | nej: Henrik Dam Kristensen, Poul Nyrup Rasmussen |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 48

—

nej: Henrik Dam Kristensen, Poul Nyrup Rasmussen

nej:

| — | ändringsförslag 55






  — | ja: Henrik Dam Kristensen |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 55

—

ja: Henrik Dam Kristensen

ja:

| — | ändringsförslag 57






  — | nej: Poul Nyrup Rasmussen |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 57

—

nej: Poul Nyrup Rasmussen

nej:

| — | ändringsförslag 58






  — | nej: Poul Nyrup Rasmussen |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 58

—

nej: Poul Nyrup Rasmussen

nej:

| — | ändringsförslag 66






  — | nej: Henrik Dam Kristensen |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 66

—

nej: Henrik Dam Kristensen

nej:

| — | ändringsförslag 69






  — | nej: Henrik Dam Kristensen |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 69

—

nej: Henrik Dam Kristensen

nej:

| — | ändringsförslag 70






  — | ja: Henrik Dam Kristensen |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 70

—

ja: Henrik Dam Kristensen

ja:

| — | ändringsförslag 109






  — | nej: Henrik Dam Kristensen |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 109

—

nej: Henrik Dam Kristensen

nej:

| — | ändringsförslag 101






  — | ja: Poul Nyrup Rasmussen |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 101

—

ja: Poul Nyrup Rasmussen

ja:

| — | ändringsförslag 99 (första delen)






  — | ja: Jean Marie Beaupuy, Jean-Louis Bourlanges, Anders Samuelsen |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 99 (första delen)

—

ja: Jean Marie Beaupuy, Jean-Louis Bourlanges, Anders Samuelsen

ja:

| — | ändringsförslag 102 (första delen)






  — | ja: Jean Marie Beaupuy, Jean-Louis Bourlanges, Poul Nyrup Rasmussen, Anders Samuelsen |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 102 (första delen)

—

ja: Jean Marie Beaupuy, Jean-Louis Bourlanges, Poul Nyrup Rasmussen, Anders Samuelsen

ja:

| — | ändringsförslag 29






  — | ja: Markus Ferber, Othmar Karas, Hartmut Nassauer |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 29

—

ja: Markus Ferber, Othmar Karas, Hartmut Nassauer

ja:

| — | nej: Daniel Marc Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Helga Trüpel, Johannes Voggenhuber |
| --- | --- |

—

nej: Daniel Marc Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Helga Trüpel, Johannes Voggenhuber

nej:

| — | ändringsförslag 104






  — | ja: Henrik Dam Kristensen, Poul Nyrup Rasmussen, Henri Weber |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 104

—

ja: Henrik Dam Kristensen, Poul Nyrup Rasmussen, Henri Weber

ja:

| — | ändringsförslag 108






  — | nej: Henrik Dam Kristensen |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 108

—

nej: Henrik Dam Kristensen

nej:

| — | resolutionen (i sin helhet)






  — | nej: Henrik Dam Kristensen, Poul Nyrup Rasmussen |
| --- | --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

—

nej: Henrik Dam Kristensen, Poul Nyrup Rasmussen

nej:

Betänkande Cecilia Malmström - A6-0135/2005

| — | ändringsförslag 43






  — | nej: Ole Christensen, Dan Jørgensen, Britta Thomsen |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 43

—

nej: Ole Christensen, Dan Jørgensen, Britta Thomsen

nej:

| — | ändringsförslag 16 (första delen)






  — | nej: Britta Thomsen |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 16 (första delen)

—

nej: Britta Thomsen

nej:

| — | ändringsförslag 16 (andra delen)






  — | ja: Poul Nyrup Rasmussen |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 16 (andra delen)

—

ja: Poul Nyrup Rasmussen

ja:

| — | resolutionen (i sin helhet)






  — | nej: Henrik Dam Kristensen |
| --- | --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

—

nej: Henrik Dam Kristensen

nej:

Betänkande Robert Goebbels - A6-0150/2005

| — | ändringsförslag 6






  — | nej: Henri Weber |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 6

—

nej: Henri Weber

nej:

| — | ändringsförslag 11 (andra delen)






  — | nej: Ole Christensen, Dan Jørgensen |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 11 (andra delen)

—

nej: Ole Christensen, Dan Jørgensen

nej:

| — | resolutionen (i sin helhet)






  — | nej: Henrik Dam Kristensen |
| --- | --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

—

nej: Henrik Dam Kristensen

nej:

| — | nedlagd röst: Henri Weber |
| --- | --- |

—

nedlagd röst: Henri Weber

nedlagd röst:

Betänkande Ria Oomen-Ruijten - A6-0142/2005

| — | resolutionen (i sin helhet)






  — | ja: Othmar Karas |
| --- | --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

—

ja: Othmar Karas

ja:

*

- *

Genowefa Grabowska hade låtit meddela att hon hade varit närvarande under sammanträdet den 25.5.2005 men att hennes namn inte förekom på närvarolistan.

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

3.   Uttalande av talmannen

Talmannen gjorde ett kort uttalande om att den burmesiska regimen fortsätter att systematiskt bryta mot de mänskliga rättigheterna och fortfarande inte låter 1991 års Sacharovpristagare Aung San Suu Kyi röra sig fritt. Han upprepade parlamentets begäran att Aung San Suu Kyi och de personer som kvarhålls tillsammans med henne skulle släppas fria. På parlamentets vägnar fördömde han kategoriskt den burmesiska regimens övergrepp.

4.   Parlamentets sammansättning

Genom ett dekret från republikens president av den 2 juni 2005 har Brice Hortefeux utnämnts till ledamot av den franska regeringen.

I enlighet med artikel 7.1 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet är detta ämbete oförenligt med uppdraget som ledamot av Europaparlamentet. Därför fastställer parlamentet, i enlighet med artikel 4.4 i arbetsordningen, att platsen är vakant med verkan från och med den 2 juni 2005 och underrättar berörd medlemsstat om detta.

5.   De politiska gruppernas sammansättning

Giovanni Rivera har blivit grupplös ledamot med verkan från och med den 6 juni 2005.

6.   Misstroendeförklaring mot kommissionen

Talmannen meddelade att André Brie hade dragit tillbaka sin underskrift från misstroendeförklaringen mot kommissionen (förteckning över underskrifter: se protokollet av den 12.5.2005).

(förteckning över underskrifter: se protokollet av den 12.5.2005)

Omröstningen skulle hållas på onsdagen.

7.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument:

| 1) | från parlamentets utskott







  1.1) | betänkanden:







  — | Betänkande om sysselsättning och produktivitet och dessa faktorers bidrag till ekonomisk tillväxt (2004/2188(INI)) - Utskottet för sysselsättning och sociala frågor
  Föredragande: Juknevičienė Ona (A6-0109/2005). |
| --- | --- | --- | --- |

1)

från parlamentets utskott

från parlamentets utskott

1.1)

betänkanden:

betänkanden:

—

Betänkande om sysselsättning och produktivitet och dessa faktorers bidrag till ekonomisk tillväxt (2004/2188(INI)) - Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

Föredragande: Juknevičienė Ona (A6-0109/2005).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om upprättande av en återuppbyggnadsplan för liten hälleflundra inom ramen för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del (KOM(2004)0640 - C6-0197/2004 - 2004/0229(CNS)) - Fiskeriutskottet
  Föredragande: Kristensen Henrik Dam (A6-0116/2005). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om upprättande av en återuppbyggnadsplan för liten hälleflundra inom ramen för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del (KOM(2004)0640 - C6-0197/2004 - 2004/0229(CNS)) - Fiskeriutskottet

Föredragande: Kristensen Henrik Dam (A6-0116/2005).

| — | Betänkande om social integrering i de nya medlemsstaterna (2004/2210(INI)) - Utskottet för sysselsättning och sociala frågor
  Föredragande: Őry Csaba (A6-0125/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om social integrering i de nya medlemsstaterna (2004/2210(INI)) - Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

Föredragande: Őry Csaba (A6-0125/2005).

| — | Betänkande om patientrörlighet och utvecklingen av hälso- och sjukvården i EU (2004/2148(INI)) - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet
  Föredragande: Bowis John (A6-0129/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om patientrörlighet och utvecklingen av hälso- och sjukvården i EU (2004/2148(INI)) - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Bowis John (A6-0129/2005).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster (KOM(2003)0739 - C5-0642/2003 - 2003/0300(COD)) - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi
  Föredragande: Rothe Mechtild (A6-0130/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster (KOM(2003)0739 - C5-0642/2003 - 2003/0300(COD)) - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

Föredragande: Rothe Mechtild (A6-0130/2005).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om riktlinjer för transeuropeiska energinät och om upphävande av besluten nr 96/391/EG och nr 1229/2003/EG (KOM(2003)0742 - C5-0064/2004 - 2003/0297(COD)) - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi
  Föredragande: Laperrouze Anne (A6-0134/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om riktlinjer för transeuropeiska energinät och om upphävande av besluten nr 96/391/EG och nr 1229/2003/EG (KOM(2003)0742 - C5-0064/2004 - 2003/0297(COD)) - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

Föredragande: Laperrouze Anne (A6-0134/2005).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 92/12/EEG om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor (KOM(2004)0227 - C6-0039/2004 - 2004/0072(CNS)) - Utskottet för ekonomi och valutafrågor
  Föredragande: Rosati Dariusz (A6-0138/2005). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 92/12/EEG om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor (KOM(2004)0227 - C6-0039/2004 - 2004/0072(CNS)) - Utskottet för ekonomi och valutafrågor

Föredragande: Rosati Dariusz (A6-0138/2005).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (KOM(2004)0490 - C6-0181/2004 - 2004/0161(CNS)) - Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling
  Föredragande: Schierhuber Agnes (A6-0145/2005). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (KOM(2004)0490 - C6-0181/2004 - 2004/0161(CNS)) - Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Schierhuber Agnes (A6-0145/2005).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om återförsäkring och om ändring av rådets direktiv 73/239/EEG och 92/49/EEG samt direktiv 98/78/EG och 2002/83/EG (KOM(2004)0273 - C6-0038/2004 - 2004/0097(COD)) - Utskottet för ekonomi och valutafrågor
  Föredragande: Skinner Peter (A6-0146/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om återförsäkring och om ändring av rådets direktiv 73/239/EEG och 92/49/EEG samt direktiv 98/78/EG och 2002/83/EG (KOM(2004)0273 - C6-0038/2004 - 2004/0097(COD)) - Utskottet för ekonomi och valutafrågor

Föredragande: Skinner Peter (A6-0146/2005).

| — | Betänkande om ”Stärka EU:s konkurrenskraft: hur förändringarna i näringslivet påverkar politiken och rollen för små och medelstora företag” (2004/2154(INI)) - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi
  Föredragande: Vlasto Dominique (A6-0148/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om ”Stärka EU:s konkurrenskraft: hur förändringarna i näringslivet påverkar politiken och rollen för små och medelstora företag” (2004/2154(INI)) - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

Föredragande: Vlasto Dominique (A6-0148/2005).

| — | Betänkande om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning (2004/2198(INI)) - Budgetkontrollutskottet
  Föredragande: Bösch Herbert (A6-0151/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning (2004/2198(INI)) - Budgetkontrollutskottet

Föredragande: Bösch Herbert (A6-0151/2005).

| — | Betänkande om politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013 (2004/2209(INI)) - Tillfälligt utskott för politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007–2013
  Föredragande: Böge Reimer (A6-0153/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013 (2004/2209(INI)) - Tillfälligt utskott för politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007–2013

Föredragande: Böge Reimer (A6-0153/2005).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ingående av avtalet om det internationella programmet för bevarande av delfiner (KOM(2004)0764 - C6-0245/2004 - 2004/0268(CNS)) - Fiskeriutskottet
  Föredragande: Freitas Duarte (A6-0157/2005). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ingående av avtalet om det internationella programmet för bevarande av delfiner (KOM(2004)0764 - C6-0245/2004 - 2004/0268(CNS)) - Fiskeriutskottet

Föredragande: Freitas Duarte (A6-0157/2005).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (KOM(2005)0155 - C6-0120/2005 - 2005/0061(CNS)) - Utskottet för ekonomi och valutafrågor
  Föredragande: Karas Othmar (A6-0158/2005). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (KOM(2005)0155 - C6-0120/2005 - 2005/0061(CNS)) - Utskottet för ekonomi och valutafrågor

Föredragande: Karas Othmar (A6-0158/2005).

| — | Betänkande om ett förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om kampen mot finansiering av terrorism (2005/2065(INI)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor
  Föredragande: Borghezio Mario (A6-0159/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om ett förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om kampen mot finansiering av terrorism (2005/2065(INI)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Borghezio Mario (A6-0159/2005).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om uppgiftsutbyte och samarbete mot terroristbrott (KOM(2004)0221 - C6-0007/2004 - 2004/0069(CNS)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor
  Föredragande: Duquesne Antoine (A6-0160/2005). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om uppgiftsutbyte och samarbete mot terroristbrott (KOM(2004)0221 - C6-0007/2004 - 2004/0069(CNS)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Duquesne Antoine (A6-0160/2005).

| — | Betänkande om förslaget till Europaparlamentets rekommendation till Europeiska rådet och rådet om skydd av viktig infrastruktur i kampen mot terrorismen (2005/2044(INI)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor
  Föredragande: Lambrinidis Stavros (A6-0161/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets rekommendation till Europeiska rådet och rådet om skydd av viktig infrastruktur i kampen mot terrorismen (2005/2044(INI)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Lambrinidis Stavros (A6-0161/2005).

| — | * Betänkande om Konungariket Sveriges initiativ till rådets antagande av ett utkast till rambeslut om förenklat uppgifts- och underrättelseutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna i Europeiska unionens medlemsstater, särskilt i fråga om grova brott, inbegripet terroristdåd (10215/2004 - C6-0153/2004 - 2004/0812(CNS)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor
  Föredragande: Duquesne Antoine (A6-0162/2005). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om Konungariket Sveriges initiativ till rådets antagande av ett utkast till rambeslut om förenklat uppgifts- och underrättelseutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna i Europeiska unionens medlemsstater, särskilt i fråga om grova brott, inbegripet terroristdåd (10215/2004 - C6-0153/2004 - 2004/0812(CNS)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Duquesne Antoine (A6-0162/2005).

| — | Betänkande med ett förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om EU:s handlingsplan för bekämpande av terrorism (2004/2214(INI)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor
  Föredragande: Díez González Rosa (A6-0164/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande med ett förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om EU:s handlingsplan för bekämpande av terrorism (2004/2214(INI)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Díez González Rosa (A6-0164/2005).

| — | Betänkande med ett förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om uppgiftsutbyte och samarbete mot terroristbrott (2005/2046(INI)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor
  Föredragande: Duquesne Antoine (A6-0165/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande med ett förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om uppgiftsutbyte och samarbete mot terroristbrott (2005/2046(INI)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Duquesne Antoine (A6-0165/2005).

| — | Betänkande om ett förslag till rekommendation från Europaparlamentet till rådet om förebyggande arbete, beredskap och insatser i samband med terroristattacker (2005/2043(INI)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor
  Föredragande: Mayor Oreja Jaime (A6-0166/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om ett förslag till rekommendation från Europaparlamentet till rådet om förebyggande arbete, beredskap och insatser i samband med terroristattacker (2005/2043(INI)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Mayor Oreja Jaime (A6-0166/2005).

| — | **I Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (KOM(2005)0154 - C6-0119/2005 - 2005/0064(SYN)) - Utskottet för ekonomi och valutafrågor
  Föredragande: Karas Othmar (A6-0168/2005). |
| --- | --- |

—

**I Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (KOM(2005)0154 - C6-0119/2005 - 2005/0064(SYN)) - Utskottet för ekonomi och valutafrågor

Föredragande: Karas Othmar (A6-0168/2005).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ersättning vid åsidosättande av avtalade kvalitetskrav för godstransport på järnväg (KOM(2004)0144 - C6-0004/2004 - 2004/0050(COD)) - Utskottet för transport och turism
  Föredragande: Zīle Roberts (A6-0171/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ersättning vid åsidosättande av avtalade kvalitetskrav för godstransport på järnväg (KOM(2004)0144 - C6-0004/2004 - 2004/0050(COD)) - Utskottet för transport och turism

Föredragande: Zīle Roberts (A6-0171/2005).

| — | * Betänkande om Republiken Frankrikes, Irlands, Konungariket Sveriges och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands initiativ om utkastet till rådets rambeslut om bevarande av uppgifter som har behandlats och lagrats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster eller uppgifter i allmänna kommunikationsnät för förebyggande, utredning, upptäckt och lagföring av brott och straffbara gärningar, inklusive terrorism (8958/2004 - C6-0198/2004 - 2004/0813(CNS)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor
  Föredragande: Alvaro Alexander Nuno (A6-0174/2005). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om Republiken Frankrikes, Irlands, Konungariket Sveriges och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands initiativ om utkastet till rådets rambeslut om bevarande av uppgifter som har behandlats och lagrats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster eller uppgifter i allmänna kommunikationsnät för förebyggande, utredning, upptäckt och lagföring av brott och straffbara gärningar, inklusive terrorism (8958/2004 - C6-0198/2004 - 2004/0813(CNS)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Alvaro Alexander Nuno (A6-0174/2005).

| 1.2) | andrabehandlingsrekommendationer:







  — | ***II Andrabehandlingsrekomendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur gemenskapen (14843/1/2004 - C6-0038/2005 - 2002/0132(COD)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor
  Föredragande: Peillon Vincent (A6-0167/2005) |
| --- | --- | --- |

1.2)

andrabehandlingsrekommendationer:

andrabehandlingsrekommendationer:

—

***II Andrabehandlingsrekomendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur gemenskapen (14843/1/2004 - C6-0038/2005 - 2002/0132(COD)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Peillon Vincent (A6-0167/2005)

| 2) | från ledamöterna







  2.1) | muntliga frågor inför frågestunden (artikel 109 i arbetsordningen) (B6-0246/2005)







  — | Antoniozzi Alfredo, Matsis Yiannakis, Alvaro Alexander Nuno, McGuinness Mairead, Mavrommatis Manolis, Westlund Åsa, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Posselt Bernd, Moraes Claude, Crowley Brian, El Khadraoui Saïd, Papastamkos Georgios, Czarnecki Ryszard, Pafilis Athanasios, Bowis John, Mitchell Gay, Kinnock Glenys, Hedh Anna, Rutowicz Leopold Józef, Andersson Jan, Paleckis Justas Vincas, López-Istúriz White Antonio, Medina Ortega Manuel, Herranz García María Esther, Moreno Sánchez Javier, Purvis John, Tarabella Marc, Schlyter Carl, Masip Hidalgo Antonio, Goudin Hélène, Hennis-Plasschaert Jeanine, Ortuondo Larrea Josu, Newton Dunn Bill, McAvan Linda, Martin David, Isler Béguin Marie Anne, Ryan Eoin, Ó Neachtain Seán, Beglitis Panagiotis, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof, Agnoletto Vittorio, Riera Madurell Teresa, Karas Othmar, Toussas Georgios, De Rossa Proinsias, Carnero González Carlos, Ayuso González María del Pilar, Manolakou Diamanto, Aylward Liam, Casaca Paulo, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Landsbergis Vytautas, Van Hecke Johan, Riis-Jørgensen Karin, García-Margallo y Marfil José Manuel, Martin Hans-Peter, Trakatellis Antonios, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Sjöstedt Jonas, Herranz García María Esther, Moreno Sánchez Javier, Posselt Bernd, Hennicot-Schoepges Erna, Newton Dunn Bill, Martin David, McGuinness Mairead, Moraes Claude, Ryan Eoin, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Aylward Liam, Beglitis Panagiotis, Agnoletto Vittorio, Belet Ivo, Papadimoulis Dimitrios, Mitchell Gay, Mavrommatis Manolis, Claeys Philip, Pafilis Athanasios, Czarnecki Ryszard, Manolakou Diamanto, Landsbergis Vytautas, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Van Hecke Johan, Toussas Georgios, Martin Hans-Peter, Trakatellis Antonios |
| --- | --- | --- | --- |

2)

från ledamöterna

från ledamöterna

2.1)

muntliga frågor inför frågestunden (artikel 109 i arbetsordningen) (B6-0246/2005)

muntliga frågor inför frågestunden (artikel 109 i arbetsordningen) (B6-0246/2005)

—

Antoniozzi Alfredo, Matsis Yiannakis, Alvaro Alexander Nuno, McGuinness Mairead, Mavrommatis Manolis, Westlund Åsa, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Posselt Bernd, Moraes Claude, Crowley Brian, El Khadraoui Saïd, Papastamkos Georgios, Czarnecki Ryszard, Pafilis Athanasios, Bowis John, Mitchell Gay, Kinnock Glenys, Hedh Anna, Rutowicz Leopold Józef, Andersson Jan, Paleckis Justas Vincas, López-Istúriz White Antonio, Medina Ortega Manuel, Herranz García María Esther, Moreno Sánchez Javier, Purvis John, Tarabella Marc, Schlyter Carl, Masip Hidalgo Antonio, Goudin Hélène, Hennis-Plasschaert Jeanine, Ortuondo Larrea Josu, Newton Dunn Bill, McAvan Linda, Martin David, Isler Béguin Marie Anne, Ryan Eoin, Ó Neachtain Seán, Beglitis Panagiotis, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof, Agnoletto Vittorio, Riera Madurell Teresa, Karas Othmar, Toussas Georgios, De Rossa Proinsias, Carnero González Carlos, Ayuso González María del Pilar, Manolakou Diamanto, Aylward Liam, Casaca Paulo, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Landsbergis Vytautas, Van Hecke Johan, Riis-Jørgensen Karin, García-Margallo y Marfil José Manuel, Martin Hans-Peter, Trakatellis Antonios, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Sjöstedt Jonas, Herranz García María Esther, Moreno Sánchez Javier, Posselt Bernd, Hennicot-Schoepges Erna, Newton Dunn Bill, Martin David, McGuinness Mairead, Moraes Claude, Ryan Eoin, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Aylward Liam, Beglitis Panagiotis, Agnoletto Vittorio, Belet Ivo, Papadimoulis Dimitrios, Mitchell Gay, Mavrommatis Manolis, Claeys Philip, Pafilis Athanasios, Czarnecki Ryszard, Manolakou Diamanto, Landsbergis Vytautas, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Van Hecke Johan, Toussas Georgios, Martin Hans-Peter, Trakatellis Antonios

| 2.2) | skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen)







  — | Alyn Smith om att göra fattigdomen till historia (33/2005) |
| --- | --- | --- |

2.2)

skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen)

skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen)

—

Alyn Smith om att göra fattigdomen till historia (33/2005)

| — | Richard Corbett om UEFA (34/2005) |
| --- | --- |

—

Richard Corbett om UEFA (34/2005)

| — | Glenys Kinnock och Catherine Stihler om framstegen i samband med uppfyllandet av millennieutvecklingsmålen (35/2005) |
| --- | --- |

—

Glenys Kinnock och Catherine Stihler om framstegen i samband med uppfyllandet av millennieutvecklingsmålen (35/2005)

| — | Glenys Kinnock om Aung San Suu Kyi och främjandet av demokrati i Myanmar (36/2005) |
| --- | --- |

—

Glenys Kinnock om Aung San Suu Kyi och främjandet av demokrati i Myanmar (36/2005)

8.   Avtalstexter översända av rådet

Rådet hade översänt vidimerade kopior av följande dokument:

| — | Protokoll om fastställande för perioden 1 januari 2004–31 december 2006 av de möjligheter till fiske efter tonfisk och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och demokratiska republiken Madagaskar om fiske i farvattnen runt Madagaskar |
| --- | --- |

—

Protokoll om fastställande för perioden 1 januari 2004–31 december 2006 av de möjligheter till fiske efter tonfisk och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och demokratiska republiken Madagaskar om fiske i farvattnen runt Madagaskar

9.   Undertecknande av rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet

Talmannen meddelade att han tillsammans med rådets ordförande under onsdagen skulle underteckna följande rättsakt som antagits genom medbeslutandeförfarandet, i enlighet med artikel 68 i parlamentets arbetsordning:

| — | Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati vad gäller förlängning av perioden för övergångsbestämmelser (3620/1/2005 - C6-0179/2005 - 2004/0270(COD)). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati vad gäller förlängning av perioden för övergångsbestämmelser (3620/1/2005 - C6-0179/2005 - 2004/0270(COD)).

10.   Arbetsplan

Nästa punkt på föredragningslistan var fastställandet av arbetsplanen.

Det slutgiltiga förslaget till föredragningslista för sammanträdesperioderna i juni I och juni II (PE 357.269/PDOJ) hade delats ut. Följande ändringar hade föreslagits i enlighet med artikel 132 i arbetsordningen:

Sammanträdena den 6.6.2005–9.6.2005

Sammanträdena den 6.6.2005–9.6.2005

måndagen

måndagen

| — | Ingen ändring föreslagen |
| --- | --- |

—

Ingen ändring föreslagen

tisdagen

tisdagen

| — | Ingen ändring föreslagen |
| --- | --- |

—

Ingen ändring föreslagen

onsdagen

onsdagen

| — | PSE-gruppen begärde att frågestunden med frågor till rådet skulle utgå (punkt 40 i förslaget till föredragningslista).

  Talare: Hannes Swoboda för PSE-gruppen påpekade att begäran egentligen innebar att man önskade korta ner frågestunden till 30 minuter för att kunna ägna mer tid, fram till kl. 18.30, åt eftermiddagens debatt. Bill Newton Dunn för ALDE-gruppen yttrade sig om begäran.
  Parlamentet godkände denna begäran. |
| --- | --- |

—

PSE-gruppen begärde att frågestunden med frågor till rådet skulle utgå (punkt 40 i förslaget till föredragningslista).

(punkt 40 i förslaget till föredragningslista).

Talare: Hannes Swoboda för PSE-gruppen påpekade att begäran egentligen innebar att man önskade korta ner frågestunden till 30 minuter för att kunna ägna mer tid, fram till kl. 18.30, åt eftermiddagens debatt. Bill Newton Dunn för ALDE-gruppen yttrade sig om begäran.

Parlamentet godkände denna begäran.

| — | Talare: Hans-Gert Poettering för PPE-DE-gruppen begärde att rubriken för debatten om förberedelserna för Europeiska rådets möte i Bryssel den 16-17 juni 2005(punkt 28 i förslaget till föredragningslista) skulle kompletteras med orden ”och om EU:s framtid efter folkomröstningarna om konstitutionsfördraget”. Daniel Marc Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen gav sitt stöd till denna begäran.
  Parlamentet godkände denna begäran. |
| --- | --- |

—

Talare: Hans-Gert Poettering för PPE-DE-gruppen begärde att rubriken för debatten om förberedelserna för Europeiska rådets möte i Bryssel den 16-17 juni 2005(punkt 28 i förslaget till föredragningslista) skulle kompletteras med orden ”och om EU:s framtid efter folkomröstningarna om konstitutionsfördraget”. Daniel Marc Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen gav sitt stöd till denna begäran.

(punkt 28 i förslaget till föredragningslista)

Parlamentet godkände denna begäran.

| — | Talare: Bernd Posselt motsatte sig att frågestunden skulle förkortas. |
| --- | --- |

—

Talare: Bernd Posselt motsatte sig att frågestunden skulle förkortas.

torsdagen

torsdagen

| — | Ingen ändring föreslagen |
| --- | --- |

—

Ingen ändring föreslagen

Sammanträdena den 22–23.6.2005.

| — | Ingen ändring föreslagen |
| --- | --- |

—

Ingen ändring föreslagen

*

- *

Arbetsplanen var därmed fastställd.

11.   Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt

Följande ledamöter höll, i enlighet med artikel 144 i arbetsordningen, ett anförande på en minut för att uppmärksamma parlamentet på frågor av politisk vikt:

Antonio Masip Hidalgo, Carl Schlyter, Zita Pleštinská, Jo Leinen, Roberts Zīle, Ashley Mote, Proinsias De Rossa, Jim Higgins, Glenys Kinnock, Alyn Smith, Borut Pahor, Ryszard Czarnecki, Zsolt László Becsey, Csaba Sándor Tabajdi, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Miguel Angel Martínez Martínez, Zdzisław Zbigniew Podkański, Georgios Papastamkos, Sarah Ludford, Panagiotis Beglitis, Jörg Leichtfried, Othmar Karas, Gerard Batten, Eluned Morgan, Georgios Karatzaferis, Mojca Drčar Murko, Adam Jerzy Bielan, Robert Evans, Agnes Schierhuber, Albert Deß och Geoffrey Van Orden.

12.   Riktlinjer för transeuropeiska energinät ***I (debatt)

(debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om riktlinjer för transeuropeiska energinät och om upphävande av besluten 96/391/EG och nr 1229/2003/EG [KOM(2003)0742 - C5-0064/2004 - 2003/0297(COD)] - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi.

Föredragande: Anne Laperrouze (A6-0134/2005).

Talare: Andris Piebalgs (ledamot av kommissionen).

ORDFÖRANDESKAP: Dagmar ROTH-BEHRENDT

Vice talman

Anne Laperrouze (föredragande) redogjorde för betänkandet.

Talare: Guntars Krasts (föredragande av yttrande från utskottet ECON), María del Pilar Ayuso González för PPE-DE-gruppen, Hannes Swoboda för PSE-gruppen, Šarūnas Birutis för ALDE-gruppen, Rebecca Harms för Verts/ALE-gruppen, Angelika Niebler, Reino Paasilinna och Andris Piebalgs

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.1 i protokollet av den 7.6.2005.

punkt 6.1 i protokollet av den 7.6.2005.

13.   Effektiv slutanvändning av energi ***I (debatt)

(debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster [KOM(2003)0739 - C5-0642/2003 - 2003/0300(COD)] - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi.

Föredragande: Mechtild Rothe (A6-0130/2005).

Talare: Andris Piebalgs (ledamot av kommissionen).

Mechtild Rothe (föredragande) redogjorde för betänkandet..

Talare: Corien Wortmann-Kool (föredragande av yttrande från utskottet ECON), Eija-Riitta Korhola (föredragande av yttrande från utskottet ENVI), Alejo Vidal-Quadras Roca för PPE-DE-gruppen, Reino Paasilinna för PSE-gruppen, Fiona Hall för ALDE-gruppen, Rebecca Harms för Verts/ALE-gruppen, Paul Rübig, Dorette Corbey, Manuel António dos Santos och Catherine Stihler.

ORDFÖRANDESKAP: Manuel António dos SANTOS

Vice talman

Talare: Andris Piebalgs.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.2 i protokollet av den 7.6.2005.

punkt 6.2 i protokollet av den 7.6.2005.

14.   Skydd av gemenskapens ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning (debatt)

(debatt)

Betänkande om skyddet av gemenskapens ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning [2004/2198(INI)] - Budgetkontrollutskottet.

Föredragande: Herbert Bösch (A6-0151/2005).

Herbert Bösch (föredragande) redogjorde för betänkandet.

Talare: Siim Kallas (kommissionens vice ordförande).

Talare: Katerina Batzeli (föredragande av yttrande från utskottet AGRI), Simon Busuttil för PPE-DE-gruppen, Szabolcs Fazakas för PSE-gruppen, Jan Mulder för ALDE-gruppen, Bart Staes för Verts/ALE-gruppen, Nils Lundgren för IND/DEM-gruppen, Mogens N.J. Camre för UEN-gruppen, Hans-Peter Martin, grupplös, Lorenzo Cesa, Paulo Casaca, Hans-Peter Martin och Siim Kallas.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.9 i protokollet av den 7.6.2005.

punkt 6.9 i protokollet av den 7.6.2005.

15.   Infrastruktur för geografisk information i gemenskapen (INSPIRE) ***I (debatt)

(debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en infrastruktur för geografisk information i gemenskapen (INSPIRE) [KOM(2004)0516 - C6-0099/2004 - 2004/0175(COD)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet.

Föredragande: Frederika Brepoels (A6-0108/2005).

Talare: Stavros Dimas (ledamot av kommissionen).

Frederika Brepoels (föredragande) redogjorde för betänkandet..

Talare: Richard Seeber för PPE-DE-gruppen, María Isabel Salinas García för PSE-gruppen, Vittorio Prodi för ALDE-gruppen, Satu Hassi för Verts/ALE-gruppen, Gerard Batten för IND/DEM-gruppen, Eija-Riitta Korhola, Urszula Krupa och Stavros Dimas.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.3 i protokollet av den 7.6.2005.

punkt 6.3 i protokollet av den 7.6.2005.

16.   Återförsäkring ***I (debatt)

(debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om återförsäkring och om ändring av rådets direktiv 73/239/EEG och 92/49/EEG samt direktiv 98/78/EG och 2002/83/EG [KOM(2004)0273 - C6-0038/2004 - 2004/0097(COD)] - Utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Peter Skinner (A6-0146/2005).

Talare: Stavros Dimas (ledamot av kommissionen).

Peter Skinner (föredragande) redogjorde för betänkandet..

ORDFÖRANDESKAP: Mario MAURO

Vice talman

Talare: Karsten Friedrich Hoppenstedt för PPE-DE-gruppen, och Harald Ettl för PSE-gruppen.

ORDFÖRANDESKAP: Luigi COCILOVO

Vice talman

Talare: Sarah Ludford för ALDE-gruppen, Wiesław Stefan Kuc, Charlie McCreevy (ledamot av kommissionen) och Peter Skinner, som ställde en fråga, vilken besvarades av Charlie McCreevy.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.4 i protokollet av den 7.6.2005.

punkt 6.4 i protokollet av den 7.6.2005.

17.   Stöd för landsbygdsutvecklingen från EJFLU * (debatt)

(debatt)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) [KOM(2004)0490 - C6-0181/2004 - 2004/0161(CNS)] - Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling.

Föredragande: Agnes Schierhuber (A6-0145/2005).

Talare: Charlie McCreevy (ledamot av kommissionen).

Agnes Schierhuber (föredragande) redogjorde för betänkandet..

Talare: Armando Dionisi för PPE-DE-gruppen, Rosa Miguélez Ramos för PSE-gruppen, Kyösti Tapio Virrankoski för ALDE-gruppen, Ilda Figueiredo för GUE/NGL-gruppen, Kathy Sinnott för IND/DEM-gruppen, Liam Aylward för UEN-gruppen, James Hugh Allister, grupplös, Elisabeth Jeggle, Katerina Batzeli, Jan Mulder, Bairbre de Brún, Mieczysław Edmund Janowski, Lambert van Nistelrooij, Csaba Sándor Tabajdi, Anne Laperrouze, James Nicholson, Astrid Lulling, Zdzisław Zbigniew Podkański, Czesław Adam Siekierski, Ljudmila Novak, Tunne Kelam, Zbigniew Zaleski, Mariann Fischer Boel (ledamot av kommissionen) och Agnes Schierhuber, som yttrade sig om Mariann Fischer Boels inlägg.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.5 i protokollet av den 7.6.2005.

punkt 6.5 i protokollet av den 7.6.2005.

18.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde fastställdes (”Föredragningslista” PE 357.269/OJMA).

19.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 22.10.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Josep Borrell Fontelles

Talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev på:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Allister, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bersani, Bertinotti, Bielan, Birutis, Blokland, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Booth, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Cottigny, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dobolyi, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fazakas, Ferber, Fernandes, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hannan, Harangozó, Harbour, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Hudacký, Hudghton, Ibrisagic, Ilves, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kamall, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krarup, Krasts, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, Laschet, Lavarra, Lax, Lechner, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Letta, Lévai, Liberadzki, Libicki, Liotard, Lipietz, Locatelli, López-Istúriz White, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McMillan-Scott, Madeira, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Özdemir, Olajos, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Borut Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Pavilionis, Peillon, Pęk, Pflüger, Piecyk, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Rapkay, Remek, Resetarits, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Sánchez Presedo, dos Santos, Saryusz-Wolski, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sonik, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stevenson, Stihler, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Trakatellis, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vidal-Quadras Roca, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wallis, Walter, Watson, Weiler, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wierzejski, Wijkman, Wise, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zani, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

Tisdagen den 7 juni 2005

| 25.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 124/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 124/13

---

PROTOKOLL

(2006/C 124 E/02)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Antonios TRAKATELLIS

Vice talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 09.00.

2.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument från rådet och kommissionen

| — | Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 2092/91 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel (KOM(2005)0194 - C6-0140/2005 - 2005/0094(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: AGRI |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 2092/91 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel (KOM(2005)0194 - C6-0140/2005 - 2005/0094(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: AGRI

ansvarigt utskott

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 1210/90 om inrättande av Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning, vad beträffar mandatperioden för den verkställande direktören (KOM(2005)0190 [01] - C6-0141/2005 - 2005/0072(COD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: JURI

  rådgivande utskott: ENVI |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 1210/90 om inrättande av Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning, vad beträffar mandatperioden för den verkställande direktören (KOM(2005)0190 [01] - C6-0141/2005 - 2005/0072(COD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: JURI

ansvarigt utskott

rådgivande utskott: ENVI

rådgivande utskott

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 337/75 om uppbyggnaden av ett europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning, vad beträffar mandatperioden för direktören (KOM(2005)0190 [02] - C6-0142/2005 - 2005/0073(COD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: JURI

  rådgivande utskott: EMPL |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 337/75 om uppbyggnaden av ett europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning, vad beträffar mandatperioden för direktören (KOM(2005)0190 [02] - C6-0142/2005 - 2005/0073(COD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: JURI

ansvarigt utskott

rådgivande utskott: EMPL

rådgivande utskott

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 1365/75 om bildande av en europeisk fond för förbättring av levnads- och arbetsvillkor, vad beträffar mandatperioden för den verkställande direktören och den vice verkställande direktören (KOM(2005)0190 [03] - C6-0143/2005 - 2005/0074(COD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: JURI

  rådgivande utskott: EMPL |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 1365/75 om bildande av en europeisk fond för förbättring av levnads- och arbetsvillkor, vad beträffar mandatperioden för den verkställande direktören och den vice verkställande direktören (KOM(2005)0190 [03] - C6-0143/2005 - 2005/0074(COD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: JURI

ansvarigt utskott

rådgivande utskott: EMPL

rådgivande utskott

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 1360/90 om inrättandet av en europeisk yrkesutbildningsstiftelse vad direktörens ämbetsperiod avser (KOM(2005)0190 [04] - C6-0144/2005 - 2005/0075(COD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: JURI

  rådgivande utskott: EMPL |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 1360/90 om inrättandet av en europeisk yrkesutbildningsstiftelse vad direktörens ämbetsperiod avser (KOM(2005)0190 [04] - C6-0144/2005 - 2005/0075(COD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: JURI

ansvarigt utskott

rådgivande utskott: EMPL

rådgivande utskott

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 302/93 om upprättande av ett europeiskt centrum för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk, vad beträffar mandatperioden för direktören (KOM(2005)0190 [05] - C6-0145/2005 - 2005/0076(COD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: JURI

  rådgivande utskott: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 302/93 om upprättande av ett europeiskt centrum för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk, vad beträffar mandatperioden för direktören (KOM(2005)0190 [05] - C6-0145/2005 - 2005/0076(COD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: JURI

ansvarigt utskott

rådgivande utskott: LIBE

rådgivande utskott

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 178/2002 vad beträffar mandatperioden för den verkställande direktören för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (KOM(2005)0190 [10] - C6-0146/2005 - 2005/0081(COD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: JURI

  rådgivande utskott: ENVI |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 178/2002 vad beträffar mandatperioden för den verkställande direktören för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (KOM(2005)0190 [10] - C6-0146/2005 - 2005/0081(COD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: JURI

ansvarigt utskott

rådgivande utskott: ENVI

rådgivande utskott

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring, vad avser direktörens ämbetsperiod, av förordning (EG) nr 851/2004 om inrättande av ett europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (KOM(2005)0190 [11] - C6-0147/2005 - 2005/0082(COD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: JURI

  rådgivande utskott: ENVI |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring, vad avser direktörens ämbetsperiod, av förordning (EG) nr 851/2004 om inrättande av ett europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (KOM(2005)0190 [11] - C6-0147/2005 - 2005/0082(COD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: JURI

ansvarigt utskott

rådgivande utskott: ENVI

rådgivande utskott

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 726/2004 vad beträffar mandatperioden för den verkställande direktören för Europeiska läkemedelsmyndigheten (KOM(2005)0190 [12] - C6-0148/2005 - 2005/0083(COD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: JURI

  rådgivande utskott: ENVI |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 726/2004 vad beträffar mandatperioden för den verkställande direktören för Europeiska läkemedelsmyndigheten (KOM(2005)0190 [12] - C6-0148/2005 - 2005/0083(COD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: JURI

ansvarigt utskott

rådgivande utskott: ENVI

rådgivande utskott

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2062/94 om upprättande av en europeisk arbetsmiljöbyrå vad direktörens ämbetsperiod avser (KOM(2005)0190 [14] - C6-0149/2005 - 2005/0085(COD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: JURI

  rådgivande utskott: EMPL |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2062/94 om upprättande av en europeisk arbetsmiljöbyrå vad direktörens ämbetsperiod avser (KOM(2005)0190 [14] - C6-0149/2005 - 2005/0085(COD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: JURI

ansvarigt utskott

rådgivande utskott: EMPL

rådgivande utskott

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1406/2002 om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå, vad beträffar mandatperioden för den verkställande direktören (KOM(2005)0190 [15] - C6-0150/2005 - 2005/0086(COD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: JURI

  rådgivande utskott: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1406/2002 om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå, vad beträffar mandatperioden för den verkställande direktören (KOM(2005)0190 [15] - C6-0150/2005 - 2005/0086(COD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: JURI

ansvarigt utskott

rådgivande utskott: TRAN

rådgivande utskott

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1592/2002 vad avser ämbetsperioden för den verkställande direktören och direktörerna för den europeiska byrån för luftfartssäkerhet (KOM(2005)0190 [16] - C6-0151/2005 - 2005/0087(COD)).







  hänvisat till | : | ansvarigt utskott: JURI

  rådgivande utskott: TRAN |
| --- | --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1592/2002 vad avser ämbetsperioden för den verkställande direktören och direktörerna för den europeiska byrån för luftfartssäkerhet (KOM(2005)0190 [16] - C6-0151/2005 - 2005/0087(COD)).

hänvisat till

:

ansvarigt utskott: JURI

ansvarigt utskott

rådgivande utskott: TRAN

rådgivande utskott

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring, vad avser ämbetsperioden för verkställande direktören, av förordning (EG) nr 881/2004 om inrättande av en europeisk järnvägsbyrå (KOM(2005)0190 [17] - C6-0152/2005 - 2005/0088(COD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: JURI

  rådgivande utskott: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring, vad avser ämbetsperioden för verkställande direktören, av förordning (EG) nr 881/2004 om inrättande av en europeisk järnvägsbyrå (KOM(2005)0190 [17] - C6-0152/2005 - 2005/0088(COD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: JURI

ansvarigt utskott

rådgivande utskott: TRAN

rådgivande utskott

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om flerårig finansiering av Europeiska sjösäkerhetsbyråns åtgärder i samband med insatser vid förorening från fartyg och om ändring av förordning (EG) nr 1406/2002 (KOM(2005)0210 - C6-0153/2005 - 2005/0098(COD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: TRAN

  rådgivande utskott: BUDG, CONT, ENVI, ITRE |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om flerårig finansiering av Europeiska sjösäkerhetsbyråns åtgärder i samband med insatser vid förorening från fartyg och om ändring av förordning (EG) nr 1406/2002 (KOM(2005)0210 - C6-0153/2005 - 2005/0098(COD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: TRAN

ansvarigt utskott

rådgivande utskott: BUDG, CONT, ENVI, ITRE

rådgivande utskott

| — | Förslag till rådets förordning om ingående av protokollet om fastställande för perioden 1 januari 2005-31 december 2010 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Islamiska förbundsrepubliken Komorerna om fiske utanför Komorernas kust (KOM(2005)0187 - C6-0154/2005 - 2005/0092(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: PECH

  rådgivande utskott: DEVE, BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till rådets förordning om ingående av protokollet om fastställande för perioden 1 januari 2005-31 december 2010 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Islamiska förbundsrepubliken Komorerna om fiske utanför Komorernas kust (KOM(2005)0187 - C6-0154/2005 - 2005/0092(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: PECH

ansvarigt utskott

rådgivande utskott: DEVE, BUDG

rådgivande utskott

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om rättelse av direktiv 2004/18/EG om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (KOM(2005)0214 - C6-0155/2005 - 2005/0100(COD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: IMCO

  rådgivande utskott: ECON, EMPL, ENVI, ITRE |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om rättelse av direktiv 2004/18/EG om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (KOM(2005)0214 - C6-0155/2005 - 2005/0100(COD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: IMCO

ansvarigt utskott

rådgivande utskott: ECON, EMPL, ENVI, ITRE

rådgivande utskott

| — | Förslag till rådets förordning om tillträdet till gemenskapens externa bistånd (8977/2005 - C6-0156/2005 - 2005/0806(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: DEVE

  rådgivande utskott: AFET, INTA, BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till rådets förordning om tillträdet till gemenskapens externa bistånd (8977/2005 - C6-0156/2005 - 2005/0806(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: DEVE

ansvarigt utskott

rådgivande utskott: AFET, INTA, BUDG

rådgivande utskott

| — | Förslag till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0159 - C6-0173/2005 - 2005/0059(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0159 - C6-0173/2005 - 2005/0059(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: TRAN

ansvarigt utskott

3.   Området för frihet, säkerhet och rättvisa (tillkännagivande av framlagda resolutionsförslag)

(tillkännagivande av framlagda resolutionsförslag)

Debatten hölls den 11.4.2005 (punkt 15 i protokollet av den 11.4.2005).

punkt 15 i protokollet av den 11.4.2005

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 108.5 i arbetsordningen):

| — | Jean-Marie Cavada, för utskottet LIBE, om de framsteg som gjordes 2004 i arbetet med att skapa ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (artiklarna 2 och 39 i EU-fördraget) (B6-0327/2005) |
| --- | --- |

—

Jean-Marie Cavada, för utskottet LIBE, om de framsteg som gjordes 2004 i arbetet med att skapa ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (artiklarna 2 och 39 i EU-fördraget) (B6-0327/2005)

4.   Debatt om kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (tillkännagivande av framlagda resolutionsförslag)

(tillkännagivande av framlagda resolutionsförslag)

Nedanstående ledamöter eller politiska grupper hade, i enlighet med artikel 115 i arbetsordningen, begärt en debatt om följande resolutionsförslag:

| I. | BOLIVIA







  — | Annemie Neyts-Uyttebroeck för ALDE-gruppen om situationen i Bolivia (B6-0361/2005) |
| --- | --- | --- |

I.

BOLIVIA

BOLIVIA

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck för ALDE-gruppen om situationen i Bolivia (B6-0361/2005)

| — | Pasqualina Napoletano och Margrietus van den Berg för PSE-gruppen om situationen i Bolivia (B6-0362/2005) |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano och Margrietus van den Berg för PSE-gruppen om situationen i Bolivia (B6-0362/2005)

| — | Alain Lipietz, Monica Frassoni, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Raül Romeva i Rueda och Eva Lichtenberger för Verts/ALE-gruppen om situationen i Bolivia (B6-0365/2005) |
| --- | --- |

—

Alain Lipietz, Monica Frassoni, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Raül Romeva i Rueda och Eva Lichtenberger för Verts/ALE-gruppen om situationen i Bolivia (B6-0365/2005)

| — | Jonas Sjöstedt, Helmuth Markov, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto, Ilda Figueiredo och Athanasios Pafilis för GUE/NGL-gruppen om situationen i Bolivia (B6-0367/2005) |
| --- | --- |

—

Jonas Sjöstedt, Helmuth Markov, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto, Ilda Figueiredo och Athanasios Pafilis för GUE/NGL-gruppen om situationen i Bolivia (B6-0367/2005)

| — | Fernando Fernández Martín, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen om situationen i Bolivia (B6-0376/2005) |
| --- | --- |

—

Fernando Fernández Martín, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen om situationen i Bolivia (B6-0376/2005)

| II. | PRESSFRIHET I ALGERIET







  — | Annemie Neyts-Uyttebroeck för ALDE-gruppen om Algeriet (B6-0359/2005) |
| --- | --- | --- |

II.

PRESSFRIHET I ALGERIET

PRESSFRIHET I ALGERIET

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck för ALDE-gruppen om Algeriet (B6-0359/2005)

| — | Pasqualina Napoletano och Raimon Obiols i Germà för PSE-gruppen om pressfrihet i Algeriet (B6-0363/2005) |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano och Raimon Obiols i Germà för PSE-gruppen om pressfrihet i Algeriet (B6-0363/2005)

| — | Hélène Flautre och Raül Romeva i Rueda för Verts/ALE-gruppen om pressfrihet i Algeriet (B6-0366/2005) |
| --- | --- |

—

Hélène Flautre och Raül Romeva i Rueda för Verts/ALE-gruppen om pressfrihet i Algeriet (B6-0366/2005)

| — | Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen om pressfrihet i Algeriet (B6-0368/2005) |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen om pressfrihet i Algeriet (B6-0368/2005)

| — | Ģirts Valdis Kristovskis för UEN-gruppen om pressfrihet i Algeriet (B6-0380/2005) |
| --- | --- |

—

Ģirts Valdis Kristovskis för UEN-gruppen om pressfrihet i Algeriet (B6-0380/2005)

| — | Luisa Fernanda Rudi Ubeda för PPE-DE-gruppen om pressfrihet i Algeriet (B6-0381/2005) |
| --- | --- |

—

Luisa Fernanda Rudi Ubeda för PPE-DE-gruppen om pressfrihet i Algeriet (B6-0381/2005)

| III. | AZERBAJDZJAN







  — | Annemie Neyts-Uyttebroeck för ALDE-gruppen om Azerbajdzjan (B6-0360/2005) |
| --- | --- | --- |

III.

AZERBAJDZJAN

AZERBAJDZJAN

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck för ALDE-gruppen om Azerbajdzjan (B6-0360/2005)

| — | Pasqualina Napoletano, Hannes Swoboda och Jan Marinus Wiersma för PSE-gruppen om Azerbajdzjan (B6-0364/2005) |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Hannes Swoboda och Jan Marinus Wiersma för PSE-gruppen om Azerbajdzjan (B6-0364/2005)

| — | Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen om situationen i Azerbajdzjan (B6-0369/2005) |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen om situationen i Azerbajdzjan (B6-0369/2005)

| — | Charles Tannock, Vytautas Landsbergis, Árpád Duka-Zólyomi och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen om Azerbajdzjan (B6-0375/2005) |
| --- | --- |

—

Charles Tannock, Vytautas Landsbergis, Árpád Duka-Zólyomi och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen om Azerbajdzjan (B6-0375/2005)

| — | Bastiaan Belder för IND/DEM-gruppen om Azerbajdzjan (B6-0378/2005) |
| --- | --- |

—

Bastiaan Belder för IND/DEM-gruppen om Azerbajdzjan (B6-0378/2005)

| — | Marie Anne Isler Béguin och Cem Özdemir för Verts/ALE-gruppen om brott mot de mänskliga rättigheterna i Azerbajdzjan (B6-0379/2005) |
| --- | --- |

—

Marie Anne Isler Béguin och Cem Özdemir för Verts/ALE-gruppen om brott mot de mänskliga rättigheterna i Azerbajdzjan (B6-0379/2005)

| — | Anna Elzbieta Fotyga för UEN-gruppen om de mänskliga rättigheterna och demokratin i Azerbajdzjan (B6-0382/2005) |
| --- | --- |

—

Anna Elzbieta Fotyga för UEN-gruppen om de mänskliga rättigheterna och demokratin i Azerbajdzjan (B6-0382/2005)

Talartiden fördelas i enlighet med artikel 142 i arbetsordningen.

5.   Kampen mot terrorismen (debatt)

(debatt)

EU:s handlingsplan för bekämpande av terrorismen

EU:s handlingsplan för bekämpande av terrorismen

Betänkande om förslaget till rekommendation från Europaparlamentet till Europeiska rådet och rådet om Europeiska unionens handlingsplan för att bekämpa terrorismen [2004/2214(INI)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Rosa Díez González (A6-0164/2005)

Terroristattacker: förebyggande arbete, beredskap och insatser

Terroristattacker: förebyggande arbete, beredskap och insatser

Betänkande om förslaget till rekommendation från Europaparlamentet till Europeiska rådet och rådet om förebyggande arbete, beredskap och insatser i samband med terroristattacker [2005/2043(INI)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Jaime Mayor Oreja (A6-0166/2005)

Skydd av viktig infrastruktur i kampen mot terrorismen

Skydd av viktig infrastruktur i kampen mot terrorismen

Betänkande om förslaget till rekommendation från Europaparlamentet till Europeiska rådet och rådet om skyddet av viktig infrastruktur i kampen mot terrorismen [2005/2044(INI)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Stavros Lambrinidis (A6-0161/2005)

Kamp mot finansiering av terrorism

Kamp mot finansiering av terrorism

Betänkande om förslaget till rekommendation från Europaparlamentet till Europeiska rådet och rådet om kampen mot finansiering av terrorism [2005/2065(INI)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Mario Borghezio (A6-0159/2005)

Utbyte av uppgifter i fråga om grova brott, inbegripet terroristdåd *

Utbyte av uppgifter i fråga om grova brott, inbegripet terroristdåd *

Betänkande om Konungariket Sveriges initiativ till rådets antagande av ett rambeslut om förenklat uppgifts- och underrättelseutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna i Europeiska unionens medlemsstater, särskilt i fråga om grova brott, inbegripet terroristdåd [10215/2004 - C6-0153/2004 - 2004/0812(CNS)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Antoine Duquesne (A6-0162/2005)

Informationsutbyte och samarbete när det gäller terroristbrott *

Informationsutbyte och samarbete när det gäller terroristbrott *

Betänkande om förslaget till rådets beslut om informationsutbyte och samarbete när det gäller terroristbrott [15599/2004 – C6-0007/2004 – 2004/0069(CNS)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Antoine Duquesne (A6-0160/2005)

Uppgiftsutbyte och samarbete när det gäller terroristbrott

Uppgiftsutbyte och samarbete när det gäller terroristbrott

Betänkande om förslaget till rekommendation från Europaparlamentet till rådet om uppgiftsutbyte och samarbete när det gäller terroristbrott [2005/2046(INI)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Antoine Duquesne (A6-0165/2005)

Förebyggande, utredning, upptäckt och lagföring av brott och straffbara gärningar, inklusive terrorism *

Förebyggande, utredning, upptäckt och lagföring av brott och straffbara gärningar, inklusive terrorism *

Betänkande om Republiken Frankrikes, Irlands, Konungariket Sveriges och Förenade Kungarikets initiativ till rådets antagande av ett utkast till rambeslut om bevarande av uppgifter som har behandlats och lagrats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster eller uppgifter i allmänna kommunikationsnät för förebyggande, utredning, upptäckt och lagföring av brott och straffbara gärningar, inklusive terrorism [8958/2004 - C6-0198/2004 - 2004/0813(CNS)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Alexander Nuno Alvaro (A6-0174/2005)

Bioterrorism

Bioterrorism

Muntlig fråga ställd av Karl-Heinz Florenz, för utskottet ENVI, till rådet: EU:s möjligheter att bemöta hotet mot folkhälsan på grund av bioterrorism (B6-0243/2005)

Muntlig fråga ställd av Karl-Heinz Florenz, för utskottet ENVI, till kommissionen: EU:s möjligheter att bemöta hotet mot folkhälsan på grund av bioterrorism (B6-0244/2005)

Rosa Díez González redogjorde för sitt betänkande (A6-0164/2005).

Jaime Mayor Oreja redogjorde för sitt betänkande (A6-0166/2005).

Stavros Lambrinidis redogjorde för sitt betänkande (A6-0161/2005).

Mario Borghezio redogjorde för sitt betänkande (A6-0159/2005).

Antoine Duquesne redogjorde för sina betänkanden (A6-0162/2005, A6-0160/2005 och A6-0165/2005).

Alexander Nuno Alvaro redogjorde för sitt betänkande (A6-0174/2005).

Karl-Heinz Florenz utvecklade de muntliga frågorna. (B6-0243/2005 och B6-0244/2005).

Talare: Franco Frattini (kommissionens vice ordförande).

Talare: Jaime Mayor Oreja (föredragande av yttrande från utskottet AFET) (A6-0164/2005), István Szent-Iványi (föredragande av yttrande från utskottet AFET) (A6-0160/2005), Antonio López-Istúriz White (föredragande av yttrande från utskottet JURI) (A6-0160/2005), och Angelika Niebler (föredragande av yttrande från utskottet ITRE) (A6-0174/2005).

ORDFÖRANDESKAP: Gérard ONESTA

Vice talman

Talare: Manuel Medina Ortega (föredragande av yttrande från utskottet JURI) (A6-0174/2005), Agustín Díaz de Mera García Consuegra för PPE-DE-gruppen, Martine Roure för PSE-gruppen, Ignasi Guardans Cambó för ALDE-gruppen, Johannes Voggenhuber för Verts/ALE-gruppen, Giusto Catania för GUE/NGL-gruppen, James Hugh Allister, grupplös, Frederika Brepoels, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Sarah Ludford, Kathalijne Maria Buitenweg, Kyriacos Triantaphyllides, Georgios Karatzaferis, Frank Vanhecke, Panayiotis Demetriou, Edith Mastenbroek, Sophia in 't Veld, Hélène Flautre, Sylvia-Yvonne Kaufmann och Carlos Coelho.

ORDFÖRANDESKAP: Ingo FRIEDRICH

Vice talman

Talare: Genowefa Grabowska, Anneli Jäätteenmäki, Athanasios Pafilis, Ioannis Varvitsiotis, Erika Mann, Alexander Stubb, Marek Maciej Siwiec, Timothy Kirkhope, Nikolaos Sifunakis, Charlotte Cederschiöld, Proinsias De Rossa, Piia-Noora Kauppi, Lasse Lehtinen, John Bowis, Luís Queiró, Geoffrey Van Orden, Herbert Reul, Nicolas Schmit (rådets tjänstgörande ordförande) och Franco Frattini.

ORDFÖRANDESKAP: Pierre MOSCOVICI

Vice talman

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.10 i protokollet av den 7.6.2005, punkt 6.11 i protokollet av den 7.6.2005, punkt 6.12 i protokollet av den 7.6.2005, punkt 6.13 i protokollet av den 7.6.2005, punkt 6.6 i protokollet av den 7.6.2005, punkt 6.7 i protokollet av den 7.6.2005, punkt 6.14 i protokollet av den 7.6.2005 och punkt 6.8 i protokollet av den 7.6.2005.

punkt 6.10 i protokollet av den 7.6.2005, punkt 6.11 i protokollet av den 7.6.2005, punkt 6.12 i protokollet av den 7.6.2005, punkt 6.13 i protokollet av den 7.6.2005, punkt 6.6 i protokollet av den 7.6.2005, punkt 6.7 i protokollet av den 7.6.2005, punkt 6.14 i protokollet av den 7.6.2005 och punkt 6.8 i protokollet av den 7.6.2005.

6.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilaga 1 till protokollet.

6.1.   Riktlinjer för transeuropeiska energinät ***I (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om riktlinjer för transeuropeiska energinät och om upphävande av besluten nr 96/391/EG och nr 1229/2003/EG [KOM(2003)0742 - C5-0064/2004 - 2003/0297(COD)] - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi.

Föredragande: Anne Laperrouze (A6-0134/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 1)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 1)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0211)

(P6_TA(2005)0211)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2005)0211)

(P6_TA(2005)0211)

6.2.   Effektiv slutanvändning av energi ***I (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster [KOM(2003)0739 - C5-0642/2003 - 2003/0300(COD)] - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi.

Föredragande: Mechtild Rothe (A6-0130/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 2)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 2)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0212)

(P6_TA(2005)0212)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2005)0212)

(P6_TA(2005)0212)

6.3.   Infrastruktur för geografisk information i gemenskapen (INSPIRE) ***I (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en infrastruktur för geografisk information i gemenskapen (INSPIRE) [KOM(2004)0516 - C6-0099/2004 - 2004/0175(COD)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet.

Föredragande: Frederika Brepoels (A6-0108/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 3)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 3)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0213)

(P6_TA(2005)0213)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2005)0213)

(P6_TA(2005)0213)

6.4.   Återförsäkring ***I (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om återförsäkring och om ändring av rådets direktiv 73/239/EEG och 92/49/EEG samt direktiv 98/78/EG och 2002/83/EG [KOM(2004)0273 - C6-0038/2004 - 2004/0097(COD)] - Utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Peter Skinner (A6-0146/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 4)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 4)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0214)

(P6_TA(2005)0214)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2005)0214)

(P6_TA(2005)0214)

6.5.   Stöd för landsbygdsutvecklingen från EJFLU * (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) [KOM(2004)0490 - C6-0181/2004 - 2004/0161(CNS)] - Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling.

Föredragande: Agnes Schierhuber (A6-0145/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 5)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 5)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0215)

(P6_TA(2005)0215)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2005)0215)

(P6_TA(2005)0215)

6.6.   Utbyte av uppgifter i fråga om grova brott, inbegripet terroristdåd * (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om Konungariket Sveriges initiativ till rådets antagande av ett rambeslut om förenklat uppgifts- och underrättelseutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna i Europeiska unionens medlemsstater, särskilt i fråga om grova brott, inbegripet terroristdåd [10215/2004 - C6-0153/2004 - 2004/0812(CNS)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Antoine Duquesne (A6-0162/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 6)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 6)

KONUNGARIKET SVERIGES INITIATIV

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0216)

(P6_TA(2005)0216)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2005)0216)

(P6_TA(2005)0216)

6.7.   Informationsutbyte och samarbete när det gäller terroristbrott * (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om informationsutbyte och samarbete när det gäller terroristbrott [15599/2004 – C6-0007/2004 – 2004/0069(CNS)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Antoine Duquesne (A6-0160/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 7)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 7)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0217)

(P6_TA(2005)0217)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2005)0217)

(P6_TA(2005)0217)

6.8.   Förebyggande, utredning, upptäckt och lagföring av brott och straffbara gärningar, inklusive terrorism * (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om Republiken Frankrikes, Irlands, Konungariket Sveriges och Förenade Kungarikets initiativ till rådets antagande av ett utkast till rambeslut om bevarande av uppgifter som har behandlats och lagrats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster eller uppgifter i allmänna kommunikationsnät för förebyggande, utredning, upptäckt och lagföring av brott och straffbara gärningar, inklusive terrorism [8958/2004 - C6-0198/2004 - 2004/0813(CNS)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Alexander Nuno Alvaro (A6-0174/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 8)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 8)

REPUBLIKEN FRANKRIKES, IRLANDS, KONUNGARIKET SVERIGES OCH FÖRENADE KUNGARIKETS INITIATIV

Förkastades

Talare: Nicolas Schmit (rådets tjänstgörande ordförande) meddelade att rådet inte drog tillbaka sitt förslag.

Frågan återförvisades till utskottet i enlighet med artikel 52.3 i arbetsordningen.

6.9.   Skydd av gemenskapens ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om skyddet av gemenskapens ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning [2004/2198(INI)] - Budgetkontrollutskottet.

Föredragande: Herbert Bösch (A6-0151/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 9)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 9)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0218)

(P6_TA(2005)0218)

6.10.   EU:s handlingsplan för bekämpande av terrorismen (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till rekommendation från Europaparlamentet till Europeiska rådet och rådet om Europeiska unionens handlingsplan för att bekämpa terrorismen [2004/2214(INI)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Rosa Díez González (A6-0164/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 10)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 10)

FÖRSLAG TILL REKOMMENDATION

Antogs (P6_TA(2005)0219)

(P6_TA(2005)0219)

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

| — | Martine Roure meddelade att PSE-gruppen hade dragit tillbaka ändringsförslag 14. |
| --- | --- |

—

Martine Roure meddelade att PSE-gruppen hade dragit tillbaka ändringsförslag 14.

6.11.   Terroristattacker: förebyggande arbete, beredskap och insatser (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till rekommendation från Europaparlamentet till Europeiska rådet och rådet om förebyggande arbete, beredskap och insatser i samband med terroristattacker [2005/2043(INI)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Jaime Mayor Oreja (A6-0166/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 11)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 11)

FÖRSLAG TILL REKOMMENDATION

Antogs (P6_TA(2005)0220)

(P6_TA(2005)0220)

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

| — | Vytautas Landsbergis lade fram ett muntligt ändringsförslag till skäl C. Ändringsförslaget beaktades inte, eftersom fler än 37 ledamöter motsatte sig detta. |
| --- | --- |

—

Vytautas Landsbergis lade fram ett muntligt ändringsförslag till skäl C. Ändringsförslaget beaktades inte, eftersom fler än 37 ledamöter motsatte sig detta.

6.12.   Skydd av viktig infrastruktur i kampen mot terrorismen (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till rekommendation från Europaparlamentet till Europeiska rådet och rådet om skyddet av viktig infrastruktur i kampen mot terrorismen [2005/2044(INI)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Stavros Lambrinidis (A6-0161/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 12)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 12)

FÖRSLAG TILL REKOMMENDATION

Antogs (P6_TA(2005)0221)

(P6_TA(2005)0221)

6.13.   Kamp mot finansiering av terrorism (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till rekommendation från Europaparlamentet till Europeiska rådet och rådet om kampen mot finansiering av terrorism [2005/2065(INI)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Mario Borghezio (A6-0159/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 13)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 13)

FÖRSLAG TILL REKOMMENDATION

Antogs (P6_TA(2005)0222)

(P6_TA(2005)0222)

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

| — | Giusto Catania yttrade sig om ändringsförslag 1. |
| --- | --- |

—

Giusto Catania yttrade sig om ändringsförslag 1.

| — | Sarah Ludford för ALDE-gruppen lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 4/rev., vilket beaktades. |
| --- | --- |

—

Sarah Ludford för ALDE-gruppen lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 4/rev., vilket beaktades.

| — | Rosa Díez González för PSE-gruppen gav sitt stöd till Sarah Ludfords muntliga ändringsförslag. |
| --- | --- |

—

Rosa Díez González för PSE-gruppen gav sitt stöd till Sarah Ludfords muntliga ändringsförslag.

6.14.   Uppgiftsutbyte och samarbete när det gäller terroristbrott (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till rekommendation från Europaparlamentet till rådet om uppgiftsutbyte och samarbete när det gäller terroristbrott [2005/2046(INI)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Antoine Duquesne (A6-0165/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 14)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 14)

FÖRSLAG TILL REKOMMENDATION

Antogs (P6_TA(2005)0223)

(P6_TA(2005)0223)

7.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

Muntliga röstförklaringar:

Betänkande Antoine Duquesne - A6-0162/2005

Andreas Mölzer

8.   Rättelser till avgivna röster

Följande ledamöter hade meddelat rättelser till avgivna röster:

Betänkande Mechtild Rothe - A6-0130/2005

| — | ändringsförslag 28






  — | ja: John Attard-Montalto, Anders Wijkman |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 28

—

ja: John Attard-Montalto, Anders Wijkman

ja:

| — | nej: Maria Martens |
| --- | --- |

—

nej: Maria Martens

nej:

Betänkande Agnes Schierhuber - A6-0145/2005

| — | ändringsförslag 114






  — | ja: Claude Turmes |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 114

—

ja: Claude Turmes

ja:

| — | ändrat förslag






  — | ja: Claude Turmes |
| --- | --- | --- |

—

ändrat förslag

—

ja: Claude Turmes

ja:

| — | lagstiftningsresolution






  — | ja: Charlotte Cederschiöld, Claude Turmes |
| --- | --- | --- |

—

lagstiftningsresolution

—

ja: Charlotte Cederschiöld, Claude Turmes

ja:

Betänkande Antoine Duquesne - A6-0160/2005

| — | lagstiftningsresolution






  — | ja: John Attard-Montalto |
| --- | --- | --- |

—

lagstiftningsresolution

—

ja: John Attard-Montalto

ja:

Betänkande Jaime Mayor Oreja - A6-0166/2005

| — | ändringsförslag 13






  — | ja: Charlotte Cederschiöld, Claude Turmes |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 13

—

ja: Charlotte Cederschiöld, Claude Turmes

ja:

| — | nej: Othmar Karas |
| --- | --- |

—

nej: Othmar Karas

nej:

| — | ändringsförslag 5






  — | nej: Othmar Karas |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 5

—

nej: Othmar Karas

nej:

| — | ändringsförslag 10






  — | ja: Evelyne Gebhardt, Willi Piecyk, Pierre Schapira |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 10

—

ja: Evelyne Gebhardt, Willi Piecyk, Pierre Schapira

ja:

| — | ändringsförslagen 1/11 (identiska)






  — | nej: Luis de Grandes Pascual |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslagen 1/11 (identiska)

—

nej: Luis de Grandes Pascual

nej:

(Sammanträdet avbröts kl. 12.50 och återupptogs kl. 15.00.)

(Sammanträdet avbröts kl. 12.50 och återupptogs kl. 15.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

9.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

Marie-Hélène Descamps hade låtit meddela att hon hade varit närvarande men att hennes namn inte förekom på närvarolistan.

10.   Utskottens och delegationernas sammansättning

På begäran av PSE-gruppen godkände parlamentet följande utnämningar:

| — | utskottet AFET: Pasqualina Napoletano i stället för Massimo D'Alema. |
| --- | --- |

—

utskottet AFET: Pasqualina Napoletano i stället för Massimo D'Alema.

| — | utskottet INTA: Massimo D'Alema i stället för Pasqualina Napoletano. |
| --- | --- |

—

utskottet INTA: Massimo D'Alema i stället för Pasqualina Napoletano.

| — | delegationen för förbindelserna med länderna i Sydostasien och ASEAN: Vincenzo Lavarra. |
| --- | --- |

—

delegationen för förbindelserna med länderna i Sydostasien och ASEAN: Vincenzo Lavarra.

11.   Politiska utmaningar och budgetmedel i en utvidgad union 2007-2013 (debatt)

(debatt)

Betänkande om politiska utmaningar och budgetmedel i en utvidgad union 2007-2013 [2004/2209(INI)] - Tillfälligt utskott för politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007–2013.

Föredragande: Reimer Böge (A6-0153/2005)

Reimer Böge redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Nicolas Schmit (rådets tjänstgörande ordförande) och José Manuel Barroso (kommissionens ordförande).

Talare: Véronique De Keyser (föredragande av yttrande från utskottet AFET), Margrietus van den Berg (föredragande av yttrande från utskottet DEVE), Pierre Jonckheer (föredragande av yttrande från utskottet INTA), Enrico Letta (föredragande av yttrande från utskottet ECON), Jamila Madeira (föredragande av yttrande från utskottet EMPL), Jutta D. Haug (föredragande av yttrande från utskottet ENVI), Paul Rübig (föredragande av yttrande från utskottet ITRE), Phillip Whitehead (föredragande av yttrande från utskottet IMCO), Etelka Barsi-Pataky (föredragande av yttrande från utskottet TRAN), Constanze Angela Krehl (föredragande av yttrande från utskottet REGI), Albert Jan Maat (föredragande av yttrande från utskottet AGRI), Ruth Hieronymi (föredragande av yttrande från utskottet CULT), Gérard Deprez (föredragande av yttrande från utskottet LIBE), Johannes Voggenhuber (föredragande av yttrande från utskottet AFCO), Ilda Figueiredo (föredragande av yttrande från utskottet FEMM), Jan Mulder (föredragande av yttrande från utskottet CONT), Paulo Casaca (föredragande av yttrande från utskottet PECH), Alain Lamassoure för PPE-DE-gruppen, Catherine Guy-Quint för PSE-gruppen, Anne E. Jensen för ALDE-gruppen, Kathalijne Maria Buitenweg för Verts/ALE-gruppen, Esko Seppänen för GUE/NGL-gruppen, och Dariusz Maciej Grabowski för IND/DEM-gruppen.

ORDFÖRANDESKAP: Edward McMILLAN-SCOTT

Vice talman

Talare: Wojciech Roszkowski för UEN-gruppen, Jana Bobošíková, grupplös, Gerardo Galeote Quecedo, Bárbara Dührkop Dührkop, Jean Marie Beaupuy, Alyn Smith, Helmuth Markov, Hélène Goudin, Umberto Pirilli, Jean-Claude Martinez, Janusz Lewandowski, Terence Wynn, Bronisław Geremek, Helga Trüpel, Pedro Guerreiro, Vladimír Železný, Roberta Angelilli, Hans-Peter Martin, Ville Itälä, Dariusz Rosati, Jan Mulder, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Dimitrios Papadimoulis, Seán Ó Neachtain, Ryszard Czarnecki, Markus Ferber, Ralf Walter, Kyösti Tapio Virrankoski, Elisabeth Schroedter, Sergej Kozlík, Othmar Karas, Inés Ayala Sender, Margarita Starkevičiūtė, Françoise Grossetête, Szabolcs Fazakas, Chris Davies, Konstantinos Hatzidakis, Robert Goebbels, László Surján, Giovanni Pittella, Francesco Musotto, Catherine Trautmann, José Albino Silva Peneda, Marilisa Xenogiannakopoulou, Jean-Luc Dehaene, Valdis Dombrovskis, Rolf Berend och James Elles.

ORDFÖRANDESKAP: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

Vice talman

Talare: José Manuel García-Margallo y Marfil, Gunnar Hökmark, Timothy Kirkhope, Nicolas Schmit, José Manuel Barroso och Reimer Böge.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.2 i protokollet av den 8.6.2005.

punkt 6.2 i protokollet av den 8.6.2005.

12.   Frågestund (frågor till kommissionen)

(frågor till kommissionen)

Parlamentet behandlade en rad frågor till kommissionen (B6-0246/2005).

Första delen

Första delen

Fråga 31 (Alfredo Antoniozzi): Främjande av italienska språket i Europa (Eurydices rapport 2005) och fastställande av språkordningen inom gemenskapsinstitutionerna.

Ján Figeľ (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt följdfrågor från Alfredo Antoniozzi och Paul Rübig.

Fråga 32 (Yiannakis Matsis): Deltagande i PFF och anslutning till Nato för Cyperns del.

Ján Figeľ besvarade frågan samt följdfrågor från Yiannakis Matsis och Georgios Papastamkos.

Fråga 33 (Alexander Nuno Alvaro): Biometriska uppgifter i visum.

Franco Frattini (kommissionens vice ordförande) besvarade frågan samt följdfrågor från Paul Rübig, David Martin och Alexander Nuno Alvaro.

Andra delen

Andra delen

Fråga 34 (Mairead McGuinness): Licensavgift för radio och TV i allmänhetens tjänst.

Viviane Reding (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt en följdfråga från Mairead McGuinness.

Fråga 35 (Manolis Mavrommatis): Mediaprogrammet.

Viviane Reding besvarade frågan samt en följdfråga från Manolis Mavrommatis.

Fråga 36 (Åsa Westlund): Public service i ett framtida nytt direktiv om sändningsverksamhet för television.

Viviane Reding besvarade frågan samt en följdfråga från Åsa Westlund.

Fråga 37 (Marie Panayotopoulos-Cassiotou): Åtgärder för att förverkliga den europeiska pakten för ungdomsfrågor.

Ján Figeľ besvarade frågan samt en följdfråga från Marie Panayotopoulos-Cassiotou.

Fråga 38 (Bernd Posselt): Gränsöverskridande kulturstöd.

Ján Figeľ besvarade frågan samt en följdfråga från Bernd Posselt.

Frågorna 39-44 skulle erhålla skriftliga svar.

Fråga 45 (Bart Staes): Budget för forskning kring och utveckling av förnybar energi.

Janez Potočnik (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt en följdfråga från Bart Staes.

Talare: Gay Mitchell (frågeställare, fråga 47) yttrade sig om frågestundens förlopp.

Fråga 46 (John Bowis): Forskning om dövhet och hörselnedsättning.

Janez Potočnik besvarade frågan samt en följdfråga från John Bowis.

Frågorna 47-88 skulle erhålla skriftliga svar.

Talmannen förklarade frågestunden med frågor till kommissionen avslutad.

(Sammanträdet avbröts kl. 19.45 och återupptogs kl. 21.00.)

(Sammanträdet avbröts kl. 19.45 och återupptogs kl. 21.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Miroslav OUZKÝ

Vice talman

13.   Minoritetsskydd och antidiskrimineringspolitik i ett utvidgat EU (debatt)

(debatt)

Betänkande om minoritetsskydd och antidiskrimineringspolitik i ett utvidgat EU [2005/2008(INI)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Claude Moraes (A6-0140/2005)

Claude Moraes redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Vladimír Špidla (ledamot av kommissionen).

Talare: Maria Matsouka (föredragande av yttrande från utskottet EMPL), Edit Bauer för PPE-DE-gruppen, Martine Roure för PSE-gruppen, Sophia in 't Veld för ALDE-gruppen, Tatjana Ždanoka för Verts/ALE-gruppen, Giusto Catania för GUE/NGL-gruppen, Johannes Blokland för IND/DEM-gruppen, Romano Maria La Russa för UEN-gruppen, Csaba Sándor Tabajdi, Henrik Lax, Jean Lambert, Mary Lou McDonald, Ģirts Valdis Kristovskis, Panagiotis Beglitis, Proinsias De Rossa och Vladimír Špidla.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.6 i protokollet av den 8.6.2005.

punkt 6.6 i protokollet av den 8.6.2005.

14.   Sambandet mellan legal och illegal invandring samt integrationen av invandrare (debatt)

(debatt)

Betänkande om sambandet mellan legal och illegal invandring samt integrationen av invandrare [2004/2137(INI)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Patrick Gaubert (A6-0136/2005)

Patrick Gaubert redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Franco Frattini (kommissionens vice ordförande).

Talare: Martine Roure för PSE-gruppen, Sophia in 't Veld för ALDE-gruppen, Cem Özdemir för Verts/ALE-gruppen, Giusto Catania för GUE/NGL-gruppen, Gerard Batten för IND/DEM-gruppen, Jan Tadeusz Masiel, grupplös, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Magda Kósáné Kovács, Jacky Henin, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Ioannis Varvitsiotis, Simon Busuttil och Franco Frattini.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.7 i protokollet av den 9.6.2005.

punkt 9.7 i protokollet av den 9.6.2005.

15.   Kontroll av kontantrörelser ***II (debatt)

(debatt)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt antagen av rådet inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur gemenskapen [14843/1/2004 - C6-0038/2005 - 2002/0132(COD)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Vincent Peillon (A6-0167/2005)

Talare: László Kovács (ledamot av kommissionen).

Vincent Peillon redogjorde för andrabehandlingsrekommendationen.

Talare: Gerard Batten för IND/DEM-gruppen, och László Kovács.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.3 i protokollet av den 8.6.2005.

punkt 6.3 i protokollet av den 8.6.2005.

16.   Punktskattepliktiga varor * (debatt)

(debatt)

Betänkande om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 92/12/EEG om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor [KOM(2004)0227 - C6-0039/2004 - 2004/0072(CNS)] - Utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Dariusz Rosati (A6-0138/2005)

Dariusz Rosati redogjorde för sitt betänkande.

Talare: László Kovács (ledamot av kommissionen)

Talare: Astrid Lulling för PPE-DE-gruppen, Katerina Batzeli för PSE-gruppen, Margarita Starkevičiūtė för ALDE-gruppen, Carl Schlyter för Verts/ALE-gruppen, John Purvis, Zsolt László Becsey, László Kovács och Othmar Karas.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.4 i protokollet av den 8.6.2005.

punkt 6.4 i protokollet av den 8.6.2005.

17.   Patientrörlighet och utvecklingen av hälso- och sjukvården i EU (debatt)

(debatt)

Betänkande om patientrörlighet och utvecklingen av hälso- och sjukvården i EU [2004/2148(INI)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet.

Föredragande: John Bowis (A6-0129/2005)

John Bowis redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Markos Kyprianou (ledamot av kommissionen).

Talare: Avril Doyle för PPE-DE-gruppen, Karin Jöns för PSE-gruppen, Jules Maaten för ALDE-gruppen, Jean Lambert för Verts/ALE-gruppen, Adamos Adamou för GUE/NGL-gruppen, Urszula Krupa för IND/DEM-gruppen, Irena Belohorská, grupplös, Dorette Corbey, Christofer Fjellner, Othmar Karas och Markos Kyprianou.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.8 i protokollet av den 9.6.2005.

punkt 9.8 i protokollet av den 9.6.2005.

18.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde fastställdes (”Föredragningslista” PE 357.269/OJME).

19.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 00.05.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Ingo Friedrich

Vice talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev på:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Bersani, Bertinotti, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Cirino Pomicino, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Fontaine, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Goudin, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Laschet, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Letta, Lévai, Janusz Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Louis, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Borut Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Pavilionis, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wallis, Walter, Watson, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wierzejski, Wijkman, Wise, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

BILAGA I

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| - | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| ÄF | ändringsförslag |
| komp. | kompromissändringsförslag |
| m.d. | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| res. | resolutionsförslag |
| gem. res. | gemensamt resolutionsförslag |
| sluten | sluten omröstning |

+

antogs

-

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

ÄF

ändringsförslag

komp.

kompromissändringsförslag

m.d.

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

res.

resolutionsförslag

gem. res.

gemensamt resolutionsförslag

sluten

sluten omröstning

1.   Riktlinjer för transeuropeiska energinät ***I

Betänkande: Anne LAPERROUZE (A6-0134/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO-anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från det ansvariga utskottet – sammanslagen omröstning | 1-17
  22-30 | utskottet | | + | |
| Artikel 4, punkt 1, efter led a | 34 | Verts/ALE | | - | |
| Artikel 6, punkt 1, efter led b | 35 | Verts/ALE | | - | |
| Artikel 8 | 32 | Verts/ALE | | - | |
| 18 | utskottet | | + | |
| 19 | utskottet | | + | |
| Artikel 9 | 36 | Verts/ALE | | - | |
| Artikel 10 | 33 | Verts/ALE | | - | |
| 38 | ALDE | | + | |
| 20 | utskottet | | ↓ | |
| 21 | utskottet | | + | |
| Bilaga 1 | 37 | PPE-DE | EO | - | 141, 392, 35 |
| Bilaga 2 | 39 | PPE-DE | | - | |
| Skäl 9 | 31 | Verts/ALE | | - | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO-anmärkningar

Ändringsförslag från det ansvariga utskottet – sammanslagen omröstning

1-17

22-30

utskottet

+

Artikel 4, punkt 1, efter led a

34

Verts/ALE

-

Artikel 6, punkt 1, efter led b

35

Verts/ALE

-

Artikel 8

32

Verts/ALE

-

18

utskottet

+

19

utskottet

+

Artikel 9

36

Verts/ALE

-

Artikel 10

33

Verts/ALE

-

38

ALDE

+

20

utskottet

↓

21

utskottet

+

Bilaga 1

37

PPE-DE

EO

-

141, 392, 35

Bilaga 2

39

PPE-DE

-

Skäl 9

31

Verts/ALE

-

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

2.   Effektiv slutanvändning av energi ***I

Betänkande: Mechtild ROTHE (A6-0130/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO-anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från det ansvariga utskottet – sammanslagen omröstning | 1-18
  20-27
  30-34
  38
  40-41
  43-51
  53-60
  63-66
  68-72
  74-79
  81-96
  98-99 | utskottet | | + | |
| | 28 | utskottet | ONU | + | 458, 148, 27 |
| § | originaltexten




  (artikel 4, punkt 1) | | ↓ | |
| 42 | utskottet | särsk. | - | |
| 52 | utskottet | särsk.
  EO | + | 344, 275, 5 |
| 61 | utskottet | särsk. | + | |
| 62 | utskottet | särsk. | + | |
| 67 | utskottet | särsk.
  EO | + | 370, 265, 3 |
| 80 | utskottet | särsk. | + | |
| Artikel 3, led c | 101 | PPE-DE | | + | |
| 19 | utskottet | | ↓ | |
| Artikel 4, punkt 2 | 103 | Verts/ALE | | - | |
| 29 | utskottet | | + | |
| Artikel 4, punkt 6 | 104 | Verts/ALE | EO | + | 335, 292, 7 |
| 35 | utskottet | | ↓ | |
| Artikel 4, efter punkt 7 | 108 | PSE, PPE-DE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 36 | utskottet | | ↓ | |
| 107 | PSE, PPE-DE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 37 | utskottet | | ↓ | |
| 73 | utskottet | | ↓ | |
| Artikel 5, punkt 2 | 105 | Verts/ALE | | - | |
| 39 | utskottet | | + | |
| Artikel 6, efter led b | 102 | PPE-DE | | - | |
| Bilaga 3 | 106 | Verts/ALE | | - | |
| 97 | utskottet | | - | |
| Efter bilaga 4 | 109 | PSE, PPE-DE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO-anmärkningar

Ändringsförslag från det ansvariga utskottet – sammanslagen omröstning

1-18

20-27

30-34

38

40-41

43-51

53-60

63-66

68-72

74-79

81-96

98-99

utskottet

+

28

utskottet

ONU

+

458, 148, 27

§

originaltexten

(artikel 4, punkt 1)

↓

42

utskottet

särsk.

-

52

utskottet

särsk.

EO

+

344, 275, 5

61

utskottet

särsk.

+

62

utskottet

särsk.

+

67

utskottet

särsk.

EO

+

370, 265, 3

80

utskottet

särsk.

+

Artikel 3, led c

101

PPE-DE

+

19

utskottet

↓

Artikel 4, punkt 2

103

Verts/ALE

-

29

utskottet

+

Artikel 4, punkt 6

104

Verts/ALE

EO

+

335, 292, 7

35

utskottet

↓

Artikel 4, efter punkt 7

108

PSE, PPE-DE, ALDE + Verts/ALE

+

36

utskottet

↓

107

PSE, PPE-DE, ALDE + Verts/ALE

+

37

utskottet

↓

73

utskottet

↓

Artikel 5, punkt 2

105

Verts/ALE

-

39

utskottet

+

Artikel 6, efter led b

102

PPE-DE

-

Bilaga 3

106

Verts/ALE

-

97

utskottet

-

Efter bilaga 4

109

PSE, PPE-DE, ALDE + Verts/ALE

+

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Äf 100 hade bortfallit

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE äf 28

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE äf 35, 52, 61, 62, 67, 80

ALDE äf 42

3.   Infrastruktur för geografisk information i gemenskapen (INSPIRE) ***I

Betänkande: Frederika BREPOELS (A6-0108/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO-anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från det ansvariga utskottet – sammanslagen omröstning | 1-3
  5-6
  8-13
  16-20
  23-47
  49 | utskottet | | + | |
| Ändringsförslag från det ansvariga utskottet – särskild omröstning | 7 | utskottet | särsk. | + | |
| Artikel 8, punkt 3 | 14 | utskottet | | + | |
| 51 | IND/DEM | | - | |
| Artikel 9 | 15 | utskottet | | + | |
| 54 | IND/DEM | | - | |
| Artikel 14 | 21 | utskottet | | + | |
| 52/
  rev | IND/DEM | | - | |
| Artikel 15 | 53 | IND/DEM | | - | |
| 22 | utskottet | | + | |
| Bilaga 3, punkt 12 | 55 | IND/DEM | | - | |
| 48 | utskottet | | + | |
| Skäl 22 | 4 | utskottet | | + | |
| 50 | IND/DEM | | ↓ | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO-anmärkningar

Ändringsförslag från det ansvariga utskottet – sammanslagen omröstning

1-3

5-6

8-13

16-20

23-47

49

utskottet

+

Ändringsförslag från det ansvariga utskottet – särskild omröstning

7

utskottet

särsk.

+

Artikel 8, punkt 3

14

utskottet

+

51

IND/DEM

-

Artikel 9

15

utskottet

+

54

IND/DEM

-

Artikel 14

21

utskottet

+

52/

rev

IND/DEM

-

Artikel 15

53

IND/DEM

-

22

utskottet

+

Bilaga 3, punkt 12

55

IND/DEM

-

48

utskottet

+

Skäl 22

4

utskottet

+

50

IND/DEM

↓

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Begäran om särskild omröstning

IND/DEM: äf 7

4.   Återförsäkring ***I

Betänkande: Peter SKINNER (A6-0146/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO-anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från det ansvariga utskottet – sammanslagen omröstning | 1-54 | utskottet | | + | |
| Bilaga 1 | 56 | PSE | | + | |
| 55 | utskottet | | ↓ | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO-anmärkningar

Ändringsförslag från det ansvariga utskottet – sammanslagen omröstning

1-54

utskottet

+

Bilaga 1

56

PSE

+

55

utskottet

↓

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

5.   Stöd för landsbygdsutvecklingen från EJFLU *

Betänkande: Agnes SCHIERHUBER (A6-0145/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO-anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från det ansvariga utskottet – sammanslagen omröstning | 1-14
  16-48
  50-61
  63-65
  67-78
  80-113
  115-129 | utskottet | | + | |
| Ändringsförslag från det ansvariga utskottet – särskild omröstning | 15 | utskottet | särsk. | + | |
| 66 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 79 | | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 114 | utskottet | ONU | + | 520, 91, 38 |
| Artikel 19, led c, led ii | 130 | PSE+Verts/ALE | | + | |
| 49 | utskottet | | ↓ | |
| Artikel 26, punkt 1 | 132/
  rev | Wojchiechowski m.fl. | | - | |
| 62 | utskottet | | + | |
| Artikel 30, punkt 1, led b | 131 | PSE+Verts/ALE | | + | |
| omröstning: ändrat förslag | ONU | + | 570, 23, 57 |
| omröstning: lagstiftningsresolution | ONU | + | 559, 26, 61 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO-anmärkningar

Ändringsförslag från det ansvariga utskottet – sammanslagen omröstning

1-14

16-48

50-61

63-65

67-78

80-113

115-129

utskottet

+

Ändringsförslag från det ansvariga utskottet – särskild omröstning

15

utskottet

särsk.

+

66

utskottet

delad

1

+

2

+

79

delad

1

+

2

+

114

utskottet

ONU

+

520, 91, 38

Artikel 19, led c, led ii

130

PSE+Verts/ALE

+

49

utskottet

↓

Artikel 26, punkt 1

132/

rev

Wojchiechowski m.fl.

-

62

utskottet

+

Artikel 30, punkt 1, led b

131

PSE+Verts/ALE

+

omröstning: ändrat förslag

ONU

+

570, 23, 57

omröstning: lagstiftningsresolution

ONU

+

559, 26, 61

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE ändrat förslag och slutomröstning

IND/DEM äf 114 och ändrat förslag

Begäran om delad omröstning

ALDE

äf 66

Första delen:”Stöd enligt ... vattenhushållning”

Andra delen:”samt bemanning ... livsmedelsbranschen”

äf 79

Första delen: Strykning av orden ”på en gård”

Andra delen: Resten av texten

Begäran om särskild omröstning

ALDE äf 15

6.   Utbyte av uppgifter i fråga om grova brott, inbegripet terroristdåd *

Betänkande: Antoine DUQUESNE (A6-0162/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO-anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från det ansvariga utskottet – sammanslagen omröstning | 1-17
  19-23 | utskottet | | + | |
| Efter artikel 9 | 27 | PSE | | - | |
| 18 | utskottet | | + | |
| Artikel 11, nytt stycke | 25 | PPE-DE | | + | |
| Skäl 1 | 24 | PPE-DE | | + | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO-anmärkningar

Ändringsförslag från det ansvariga utskottet – sammanslagen omröstning

1-17

19-23

utskottet

+

Efter artikel 9

27

PSE

-

18

utskottet

+

Artikel 11, nytt stycke

25

PPE-DE

+

Skäl 1

24

PPE-DE

+

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Äf 26 hade bortfallit

7.   Informationsutbyte och samarbete när det gäller terroristbrott *

Betänkande: Antoine DUQUESNE (A6-0160/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO-anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från det ansvariga utskottet – sammanslagen omröstning | 1-9
  12-26
  28-31 | utskottet | | + | |
| Efter artikel 9 | 32 | PSE | | - | |
| 27 | utskottet | | + | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | ONU | + | 581, 28, 37 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO-anmärkningar

Ändringsförslag från det ansvariga utskottet – sammanslagen omröstning

1-9

12-26

28-31

utskottet

+

Efter artikel 9

32

PSE

-

27

utskottet

+

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

ONU

+

581, 28, 37

Äf 10 och 11 hade bortfallit

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

8.   Förebyggande, utredning, upptäckt och lagföring av brott och straffbara gärningar, inklusive terrorism *

Betänkande: Nuno ALVARO (A6-0174/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO-anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| omröstning: initiativet | | - | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO-anmärkningar

omröstning: initiativet

-

Frågan återförvisades till ansvarigt utskott i enlighet med artikel 52.3 i arbetsordningen.

9.   Skydd av gemenskapens ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning

Betänkande: Herbert BÖSCH (A6-0151/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO-anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkt 31 | 7 | Verts/ALE | | - | |
| Punkt 32 | 1 | PSE | | + | |
| Punkt 46 | 2 | PSE | | + | |
| Efter punkt 51 | 5 | Verts/ALE | EO | + | 362, 269, 14 |
| Punkt 55 | 3 | PSE | | + | |
| Efter punkt 55 | 6 | Verts/ALE | | - | |
| Efter punkt 75 | 8 | Verts/ALE | | + | |
| Efter strecksats 6 | 4 | Verts/ALE | | - | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO-anmärkningar

Punkt 31

7

Verts/ALE

-

Punkt 32

1

PSE

+

Punkt 46

2

PSE

+

Efter punkt 51

5

Verts/ALE

EO

+

362, 269, 14

Punkt 55

3

PSE

+

Efter punkt 55

6

Verts/ALE

-

Efter punkt 75

8

Verts/ALE

+

Efter strecksats 6

4

Verts/ALE

-

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

10.   EU:s handlingsplan för bekämpande av terrorismen

Betänkande: Rosa DÍEZ GONZÁLEZ (A6-0164/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO-anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkt 1, led a | 15 | PSE | | + | |
| 1 | ALDE | | ↓ | |
| Punkt 1, led b | 2=
  16= | ALDE
  PSE | EO | + | 392, 249, 8 |
| § | originaltexten | | ↓ | |
| Punkt 1, led c | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3/EO | + | 473, 164, 11 |
| Punkt 1, led d | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 1, led e | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 1, led g | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 1, led k | 9 | GUE/NGL | | - | |
| Punkt 1, led m | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 1, led n | 3/ rev | ALDE | EO | + | 331, 290, 16 |
| 17 | PSE | | + | |
| 5 | GUE/NGL | | - | |
| 6 | GUE/NGL | | - | |
| § | originaltexten | | ↓ | |
| Punkt 1, led p | 4=
  10=
  18= | ALDE
  GUE/NGL
  PSE | EO | + | 357, 281, 10 |
| Punkt 1, efter led r | 11 | GUE/NGL | | - | |
| Skäl J | 7 | GUE/NGL | | - | |
| 12 | PSE | | + | |
| Skäl L | 8 | GUE/NGL | | - | |
| Efter skäl L | 13 | PSE | ONU | + | 598, 8, 48 |
| Skäl Q | 14D | PSE | ONU | T | |
| omröstning: rekommendationen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO-anmärkningar

Punkt 1, led a

15

PSE

+

1

ALDE

↓

Punkt 1, led b

2=

16=

ALDE

PSE

EO

+

392, 249, 8

§

originaltexten

↓

Punkt 1, led c

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

3/EO

+

473, 164, 11

Punkt 1, led d

§

originaltexten

särsk.

+

Punkt 1, led e

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 1, led g

§

originaltexten

särsk.

+

Punkt 1, led k

9

GUE/NGL

-

Punkt 1, led m

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 1, led n

3/ rev

ALDE

EO

+

331, 290, 16

17

PSE

+

5

GUE/NGL

-

6

GUE/NGL

-

§

originaltexten

↓

Punkt 1, led p

4=

10=

18=

ALDE

GUE/NGL

PSE

EO

+

357, 281, 10

Punkt 1, efter led r

11

GUE/NGL

-

Skäl J

7

GUE/NGL

-

12

PSE

+

Skäl L

8

GUE/NGL

-

Efter skäl L

13

PSE

ONU

+

598, 8, 48

Skäl Q

14D

PSE

ONU

T

omröstning: rekommendationen (i sin helhet)

+

Begäran om omröstning med namnupprop

PSE: äf 13

PPE-DE: äf 14

Begäran om delad omröstning

IND/DEM:

Punkt 1, led m

Första delen:”I enlighet med ... kvalificerad majoritet i rådet”

Andra delen:”under EG-domstolens jurisdiktion”

GUE/NGL:

Punkt 1, led c

Första delen:”bör rådet ... medbrottslingar” utom orden ”I enlighet med ... för Europa”

Andra delen:”I enlighet med ... för Europa”

Tredje delen:”Man bör även ... dess mål”

Punkt 1, led e

Första delen:”prioritet ... uppgiftsskydd”

Andra delen:”samarbetet ... fastställa”

Begäran om särskild omröstning

GUE/NGL: punkt 1, led d och punkt 1, led g

11.   Terroristattacker; förebyggande arbete, beredskap och insatser

Betänkande: Jaime MAYOR OREJA (A6-0166/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO-anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkt 1, del A, led f | 13 | PSE | ONU | + | 323, 307, 7 |
| Punkt 1, del A, led h | 5 | PSE | ONU | + | 350, 267, 12 |
| Punkt 1, del B, led b | 14 | PSE | EO | + | 349, 286, 7 |
| Punkt 1, del B, led c | 15 | PSE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 1, del B, efter led d | 8 | GUE/NGL | | - | |
| Skäl A | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Skäl B | 9S | PSE | ONU | + | 395, 243, 9 |
| Efter skäl B | 7 | GUE/NGL | | - | |
| Skäl E | 10 | PSE | ONU | + | 324, 299, 24 |
| Efter skäl E | 6 | GUE/NGL | | - | |
| Skäl I | 1S=
  11S= | ALDE
  PSE | ONU | + | 363, 277, 12 |
| § | originaltexten | | ↓ | |
| Skäl K | 3 | PSE | | - | |
| Skäl M | 12 | PSE | EO | + | 352, 283, 12 |
| Skäl N | 4 | PSE | ONU | + | 354, 273, 26 |
| 2 | ALDE | | ↓ | |
| omröstning: rekommendationen (i sin helhet) | ONU | + | 540, 92, 19 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO-anmärkningar

Punkt 1, del A, led f

13

PSE

ONU

+

323, 307, 7

Punkt 1, del A, led h

5

PSE

ONU

+

350, 267, 12

Punkt 1, del B, led b

14

PSE

EO

+

349, 286, 7

Punkt 1, del B, led c

15

PSE

delad

1

+

2

+

Punkt 1, del B, efter led d

8

GUE/NGL

-

Skäl A

§

originaltexten

särsk.

+

Skäl B

9S

PSE

ONU

+

395, 243, 9

Efter skäl B

7

GUE/NGL

-

Skäl E

10

PSE

ONU

+

324, 299, 24

Efter skäl E

6

GUE/NGL

-

Skäl I

1S=

11S=

ALDE

PSE

ONU

+

363, 277, 12

§

originaltexten

↓

Skäl K

3

PSE

-

Skäl M

12

PSE

EO

+

352, 283, 12

Skäl N

4

PSE

ONU

+

354, 273, 26

2

ALDE

↓

omröstning: rekommendationen (i sin helhet)

ONU

+

540, 92, 19

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE äf 13, 5, 9D, 10, 1D/11D, 4 och slutomröstning

Begäran om särskild omröstning

GUE/NGL skäl A

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

äf 15

Första delen:”Stödja följande ... EU-institutionerna”

Andra delen: resten av ändringsförslaget

12.   Skydd av viktig infrastruktur i kampen mot terrorismen

Betänkande: Stavros LAMBRINIDIS (A6-0161/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO-anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| omröstning: rekommendationen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO-anmärkningar

omröstning: rekommendationen (i sin helhet)

+

13.   Kamp mot finansiering av terrorism

Betänkande: Mario BORGHEZIO (A6-0159/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO-anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkt 1, led a | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 1, led b | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 1, led e | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 1, led h | § | originaltexten | delad
  ONU | | |
| 1 | + | 579, 62, 5 |
| 2 | - | 286, 341, 9 |
| Punkt 1, led i | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 335, 296, 8 |
| 3 | - | |
| Punkt 1, led l | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 1, led p | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 1, led t | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Efter skäl A | 2 | GUE/NGL | | - | |
| 3 | GUE/NGL | | - | |
| Skäl D | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Skäl E | § | originaltexten | särsk./
  EO | + | 339, 281, 27 |
| Efter skäl E | 1 | GUE/NGL | EO | + | 325, 273, 14 |
| Skäl F | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Skäl H | 4/ rev | PPE-DE | ONU | + | muntlig ändring


  505, 26, 98 |
| Skäl I | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Skäl J | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Skäl L | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| omröstning: rekommendationen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO-anmärkningar

Punkt 1, led a

§

originaltexten

särsk.

+

Punkt 1, led b

§

originaltexten

särsk.

+

Punkt 1, led e

§

originaltexten

särsk.

+

Punkt 1, led h

§

originaltexten

delad

ONU

1

+

579, 62, 5

2

-

286, 341, 9

Punkt 1, led i

§

originaltexten

delad

1

+

2/EO

+

335, 296, 8

3

-

Punkt 1, led l

§

originaltexten

särsk.

+

Punkt 1, led p

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 1, led t

§

originaltexten

särsk.

+

Efter skäl A

2

GUE/NGL

-

3

GUE/NGL

-

Skäl D

§

originaltexten

särsk.

+

Skäl E

§

originaltexten

särsk./

EO

+

339, 281, 27

Efter skäl E

1

GUE/NGL

EO

+

325, 273, 14

Skäl F

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

Skäl H

4/ rev

PPE-DE

ONU

+

muntlig ändring

505, 26, 98

Skäl I

§

originaltexten

särsk.

+

Skäl J

§

originaltexten

särsk.

+

Skäl L

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

omröstning: rekommendationen (i sin helhet)

+

Begäran om omröstning med namnupprop

PSE: punkt 1, led h

PPE-DE äf 4/rev

Begäran om delad omröstning

IND/DEM

Skäl L

Första delen:”Informationsutbytet ... grundläggande rättigheterna.”

Andra delen:”för att förhindra ... allting övervakas”

PPE-DE

Punkt 1, led h

Första delen: Hela texten utom orden ”såväl inom som utanför EU”

Andra delen: dessa ord

GUE/NGL, IND/DEM

Punkt 1, led i

Första delen:”Europeiska rådet ... terroristorganisationer”

Andra delen:”samt att ... övervakning av räkenskaperna”

Tredje delen: orden ”och självreglering”

GUE/NGL

Punkt 1, led p

Första delen: Hela texten utom orden ”och ideella organisationer”

Andra delen: dessa ord

Skäl F

Första delen:”Att organisera ... Hawala”

Andra delen:”eller välgörenhetsorganisationer”

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE Skäl D, E

GUE/NGL Skäl I, J, punkt 1, led a, b, e och l

IND/DEM Skäl E, punkt 1, led t

Sarah Ludford lade fram följande ändringsförslag till äf 4/rev till skäl H:

| H. | Kapitalflödena på den globala marknaden är idag enorma. Därför, och även med tanke på överföringarnas mångfald och ekonomins ständiga utveckling, är det mycket svårt och komplext att upptäcka och vidta åtgärder mot olagligt utnyttjande av överföringssystemen, till exempel för tvätt av svarta pengar från skatte- och tullbedrägerier, korruption, organiserad brottslighet och maffiaverksamhet, inbegripet illegal handel med knark och vapen samt människohandel
  , och finansiering genom utpressning, inbegripet den så kallade ”revolutionsskatten”
  . |
| --- | --- |

H.

Kapitalflödena på den globala marknaden är idag enorma. Därför, och även med tanke på överföringarnas mångfald och ekonomins ständiga utveckling, är det mycket svårt och komplext att upptäcka och vidta åtgärder mot olagligt utnyttjande av överföringssystemen, till exempel för tvätt av svarta pengar från skatte- och tullbedrägerier, korruption, organiserad brottslighet och maffiaverksamhet, inbegripet illegal handel med knark och vapen samt människohandel
  , och finansiering genom utpressning, inbegripet den så kallade ”revolutionsskatten”
  .

14.   Uppgiftsutbyte och samarbete när det gäller terroristbrott

Betänkande: Antoine DUQUESNE (A6-0165/2005)

Betänkande: Antoine DUQUESNE (A6-0165/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO-anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| omröstning: rekommendationen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO-anmärkningar

omröstning: rekommendationen (i sin helhet)

omröstning: rekommendationen (i sin helhet)

+

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   Betänkande Rothe A6-0130/2005

ändringförslag 28

Ja-röster: 458

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Belet, Brepoels, Caspary, Chmielewski, Daul, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Fatuzzo, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hybášková, Iturgaiz Angulo, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Liese, López-Istúriz White, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Novak, Olajos, Pálfi, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Rack, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Sudre, Surján, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Didžiokas, Libicki, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 148

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Coveney, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deva, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Friedrich, Gahler, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Goepel, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lehne, Lulling, McMillan-Scott, Mauro, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Reul, Saryusz-Wolski, Schöpflin, Siekierski, Škottová, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Toubon, Ulmer, Van Orden, Vlasák, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Pirilli

Nedlagda röster: 27

ALDE: Chatzimarkakis, Krahmer

IND/DEM: Železný

NI: Baco, Belohorská, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Rutowicz

PPE-DE: Brejc, Coelho, Hatzidakis, Konrad, Pleštinská, Radwan, Schmitt Ingo, Sommer, Sonik, Szájer, Ventre, Zieleniec

UEN: Camre, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

2.   Betänkande Schierhuber A6-0145/2005

ändringförslag 114

Ja-röster: 520

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Morillon, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Prodi, Ries, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Kaufmann, Morgantini, Musacchio, Ransdorf, Remek

IND/DEM: Adwent, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 91

ALDE: Alvaro, Birutis, Budreikaitė, Chatzimarkakis, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Maaten, Malmström, Manders, Mulder, Newton Dunn, Samuelsen, Watson

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Verges

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, Konrad, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Camre

Nedlagda röster: 38

ALDE: Davies, Duquesne, Ek, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Matsakis, Pistelli

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Claeys, Dillen, Kozlík, Vanhecke

PPE-DE: Pieper

PSE: Leichtfried

Verts/ALE: van Buitenen

3.   Betänkande Schierhuber A6-0145/2005

kommissionens förslag

Ja-röster: 570

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Resetarits, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 23

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

PPE-DE: Buzek, Jałowiecki, Kudrycka, Kuźmiuk, Olbrycht, Piskorski, Saryusz-Wolski, Siekierski, Zwiefka

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 57

ALDE: Manders

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Sjöstedt

NI: Allister, Czarnecki Marek Aleksander, Kozlík, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Konrad, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wojciechowski, Zahradil, Zvěřina

PSE: Castex, Golik

UEN: Fotyga, Janowski, Szymański

Verts/ALE: van Buitenen

4.   Betänkande Schierhuber A6-0145/2005

resolution

Ja-röster: 559

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 26

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

PPE-DE: Buzek, Jałowiecki, Korhola, Kudrycka, Kuźmiuk, Olbrycht, Piskorski, Podkański, Saryusz-Wolski, Siekierski, Zaleski, Zwiefka

UEN: Camre

Nedlagda röster: 61

ALDE: Manders

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Sjöstedt, Svensson

NI: Allister, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Masiel, Mote

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Konrad, Landsbergis, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wojciechowski, Zahradil, Zvěřina

PSE: Golik

UEN: Fotyga, Janowski, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: van Buitenen

5.   Betänkande Duquesne A6-0160/2005

resolution

Ja-röster: 581

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, Wierzejski

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 28

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Kohlíček, Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Pflüger, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

PPE-DE: Wuermeling

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 37

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Rizzo, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Borghezio, Coûteaux, Karatzaferis, Krupa, Louis, Speroni, Železný

NI: Baco, Bobošíková, Mote

PPE-DE: Ventre

Verts/ALE: van Buitenen

6.   Betänkande Diez Gonzalez A6-0164/2005

ändringförslag 13

Ja-röster: 598

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Louis, Lundgren, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Crowley, Foglietta, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 8

ALDE: Takkula

GUE/NGL: Adamou, Triantaphyllides

IND/DEM: Bloom

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Mote, Rutowicz

Nedlagda röster: 48

GUE/NGL: Bertinotti, Figueiredo, Pafilis

IND/DEM: Adwent, Batten, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Kozlík

PPE-DE: Sonik

PSE: Beňová

UEN: Berlato, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Pavilionis, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

7.   Betänkande Mayor Oreja A6-0166/2005

ändringförslag 13

Ja-röster: 323

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Fjellner, Grosch, Hökmark, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Schnellhardt, Wijkman, Wojciechowski

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 307

ALDE: Cornillet, Degutis, Deprez, Duquesne, Neyts-Uyttebroeck, Ries, Takkula

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Siwiec

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 7

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Esteves, Hieronymi

PSE: Beňová

UEN: Muscardini

Verts/ALE: van Buitenen

8.   Betänkande Mayor Oreja A6-0166/2005

ändringförslag 5

Ja-röster: 350

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Cederschiöld, Esteves, Gargani, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 267

ALDE: Cornillet, Degutis, Deprez, Duquesne, Neyts-Uyttebroeck, Ries, Takkula

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, López-Istúriz White, Lulling, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Beňová, Siwiec

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 12

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Karatzaferis, Krupa

NI: Baco, Kozlík, Mote

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: van Buitenen

9.   Betänkande Mayor Oreja A6-0166/2005

ändringförslag 9

Ja-röster: 395

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Castiglione, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, García-Margallo y Marfil, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Landsbergis, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Pieper, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wijkman, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 243

ALDE: Cornillet, Degutis, Deprez, Duquesne, Neyts-Uyttebroeck, Ries, Takkula

IND/DEM: Borghezio, Coûteaux, Karatzaferis, Salvini, Speroni, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Siwiec

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 9

ALDE: Ek

IND/DEM: Louis

NI: Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Vanhecke

PSE: Beňová

Verts/ALE: van Buitenen

10.   Betänkande Mayor Oreja A6-0166/2005

ändringförslag 10

Ja-röster: 324

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Goudin, Lundgren, Speroni

NI: Battilocchio, Resetarits

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Grosch, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hybášková, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Roithová, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz

Nej-röster: 299

ALDE: Cornillet, Deprez, Duquesne, Neyts-Uyttebroeck, Ries, Takkula

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Correia, Gebhardt, Kindermann, Krehl, Paleckis, Piecyk

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 24

ALDE: Ek, Krahmer

IND/DEM: Karatzaferis, Louis, Salvini, Železný

NI: Baco, Claeys, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Konrad

PSE: Beňová

UEN: Krasts, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

11.   Betänkande Mayor Oreja A6-0166/2005

ändringförslag 1+11

Ja-röster: 363

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Cederschiöld, Esteves, Fjellner, de Grandes Pascual, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Didžiokas, Ó Neachtain, Pavilionis, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 277

ALDE: Cornillet, Degutis, Deprez, Duquesne, Fourtou, Ries, Takkula

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski

NI: Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Casaca, Siwiec

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Nedlagda röster: 12

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Mölzer, Mote, Vanhecke

PSE: Peillon

UEN: Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

12.   Betänkande Mayor Oreja A6-0166/2005

ändringförslag 4

Ja-röster: 354

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Bonde, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Antoniozzi, Cederschiöld, Esteves, Fjellner, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Wijkman, Wojciechowski

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Ryan, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 273

ALDE: Cornillet, Degutis, Deprez, Duquesne, Fourtou, Ries, Takkula

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Lundgren, Nattrass, Pęk, Salvini, Speroni, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Masiel, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Camre, Szymański

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 26

GUE/NGL: Figueiredo, Pafilis

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Allister, Baco, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PSE: Beňová

UEN: Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Roszkowski, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

13.   Betänkande Mayor Oreja A6-0166/2005

resolution

Ja-röster: 540

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langendries, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 92

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Bobošíková

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, García-Margallo y Marfil, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Langen, Lauk, McMillan-Scott, Nicholson, Őry, Parish, Purvis, Reul, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

Nedlagda röster: 19

GUE/NGL: Kaufmann, McDonald

IND/DEM: Borghezio, Karatzaferis, Krupa, Louis, Salvini, Speroni, Železný

NI: Allister, Baco, Kozlík, Mote

PPE-DE: Jarzembowski, Lechner, Rack, Zatloukal

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

14.   Betänkande Borghezio A6-0159/2005

punkt 1, led h, första delen

Ja-röster: 579

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 62

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Claeys, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

Nedlagda röster: 5

NI: Baco, Dillen, Kozlík

UEN: Krasts

Verts/ALE: van Buitenen

15.   Betänkande Borghezio A6-0159/2005

punkt 1, led h, andra delen

Ja-röster: 286

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Bowis, Hökmark, Lechner, Ouzký

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Muscardini, Pirilli, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 341

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Martinez, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Lienemann

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Libicki, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 9

IND/DEM: Coûteaux, Karatzaferis, Krupa, Louis

NI: Baco, Dillen, Kozlík

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen

16.   Betänkande Borghezio A6-0159/2005

ändringförslag 4/rev.

Ja-röster: 505

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Brie, Catania, Flasarová, Henin, Kohlíček, Morgantini, Pflüger, Portas, Seppänen, Triantaphyllides, Uca, Verges, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Salvini, Sinnott, Speroni

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Resetarits, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Brejc, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Horáček, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber

Nej-röster: 26

GUE/NGL: Strož

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Mussolini

PPE-DE: Konrad

Nedlagda röster: 98

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, de Brún, Guidoni, Kaufmann, Krarup, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Svensson, Wurtz

IND/DEM: Goudin, Karatzaferis

NI: Allister, Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote, Romagnoli

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Lauk, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sumberg, Tannock, Van Orden, Ventre, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Navarro, Roth-Behrendt

UEN: Fotyga, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Turmes, Ždanoka

---

ANTAGNA TEXTER

P6_TA(2005)0211

Riktlinjer för transeuropeiska energinät **I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om riktlinjer för transeuropeiska energinät och om upphävande av besluten nr 96/391/EG och nr 1229/2003/EG (KOM(2003)0742 – C5-0064/2004 – 2003/0297(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003)0742) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003)0742) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 156 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0064/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 156 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0064/2004),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för transport och turism (A6-0134/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för transport och turism (A6-0134/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2003)0297

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 juni 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2005/EG om riktlinjer för transeuropeiska energinät och om upphävande av besluten 96/391/EG och nr 1229/2003/EG

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 156 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande
   (1), efter att ha hört Regionkommittén, i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Sedan Europaparlamentet och rådet antog sitt beslut nr 1229/2003/EG av den 26 juni 2003 om en serie riktlinjer för transeuropeiska energinät
   (3)
  har det blivit nödvändigt att fullt ut integrera de anslutande länderna i dessa riktlinjer och att vid behov ytterligare anpassa riktlinjerna till Europeiska unionens nya närhetspolitik. |
| --- | --- |

(1)

Sedan Europaparlamentet och rådet antog sitt beslut nr 1229/2003/EG av den 26 juni 2003 om en serie riktlinjer för transeuropeiska energinät
   (3)
  har det blivit nödvändigt att fullt ut integrera de anslutande länderna i dessa riktlinjer och att vid behov ytterligare anpassa riktlinjerna till Europeiska unionens nya närhetspolitik.

| (2) | Prioriteringarna för de transeuropeiska energinäten beror på att de inre energimarknaderna har blivit öppnare och mer konkurrenspräglade till följd av genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/54/EG av den 26 juni 2003 om gemensamma regler för den inre marknaden för el
   (4) och av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/55/EG av den 26 juni 2003 om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas
   (5). Prioriteringarna ligger i linje med slutsatserna från Europeiska rådets möte i Stockholm i mars 2001 beträffande utvecklingen av den infrastruktur som krävs för en fungerande energimarknad. En särskild ansträngning bör göras för att nå målet att öka användningen av förnybara energikällor vilket bidrar till politiken om en hållbar utveckling. Detta bör dock inte störa marknadens normala jämvikt på ett orimligt sätt.
  Full hänsyn bör även tas till målen i gemenskapens transportpolitik och särskilt möjligheten att minska vägtrafiken genom att använda ledningar för naturgas och olefiner. |
| --- | --- |

(2)

Prioriteringarna för de transeuropeiska energinäten beror på att de inre energimarknaderna har blivit öppnare och mer konkurrenspräglade till följd av genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/54/EG av den 26 juni 2003 om gemensamma regler för den inre marknaden för el
   (4) och av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/55/EG av den 26 juni 2003 om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas
   (5). Prioriteringarna ligger i linje med slutsatserna från Europeiska rådets möte i Stockholm i mars 2001 beträffande utvecklingen av den infrastruktur som krävs för en fungerande energimarknad. En särskild ansträngning bör göras för att nå målet att öka användningen av förnybara energikällor vilket bidrar till politiken om en hållbar utveckling. Detta bör dock inte störa marknadens normala jämvikt på ett orimligt sätt.
  Full hänsyn bör även tas till målen i gemenskapens transportpolitik och särskilt möjligheten att minska vägtrafiken genom att använda ledningar för naturgas och olefiner.

| (3) | Syftet med detta beslut är att närma sig det mål som fastställdes av Europeiska rådet i Barcelona om att medlemsstaterna skall uppnå en nivå av elsammankoppling motsvarande minst 10 % av deras installerade produktionskapacitet för att därigenom göra näten mer pålitliga och säkra samt garantera försörjningstryggheten och en korrekt fungerande inre marknad. |
| --- | --- |

(3)

Syftet med detta beslut är att närma sig det mål som fastställdes av Europeiska rådet i Barcelona om att medlemsstaterna skall uppnå en nivå av elsammankoppling motsvarande minst 10 % av deras installerade produktionskapacitet för att därigenom göra näten mer pålitliga och säkra samt garantera försörjningstryggheten och en korrekt fungerande inre marknad.

| (4) | Byggande och underhåll av infrastruktur för energi bör i regel omfattas av marknadsprinciper. Detta ligger också i linje med de gemensamma reglerna för fullbordandet av den inre marknaden för energi och med de gemensamma konkurrensreglerna, som syftar till skapandet av en mer öppen och konkurrensutsatt inre energimarknad. Ekonomiskt stöd från gemenskapen för anläggande och underhåll bör därför även fortsättningsvis endast beviljas i undantagsfall. Sådana undantag bör vara välmotiverade. |
| --- | --- |

(4)

Byggande och underhåll av infrastruktur för energi bör i regel omfattas av marknadsprinciper. Detta ligger också i linje med de gemensamma reglerna för fullbordandet av den inre marknaden för energi och med de gemensamma konkurrensreglerna, som syftar till skapandet av en mer öppen och konkurrensutsatt inre energimarknad. Ekonomiskt stöd från gemenskapen för anläggande och underhåll bör därför även fortsättningsvis endast beviljas i undantagsfall. Sådana undantag bör vara välmotiverade.

| (5) | Energiinfrastruktur bör byggas och underhållas så att den inre marknaden för energi fungerar väl,
  under iakttagande av förfarandena för samråd med de berörda befolkningarna samt
  med hänsyn tagen till strategiska
  kriterier, behovet
  av allmänna tjänster
  samt skyldigheten att tillhandahålla offentliga tjänster. |
| --- | --- |

(5)

Energiinfrastruktur bör byggas och underhållas så att den inre marknaden för energi fungerar väl,
  under iakttagande av förfarandena för samråd med de berörda befolkningarna samt
  med hänsyn tagen till strategiska
  kriterier, behovet
  av allmänna tjänster
  samt skyldigheten att tillhandahålla offentliga tjänster.

| (6) | Prioriteringarna för de transeuropeiska energinäten är också ett resultat av energinätens ökande betydelse för tryggandet och diversifieringen av gemenskapens energiförsörjning, integreringen av
  de nya medlemsstaternas och
  de anslutande ländernas energinät och säkerställandet av att energinäten i gemenskapen och grannländerna samordnas
  efter samråd med de berörda medlemsstaterna
  . Europeiska unionens grannländer spelar nämligen en viktig roll i unionens energipolitik. De tillgodoser en stor del av EU:s naturgasbehov, är viktiga partner när det gäller transit av primär energi till EU och kommer att bli allt viktigare aktörer på gemenskapens interna gas- och elmarknader. |
| --- | --- |

(6)

Prioriteringarna för de transeuropeiska energinäten är också ett resultat av energinätens ökande betydelse för tryggandet och diversifieringen av gemenskapens energiförsörjning, integreringen av
  de nya medlemsstaternas och
  de anslutande ländernas energinät och säkerställandet av att energinäten i gemenskapen och grannländerna samordnas
  efter samråd med de berörda medlemsstaterna
  . Europeiska unionens grannländer spelar nämligen en viktig roll i unionens energipolitik. De tillgodoser en stor del av EU:s naturgasbehov, är viktiga partner när det gäller transit av primär energi till EU och kommer att bli allt viktigare aktörer på gemenskapens interna gas- och elmarknader.

| (7) | Det är nödvändigt att bland de transeuropeiska energinäten föra fram prioriterade projekt som är särskilt viktiga för en välfungerande inre energimarknad eller försörjningstryggheten på energiområdet. Dessutom måste de mest högprioriterade projekten förklaras vara projekt av europeiskt intresse och vid behov samordnas bättre. |
| --- | --- |

(7)

Det är nödvändigt att bland de transeuropeiska energinäten föra fram prioriterade projekt som är särskilt viktiga för en välfungerande inre energimarknad eller försörjningstryggheten på energiområdet. Dessutom måste de mest högprioriterade projekten förklaras vara projekt av europeiskt intresse och vid behov samordnas bättre.

| (8) | Förfarandet för att identifiera projekt av gemensamt intresse inom ramen för de transeuropeiska energinäten bör säkerställa en harmonisk tillämpning av rådets förordning (EG) nr 2236/95 av den 18 september 1995 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät (6). I det förfarandet bör man skilja på två nivåer, nämligen en första nivå där man tar fram ett begränsat antal kriterier för identifiering av projekt, och en andra nivå där man ingående beskriver projekten med hjälp av så kallade specifikationer. |
| --- | --- |

(8)

Förfarandet för att identifiera projekt av gemensamt intresse inom ramen för de transeuropeiska energinäten bör säkerställa en harmonisk tillämpning av rådets förordning (EG) nr 2236/95 av den 18 september 1995 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät (6). I det förfarandet bör man skilja på två nivåer, nämligen en första nivå där man tar fram ett begränsat antal kriterier för identifiering av projekt, och en andra nivå där man ingående beskriver projekten med hjälp av så kallade specifikationer.

| (9) | Eftersom projektens specifikationer kan komma att ändras, bör de endast betraktas som vägledande. Kommissionen bör därför vara bemyndigad att uppdatera dem. Eftersom projekten kan få betydande politiska
  , miljömässiga
  och ekonomiska konsekvenser, är det viktigt att skapa en lämplig jämvikt mellan rättslig kontroll, å ena sidan, och flexibilitet vid fastställandet av vilka projekt som kan komma i fråga för gemenskapsstöd, å andra sidan. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom projektens specifikationer kan komma att ändras, bör de endast betraktas som vägledande. Kommissionen bör därför vara bemyndigad att uppdatera dem. Eftersom projekten kan få betydande politiska
  , miljömässiga
  och ekonomiska konsekvenser, är det viktigt att skapa en lämplig jämvikt mellan rättslig kontroll, å ena sidan, och flexibilitet vid fastställandet av vilka projekt som kan komma i fråga för gemenskapsstöd, å andra sidan.

| (10) | Det bör vara möjligt att under ett projekts löptid tillsätta en samordningsgrupp, där även gemenskapen skulle medverka, för att underlätta framtagandet och genomförandet av vissa prioriterade projekt, delar av prioriterade projekt eller grupper av prioriterade projekt. Kommissionen bör därför bemyndigas att för sådana projekt utse en europeisk samordnare som uppmuntrar samarbete med användare och operatörer och som sörjer för den övervakning som krävs för att gemenskapen skall kunna underrättas om framstegen. |
| --- | --- |

(10)

Det bör vara möjligt att under ett projekts löptid tillsätta en samordningsgrupp, där även gemenskapen skulle medverka, för att underlätta framtagandet och genomförandet av vissa prioriterade projekt, delar av prioriterade projekt eller grupper av prioriterade projekt. Kommissionen bör därför bemyndigas att för sådana projekt utse en europeisk samordnare som uppmuntrar samarbete med användare och operatörer och som sörjer för den övervakning som krävs för att gemenskapen skall kunna underrättas om framstegen.

| (11) | Man bör skapa bättre förutsättningar för utvecklingen
  och utbyggnaden
  av transeuropeiska energinät, främst genom att stimulera tekniskt samarbete mellan organen med ansvar för
  drift och reglering av el- och gassystem
  , genom att underlätta medlemsstaternas tillståndsförfaranden för nätprojekt, så att handläggningstiden blir kortare, och genom att vid behov mobilisera gemenskapens fonder, instrument och ekonomiska program för nätprojekt.
  Europeiska unionen bör stödja de åtgärder som medlemsstaterna vidtar för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(11)

Man bör skapa bättre förutsättningar för utvecklingen
  och utbyggnaden
  av transeuropeiska energinät, främst genom att stimulera tekniskt samarbete mellan organen med ansvar för
  drift och reglering av el- och gassystem
  , genom att underlätta medlemsstaternas tillståndsförfaranden för nätprojekt, så att handläggningstiden blir kortare, och genom att vid behov mobilisera gemenskapens fonder, instrument och ekonomiska program för nätprojekt.
  Europeiska unionen bör stödja de åtgärder som medlemsstaterna vidtar för att uppnå detta mål.

| (12) | Eftersom de gemenskapsmedel som anslagits för transeuropeiska energinät är relativt anspråkslösa och främst avsedda att finansiera genomförbarhetsstudier, bör dessa – särskilt interregionala – sammankopplade nät vid behov finansieras genom gemenskapens strukturfonder, finansiella program och instrument
  . |
| --- | --- |

(12)

Eftersom de gemenskapsmedel som anslagits för transeuropeiska energinät är relativt anspråkslösa och främst avsedda att finansiera genomförbarhetsstudier, bör dessa – särskilt interregionala – sammankopplade nät vid behov finansieras genom gemenskapens strukturfonder, finansiella program och instrument
  .

| (13) | Projekt av gemensamt intresse, de därtill hörande specifikationerna och prioriterade projekt
  , särskilt sådana som är av europeiskt intresse,
  bör identifieras utan att detta påverkar miljökonsekvensbeskrivningarna av projekt, planer eller program. |
| --- | --- |

(13)

Projekt av gemensamt intresse, de därtill hörande specifikationerna och prioriterade projekt
  , särskilt sådana som är av europeiskt intresse,
  bör identifieras utan att detta påverkar miljökonsekvensbeskrivningarna av projekt, planer eller program.

| (14) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (7). |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (7).

| (15) | Kommissionen bör utarbeta en periodisk rapport om beslutets genomförande. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen bör utarbeta en periodisk rapport om beslutets genomförande.

| (16) | Rådets beslut 96/391/EG av den 28 mars 1996 om fastställandet av en serie åtgärder för att skapa en gynnsammare situation för utbyggnad av transeuropeiska nät inom energisektorn (8) och beslut nr 1229/2003/EG bör upphävas, eftersom de har samma syfte och tillämpningsområde som det här beslutet. |
| --- | --- |

(16)

Rådets beslut 96/391/EG av den 28 mars 1996 om fastställandet av en serie åtgärder för att skapa en gynnsammare situation för utbyggnad av transeuropeiska nät inom energisektorn (8) och beslut nr 1229/2003/EG bör upphävas, eftersom de har samma syfte och tillämpningsområde som det här beslutet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

Syfte

I detta beslut definieras särdragen av och räckvidden för gemenskapens riktlinjer för transeuropeiska energinät. I detta beslut fastställs en serie riktlinjer som omfattar såväl mål och prioriteringar som huvudlinjer för gemenskapens åtgärder för transeuropeiska energinät. Riktlinjerna anger vilka projekt som är av gemensamt intresse
  och
  sådana som är prioriterade,
  även projekt av europeiskt intresse,
  i fråga om de transeuropeiska näten för el och gas.

Artikel 2

Räckvidd

Detta beslut omfattar följande:

| 1) | När det gäller elnät:






  a) | Samtliga högspänningsledningar, med undantag för sådana som ingår i distributionsnäten, samt undervattenskablar, förutsatt att denna infrastruktur används för interregionala eller internationella överföringar/sammankopplingar. |
| --- | --- | --- |

1)

När det gäller elnät:

a)

Samtliga högspänningsledningar, med undantag för sådana som ingår i distributionsnäten, samt undervattenskablar, förutsatt att denna infrastruktur används för interregionala eller internationella överföringar/sammankopplingar.

| b) | All utrustning och alla installationer som krävs för att systemet i fråga skall fungera väl, inbegripet system för skydd, övervakning och kontroll. |
| --- | --- |

b)

All utrustning och alla installationer som krävs för att systemet i fråga skall fungera väl, inbegripet system för skydd, övervakning och kontroll.

| 2) | För gasnäten (som transporterar naturgas eller olefiniska gaser):






  a) | Högtrycksgasledningar, med undantag för sådana som ingår i distributionsnäten, som möjliggör försörjning av gemenskapens regioner från interna och externa källor. |
| --- | --- | --- |

2)

För gasnäten (som transporterar naturgas eller olefiniska gaser):

a)

Högtrycksgasledningar, med undantag för sådana som ingår i distributionsnäten, som möjliggör försörjning av gemenskapens regioner från interna och externa källor.

| b) | Lagringsutrymmen under jord som är anslutna till dessa högtrycksgasledningar. |
| --- | --- |

b)

Lagringsutrymmen under jord som är anslutna till dessa högtrycksgasledningar.

| c) | Anordningar för mottagning, lagring och återförgasning av flytande naturgas (LNG) samt LNG-tankfartyg, motsvarande de volymer som skall levereras. |
| --- | --- |

c)

Anordningar för mottagning, lagring och återförgasning av flytande naturgas (LNG) samt LNG-tankfartyg, motsvarande de volymer som skall levereras.

| d) | All utrustning och alla installationer som krävs för att systemet i fråga skall fungera väl, inbegripet system för skydd, övervakning och kontroll. |
| --- | --- |

d)

All utrustning och alla installationer som krävs för att systemet i fråga skall fungera väl, inbegripet system för skydd, övervakning och kontroll.

Artikel 3

Mål

Gemenskapen skall främja sammankoppling, driftskompatibilitet och utveckling av transeuropeiska energinät samt tillgång till sådana nät, i enlighet med gällande gemenskapslagstiftning, genom att

| a) | verka för
  att den
  inre
  marknaden
  i allmänhet och den inre energimarknaden i synnerhet
  fungerar och utvecklas effektivt
  , samtidigt som såväl
  rationell produktion
  , transport, distribution och användning av energiresurser som utnyttjandet och anslutning av förnybara energikällor främjas, i syfte att minska konsumenternas energikostnader och bidra till diversifieringen av energikällorna, |
| --- | --- |

a)

verka för
  att den
  inre
  marknaden
  i allmänhet och den inre energimarknaden i synnerhet
  fungerar och utvecklas effektivt
  , samtidigt som såväl
  rationell produktion
  , transport, distribution och användning av energiresurser som utnyttjandet och anslutning av förnybara energikällor främjas, i syfte att minska konsumenternas energikostnader och bidra till diversifieringen av energikällorna,

| b) | underlätta utvecklingen och minska isoleringen av gemenskapens mindre gynnade regioner och öregioner och därigenom bidra till att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen, |
| --- | --- |

b)

underlätta utvecklingen och minska isoleringen av gemenskapens mindre gynnade regioner och öregioner och därigenom bidra till att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen,

| c) | öka tryggheten i energiförsörjningen, bland annat genom att stärka energisamarbetet med tredje land i alla berörda parters intresse, inte minst inom ramen för Energistadgefördraget och de samarbetsavtal som gemenskapen har ingått, |
| --- | --- |

c)

öka tryggheten i energiförsörjningen, bland annat genom att stärka energisamarbetet med tredje land i alla berörda parters intresse, inte minst inom ramen för Energistadgefördraget och de samarbetsavtal som gemenskapen har ingått,

| d) | stärka den hållbara utvecklingen
  och
  miljöskyddet
  ,
  särskilt genom att inbegripa kraftvärme, energieffektivitet, energitjänster och förnybar energi, samt
  genom att minska de
  sociala risker och
  miljörisker som är förknippade med transport och överföring av energi. |
| --- | --- |

d)

stärka den hållbara utvecklingen
  och
  miljöskyddet
  ,
  särskilt genom att inbegripa kraftvärme, energieffektivitet, energitjänster och förnybar energi, samt
  genom att minska de
  sociala risker och
  miljörisker som är förknippade med transport och överföring av energi.

Artikel 4

Prioriterade insatser

Gemenskapens prioriterade insatser för transeuropeiska energinät skall vara förenliga med en hållbar utveckling och skall omfatta följande:

| 1) | För både el- och gasnät
  , med särskild hänsyn till olefingasnät
  :






  a) | Anpassning och utveckling av energinäten till stöd för den inre energimarknadens funktion och särskilt en lösning på problem med flaskhalsar (särskilt mellan länder), överbelastning och felande länkar, och med hänsyn till de behov som uppstår genom den inre marknaden för el och naturgas och Europeiska unionens utvidgning. |
| --- | --- | --- |

1)

För både el- och gasnät
  , med särskild hänsyn till olefingasnät
  :

a)

Anpassning och utveckling av energinäten till stöd för den inre energimarknadens funktion och särskilt en lösning på problem med flaskhalsar (särskilt mellan länder), överbelastning och felande länkar, och med hänsyn till de behov som uppstår genom den inre marknaden för el och naturgas och Europeiska unionens utvidgning.

| b) | Upprättande av energinät på öar, i isolerade områden, randområden och de yttersta randområdena, samtidigt som en diversifiering av energikällorna och användning av förnybara energikällor främjas, samt vid behov anslutning av sådana nät. |
| --- | --- |

b)

Upprättande av energinät på öar, i isolerade områden, randområden och de yttersta randområdena, samtidigt som en diversifiering av energikällorna och användning av förnybara energikällor främjas, samt vid behov anslutning av sådana nät.

| 2) | För elnät:






  a) | Anpassning och utveckling av nät för att underlätta integrering/anslutning av förnybar energiproduktion, |
| --- | --- | --- |

2)

För elnät:

a)

Anpassning och utveckling av nät för att underlätta integrering/anslutning av förnybar energiproduktion,

| b) | Driftskompatibiliteten mellan gemenskapens elnät och de anslutande ländernas elnät och elnäten i andra länder i Europa och i Medelhavs- och Svartahavsområdet. |
| --- | --- |

b)

Driftskompatibiliteten mellan gemenskapens elnät och de anslutande ländernas elnät och elnäten i andra länder i Europa och i Medelhavs- och Svartahavsområdet.

| 3) | För gasnät:






  a) | Utveckling av naturgasnät i syfte att möta gemenskapens behov av naturgas och kontrollera dess system för naturgasförsörjning. |
| --- | --- | --- |

3)

För gasnät:

a)

Utveckling av naturgasnät i syfte att möta gemenskapens behov av naturgas och kontrollera dess system för naturgasförsörjning.

| b) | Säkerställande av driftskompatibiliteten mellan gemenskapens gasnät med dem i andra europeiska länder, i Medelhavs- och Svartahavsområdet och vid Kaspiska havet samt i Mellanöstern och Golfregionen, och diversifiering av naturgaskällor och försörjningsvägar. |
| --- | --- |

b)

Säkerställande av driftskompatibiliteten mellan gemenskapens gasnät med dem i andra europeiska länder, i Medelhavs- och Svartahavsområdet och vid Kaspiska havet samt i Mellanöstern och Golfregionen, och diversifiering av naturgaskällor och försörjningsvägar.

| c) | Utveckling och integration av nät för olefiniska gaser för att möta gemenskapsindustrins behov av olefiniska gaser. |
| --- | --- |

c)

Utveckling och integration av nät för olefiniska gaser för att möta gemenskapsindustrins behov av olefiniska gaser.

Artikel 5

Insatser

Huvudlinjerna för gemenskapens insatser för transeuropeiska energinät skall vara

| a) | att identifiera projekt av gemensamt intresse
  och
  prioriterade projekt,
  även sådana som är av europeiskt intresse, |
| --- | --- |

a)

att identifiera projekt av gemensamt intresse
  och
  prioriterade projekt,
  även sådana som är av europeiskt intresse,

| b) | att skapa bättre förutsättningar för utvecklingen av transeuropeiska energinät. |
| --- | --- |

b)

att skapa bättre förutsättningar för utvecklingen av transeuropeiska energinät.

Artikel 6

Kriterier för projekt av gemensamt intresse

1.   Följande allmänna kriterier skall tillämpas när ett beslut fattas om identifiering, ändringar, specifikationer eller framställningar om uppdatering av projekt av gemensamt intresse:

| a) | Projekten skall falla inom räckvidden för artikel 2. |
| --- | --- |

a)

Projekten skall falla inom räckvidden för artikel 2.

| b) | Projekten skall motsvara de mål och prioriterade insatser som anges i artiklarna 3 och 4. |
| --- | --- |

b)

Projekten skall motsvara de mål och prioriterade insatser som anges i artiklarna 3 och 4.

| c) | Projekten skall uppvisa potentiell ekonomisk bärkraft. |
| --- | --- |

c)

Projekten skall uppvisa potentiell ekonomisk bärkraft.

Bedömningen av den ekonomiska bärkraften skall grunda sig på en lönsamhetsanalys där det skall tas hänsyn till alla kostnader och intäkter, även på medellång och/eller lång sikt, i samband med
  alla yttre miljöfaktorer och andra miljöaspekter
  , trygghet i energiförsörjningen och bidraget till ekonomisk och social sammanhållning. För projekt av gemensamt intresse som berör en medlemsstats territorium krävs denna medlemsstats godkännande.

2.   Tilläggskriterier för identifiering av projekt av gemensamt intresse anges i bilaga II.

Ändringar av de tilläggskriterier för identifiering av projekt av gemensamt intresse som anges i bilaga II skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget.

3.   Endast de projekt som förtecknas i bilaga III skall vara berättigade till gemenskapens finansiella stöd i enlighet med förordning (EG) nr 2236/95. Projekten i fråga skall uppfylla kriterierna i punkt 1 och bilaga II.

4.   De vägledande projektspecifikationerna, inklusive en detaljerad – i förekommande fall också geografisk – beskrivning av projekten, återges i bilaga III. Specifikationerna skall uppdateras i enlighet med förfarandet i artikel 14.2. Uppdateringarna skall vara av teknisk art och begränsas till tekniska ändringar av projekt, modifiering av en del av den specificerade sträckningen eller en begränsad justering av projektets lokalisering.

5.   Medlemsstaterna skall vidta alla åtgärder som de finner nödvändiga för att underlätta och påskynda genomförandet av projekt av gemensamt intresse och minimera förseningarna, med beaktande av gemenskapslagstiftning och internationella miljökonventioner. I synnerhet skall nödvändiga tillståndsförfaranden slutföras skyndsamt.

6.   Om delar av projekt av gemensamt intresse är belägna inom tredje lands territorium, får kommissionen efter att ha hört berörda medlemsstater lägga fram förslag, i förekommande fall inom ramen för gemenskapens avtal med berört tredje land och, i fråga om tredje land som är part till Energistadgefördraget, i enlighet med det fördraget, för att få berört tredje land att erkänna projekten som projekt av ömsesidigt intresse och för att underlätta projektens genomförande.

Artikel 7

Prioriterade projekt

1.   De projekt av gemensamt intresse som anges i bilaga I skall vara prioriterade i fråga om gemenskapens finansiella stöd enligt förordning (EG) nr 2236/95.

Ändringar i bilaga I skall beslutas i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget.

2.   Berörda medlemsstater och kommissionen skall, var och en inom sitt behörighetsområde, sträva efter att främja genomförandet av de prioriterade projekten, särskilt i fråga om gränsöverskridande projekt.

När det gäller gränsöverskridande investeringsprojekt skall medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att den ökade sammankopplingskapaciteten mellan två eller flera medlemsstater, och således också den ökade europeiska försörjningstrygghet som sådana projekt medför, skall utgöra ett avgörande kriterium vid de behöriga nationella myndigheternas bedömning inom ramen för de nationella tillståndsförfarandena.

3.   Prioriterade projekt skall vara förenliga med en hållbar utveckling och uppfylla något av följande kriterier:

| a) | De skall ha en väsentlig effekt på konkurrensen på den inre marknaden. |
| --- | --- |

a)

De skall ha en väsentlig effekt på konkurrensen på den inre marknaden.

| b) | De skall förbättra gemenskapens försörjningstrygghet. |
| --- | --- |

b)

De skall förbättra gemenskapens försörjningstrygghet.

| c) | De skall leda till ökad användning av förnybara energikällor, energieffektiva tjänster eller kraftvärme. |
| --- | --- |

c)

De skall leda till ökad användning av förnybara energikällor, energieffektiva tjänster eller kraftvärme.

Artikel 8

Projekt av europeiskt intresse

1.   Ett urval av projekt utefter de prioriterade länkarna enligt artikel 7 som är av gränsöverskridande art eller som på ett betydande sätt påverkar den gränsöverskridande överföringens kapacitet förklaras härmed vara projekt av europeiskt intresse. Sådana projekt anges i
  bilaga I
  .

2.   När en medlemsstat i enlighet med artikel 10 i rådets förordning (EG) nr 1164/94 av den 16 maj 1994 om inrättande av en sammanhållningsfond
   (9) anmäler projekt inom ramen för sammanhållningsfonden, skall medlemsstaten på lämpligt sätt prioritera de projekt som förklarats vara av europeiskt intresse.

3.   När en medlemsstat i enlighet med artikel 10 i förordning (EG) nr 2236/95 anmäler projekt inom ramen för de transeuropeiska energinätens budget, skall medlemsstaten på lämpligt sätt prioritera de projekt som förklarats vara av europeiskt intresse.

4.   När en medlemsstat i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna
   (10) anmäler projekt inom ramen för strukturfonderna, skall medlemsstaten på lämpligt sätt prioritera de projekt som förklarats vara av europeiskt intresse.

5.   Kommissionen skall se till att de länder som omfattas av det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet på ett lämpligt sätt prioriterar de projekt som förklarats vara av europeiskt intresse, när de anmäler projekt i enlighet med artiklarna 2 och 7 i rådets förordning (EG) nr 1267/1999 av den 21 juni 1999 om upprättande av ett strukturpolitiskt föranslutningsinstrument
   (11).

6.   Om inledandet av arbetet med ett projekt som förklarats vara av europeiskt intresse försenas eller allvarligt hotar att försenas, skall kommissionen uppmana den berörda medlemsstaten att inom tre månader ange skälen till förseningen.

Efter att ha tagit emot och granskat den berörda medlemsstatens svar kan kommissionen, med vederbörlig hänsyn till proportionalitetsprincipen, besluta att återkalla förklaringen om att projektet är av europeiskt intresse.

7.   Fem år efter slutförandet av ett projekt eller avsnitt av ett projekt som förklarats vara av europeiskt intresse skall den berörda medlemsstaten göra en bedömning av projektets socioekonomiska verkningar och miljökonsekvenser, inklusive dess följder för handeln mellan medlemsstaterna, territoriell sammanhållning och hållbar utveckling.

Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om resultaten av denna bedömning.

8.   Om ett projekt förklaras vara av europeiskt intresse, skall den berörda medlemsstaten,
  för att se till att tillståndsförfarandena för projekten avslutas inom en rimlig tidsfrist
  innan tillstånd för projektet beviljas, för varje projektavsnitt
  samordna sina
  förfaranden för utvärdering
  av de miljömässiga och socioekonomiska konsekvenserna
  och
  för
  offentligt samråd.

9.   Om ett projekt som förklarats vara av europeiskt intresse omfattar ett gränsöverskridande avsnitt som i tekniskt och finansiellt hänseende inte kan delas upp, skall de båda berörda medlemsstaterna, innan tillstånd för projektet beviljas, genomföra ett gränsöverskridande förfarande för utvärdering av det gränsöverskridande avsnittet och offentligt samråd.

10.   De samordnade respektive gränsöverskridande förfarandena enligt punkterna 8 och 9 skall inte påverka skyldigheterna enligt gemenskapens miljöskyddslagstiftning, särskilt när det gäller miljökonsekvensbeskrivningar.

De berörda medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om att sådana samordnade eller gränsöverskridande förfaranden har inletts och informera om resultaten.

Artikel 9

Genomförande av projekt av europeiskt intresse

1.   Projekt av europeiskt intresse skall genomföras snabbt.

Senast den ...
   (12) skall medlemsstaterna till kommissionen lämna en tidsplan för slutförandet av sådana projekt, med uppgift om

| a) | det planerade byggnadslovsförfarandet för projektet, |
| --- | --- |

a)

det planerade byggnadslovsförfarandet för projektet,

| b) | tidsplanen för genomförbarhetsstudier och utformningsfasen, |
| --- | --- |

b)

tidsplanen för genomförbarhetsstudier och utformningsfasen,

| c) | tidsplanen för byggandet av projektet, |
| --- | --- |

c)

tidsplanen för byggandet av projektet,

| d) | projektets idrifttagande. |
| --- | --- |

d)

projektets idrifttagande.

2.   Medlemsstaterna skall varje år till kommissionen rapportera om hur projekt enligt punkt 1 framskrider.

Om arbetet framskrider långsammare än vad som anges i den tidsplan som kommissionen har fått, skall medlemsstaterna lämna en reviderad plan till kommissionen.

3.   Medlemsstaterna skall se till att tillståndsförfarandet för projekt av europeiskt intresse är effektivt och inte leder till onödiga förseningar.

Artikel 10

Europeisk samordnare

1.   
  För projekt som är komplicerade att genomföra får kommissionen, efter överenskommelse med
  de berörda medlemsstaterna
  och efter samråd med Europaparlamentet,
  utse en europeisk samordnare.

Europeiska samordnaren skall handla i kommissionens namn och för kommissionens räkning. Europeiska samordnarens uppdrag skall omfatta ett enda prioriterat projekt eller ett avsnitt av ett prioriterat projekt. Vid behov kan den europeiska samordnarens uppdrag utvidgas till att omfatta andra, därmed sammanhängande prioriterade projekt.

2.   Den europeiska samordnaren skall utses på grundval av sina erfarenheter med de europeiska institutionerna och sin kunskap när det gäller teknisk, finansiell, socioekonomisk och miljörelaterad utvärdering av stora projekt.

3.   I beslutet om den europeiska samordnarens utnämning skall det anges hur samordnaren skall utföra sina uppgifter.

4.   Den europeiska samordnaren skall

| a) | främja gemensamma metoder för projektutvärdering, ge projektföretagen råd om projektens finansiering, och vid behov yttra sig om frågor som gäller nätens drift, |
| --- | --- |

a)

främja gemensamma metoder för projektutvärdering, ge projektföretagen råd om projektens finansiering, och vid behov yttra sig om frågor som gäller nätens drift,

| b) | varje år till kommissionen lämna en rapport om hur det/de projektet/projekten som denne utsetts för framskrider, ändrade rättsliga förhållanden eller andra ändrade förutsättningar som kan komma att påverka projektets/projektens särdrag, samt svårigheter och hinder som kan leda till betydande förseningar, |
| --- | --- |

b)

varje år till kommissionen lämna en rapport om hur det/de projektet/projekten som denne utsetts för framskrider, ändrade rättsliga förhållanden eller andra ändrade förutsättningar som kan komma att påverka projektets/projektens särdrag, samt svårigheter och hinder som kan leda till betydande förseningar,

| c) | bidra till dialogen med operatörer, användare, regionala och lokala myndigheter och företrädare för det civila samhället i syfte att fördjupa de kunskaper om behovet av överföringstjänster, begränsningar och driftsparametrar som krävs för att optimera infrastrukturen i fråga. |
| --- | --- |

c)

bidra till dialogen med operatörer, användare, regionala och lokala myndigheter och företrädare för det civila samhället i syfte att fördjupa de kunskaper om behovet av överföringstjänster, begränsningar och driftsparametrar som krävs för att optimera infrastrukturen i fråga.

5.   De berörda medlemsstaterna skall samarbeta med den europeiska samordnaren och tillhandahålla samordnaren de uppgifter som krävs för utförandet av uppgifterna enligt punkt 4.

6.   I samband med granskningen av ansökningar om gemenskapsmedel till projekt eller projektgrupper får kommissionen inhämta ett yttrande från den europeiska samordnaren om projektet/projekten i fråga.

7.
     
  Samordningen skall stå i proportion till projektkostnaderna för att undvika en alltför stor administrativ börda.

Artikel 11

Bättre förutsättningar

1.   För att bidra till bättre förutsättningar för utvecklingen av transeuropeiska energinät och deras driftskompatibilitet
  skall
  gemenskapen
  ta hänsyn till de åtgärder som medlemsstaterna vidtar i enlighet med detta mål och fästa
  stor vikt vid följande åtgärder, som därför vid behov skall främjas:

| a) | Tekniskt samarbete mellan organen med ansvar för de transeuropeiska energinäten, särskilt när det gäller störningsfri funktion av de förbindelser som avses i punkterna 1, 2 och 7 i bilaga II. |
| --- | --- |

a)

Tekniskt samarbete mellan organen med ansvar för de transeuropeiska energinäten, särskilt när det gäller störningsfri funktion av de förbindelser som avses i punkterna 1, 2 och 7 i bilaga II.

| b) | Underlättande av tillståndsförfarandena för projekt beträffande transeuropeiska energinät i syfte att korta ner handläggningstiderna. |
| --- | --- |

b)

Underlättande av tillståndsförfarandena för projekt beträffande transeuropeiska energinät i syfte att korta ner handläggningstiderna.

| c) | Bistånd till projekt av gemensamt intresse med hjälp av gemenskapens fonder, instrument och ekonomiska program för transeuropeiska energinät. |
| --- | --- |

c)

Bistånd till projekt av gemensamt intresse med hjälp av gemenskapens fonder, instrument och ekonomiska program för transeuropeiska energinät.

2.   Kommissionen skall, i nära samarbete med de berörda medlemsstaterna, göra allt för att främja samordningen av åtgärderna enligt punkt 1.

3.   De beslut som krävs för genomförandet av de åtgärder som avses i punkt 1 a och 1 b skall kommissionen fatta i enlighet med förfarandet i artikel 14.2.

Artikel 12

Följder för konkurrensen och försörjningstryggheten

Vid bedömningen av projekt skall följderna för konkurrensen
  och försörjningstryggheten
  beaktas. Privat finansiering eller finansiering genom berörda ekonomiska aktörer skall uppmuntras, med respekt för konkurrensbestämmelser och andra EU-regler. I enlighet med bestämmelserna i fördraget skall all snedvridning av konkurrensen mellan marknadsaktörerna undvikas.

Artikel 13

Begränsningar

1.   Detta beslut skall inte påverka en medlemsstats eller gemenskapens ekonomiska åtaganden.

2.   Detta beslut skall inte påverka resultaten av miljökonsekvensbeskrivningar av projekt, planer eller program som definierar ramarna för framtida tillstånd för sådana projekt. Resultatet av miljökonsekvensbeskrivningar, om sådana krävs enligt den tillämpliga gemenskapslagstiftningen, skall beaktas innan beslut om projektens genomförande faktiskt antas i enlighet med gällande gemenskapslagstiftning.

Artikel 14

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 15

Rapportering

Kommissionen skall vartannat år utarbeta en rapport om beslutets genomförande och överlämna rapporten till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén.

Kommissionen skall i sin rapport uppmärksamma genomförandet av de prioriterade projekt som rör gränsöverskridande förbindelser enligt punkterna 1, 2 och 7 i bilaga II, och de framsteg som gjorts vid genomförandet av dessa samt hur de har finansierats, särskilt när det gäller hur stor andel som utgörs av gemenskapsmedel.

Artikel 16

Upphävande

Besluten 96/391/EG och nr 1229/2003/EG skall upphöra att gälla.

Artikel 17

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 18

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ... den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 241, 28.9.2004, s. 17.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 7 juni 2005.

2

Europaparlamentets ståndpunkt av den 7 juni 2005.

(3)  EUT L 176, 15.7.2003, s. 11.

3

(4)  EUT L 176, 15.7.2003, s. 37. Direktivet ändrat genom rådets direktiv 2004/85/EG (
  EUT L 236, 7.7.2004, s. 10).

4

Direktivet ändrat genom rådets direktiv 2004/85/EG (

(5)  EUT L 176, 15.7.2003, s. 57.

5

(6)  EGT L 228, 23.9.1995, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 807/2004 (
  EUT L 143, 30.4.2004, s. 46).

6

Förordningen senast

Europaparlamentets och rådets

(EG) nr 807/2004 (

(7)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

7

17.7

1999

(8)  EGT L 161, 29.6.1996, s. 154.

8

(9)  EGT L 130, 25.5.1994, s. 1. Förordningen senast ändrad genom 2003 års anslutningsakt.

9

Förordningen senast ändrad genom 2003 års anslutningsakt.

(10)  EGT L 161, 26.6.1999, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 173/2005 (
  EUT L 29, 2.2.2005, s. 3).

10

Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 173/2005 (

(11)  EGT L 161, 26.6.1999, s. 73. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2257/2004 (
  EUT L 389, 30.12.2004, s. 1).

11

Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2257/2004 (

(12)  6 månader efter det att detta beslut trätt i kraft.

12

6 månader efter det att detta beslut trätt i kraft.

BILAGA I

TRANSEUROPEISKA ENERGINÄT

Axlarna för
  prioriterade projekt
  , inbegripet projekt av europeiskt intresse,
  enligt
  artiklarna 7 och 8

Förteckning över prioriterade projekt, inbegripet projekt av europeiskt intresse, inom varje axel

ELNÄT

| EL.1 | Frankrike – Belgien – Nederländerna – Tyskland:
  Förstärkningar av elnäten för att åtgärda överbelastning i Benelux.


  Varav projekt av europeiskt intresse: | Förbindelse Aveline (FR) – Avelgem (BE) |
| --- | --- | --- |

EL.1

Frankrike – Belgien – Nederländerna – Tyskland:

Förstärkningar av elnäten för att åtgärda överbelastning i Benelux.

Varav projekt av europeiskt intresse:

Förbindelse Aveline (FR) – Avelgem (BE)

| | Förbindelse Moulaine (FR) – Aubange (BE) |
| --- | --- |

Förbindelse Moulaine (FR) – Aubange (BE)

EL.2

Italiens gränser mot Frankrike, Österrike, Slovenien och Schweiz:

Ökad sammankopplingskapacitet mellan elnäten.

Varav projekt av europeiskt intresse:

| | Förbindelse Lienz (AT) – Cordignano (IT) |
| --- | --- |

Förbindelse Lienz (AT) – Cordignano (IT)

| | Ny sammankoppling mellan Italien och Slovenien |
| --- | --- |

Ny sammankoppling mellan Italien och Slovenien

| | Förbindelse Udine Ovest (IT) – Okroglo (SI) |
| --- | --- |

Förbindelse Udine Ovest (IT) – Okroglo (SI)

| | Förbindelse S. Fiorano (IT) – Nave (IT) - Gorlago (IT) |
| --- | --- |

Förbindelse S. Fiorano (IT) – Nave (IT) - Gorlago (IT)

| | Förbindelse Venezia Nord (IT) – Cordignano (IT) |
| --- | --- |

Förbindelse Venezia Nord (IT) – Cordignano (IT)

| | Förbindelse St. Peter (AT) – Tauern (AT) |
| --- | --- |

Förbindelse St. Peter (AT) – Tauern (AT)

| | Förbindelse Südburgenland (AT) – Kainachtal (AT) |
| --- | --- |

Förbindelse Südburgenland (AT) – Kainachtal (AT)

| | Österrike – Italien (Thaur-Brixen) sammankoppling via järnvägstunneln genom Brennerpasset |
| --- | --- |

Österrike – Italien (Thaur-Brixen) sammankoppling via järnvägstunneln genom Brennerpasset

EL.3

Frankrike – Spanien – Portugal:

Ökad sammankopplingskapacitet mellan dessa länders elnät samt Iberiska halvöns elnät och utveckling av näten i öregioner.

Varav projekt av europeiskt intresse:

| | Förbindelse Sentmenat (ES) – Becanó (ES) – Baixas (FR) |
| --- | --- |

Förbindelse Sentmenat (ES) – Becanó (ES) – Baixas (FR)

| | Förbindelse Valdigem (PT) – Douro Internacional (PT) – Aldeadávila (ES) och Douro Internacional-anläggningarna |
| --- | --- |

Förbindelse Valdigem (PT) – Douro Internacional (PT) – Aldeadávila (ES) och Douro Internacional-anläggningarna

EL.4

Grekland – staterna på Balkanhalvön – UCTE-systemet:

Utveckling av elinfrastrukturen för att ansluta Grekland till UCTE-systemet och för att få sydöstra Europas elmarknad att fungera.

Varav projekt av europeiskt intresse:

| | Förbindelse Filippi (EL) – Hamidabad (TR) |
| --- | --- |

Förbindelse Filippi (EL) – Hamidabad (TR)

EL.5

Förenade kungariket – Kontinentaleuropa och norra Europa:

Upprättande/ökning av sammankopplingskapacitet mellan elnäten och eventuell integrering av vindenergi genererad till havs.

Varav projekt av europeiskt intresse:

| | Undervattenskabel mellan England (UK) och Nederländerna |
| --- | --- |

Undervattenskabel mellan England (UK) och Nederländerna

EL.6

Irland – Förenade kungariket:

Ökad samtrafikförmåga mellan elnäten och eventuell integrering av vindenergi genererad till havs.

Varav projekt av europeiskt intresse:

| | Undervattenskabel mellan Irland och Wales (UK) |
| --- | --- |

Undervattenskabel mellan Irland och Wales (UK)

EL.7

Danmark – Tyskland – Östersjöringen (inklusive Norge – Sverige – Finland – Danmark – Tyskland – Polen – de baltiska staterna – Ryssland):

Ökad samtrafikförmåga mellan elnäten och eventuell integrering av vindenergi genererad till havs.

Varav projekt av europeiskt intresse:

| | Förbindelse Kassø (DK) – Hamburg/Dollern (DE) |
| --- | --- |

Förbindelse Kassø (DK) – Hamburg/Dollern (DE)

| | Förbindelse Hamburg/Krümmel (DE) –Schwerin (DE) |
| --- | --- |

Förbindelse Hamburg/Krümmel (DE) –Schwerin (DE)

| | Förbindelse Kassø (DK) – Revsing (DK) - Tjele (DK) |
| --- | --- |

Förbindelse Kassø (DK) – Revsing (DK) - Tjele (DK)

| | Förbindelse V. Hassing (DK) – Trige (DK) |
| --- | --- |

Förbindelse V. Hassing (DK) – Trige (DK)

| | Undervattenskabel Skagerrak 4 (DK) – (NO) |
| --- | --- |

Undervattenskabel Skagerrak 4 (DK) – (NO)

| | Förbindelse mellan Polen och Litauen, inklusive nödvändiga förstärkningar av det polska elnätet och PL-DE-profilen för att göra deltagande på den inre marknaden för energi möjligt. |
| --- | --- |

Förbindelse mellan Polen och Litauen, inklusive nödvändiga förstärkningar av det polska elnätet och PL-DE-profilen för att göra deltagande på den inre marknaden för energi möjligt.

| | Undervattenskabel mellan Finland och Estland (Estlink) |
| --- | --- |

Undervattenskabel mellan Finland och Estland (Estlink)

| | Undervattenskabel Fennoscan mellan Finland och Sverige |
| --- | --- |

Undervattenskabel Fennoscan mellan Finland och Sverige

| | Halle/Saale (DE) – Schweinfurt (DE) |
| --- | --- |

Halle/Saale (DE) – Schweinfurt (DE)

EL.8

Tyskland – Polen – Tjeckien – Slovakien – Österrike – Ungern – Slovenien:

Ökad sammankopplingskapacitet mellan elnäten.

Varav projekt av europeiskt intresse:

| | Förbindelse Neuenhagen (DE) – Vierraden (DE) – Krajnik (PL) |
| --- | --- |

Förbindelse Neuenhagen (DE) – Vierraden (DE) – Krajnik (PL)

| | Förbindelse Dürnrohr (AT) – Slavětice (CZ) |
| --- | --- |

Förbindelse Dürnrohr (AT) – Slavětice (CZ)

| | Ny sammankoppling mellan Tyskland och Polen |
| --- | --- |

Ny sammankoppling mellan Tyskland och Polen

| | Velke Kapusany (SK) – Lemešany (SK) –Moldava (SK) – Sajoivanka (HU) |
| --- | --- |

Velke Kapusany (SK) – Lemešany (SK) –Moldava (SK) – Sajoivanka (HU)

| | Gabčíkovo (SK) – Veľký Ďur (SK) |
| --- | --- |

Gabčíkovo (SK) – Veľký Ďur (SK)

| | Stupava (SK) – Wien sydost (AT) |
| --- | --- |

Stupava (SK) – Wien sydost (AT)

EL.9

Medlemsstaterna i Medelhavsområdet – Medelhavsringen:

Ökad sammankopplingskapacitet mellan medlemsstaterna i Medelhavsområdet och Marocko – Algeriet – Tunisien – Libyen – Egypten – länderna i Främre Orienten – Turkiet.

Varav projekt av europeiskt intresse:

| | Elförbindelse mellan Tunisien och Italien |
| --- | --- |

Elförbindelse mellan Tunisien och Italien

GASNÄT

| NG.1 | Förenade kungariket – norra Kontinentaleuropa, inklusive Nederländerna,
  Belgien,
  Danmark
  , Sverige
  och Tyskland – Polen – Litauen – Lettland – Estland – Finland – Ryssland:


  Naturgasledningar som förbinder några av de största gaskällorna i Europa och som förbättrar driftskompatibiliteten mellan näten och ger tryggare energiförsörjning, inklusive
  North Transgas-naturgasledningen
  ,
  Yamal-Europa-naturgasledningen
  och byggande av nya gasledningar samt ökning av nätkapaciteten i och mellan Tyskland, Danmark och Sverige samt i och mellan Polen, Tjeckien, Slovakien, Tyskland och Österrike
  .


  Varav projekt av europeiskt intresse: | North Transgas-ledningen |
| --- | --- | --- |

NG.1

Förenade kungariket – norra Kontinentaleuropa, inklusive Nederländerna,
  Belgien,
  Danmark
  , Sverige
  och Tyskland – Polen – Litauen – Lettland – Estland – Finland – Ryssland:

Naturgasledningar som förbinder några av de största gaskällorna i Europa och som förbättrar driftskompatibiliteten mellan näten och ger tryggare energiförsörjning, inklusive
  North Transgas-naturgasledningen
  ,
  Yamal-Europa-naturgasledningen
  och byggande av nya gasledningar samt ökning av nätkapaciteten i och mellan Tyskland, Danmark och Sverige samt i och mellan Polen, Tjeckien, Slovakien, Tyskland och Österrike
  .

Varav projekt av europeiskt intresse:

North Transgas-ledningen

| | Jamal-Europa-ledningen |
| --- | --- |

Jamal-Europa-ledningen

| | Naturgasledning som förbinder Danmark, Sverige och Tyskland |
| --- | --- |

Naturgasledning som förbinder Danmark, Sverige och Tyskland

| | Förstärkning av transiteringskapaciteten på axeln Tyskland – Belgien – Förenade kungariket. |
| --- | --- |

Förstärkning av transiteringskapaciteten på axeln Tyskland – Belgien – Förenade kungariket.

NG.2

Algeriet – Spanien – Italien – Frankrike – norra Kontinentaleuropa:

Byggande av nya naturgasledningar från Algeriet till Spanien, Frankrike och Italien samt en ökning av transportkapaciteten hos näten i och mellan Spanien, Frankrike och Italien.

Varav projekt av europeiskt intresse:

| | Gasledning Algeriet – Tunisien – Italien |
| --- | --- |

Gasledning Algeriet – Tunisien – Italien

| | Gasledning Algeriet – Italien via Sardinien och Korsika med en grenledning till Frankrike |
| --- | --- |

Gasledning Algeriet – Italien via Sardinien och Korsika med en grenledning till Frankrike

| | Gasledning Medgas Algeriet – Spanien – Frankrike – Kontinentaleuropa |
| --- | --- |

Gasledning Medgas Algeriet – Spanien – Frankrike – Kontinentaleuropa

NG.3

Länderna vid Kaspiska havet – Mellanöstern – Europeiska unionen:

Nya naturgasnät för ledningar till Europeiska unionen från nya gaskällor, inklusive naturgasledningarna mellan Turkiet och Grekland, Grekland och Italien
  ,
  Turkiet och Österrike
  samt Grekland, Slovenien och Österrike (via västra Balkan)
  .

Varav projekt av europeiskt intresse:

| | Gasledning Turkiet – Grekland – Italien |
| --- | --- |

Gasledning Turkiet – Grekland – Italien

| | Gasledning Turkiet – Österrike |
| --- | --- |

Gasledning Turkiet – Österrike

NG.4

LNG-terminaler i Belgien, Frankrike, Spanien, Portugal, Italien
  , Grekland, Cypern
  och Polen:

Diversifiering av försörjningskällor och inloppspunkter, även LNG-terminalernas förbindelser med överföringsnätet.

NG.5

Lagringsutrymmen under jord för naturgas i Spanien, Portugal,
  Frankrike,
  Italien, Grekland och Östersjöområdet:

Ökning av kapaciteten i Spanien,
  Frankrike,
  Italien och Östersjöområdet och byggande av de första lagerutrymmena i Portugal
  ,
  Grekland
  och Litauen
  .

NG.6

Medlemsstaterna i Medelhavsområdet – östra Medelhavsringen:

Upprättande och ökning av kapaciteten hos naturgasledningarna mellan medlemsstaterna i Medelhavsområdet och Libyen – Egypten – Jordanien – Syrien – Turkiet.

Varav projekt av europeiskt intresse:

| | Gasledning Libyen – Italien |
| --- | --- |

Gasledning Libyen – Italien

BILAGA II

TRANSEUROPEISKA ENERGINÄT

Tilläggskriterier för projekt av gemensamt intresse enligt artikel 6.2

ELNÄT

| 1. | Utbyggnad av elnäten på öar, i isolerade områden, randområden och i de yttre randområdena, varvid diversifiering av energikällorna och ökad användning av förnybara energikällor bör främjas, samt anslutning av elnäten i dessa områden när så är lämpligt.






  — | Irland – Förenade kungariket (Wales) |
| --- | --- | --- |

1.

Utbyggnad av elnäten på öar, i isolerade områden, randområden och i de yttre randområdena, varvid diversifiering av energikällorna och ökad användning av förnybara energikällor bör främjas, samt anslutning av elnäten i dessa områden när så är lämpligt.

—

Irland – Förenade kungariket (Wales)

| — | Grekland (öarna) |
| --- | --- |

—

Grekland (öarna)

| — | Italien (Sardinien) – Frankrike (Korsika) – Italien (fastlandet) |
| --- | --- |

—

Italien (Sardinien) – Frankrike (Korsika) – Italien (fastlandet)

| — | Förbindelser i öregioner, inklusive förbindelser med fastlandet |
| --- | --- |

—

Förbindelser i öregioner, inklusive förbindelser med fastlandet

| — | Förbindelser i Frankrikes, Spaniens och Portugals yttre randområden |
| --- | --- |

—

Förbindelser i Frankrikes, Spaniens och Portugals yttre randområden

| 2. | Utbyggnad av de elförbindelser mellan medlemsstaterna som krävs för att den inre marknaden skall fungera väl och för att skapa tillförlitliga och driftsäkra elnät.






  — | Frankrike – Belgien – Nederländerna – Tyskland |
| --- | --- | --- |

2.

Utbyggnad av de elförbindelser mellan medlemsstaterna som krävs för att den inre marknaden skall fungera väl och för att skapa tillförlitliga och driftsäkra elnät.

—

Frankrike – Belgien – Nederländerna – Tyskland

| — | Frankrike – Tyskland |
| --- | --- |

—

Frankrike – Tyskland

| — | Frankrike – Italien |
| --- | --- |

—

Frankrike – Italien

| — | Frankrike – Spanien |
| --- | --- |

—

Frankrike – Spanien

| — | Portugal – Spanien |
| --- | --- |

—

Portugal – Spanien

| — | Finland – Sverige |
| --- | --- |

—

Finland – Sverige

| — | Finland – Estland – Lettland – Litauen |
| --- | --- |

—

Finland – Estland – Lettland – Litauen

| — | Österrike – Italien |
| --- | --- |

—

Österrike – Italien

| — | Italien – Slovenien |
| --- | --- |

—

Italien – Slovenien

| — | Österrike – Italien – Slovenien – Ungern |
| --- | --- |

—

Österrike – Italien – Slovenien – Ungern

| — | Tyskland – Polen |
| --- | --- |

—

Tyskland – Polen

| — | Tyskland – Polen – Tjeckien –
  Österrike –
  Slovakien – Ungern |
| --- | --- |

—

Tyskland – Polen – Tjeckien –
  Österrike –
  Slovakien – Ungern

| — | Ungern – Slovakien |
| --- | --- |

—

Ungern – Slovakien

| — | Ungern – Österrike |
| --- | --- |

—

Ungern – Österrike

| — | Polen – Litauen |
| --- | --- |

—

Polen – Litauen

| — | Irland – Förenade kungariket (Nordirland) |
| --- | --- |

—

Irland – Förenade kungariket (Nordirland)

| — | Tyskland – Österrike
  – Slovenien – Ungern |
| --- | --- |

—

Tyskland – Österrike
  – Slovenien – Ungern

| — | Nederländerna– Förenade kungariket |
| --- | --- |

—

Nederländerna– Förenade kungariket

| — | Tyskland – Danmark – Sverige |
| --- | --- |

—

Tyskland – Danmark – Sverige

| — | Grekland – Italien |
| --- | --- |

—

Grekland – Italien

| — | Ungern – Slovenien |
| --- | --- |

—

Ungern – Slovenien

| — | Malta – Italien |
| --- | --- |

—

Malta – Italien

| — | Finland – Estland |
| --- | --- |

—

Finland – Estland

| — | Italien – Slovenien |
| --- | --- |

—

Italien – Slovenien

| 3. | Utbyggnad av elförbindelser i medlemsstaterna när så krävs för att kapaciteten hos elförbindelserna mellan medlemsstaterna skall kunna utnyttjas, för att den inre elmarknaden skall fungera väl eller förnybara energikällor skall kunna anslutas.






  — | Samtliga medlemsstater |
| --- | --- | --- |

3.

Utbyggnad av elförbindelser i medlemsstaterna när så krävs för att kapaciteten hos elförbindelserna mellan medlemsstaterna skall kunna utnyttjas, för att den inre elmarknaden skall fungera väl eller förnybara energikällor skall kunna anslutas.

—

Samtliga medlemsstater

| 4. | Utbyggnad av elförbindelser med icke-medlemsstater, särskilt med kandidatländerna, för att bidra till att skapa driftskompatibla, tillförlitliga och säkra elnät eller till elförsörjningen inom gemenskapen.






  — | Tyskland – Norge |
| --- | --- | --- |

4.

Utbyggnad av elförbindelser med icke-medlemsstater, särskilt med kandidatländerna, för att bidra till att skapa driftskompatibla, tillförlitliga och säkra elnät eller till elförsörjningen inom gemenskapen.

—

Tyskland – Norge

| — | Nederländerna – Norge |
| --- | --- |

—

Nederländerna – Norge

| — | Sverige – Norge |
| --- | --- |

—

Sverige – Norge

| — | Förenade kungariket – Norge |
| --- | --- |

—

Förenade kungariket – Norge

| — | Östersjöringen: Tyskland – Polen – Vitryssland – Ryssland – Litauen – Lettland – Estland –Finland – Sverige – Norge – Danmark |
| --- | --- |

—

Östersjöringen: Tyskland – Polen – Vitryssland – Ryssland – Litauen – Lettland – Estland –Finland – Sverige – Norge – Danmark

| — | Norge – Sverige – Finland – Ryssland |
| --- | --- |

—

Norge – Sverige – Finland – Ryssland

| — | Medelhavsringen: Frankrike – Spanien – Marocko– Algeriet – Tunisien – Libyen – Egypten – länderna i Främre Orienten – Turkiet – Grekland – Italien |
| --- | --- |

—

Medelhavsringen: Frankrike – Spanien – Marocko– Algeriet – Tunisien – Libyen – Egypten – länderna i Främre Orienten – Turkiet – Grekland – Italien

| — | Grekland – Turkiet |
| --- | --- |

—

Grekland – Turkiet

| — | Italien – Schweiz |
| --- | --- |

—

Italien – Schweiz

| — | Österrike – Schweiz |
| --- | --- |

—

Österrike – Schweiz

| — | Ungern – Rumänien |
| --- | --- |

—

Ungern – Rumänien

| — | Ungern – Serbien |
| --- | --- |

—

Ungern – Serbien

| — | Ungern – Kroatien |
| --- | --- |

—

Ungern – Kroatien

| — | Italien – Tunisien |
| --- | --- |

—

Italien – Tunisien

| — | Grekland – länderna på Balkanhalvön |
| --- | --- |

—

Grekland – länderna på Balkanhalvön

| — | Spanien – Marocko |
| --- | --- |

—

Spanien – Marocko

| — | Spanien – Andorra – Frankrike |
| --- | --- |

—

Spanien – Andorra – Frankrike

| — | EU – länderna på Balkanhalvön – Vitryssland – Ryssland – Ukraina |
| --- | --- |

—

EU – länderna på Balkanhalvön – Vitryssland – Ryssland – Ukraina

| — | Svartahavsringen: Ryssland – Ukraina – Rumänien – Bulgarien – Turkiet – Georgien |
| --- | --- |

—

Svartahavsringen: Ryssland – Ukraina – Rumänien – Bulgarien – Turkiet – Georgien

| — | Bulgarien – f.d. jugoslaviska republiken Makedonien/Grekland – Albanien – Italien eller Bulgarien – Grekland – Italien |
| --- | --- |

—

Bulgarien – f.d. jugoslaviska republiken Makedonien/Grekland – Albanien – Italien eller Bulgarien – Grekland – Italien

| 5. | Insatser för att förbättra funktionen hos de sammankopplade elnäten på den inre marknaden, särskilt för att identifiera flaskhalsar och felande länkar, utveckla lösningar för att behandla överbelastningsproblemet samt anpassa prognosmetoder och metoder för drift av elnäten.






  — | Identifiering av flaskhalsar och felande länkar, särskilt gränsöverskridande, inom elnätet. |
| --- | --- | --- |

5.

Insatser för att förbättra funktionen hos de sammankopplade elnäten på den inre marknaden, särskilt för att identifiera flaskhalsar och felande länkar, utveckla lösningar för att behandla överbelastningsproblemet samt anpassa prognosmetoder och metoder för drift av elnäten.

—

Identifiering av flaskhalsar och felande länkar, särskilt gränsöverskridande, inom elnätet.

| — | Utveckling av lösningar för styrning av flödet för att åtgärda problemet med överbelastning av elnäten. |
| --- | --- |

—

Utveckling av lösningar för styrning av flödet för att åtgärda problemet med överbelastning av elnäten.

| — | Nödvändig anpassning av prognosmetoderna och metoderna för drift av elnäten för att den inre marknaden skall fungera väl och för användning av en stor andel förnybara energikällor. |
| --- | --- |

—

Nödvändig anpassning av prognosmetoderna och metoderna för drift av elnäten för att den inre marknaden skall fungera väl och för användning av en stor andel förnybara energikällor.

GASNÄT

| 6. | Införande av naturgas i nya områden, i huvudsak öar, isolerade regioner, randområdena och de yttre randområdena, samt utveckling av naturgasnät i dessa områden.






  — | Förenade kungariket (Nordirland) |
| --- | --- | --- |

6.

Införande av naturgas i nya områden, i huvudsak öar, isolerade regioner, randområdena och de yttre randområdena, samt utveckling av naturgasnät i dessa områden.

—

Förenade kungariket (Nordirland)

| — | Irland |
| --- | --- |

—

Irland

| — | Spanien |
| --- | --- |

—

Spanien

| — | Portugal |
| --- | --- |

—

Portugal

| — | Grekland |
| --- | --- |

—

Grekland

| — | Sverige |
| --- | --- |

—

Sverige

| — | Danmark |
| --- | --- |

—

Danmark

| — | Italien (Sardinien) |
| --- | --- |

—

Italien (Sardinien)

| — | Frankrike (Korsika) |
| --- | --- |

—

Frankrike (Korsika)

| — | Cypern |
| --- | --- |

—

Cypern

| — | Malta |
| --- | --- |

—

Malta

| — | De yttre randområdena i Frankrike, Spanien och Portugal |
| --- | --- |

—

De yttre randområdena i Frankrike, Spanien och Portugal

| 7. | Utbyggnad av de gasförbindelser som krävs för att möta den inre marknadens behov eller för att öka försörjningstryggheten, inklusive anslutning av fristående
  naturgas- och olefingasnät
  .






  — | Irland – Förenade kungariket |
| --- | --- | --- |

7.

Utbyggnad av de gasförbindelser som krävs för att möta den inre marknadens behov eller för att öka försörjningstryggheten, inklusive anslutning av fristående
  naturgas- och olefingasnät
  .

—

Irland – Förenade kungariket

| — | Frankrike – Spanien |
| --- | --- |

—

Frankrike – Spanien

| — | Frankrike – Schweiz |
| --- | --- |

—

Frankrike – Schweiz

| — | Portugal – Spanien |
| --- | --- |

—

Portugal – Spanien

| — | Österrike – Tyskland |
| --- | --- |

—

Österrike – Tyskland

| — | Österrike – Ungern |
| --- | --- |

—

Österrike – Ungern

| — | Österrike – Ungern – Slovakien – Polen |
| --- | --- |

—

Österrike – Ungern – Slovakien – Polen

| — | Polen – Tjeckien |
| --- | --- |

—

Polen – Tjeckien

| — | Slovakien – Tjeckien – Tyskland – Österrike |
| --- | --- |

—

Slovakien – Tjeckien – Tyskland – Österrike

| — | Österrike – Italien |
| --- | --- |

—

Österrike – Italien

| — | Grekland – övriga länder på Balkanhalvön |
| --- | --- |

—

Grekland – övriga länder på Balkanhalvön

| — | Österrike – Ungern – Rumänien – Bulgarien – Grekland – Turkiet |
| --- | --- |

—

Österrike – Ungern – Rumänien – Bulgarien – Grekland – Turkiet

| — | Frankrike – Italien |
| --- | --- |

—

Frankrike – Italien

| — | Grekland – Italien |
| --- | --- |

—

Grekland – Italien

| — | Österrike – Tjeckien |
| --- | --- |

—

Österrike – Tjeckien

| — | Tyskland – Tjeckien – Österrike –Italien |
| --- | --- |

—

Tyskland – Tjeckien – Österrike –Italien

| — | Österrike – Slovenien – Kroatien |
| --- | --- |

—

Österrike – Slovenien – Kroatien

| — | Ungern – Kroatien |
| --- | --- |

—

Ungern – Kroatien

| — | Ungern – Rumänien |
| --- | --- |

—

Ungern – Rumänien

| — | Ungern – Slovakien |
| --- | --- |

—

Ungern – Slovakien

| — | Ungern – Ukraina |
| --- | --- |

—

Ungern – Ukraina

| — | Slovenien – länderna på Balkanhalvön |
| --- | --- |

—

Slovenien – länderna på Balkanhalvön

| — | Belgien – Nederländerna – Tyskland |
| --- | --- |

—

Belgien – Nederländerna – Tyskland

| — | Förenade kungariket – Nederländerna – Tyskland |
| --- | --- |

—

Förenade kungariket – Nederländerna – Tyskland

| — | Tyskland – Polen |
| --- | --- |

—

Tyskland – Polen

| — | Danmark – Förenade kungariket |
| --- | --- |

—

Danmark – Förenade kungariket

| — | Danmark – Tyskland – Sverige |
| --- | --- |

—

Danmark – Tyskland – Sverige

| — | Danmark – Nederländerna |
| --- | --- |

—

Danmark – Nederländerna

| 8. | Ökad kapacitet för att ta emot flytande naturgas (LNG) och lagra naturgas i den omfattning som krävs för att tillgodose efterfrågan och reglera gastillförselsystem, samt diversifiera källor och tillförselvägar.






  — | Samtliga medlemsstater |
| --- | --- | --- |

8.

Ökad kapacitet för att ta emot flytande naturgas (LNG) och lagra naturgas i den omfattning som krävs för att tillgodose efterfrågan och reglera gastillförselsystem, samt diversifiera källor och tillförselvägar.

—

Samtliga medlemsstater

| 9. | Ökad naturgastransportkapacitet (gastillförselledningar) i den omfattning som krävs för att tillgodose efterfrågan och diversifiera försörjningen från interna och externa källor samt tillförselvägar.






  — | Nordiska gasnätet: Norge – Danmark – Tyskland – Sverige – Finland – Ryssland – de baltiska staterna – Polen |
| --- | --- | --- |

9.

Ökad naturgastransportkapacitet (gastillförselledningar) i den omfattning som krävs för att tillgodose efterfrågan och diversifiera försörjningen från interna och externa källor samt tillförselvägar.

—

Nordiska gasnätet: Norge – Danmark – Tyskland – Sverige – Finland – Ryssland – de baltiska staterna – Polen

| — | Algeriet – Spanien – Frankrike |
| --- | --- |

—

Algeriet – Spanien – Frankrike

| — | Ryssland – Ukraina – EU |
| --- | --- |

—

Ryssland – Ukraina – EU

| — | Ryssland – Vitryssland – Ukraina – EU |
| --- | --- |

—

Ryssland – Vitryssland – Ukraina – EU

| — | Ryssland – Vitryssland – EU |
| --- | --- |

—

Ryssland – Vitryssland – EU

| — | Ryssland – Östersjön – Tyskland |
| --- | --- |

—

Ryssland – Östersjön – Tyskland

| — | Ryssland – de baltiska staterna – Polen – Tyskland |
| --- | --- |

—

Ryssland – de baltiska staterna – Polen – Tyskland

| — | Tyskland – Tjeckien – Polen – Tyskland – andra medlemsstater |
| --- | --- |

—

Tyskland – Tjeckien – Polen – Tyskland – andra medlemsstater

| — | Libyen – Italien |
| --- | --- |

—

Libyen – Italien

| — | Tunisien – Libyen – Italien |
| --- | --- |

—

Tunisien – Libyen – Italien

| — | Länderna vid Kaspiska havet – EU |
| --- | --- |

—

Länderna vid Kaspiska havet – EU

| — | Ryssland – Ukraina – Moldavien – Rumänien – Bulgarien – Grekland –
  Slovenien –
  övriga länder på Balkanhalvön |
| --- | --- |

—

Ryssland – Ukraina – Moldavien – Rumänien – Bulgarien – Grekland –
  Slovenien –
  övriga länder på Balkanhalvön

| — | Ryssland – Ukraina – Slovakien – Ungern – Slovenien – Italien |
| --- | --- |

—

Ryssland – Ukraina – Slovakien – Ungern – Slovenien – Italien

| — | Nederländerna – Tyskland – Schweiz – Italien |
| --- | --- |

—

Nederländerna – Tyskland – Schweiz – Italien

| — | Belgien – Frankrike – Schweiz – Italien |
| --- | --- |

—

Belgien – Frankrike – Schweiz – Italien

| — | Danmark – (Sverige) – Polen |
| --- | --- |

—

Danmark – (Sverige) – Polen

| — | Norge – Ryssland – EU |
| --- | --- |

—

Norge – Ryssland – EU

| — | Irland |
| --- | --- |

—

Irland

| — | Algeriet – Italien – Frankrike |
| --- | --- |

—

Algeriet – Italien – Frankrike

| — | Algeriet – Tunisien – Italien |
| --- | --- |

—

Algeriet – Tunisien – Italien

| — | Mellanöstern – östra Medelhavsområdets gasring – EU |
| --- | --- |

—

Mellanöstern – östra Medelhavsområdets gasring – EU

| — | Anläggning för blandning i Winksele på nord-syd-axeln (blandning av vätgas och kväve) |
| --- | --- |

—

Anläggning för blandning i Winksele på nord-syd-axeln (blandning av vätgas och kväve)

| — | Uppgradering av kapaciteten på öst-väst-axeln: Zeebrugge – Eynatten |
| --- | --- |

—

Uppgradering av kapaciteten på öst-väst-axeln: Zeebrugge – Eynatten

| 10. | Insatser för att förbättra funktionen hos de sammankopplade naturgasnäten på den inre marknaden och i transitländerna, särskilt för att identifiera flaskhalsar och felande länkar, ta fram lösningar för överbelastningsproblemet och anpassa prognosmetoder och metoder för effektiv och säker drift av naturgasnäten.






  — | Identifiering av flaskhalsar och felande länkar, särskilt gränsöverskridande, inom naturgasnätet. |
| --- | --- | --- |

10.

Insatser för att förbättra funktionen hos de sammankopplade naturgasnäten på den inre marknaden och i transitländerna, särskilt för att identifiera flaskhalsar och felande länkar, ta fram lösningar för överbelastningsproblemet och anpassa prognosmetoder och metoder för effektiv och säker drift av naturgasnäten.

—

Identifiering av flaskhalsar och felande länkar, särskilt gränsöverskridande, inom naturgasnätet.

| — | Utveckling av lösningar för styrning av gasflödet för att åtgärda problemet med överbelastning av gasnäten. |
| --- | --- |

—

Utveckling av lösningar för styrning av gasflödet för att åtgärda problemet med överbelastning av gasnäten.

| — | Sådan anpassning av prognosmetoderna och metoderna för drift av gasnäten som krävs för att den inre marknaden skall fungera väl. |
| --- | --- |

—

Sådan anpassning av prognosmetoderna och metoderna för drift av gasnäten som krävs för att den inre marknaden skall fungera väl.

| — | Ökning av den samlade produktiviteten, säkerheten och tillförlitligheten hos naturgasnäten i transitländerna. |
| --- | --- |

—

Ökning av den samlade produktiviteten, säkerheten och tillförlitligheten hos naturgasnäten i transitländerna.

| 11. | Utveckling och integration av transportkapaciteten för olefiniska gaser som krävs för att tillgodose efterfrågan på den inre marknaden.






  — | Samtliga medlemsstater |
| --- | --- | --- |

11.

Utveckling och integration av transportkapaciteten för olefiniska gaser som krävs för att tillgodose efterfrågan på den inre marknaden.

—

Samtliga medlemsstater

BILAGA III

TRANSEUROPEISKA ENERGINÄT

Projekt av gemensamt intresse och de därtill hörande specifikationerna, för närvarande fastställda enligt kriterierna i bilaga II

ELNÄT

| 1. | Utbyggnad av elnäten i isolerade områden |
| --- | --- |

1.

Utbyggnad av elnäten i isolerade områden

| 1.1 | Undervattenskabel Irland – Wales
  (UK). |
| --- | --- |

1.1

Undervattenskabel Irland – Wales
  (UK).

| 1.2 | Anslutning
  av Södra Cykladerna (
  EL
  ). |
| --- | --- |

1.2

Anslutning
  av Södra Cykladerna (
  EL
  ).

| 1.3 | 30 kV förbindelse via undervattenskabel mellan öarna Faial, Pico och São Jorge (Azorerna, PT). |
| --- | --- |

1.3

30 kV förbindelse via undervattenskabel mellan öarna Faial, Pico och São Jorge (Azorerna, PT).

| 1.4 | Anslutning och förstärkning av nätet på öarna Terceira, Faial och São Miguel (Azorerna, PT). |
| --- | --- |

1.4

Anslutning och förstärkning av nätet på öarna Terceira, Faial och São Miguel (Azorerna, PT).

| 1.5 | Anslutning och förstärkning av nätet på Madeira (PT). |
| --- | --- |

1.5

Anslutning och förstärkning av nätet på Madeira (PT).

| 1.6 | Undervattenskabel Sardinien (IT) – Italien (fastlandet). |
| --- | --- |

1.6

Undervattenskabel Sardinien (IT) – Italien (fastlandet).

| 1.7 | Undervattenskabel Korsika (FR) – Italien. |
| --- | --- |

1.7

Undervattenskabel Korsika (FR) – Italien.

| 1.8 | Förbindelse Italien (fastlandet) – Sicilien (IT)
  : fördubbling av förbindelsen Sorgente (IT) – Rizziconi (IT)
  . |
| --- | --- |

1.8

Förbindelse Italien (fastlandet) – Sicilien (IT)
  : fördubbling av förbindelsen Sorgente (IT) – Rizziconi (IT)
  .

| 1.9 | Ny
  förbindelse på Balearerna och Kanarieöarna (ES). |
| --- | --- |

1.9

Ny
  förbindelse på Balearerna och Kanarieöarna (ES).

| 2. | Utbyggnad av elförbindelser mellan medlemsstaterna |
| --- | --- |

2.

Utbyggnad av elförbindelser mellan medlemsstaterna

| 2.1 | Förbindelse Moulaine (FR) – Aubange (BE). |
| --- | --- |

2.1

Förbindelse Moulaine (FR) – Aubange (BE).

| 2.2 | Förbindelse Avelin (FR) – Avelgem (BE). |
| --- | --- |

2.2

Förbindelse Avelin (FR) – Avelgem (BE).

| 2.3 | Sammankoppling mellan Tyskland och Belgien. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Förbindelse Vigy (FR) – Marlenheim (FR). |
| --- | --- |

2.4

Förbindelse Vigy (FR) – Marlenheim (FR).

| 2.5 | Förbindelse Vigy (FR) – Uchtelfangen (DE). |
| --- | --- |

2.5

Förbindelse Vigy (FR) – Uchtelfangen (DE).

| 2.6 | Fastransformator i La Praz (FR). |
| --- | --- |

2.6

Fastransformator i La Praz (FR).

| 2.7 | Ytterligare kapacitetsökning genom nuvarande samtrafik mellan Frankrike och Italien. |
| --- | --- |

2.7

Ytterligare kapacitetsökning genom nuvarande samtrafik mellan Frankrike och Italien.

| 2.8 | Ny förbindelse mellan Frankrike och Italien. |
| --- | --- |

2.8

Ny förbindelse mellan Frankrike och Italien.

| 2.9 | Ny förbindelse genom Pyrenéerna mellan Frankrike och Spanien. |
| --- | --- |

2.9

Ny förbindelse genom Pyrenéerna mellan Frankrike och Spanien.

| 2.10 | Förbindelse i östra Pyrenéerna mellan Frankrike och Spanien. |
| --- | --- |

2.10

Förbindelse i östra Pyrenéerna mellan Frankrike och Spanien.

| 2.11 | Förbindelser mellan norra Portugal och nordvästra Spanien. |
| --- | --- |

2.11

Förbindelser mellan norra Portugal och nordvästra Spanien.

| 2.12 | Förbindelse Sines (PT) – Alqueva (PT) – Balboa (ES). |
| --- | --- |

2.12

Förbindelse Sines (PT) – Alqueva (PT) – Balboa (ES).

| 2.13 | Förbindelse mellan södra Portugal och sydvästra Spanien. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Förbindelse Valdigem (PT) – Douro Internacional (PT) – Aldeadávila (ES) och Douro Internacional-anläggningarna. |
| --- | --- |

2.14

Förbindelse Valdigem (PT) – Douro Internacional (PT) – Aldeadávila (ES) och Douro Internacional-anläggningarna.

| 2.15 | Nya förbindelser norr om Bottenviken
  och undervattenskabeln Fennoscan
  mellan Finland och Sverige. |
| --- | --- |

2.15

Nya förbindelser norr om Bottenviken
  och undervattenskabeln Fennoscan
  mellan Finland och Sverige.

| 2.16 | Förbindelse Lienz (AT) – Cordignano
  (IT). |
| --- | --- |

2.16

Förbindelse Lienz (AT) – Cordignano
  (IT).

| 2.17 | Sammankoppling Somplago (IT) – Wuermlach (AT). |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | Sammankoppling Österrike – Italien (Thaur-Brixen) via järnvägstunneln genom Brennerpasset. |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | Förbindelse
  mellan Irland och Nordirland. |
| --- | --- |

2.19

Förbindelse
  mellan Irland och Nordirland.

| 2.20 | Förbindelse St Peter (AT) – Isar (DE). |
| --- | --- |

2.20

Förbindelse St Peter (AT) – Isar (DE).

| 2.21 | Undervattenskabel mellan sydöstra England och centrala Nederländerna. |
| --- | --- |

2.21

Undervattenskabel mellan sydöstra England och centrala Nederländerna.

| 2.22 | Förstärkning av förbindelserna mellan Danmark och Tyskland, t.ex. förbindelsen Kasso – Hamburg. |
| --- | --- |

2.22

Förstärkning av förbindelserna mellan Danmark och Tyskland, t.ex. förbindelsen Kasso – Hamburg.

| 2.23 | Förstärkning av förbindelserna mellan Danmark och Sverige. |
| --- | --- |

2.23

Förstärkning av förbindelserna mellan Danmark och Sverige.

| 2.24 | Ny sammankoppling mellan Slovenien och Ungern: Cirkovce (SI) – Heviz (HU). |
| --- | --- |

2.24

| 2.25 | Sajoivanka (HU) – Rimavská Sobota (SK). |
| --- | --- |

2.25

| 2.26 | Moldava – Sajoivanka (HU). |
| --- | --- |

2.26

| 2.27 | Stupava (SK) – Wien sydost (AT). |
| --- | --- |

2.27

| 2.28 | Förbindelse Polen – Tyskland (förbindelse Neuenhagen (DE) – Vierraden (DE) - Krajnik (PL)). |
| --- | --- |

2.28

| 2.29 | Förbindelse Polen – Litauen (Elk –Alytus). |
| --- | --- |

2.29

| 2.30 | Undervattenskabel mellan Finland och Estland. |
| --- | --- |

2.30

| 2.31 | Installation av flexibla system för överföring av växelström mellan Italien och Slovenien. |
| --- | --- |

2.31

| 2.32 | Nya förbindelser mellan UCTE- och CENTREL-systemen. |
| --- | --- |

2.32

| 2.33 | Dürnrohr (AT) – Slavětice (CZ). |
| --- | --- |

2.33

| 2.34 | Undervattenselförbindelse mellan Malta (MT) och Sicilien (IT). |
| --- | --- |

2.34

| 2.35 | Ny sammankoppling mellan Italien och Slovenien. |
| --- | --- |

2.35

| 2.36 | Förbindelse Udine Ovest (IT) – Okroglo (SI). |
| --- | --- |

2.36

| 3. | Utbyggnad av elförbindelser i medlemsstaterna |
| --- | --- |

3.

Utbyggnad av elförbindelser i medlemsstaterna

| 3.1 | Förbindelserna på den danska öst-väst-axeln. Förbindelser mellan näten i västra (UCTE) och östra (NORDEL) Danmark. |
| --- | --- |

3.1

Förbindelserna på den danska öst-väst-axeln. Förbindelser mellan näten i västra (UCTE) och östra (NORDEL) Danmark.

| 3.2 | Förbindelse på den danska nord-syd-axeln. |
| --- | --- |

3.2

Förbindelse på den danska nord-syd-axeln.

| 3.3 | Nya förbindelser i norra Frankrike. |
| --- | --- |

3.3

Nya förbindelser i norra Frankrike.

| 3.4 | Nya förbindelser i sydvästra Frankrike. |
| --- | --- |

3.4

Nya förbindelser i sydvästra Frankrike.

| 3.5 | Förbindelse Trino Vercellese (IT) – Lacchiarella (IT). |
| --- | --- |

3.5

Förbindelse Trino Vercellese (IT) – Lacchiarella (IT).

| 3.6 | Förbindelse Turbigo (IT) – Rho-Bovisio (IT). |
| --- | --- |

3.6

Förbindelse Turbigo (IT) – Rho-Bovisio (IT).

| 3.7 | Förbindelse Voghera (IT) – La Casella (IT). |
| --- | --- |

3.7

Förbindelse Voghera (IT) – La Casella (IT).

| 3.8 | Förbindelse S. Fiorano (IT) – Nave (IT) –
  Gorlago (IT)
  . |
| --- | --- |

3.8

Förbindelse S. Fiorano (IT) – Nave (IT) –
  Gorlago (IT)
  .

| 3.9 | Förbindelse Venedig Nord (IT) – Cordignano (IT). |
| --- | --- |

3.9

Förbindelse Venedig Nord (IT) – Cordignano (IT).

| 3.10 | Förbindelse Redipuglia (IT) – Udine väst (IT). |
| --- | --- |

3.10

Förbindelse Redipuglia (IT) – Udine väst (IT).

| 3.11 | Nya förbindelser på den italienska öst-väst-axeln. |
| --- | --- |

3.11

Nya förbindelser på den italienska öst-väst-axeln.

| 3.12 | Förbindelse Tavarnuzze (IT) – Casellina (IT). |
| --- | --- |

3.12

Förbindelse Tavarnuzze (IT) – Casellina (IT).

| 3.13 | Förbindelse Tavarnuzze (IT) – S. Barbara (IT). |
| --- | --- |

3.13

Förbindelse Tavarnuzze (IT) – S. Barbara (IT).

| 3.14 | Förbindelse Rizziconi (IT) – Feroleto (IT) – Laino (IT). |
| --- | --- |

3.14

Förbindelse Rizziconi (IT) – Feroleto (IT) – Laino (IT).

| 3.15 | Nya förbindelser på den italienska nord-syd-axeln. |
| --- | --- |

3.15

Nya förbindelser på den italienska nord-syd-axeln.

| 3.16 | Ombyggnad av näten för att underlätta anslutning av förnybar energi i Italien. |
| --- | --- |

3.16

Ombyggnad av näten för att underlätta anslutning av förnybar energi i Italien.

| 3.17 | Nya anslutningar till vindkraftverk i Italien. |
| --- | --- |

3.17

Nya anslutningar till vindkraftverk i Italien.

| 3.18 | Nya förbindelser på den spanska nord-axeln. |
| --- | --- |

3.18

Nya förbindelser på den spanska nord-axeln.

| 3.19 | Nya förbindelser på Medelhavs-axeln i Spanien. |
| --- | --- |

3.19

Nya förbindelser på Medelhavs-axeln i Spanien.

| 3.20 | Nya förbindelser på Galicien (ES) – Centro (ES)-axeln. |
| --- | --- |

3.20

Nya förbindelser på Galicien (ES) – Centro (ES)-axeln.

| 3.21 | Nya förbindelser på Centro (ES) – Aragonien (ES)-axeln. |
| --- | --- |

3.21

Nya förbindelser på Centro (ES) – Aragonien (ES)-axeln.

| 3.22 | Nya förbindelser på Aragonien (ES) – Levante (ES)-axeln. |
| --- | --- |

3.22

Nya förbindelser på Aragonien (ES) – Levante (ES)-axeln.

| 3.23 | Nya förbindelser på den spanska syd-centrum-axeln (ES). |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | Nya förbindelser på den spanska öst-centrum-axeln (ES). |
| --- | --- |

3.24

| 3.25 | Nya förbindelser i Andalusien (ES). |
| --- | --- |

3.25

Nya förbindelser i Andalusien (ES).

| 3.26 | Förbindelse Pedralva (PT) – Riba d'Ave (PT) och Pedralva-anläggningarna. |
| --- | --- |

3.26

Förbindelse Pedralva (PT) – Riba d'Ave (PT) och Pedralva-anläggningarna.

| 3.27 | Förbindelse Recarei (PT) – Valdigem (PT). |
| --- | --- |

3.27

Förbindelse Recarei (PT) – Valdigem (PT).

| 3.28 | Förbindelse Picote (PT) – Pocinho (PT) (uppgradering). |
| --- | --- |

3.28

Förbindelse Picote (PT) – Pocinho (PT) (uppgradering).

| 3.29 | Ombyggnad av den nuvarande förbindelsen Pego (PT) – Cedillo (ES)/Falagueira (PT) och Falagueira-anläggningarna. |
| --- | --- |

3.29

Ombyggnad av den nuvarande förbindelsen Pego (PT) – Cedillo (ES)/Falagueira (PT) och Falagueira-anläggningarna.

| 3.30 | Förbindelse Pego (PT) – Batalha (PT) och Batalha-anläggningarna. |
| --- | --- |

3.30

Förbindelse Pego (PT) – Batalha (PT) och Batalha-anläggningarna.

| 3.31 | I-förbindelse Sines (PT) – Ferreira do Alentejo (PT) (uppgradering). |
| --- | --- |

3.31

I-förbindelse Sines (PT) – Ferreira do Alentejo (PT) (uppgradering).

| 3.32 | Nya anslutningar till vindkraftverk i Portugal. |
| --- | --- |

3.32

Nya anslutningar till vindkraftverk i Portugal.

| 3.33 | Förbindelserna Pereiros (PT) – Zêzere (PT) – Santarém (PT) och Zêzere anläggningarna. |
| --- | --- |

3.33

Förbindelserna Pereiros (PT) – Zêzere (PT) – Santarém (PT) och Zêzere anläggningarna.

| 3.34 | I och II-förbindelserna Batalha (PT) – Rio Maior (PT) (uppgraderingar). |
| --- | --- |

3.34

I och II-förbindelserna Batalha (PT) – Rio Maior (PT) (uppgraderingar).

| 3.35 | Förbindelse Carrapatelo (PT) – Mourisca (PT) (uppgradering). |
| --- | --- |

3.35

Förbindelse Carrapatelo (PT) – Mourisca (PT) (uppgradering).

| 3.36 | Förbindelse Valdigem (PT) – Viseu (PT) – Anadia (PT). |
| --- | --- |

3.36

Förbindelse Valdigem (PT) – Viseu (PT) – Anadia (PT).

| 3.37 | Avledning av den nuvarande förbindelsen Rio Maior (PT) – Palmela (PT) till Ribatejo (PT) och Ribatejo anläggningarna. |
| --- | --- |

3.37

Avledning av den nuvarande förbindelsen Rio Maior (PT) – Palmela (PT) till Ribatejo (PT) och Ribatejo anläggningarna.

| 3.38 | Transformatorstationer och anslutningsledningar i Thessaloniki (
  EL
  ), Lamia (
  EL
  ) och Patras (
  EL
  ). |
| --- | --- |

3.38

Transformatorstationer och anslutningsledningar i Thessaloniki (
  EL
  ), Lamia (
  EL
  ) och Patras (
  EL
  ).

| 3.39 | Förbindelser mellan regionerna Evia (
  EL
  ), Lakonia (
  EL
  ) och Thrakien (
  EL
  ). |
| --- | --- |

3.39

Förbindelser mellan regionerna Evia (
  EL
  ), Lakonia (
  EL
  ) och Thrakien (
  EL
  ).

| 3.40 | Förstärkning av befintliga förbindelser med randområden på grekiska fastlandet. |
| --- | --- |

3.40

Förstärkning av befintliga förbindelser med randområden på grekiska fastlandet.

| 3.41 | Förbindelse Tynagh (IE) – Cashla (IE). |
| --- | --- |

3.41

Förbindelse Tynagh (IE) – Cashla (IE).

| 3.42 | Förbindelse Flagford (IE) – East Sligo (IE). |
| --- | --- |

3.42

Förbindelse Flagford (IE) – East Sligo (IE).

| 3.43 | Förbindelser i nordöstra och västra Spanien, särskilt i syfte att ansluta vindkraftverken till nätet. |
| --- | --- |

3.43

Förbindelser i nordöstra och västra Spanien, särskilt i syfte att ansluta vindkraftverken till nätet.

| 3.44 | Förbindelser i Baskien (ES), Aragonien (ES) och Navarra (ES). |
| --- | --- |

3.44

Förbindelser i Baskien (ES), Aragonien (ES) och Navarra (ES).

| 3.45 | Förbindelser i Galicien (ES). |
| --- | --- |

3.45

Förbindelser i Galicien (ES).

| 3.46 | Förbindelser i Mellansverige. |
| --- | --- |

3.46

Förbindelser i Mellansverige.

| 3.47 | Förbindelser i södra Sverige. |
| --- | --- |

3.47

Förbindelser i södra Sverige.

| 3.48 | Förbindelse Hamburg (DE) – Schwerin-regionen (DE). |
| --- | --- |

3.48

| 3.49 | Förbindelse Halle/Saale-regionen (DE) – Schwerin-regionen (DE). |
| --- | --- |

3.49

Förbindelse Halle/Saale-regionen (DE) – Schwerin-regionen (DE).

| 3.50 | Nya anslutningar till offshore- och onshore-vindkraftverk i Tyskland. |
| --- | --- |

3.50

| 3.51 | Förstärkning av 380 kV-kraftledningsnätet i Tyskland inför anslutningen av offshore-vindkraftsparker. |
| --- | --- |

3.51

| 3.52 | Förbindelser
  i Nordirland med hänsyn till samtrafik med Irland. |
| --- | --- |

3.52

Förbindelser
  i Nordirland med hänsyn till samtrafik med Irland.

| 3.53 | Förbindelser i nordvästra Förenade kungariket. |
| --- | --- |

3.53

Förbindelser i nordvästra Förenade kungariket.

| 3.54 | Förbindelser i Skottland och England med sikte på en ökad användning av förnybara energikällor för elproduktion. |
| --- | --- |

3.54

Förbindelser i Skottland och England med sikte på en ökad användning av förnybara energikällor för elproduktion.

| 3.55 | Nya anslutningar till offshore-vindkraftverk i Belgien
  , inklusive förstärkning av 380 kV-kraftledningsnätet
  . |
| --- | --- |

3.55

Nya anslutningar till offshore-vindkraftverk i Belgien
  , inklusive förstärkning av 380 kV-kraftledningsnätet
  .

| 3.56 | Transformatorstationen i Borssele (NL). |
| --- | --- |

3.56

Transformatorstationen i Borssele (NL).

| 3.57 | Implementering av utrustning för kompensation av reaktiv effekt. |
| --- | --- |

3.57

Implementering av utrustning för kompensation av reaktiv effekt.

| 3.58 | Installation av fasändrare och/eller kondensatorbatterier i Belgien. |
| --- | --- |

3.58

| 3.59 | Förstärkning av 380 kV-kraftledningsnätet i Belgien för att öka importkapaciteten. |
| --- | --- |

3.59

| 3.60 | Förbindelse St. Peter (AT) – Tauern (AT). |
| --- | --- |

3.60

Förbindelse St. Peter (AT) – Tauern (AT).

| 3.61 | Förbindelse
  Süd-Burgenland
  (AT) – Kainachtal (AT). |
| --- | --- |

3.61

Förbindelse
  Süd-Burgenland
  (AT) – Kainachtal (AT).

| 3.62 | Dunowo (PL) – Zydowo (PL) – Krzewina (PL) – Plewiska (PL). |
| --- | --- |

3.62

| 3.63 | Patnow (PL) – Grudziadz (PL). |
| --- | --- |

3.63

| 3.64 | Ostrow (PL) – Plewiska (PL). |
| --- | --- |

3.64

| 3.65 | Ostrow (PL) – Trebaczew (Rogowiec) (PL). |
| --- | --- |

3.65

| 3.66 | Plewiska (PL) – Patnow (PL). |
| --- | --- |

3.66

| 3.67 | Tarnow (PL) – Krosno (PL). |
| --- | --- |

3.67

| 3.68 | Elk (PL) – Olsztyn Matki (PL). |
| --- | --- |

3.68

| 3.69 | Elk (PL) – Narew (PL). |
| --- | --- |

3.69

| 3.70 | Mikulowa (PL) – Swiebodzice – Dobrzen (Groszowice) (PL). |
| --- | --- |

3.70

| 3.71 | Patnow (PL) – Sochaczew (PL) – Warszawa (PL). |
| --- | --- |

3.71

| 3.72 | Krsko (SI) – Bericevo (SI). |
| --- | --- |

3.72

| 3.73 | Uppgradering av det slovenska överföringssystemet från 220 kV till 400 kV. |
| --- | --- |

3.73

| 3.74 | Medzibrod (SK) – Liptovská Mara (SK). |
| --- | --- |

3.74

| 3.75 | Lemešany (SK) – Moldava (SK). |
| --- | --- |

3.75

| 3.76 | Lemešany (SK) – Veľké Kapušany (SK). |
| --- | --- |

3.76

| 3.77 | Gabčíkovo (SK) – Veľký Ďur (SK). |
| --- | --- |

3.77

| 3.78 | Förbindelser i norra Sverige. |
| --- | --- |

3.78

| 3.79 | Försörjningen av Saaremaa (ET) överförd till 110 kV. |
| --- | --- |

3.79

| 3.80 | Förbättrad strömförsörjning i Tartu (ET). |
| --- | --- |

3.80

| 3.81 | Ombyggnad av Eesti 300 kV transformatorstation. |
| --- | --- |

3.81

| 3.82 | Ombyggnad av Kiisa (ET), Püssi (ET) och Viljandi (ET) 110 kV transformatorstationer. |
| --- | --- |

3.82

| 3.83 | Nošovice (CZ) – Prosenice (CZ): ombyggnad av 400 kV enkel förbindelse till 400 kV dubbel krets. |
| --- | --- |

3.83

| 3.84 | Krasíkov (CZ) – Horni Životice (CZ): ny 400 kV enkel förbindelse. |
| --- | --- |

3.84

| 3.85 | Nya vindkraftsförbindelser på Malta (MT). |
| --- | --- |

3.85

| 4. | Utbyggnad av elförbindelser med tredje
  land |
| --- | --- |

4.

Utbyggnad av elförbindelser med tredje
  land

| 4.1 | Ny
  samtrafik Italien – Schweiz. |
| --- | --- |

4.1

Ny
  samtrafik Italien – Schweiz.

| 4.2 | Förbindelse Filippi (
  EL
  ) – Maritsa 3 (Bulgarien). |
| --- | --- |

4.2

Förbindelse Filippi (
  EL
  ) – Maritsa 3 (Bulgarien).

| 4.3 | Förbindelse Amintaio (
  EL
  ) – Bitola (f.d. jugoslaviska republiken Makedonien). |
| --- | --- |

4.3

Förbindelse Amintaio (
  EL
  ) – Bitola (f.d. jugoslaviska republiken Makedonien).

| 4.4 | Förbindelse Kardia (
  EL
  ) – Elbasan (Albanien). |
| --- | --- |

4.4

Förbindelse Kardia (
  EL
  ) – Elbasan (Albanien).

| 4.5 | Förbindelse Elbasan (Albanien) – Podgorica (Serbien och Montenegro). |
| --- | --- |

4.5

Förbindelse Elbasan (Albanien) – Podgorica (Serbien och Montenegro).

| 4.6 | Transformatorstation och anslutningsledningar i Mostar (Bosnien och Hercegovina). |
| --- | --- |

4.6

Transformatorstation och anslutningsledningar i Mostar (Bosnien och Hercegovina).

| 4.7 | Transformatorstation och anslutningsledningar i Ernestinovo (Kroatien). |
| --- | --- |

4.7

Transformatorstation och anslutningsledningar i Ernestinovo (Kroatien).

| 4.8 | Nya förbindelser mellan Grekland och Albanien, Bulgarien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. |
| --- | --- |

4.8

Nya förbindelser mellan Grekland och Albanien, Bulgarien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

| 4.9 | Förbindelse Filippi (
  EL
  ) – Hamidabad (Turkiet). |
| --- | --- |

4.9

Förbindelse Filippi (
  EL
  ) – Hamidabad (Turkiet).

| 4.10 | Undervattenskabel mellan nordöstra/östra England och södra Norge. |
| --- | --- |

4.10

Undervattenskabel mellan nordöstra/östra England och södra Norge.

| 4.11 | Förbindelse Eemshaven (NL) – Feda (Norge). |
| --- | --- |

4.11

Förbindelse Eemshaven (NL) – Feda (Norge).

| 4.12 | Undervattenskabel mellan södra Spanien och Marocko (förstärkning av befintlig förbindelse). |
| --- | --- |

4.12

Undervattenskabel mellan södra Spanien och Marocko (förstärkning av befintlig förbindelse).

| 4.13 | Förbindelser inom Östersjöringen: Tyskland – Polen – Ryssland – Estland – Lettland – Litauen – Sverige – Finland – Danmark – Vitryssland. |
| --- | --- |

4.13

Förbindelser inom Östersjöringen: Tyskland – Polen – Ryssland – Estland – Lettland – Litauen – Sverige – Finland – Danmark – Vitryssland.

| 4.14 | Förbindelser södra Finland –
  Ryssland. |
| --- | --- |

4.14

Förbindelser södra Finland –
  Ryssland.

| 4.15 | Nya
  förbindelser mellan norra Sverige och Nordnorge. |
| --- | --- |

4.15

Nya
  förbindelser mellan norra Sverige och Nordnorge.

| 4.16 | Nya förbindelser mellan Mellansverige och mellersta Norge. |
| --- | --- |

4.16

Nya förbindelser mellan Mellansverige och mellersta Norge.

| 4.17 | Regional förbindelse Borgvik (S) – Høsle (Norge) – Oslo (
  Norge). |
| --- | --- |

4.17

Regional förbindelse Borgvik (S) – Høsle (Norge) – Oslo (
  Norge).

| 4.18 | Nya
  förbindelser mellan UCTE/CENTREL-systemet och länderna på Balkan. |
| --- | --- |

4.18

Nya
  förbindelser mellan UCTE/CENTREL-systemet och länderna på Balkan.

| 4.19 | Förbindelser och gränssnitt mellan det utvidgade UCTE-systemet och Vitryssland, Ryssland och Ukraina, inclusive omlokalisering av omformarstationer för högspänd likströmsförbindelse (HVDC) som tidigare varit i drift mellan Österrike och Ungern, Österrike och Tjeckien samt Tyskland och Tjeckien. |
| --- | --- |

4.19

Förbindelser och gränssnitt mellan det utvidgade UCTE-systemet och Vitryssland, Ryssland och Ukraina, inclusive omlokalisering av omformarstationer för högspänd likströmsförbindelse (HVDC) som tidigare varit i drift mellan Österrike och Ungern, Österrike och Tjeckien samt Tyskland och Tjeckien.

| 4.20 | Förbindelser i Svartahavsringen: Ryssland – Ukraina – Rumänien – Bulgarien – Turkiet – Georgien. |
| --- | --- |

4.20

Förbindelser i Svartahavsringen: Ryssland – Ukraina – Rumänien – Bulgarien – Turkiet – Georgien.

| 4.21 | Nya förbindelser i Svartahavsområdet i syfte att göra det utökade UCTE-systemet driftskompatibelt med näten i de berörda länderna. |
| --- | --- |

4.21

Nya förbindelser i Svartahavsområdet i syfte att göra det utökade UCTE-systemet driftskompatibelt med näten i de berörda länderna.

| 4.22 | Nya förbindelser i Medelhavsringen: Frankrike – Spanien – Marocko – Algeriet – Tunisien – Libyen – Egypten – länderna i Främre Orienten – Turkiet – Grekland – Italien. |
| --- | --- |

4.22

Nya förbindelser i Medelhavsringen: Frankrike – Spanien – Marocko – Algeriet – Tunisien – Libyen – Egypten – länderna i Främre Orienten – Turkiet – Grekland – Italien.

| 4.23 | Undervattenskabel mellan södra Spanien och nordvästra Algeriet. |
| --- | --- |

4.23

Undervattenskabel mellan södra Spanien och nordvästra Algeriet.

| 4.24 | Undervattenskabel mellan Italien och
  Nordafrika (
  Algeriet
  , Tunisien, Libyen)
  . |
| --- | --- |

4.24

Undervattenskabel mellan Italien och
  Nordafrika (
  Algeriet
  , Tunisien, Libyen)
  .

| 4.25 | Elförbindelse mellan Tunisien och Italien. |
| --- | --- |

4.25

| 4.26 | Nya förbindelser i regionen/området kring Barents hav. |
| --- | --- |

4.26

Nya förbindelser i regionen/området kring Barents hav.

| 4.27 | Förstärkning av förbindelser mellan Danmark och Norge. |
| --- | --- |

4.27

| 4.28 | Obermoorweiler (DE) – Meiningen (AT) - Bonaduz (CH): ytterligare kapacitetsökning. |
| --- | --- |

4.28

| 4.29 | Bekescsaba (HU) – Oradea (RO). |
| --- | --- |

4.29

| 4.30 | Pécs (HU) – Sombor (YU). |
| --- | --- |

4.30

| 4.31 | Pécs (HU) – Ernestinovo (HR). |
| --- | --- |

4.31

| 4.32 | Gränsen Veľké Kapušany (SK) – Ukraina. |
| --- | --- |

4.32

| 4.33 | Andrall (ES) – Encamp (AND): kapacitetsökning till 220 kV. |
| --- | --- |

4.33

| 4.34 | Spanien – Andorra – Frankrike: förstärkning av förbindelser. |
| --- | --- |

4.34

| 5. | Insatser
  för att förbättra funktionen hos de sammankopplade elnäten på den inre marknaden |
| --- | --- |

5.

Insatser
  för att förbättra funktionen hos de sammankopplade elnäten på den inre marknaden

(Ännu inga specifikationer fastställda)

GASNÄT

| 6. | Införande av naturgas i nya områden |
| --- | --- |

6.

Införande av naturgas i nya områden

| 6.1 | Utveckling av gasnät som förbinder Belfast och nordvästra Nordirland (UK) och, om så är lämpligt, Irlands västkust. |
| --- | --- |

6.1

Utveckling av gasnät som förbinder Belfast och nordvästra Nordirland (UK) och, om så är lämpligt, Irlands västkust.

| 6.2 | LNG i Santa Cruz de Tenerife, Kanarieöarna (ES). |
| --- | --- |

6.2

LNG i Santa Cruz de Tenerife, Kanarieöarna (ES).

| 6.3 | LNG i Las Palmas de Gran Canaria (ES). |
| --- | --- |

6.3

LNG i Las Palmas de Gran Canaria (ES).

| 6.4 | LNG på Madeira (PT). |
| --- | --- |

6.4

LNG på Madeira (PT).

| 6.5 | Utveckling av gasnät i Sverige. |
| --- | --- |

6.5

Utveckling av gasnät i Sverige.

| 6.6 | Förbindelse mellan Balearerna (ES) och spanska fastlandet. |
| --- | --- |

6.6

Förbindelse mellan Balearerna (ES) och spanska fastlandet.

| 6.7 | Högtrycksgrenledning till Thrakien (
  EL
  ). |
| --- | --- |

6.7

Högtrycksgrenledning till Thrakien (
  EL
  ).

| 6.8 | Högtrycksgrenledning till Korint (
  EL
  ). |
| --- | --- |

6.8

Högtrycksgrenledning till Korint (
  EL
  ).

| 6.9 | Högtrycksgrenledning till nordvästra Grekland. |
| --- | --- |

6.9

Högtrycksgrenledning till nordvästra Grekland.

| 6.10 | Förbindelse mellan öarna Lolland (DK) och Falster (DK). |
| --- | --- |

6.10

Förbindelse mellan öarna Lolland (DK) och Falster (DK).

| 6.11 | LNG-anläggning på Cypern, Vasilikos Energy center. |
| --- | --- |

6.11

| 6.12 | Förbindelse mellan Vasilikos LNG-anläggning (CY) och kraftverket i Moni (CY). |
| --- | --- |

6.12

| 6.13 | LNG-anläggning på ön Kreta (EL). |
| --- | --- |

6.13

| 6.14 | Högtrycksgrenledning till Patra (EL). |
| --- | --- |

6.14

| 6.15 | LNG-anläggning på Malta. |
| --- | --- |

6.15

| 7. | Utbyggnad av de gasförbindelser som krävs för att möta den inre marknadens behov eller för att öka försörjningstryggheten, inklusive anslutning av fristående naturgasnät. |
| --- | --- |

7.

Utbyggnad av de gasförbindelser som krävs för att möta den inre marknadens behov eller för att öka försörjningstryggheten, inklusive anslutning av fristående naturgasnät.

| 7.1 | Kompletterande förbindelseledning mellan gasnäten i Irland och Skottland. |
| --- | --- |

7.1

Kompletterande förbindelseledning mellan gasnäten i Irland och Skottland.

| 7.2 | Nord-sydlig samtrafik, inklusive gasledning Dublin – Belfast. |
| --- | --- |

7.2

Nord-sydlig samtrafik, inklusive gasledning Dublin – Belfast.

| 7.3 | Kompressorstation i gasledningen Lacq (FR) – Calahorra (ES). |
| --- | --- |

7.3

Kompressorstation i gasledningen Lacq (FR) – Calahorra (ES).

| 7.4 | Gasledning Lussagnet (FR) – Bilbao (ES). |
| --- | --- |

7.4

Gasledning Lussagnet (FR) – Bilbao (ES).

| 7.5 | Gasledning Perpignan (FR) – Barcelona (ES). |
| --- | --- |

7.5

Gasledning Perpignan (FR) – Barcelona (ES).

| 7.6 | Ökning av transportkapaciteten hos gasledningarna till Portugal genom södra Spanien, till Galicien och Asturien genom Portugal. |
| --- | --- |

7.6

Ökning av transportkapaciteten hos gasledningarna till Portugal genom södra Spanien, till Galicien och Asturien genom Portugal.

| 7.7 | Gasledning Purchkirchen (AT) – Burghausen (DE). |
| --- | --- |

7.7

Gasledning Purchkirchen (AT) – Burghausen (DE).

| 7.8 | Gasledning Andorf (AT) – Simbach (DE). |
| --- | --- |

7.8

Gasledning Andorf (AT) – Simbach (DE).

| 7.9 | Gasledning Wiener Neustadt (AT) – Sopron (Ungern). |
| --- | --- |

7.9

Gasledning Wiener Neustadt (AT) – Sopron (Ungern).

| 7.10 | Gasledning Bad Leonfelden (DE) – Linz (AT). |
| --- | --- |

7.10

Gasledning Bad Leonfelden (DE) – Linz (AT).

| 7.11 | Gasledning nordvästra Grekland – Elbasan (Albanien). |
| --- | --- |

7.11

Gasledning nordvästra Grekland – Elbasan (Albanien).

| 7.12 | Förbindelseledning mellan gasnäten i Grekland och Italien. |
| --- | --- |

7.12

Förbindelseledning mellan gasnäten i Grekland och Italien.

| 7.13 | Kompressorstation i huvudledningen i Grekland. |
| --- | --- |

7.13

Kompressorstation i huvudledningen i Grekland.

| 7.14 | Förbindelse mellan näten i Österrike och Tjeckien. |
| --- | --- |

7.14

Förbindelse mellan näten i Österrike och Tjeckien.

| 7.15 | Korridor för distribution av gas till sydöstra Europa via Grekland, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Serbien och Montenegro, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Slovenien och Österrike. |
| --- | --- |

7.15

Korridor för distribution av gas till sydöstra Europa via Grekland, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Serbien och Montenegro, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Slovenien och Österrike.

| 7.16 | Korridor för distribution av gas mellan Österrike och Turkiet genom Ungern, Rumänien och Bulgarien. |
| --- | --- |

7.16

Korridor för distribution av gas mellan Österrike och Turkiet genom Ungern, Rumänien och Bulgarien.

| 7.17 | Gasledningar för sammankoppling av de största gaskällorna och marknaderna i nordvästra Europa mellan Förenade kungariket, Nederländerna och Tyskland. |
| --- | --- |

7.17

Gasledningar för sammankoppling av de största gaskällorna och marknaderna i nordvästra Europa mellan Förenade kungariket, Nederländerna och Tyskland.

| 7.18 | Förbindelse mellan nordöstra Tyskland (Berlinområdet) och nordvästra Polen (Szczecinområdet) med en grenledning från Schmölln till Lubmin (DE, Greifswaldområdet). |
| --- | --- |

7.18

Förbindelse mellan nordöstra Tyskland (Berlinområdet) och nordvästra Polen (Szczecinområdet) med en grenledning från Schmölln till Lubmin (DE, Greifswaldområdet).

| 7.19 | Gasledning Cieszyn (PL) – Ostrava (CZ
  ). |
| --- | --- |

7.19

Gasledning Cieszyn (PL) – Ostrava (CZ
  ).

| 7.20 | Görlitz (DE) – Zgorzelec (PL): förlängning och sammankoppling mellan naturgasnät. |
| --- | --- |

7.20

| 7.21 | Förlängning Bernau (DE) – Szczecin (PL). |
| --- | --- |

7.21

| 7.22 | Förbindelse mellan offshoreanläggningar i Nordsjön eller från danska offshore- till brittiska onshoreanläggningar. |
| --- | --- |

7.22

Förbindelse mellan offshoreanläggningar i Nordsjön eller från danska offshore- till brittiska onshoreanläggningar.

| 7.23 | Förstärkning av transportkapaciteten mellan Frankrike och Italien. |
| --- | --- |

7.23

Förstärkning av transportkapaciteten mellan Frankrike och Italien.

| 7.24 | Baltiska sammankopplingen för gas mellan Danmark, Tyskland och Sverige. |
| --- | --- |

7.24

Baltiska sammankopplingen för gas mellan Danmark, Tyskland och Sverige.

| 7.25 | Blandningsstation i Winksele (BE) på nord-syd-axeln. |
| --- | --- |

7.25

| 7.26 | Uppgradering av kapaciteten hos förbindelsen Zeebrugge (BE) – Eynatten (BE). |
| --- | --- |

7.26

| 7.27 | Uppgradering av kapaciteten längs nord-väst-axeln: Zelzate (BE) – Zeebrugge (BE). |
| --- | --- |

7.27

| 7.28 | Konstruktion av en gasledning som förbinder Danmark och Nederländerna och sammankopplar befintliga produktionsanläggningar i Nordsjön. |
| --- | --- |

7.28

| 8. | Ökad kapacitet för att ta emot flytande naturgas (LNG) och lagra naturgas |
| --- | --- |

8.

Ökad kapacitet för att ta emot flytande naturgas (LNG) och lagra naturgas

| 8.1 | LNG-anläggning i Le Verdon-sur-mer (FR) (ny anläggning) och gasledning till lagringsutrymme i Lussagnet (FR). |
| --- | --- |

8.1

LNG-anläggning i Le Verdon-sur-mer (FR) (ny anläggning) och gasledning till lagringsutrymme i Lussagnet (FR).

| 8.2 | LNG-anläggning i Fos-sur-mer (FR). |
| --- | --- |

8.2

LNG-anläggning i Fos-sur-mer (FR).

| 8.3 | LNG-anläggning i Huelva (ES), utbyggnad av befintlig terminal. |
| --- | --- |

8.3

LNG-anläggning i Huelva (ES), utbyggnad av befintlig terminal.

| 8.4 | LNG-anläggning i Cartagena (ES), utbyggnad av befintlig terminal. |
| --- | --- |

8.4

LNG-anläggning i Cartagena (ES), utbyggnad av befintlig terminal.

| 8.5 | LNG-anläggning i Galicien (ES), ny terminal. |
| --- | --- |

8.5

LNG-anläggning i Galicien (ES), ny terminal.

| 8.6 | LNG-anläggning i Bilbao (ES), ny terminal. |
| --- | --- |

8.6

LNG-anläggning i Bilbao (ES), ny terminal.

| 8.7 | LNG-anläggning i Valenciaregionen (ES), ny terminal. |
| --- | --- |

8.7

LNG-anläggning i Valenciaregionen (ES), ny terminal.

| 8.8 | LNG-anläggning i Barcelona (ES), utbyggnad av befintlig terminal. |
| --- | --- |

8.8

LNG-anläggning i Barcelona (ES), utbyggnad av befintlig terminal.

| 8.9 | LNG-anläggning i Sines (PT), ny terminal. |
| --- | --- |

8.9

LNG-anläggning i Sines (PT), ny terminal.

| 8.10 | LNG-anläggning i Revithoussa (
  EL
  ), utbyggnad av befintlig terminal. |
| --- | --- |

8.10

LNG-anläggning i Revithoussa (
  EL
  ), utbyggnad av befintlig terminal.

| 8.11 | LNG-anläggning på norra kusten av Adriatiska havet (IT). |
| --- | --- |

8.11

LNG-anläggning på norra kusten av Adriatiska havet (IT).

| 8.12 | LNG-anläggning utanför norra kusten av Adriatiska havet (IT). |
| --- | --- |

8.12

LNG-anläggning utanför norra kusten av Adriatiska havet (IT).

| 8.13 | LNG-anläggning på södra kusten av Adriatiska havet (IT). |
| --- | --- |

8.13

LNG-anläggning på södra kusten av Adriatiska havet (IT).

| 8.14 | LNG-anläggning på kusten av Joniska havet (IT). |
| --- | --- |

8.14

LNG-anläggning på kusten av Joniska havet (IT).

| 8.15 | LNG-anläggning på kusten av Tyrrenska havet (IT). |
| --- | --- |

8.15

LNG-anläggning på kusten av Tyrrenska havet (IT).

| 8.16 | LNG-anläggning på kusten av Liguriska havet (IT). |
| --- | --- |

8.16

LNG-anläggning på kusten av Liguriska havet (IT).

| 8.17 | LNG-anläggning i Zeebrugge (BE,
  andra etappen av kapacitetsökning
  ). |
| --- | --- |

8.17

LNG-anläggning i Zeebrugge (BE,
  andra etappen av kapacitetsökning
  ).

| 8.18 | LNG-anläggning på Isle of Grain, Kent (UK). |
| --- | --- |

8.18

LNG-anläggning på Isle of Grain, Kent (UK).

| 8.19 | Konstruktion av LNG-terminal
  på grekiska fastlandet
  . |
| --- | --- |

8.19

Konstruktion av LNG-terminal
  på grekiska fastlandet
  .

| 8.20 | Utveckling av lagringsutrymmen för gas under jord i Irland. |
| --- | --- |

8.20

Utveckling av lagringsutrymmen för gas under jord i Irland.

| 8.21 | Förvaring i södra Kavala (
  EL
  ), ombyggnad av nedlagt offshoregasfält. |
| --- | --- |

8.21

Förvaring i södra Kavala (
  EL
  ), ombyggnad av nedlagt offshoregasfält.

| 8.22 | Lagring i Lussagnet (FR, utbyggnad av befintlig anläggning). |
| --- | --- |

8.22

Lagring i Lussagnet (FR, utbyggnad av befintlig anläggning).

| 8.23 | Lagring i Pecorade (FR, ombyggnad av nedlagt oljefält). |
| --- | --- |

8.23

Lagring i Pecorade (FR, ombyggnad av nedlagt oljefält).

| 8.24 | Lagring i Alsaceområdet (FR, utveckling av saltgruvor). |
| --- | --- |

8.24

Lagring i Alsaceområdet (FR, utveckling av saltgruvor).

| 8.25 | Lagring i det centrala området (FR, utveckling avseende grundvatten). |
| --- | --- |

8.25

Lagring i det centrala området (FR, utveckling avseende grundvatten).

| 8.26 | Lagring längs nord-syd-axeln i Spanien (nya anläggningar) i Kantabrien, Aragonien, Castilla y Léon, Kastilien – La Mancha och Andalusien. |
| --- | --- |

8.26

Lagring längs nord-syd-axeln i Spanien (nya anläggningar) i Kantabrien, Aragonien, Castilla y Léon, Kastilien – La Mancha och Andalusien.

| 8.27 | Lagring längs Medelhavs-axeln i Spanien (nya anläggningar) i Katalonien, Valencia och Murcia. |
| --- | --- |

8.27

Lagring längs Medelhavs-axeln i Spanien (nya anläggningar) i Katalonien, Valencia och Murcia.

| 8.28 | Lagring i Carriço (PT, ny anläggning). |
| --- | --- |

8.28

Lagring i Carriço (PT, ny anläggning).

| 8.29 | Lagring i Loenhout (BE, utbyggnad av befintlig anläggning). |
| --- | --- |

8.29

Lagring i Loenhout (BE, utbyggnad av befintlig anläggning).

| 8.30 | Lagring i Stenlille (DK) och Lille Torup (DK, utbyggnad av befintlig anläggning). |
| --- | --- |

8.30

Lagring i Stenlille (DK) och Lille Torup (DK, utbyggnad av befintlig anläggning).

| 8.31 | Lagring i Tønder (DK, ny anläggning). |
| --- | --- |

8.31

Lagring i Tønder (DK, ny anläggning).

| 8.32 | Lagring i Purchkirchen (AT, utbyggnad av befintlig anläggning), inklusive gasledning till Penta West-systemet nära Andorf (AT). |
| --- | --- |

8.32

Lagring i Purchkirchen (AT, utbyggnad av befintlig anläggning), inklusive gasledning till Penta West-systemet nära Andorf (AT).

| 8.33 | Lagring i Baumgarten (AT, ny anläggning). |
| --- | --- |

8.33

Lagring i Baumgarten (AT, ny anläggning).

| 8.34 | Lagring i Haidach (AT, ny anläggning), inklusive gasledning till det europeiska gasnätet. |
| --- | --- |

8.34

Lagring i Haidach (AT, ny anläggning), inklusive gasledning till det europeiska gasnätet.

| 8.35 | Utveckling av lagringsutrymmen för gas under jord i Italien. |
| --- | --- |

8.35

Utveckling av lagringsutrymmen för gas under jord i Italien.

| 8.36 | Lagring i Wierzchowice (PL) : utbyggnad av anläggning. |
| --- | --- |

8.36

| 8.37 | Lagring i Kossakowo (PL), utveckling av lagringsutrymmen under jord. |
| --- | --- |

8.37

| 8.38 | Gasledning Malta (MT) – Sicilien (IT). |
| --- | --- |

8.38

| 8.39 | Lagring i Litauen (ny anläggning). |
| --- | --- |

8.39

| 9. | Ökad gastransportkapacitet (genom försörjningsledningar) |
| --- | --- |

9.

Ökad gastransportkapacitet (genom försörjningsledningar)

| 9.1 | Upprättande och utveckling av förbindelser i Nordiska gasnätet: Norge – Danmark – Tyskland – Sverige – Finland – Ryssland – Baltikum – Polen. |
| --- | --- |

9.1

Upprättande och utveckling av förbindelser i Nordiska gasnätet: Norge – Danmark – Tyskland – Sverige – Finland – Ryssland – Baltikum – Polen.

| 9.2 | Mellannordiska gasledningen: Norge, Sverige, Finland. |
| --- | --- |

9.2

Mellannordiska gasledningen: Norge, Sverige, Finland.

| 9.3 | Nordeuropeiska gasledningen: Ryssland, Östersjön, Tyskland. |
| --- | --- |

9.3

Nordeuropeiska gasledningen: Ryssland, Östersjön, Tyskland.

| 9.4 | Gasledning från Ryssland till Tyskland via Lettland, Litauen och Polen, inklusive utveckling av lagringsutrymmen för gas under jord i Lettland
  , det s.k. Amber-projektet
  . |
| --- | --- |

9.4

Gasledning från Ryssland till Tyskland via Lettland, Litauen och Polen, inklusive utveckling av lagringsutrymmen för gas under jord i Lettland
  , det s.k. Amber-projektet
  .

| 9.5 | Gasledning Finland – Estland. |
| --- | --- |

9.5

Gasledning Finland – Estland.

| 9.6 | Nya gasledningar från Algeriet till Spanien och Frankrike samt åtföljande kapacitetsökning av dessa länders inhemska nät. |
| --- | --- |

9.6

Nya gasledningar från Algeriet till Spanien och Frankrike samt åtföljande kapacitetsökning av dessa länders inhemska nät.

| 9.7 | Ökning av transportkapaciteten i gasledning Algeriet – Marocko – Spanien (till Córdoba). |
| --- | --- |

9.7

Ökning av transportkapaciteten i gasledning Algeriet – Marocko – Spanien (till Córdoba).

| 9.8 | Gasledning Córdoba (ES) – Ciudad Real (ES). |
| --- | --- |

9.8

Gasledning Córdoba (ES) – Ciudad Real (ES).

| 9.9 | Gasledning Ciudad Real (ES) – Madrid (ES). |
| --- | --- |

9.9

Gasledning Ciudad Real (ES) – Madrid (ES).

| 9.10 | Gasledning Ciudad Real (ES) – Medelhavskusten (ES). |
| --- | --- |

9.10

Gasledning Ciudad Real (ES) – Medelhavskusten (ES).

| 9.11 | Grenledningar Kastilien (ES) – La Mancha (ES). |
| --- | --- |

9.11

Grenledningar Kastilien (ES) – La Mancha (ES).

| 9.12 | Utvidgning mot nordvästra Spanien. |
| --- | --- |

9.12

Utvidgning mot nordvästra Spanien.

| 9.13 | Undervattensledning Algeriet – Spanien och gasledningar för anslutning till Frankrike. |
| --- | --- |

9.13

Undervattensledning Algeriet – Spanien och gasledningar för anslutning till Frankrike.

| 9.14 | Ökning av transportkapaciteten från de ryska källorna till Europeiska unionen via Ukraina, Slovakien och Tjeckien. |
| --- | --- |

9.14

Ökning av transportkapaciteten från de ryska källorna till Europeiska unionen via Ukraina, Slovakien och Tjeckien.

| 9.15 | Ökning av transportkapaciteten från de ryska källorna till Europeiska unionen via Vitryssland och Polen. |
| --- | --- |

9.15

Ökning av transportkapaciteten från de ryska källorna till Europeiska unionen via Vitryssland och Polen.

| 9.16 | Naturgasledning Jamal - Europa II. |
| --- | --- |

9.16

| 9.17 | Gasledningen Yagal Sud (mellan STEGAL-gasledningen till Tyskland – Frankrike – Schweiz-triangeln). |
| --- | --- |

9.17

Gasledningen Yagal Sud (mellan STEGAL-gasledningen till Tyskland – Frankrike – Schweiz-triangeln).

| 9.18 | Östra SUDAL-gasledningen (mellan MIDAL-gasledningen nära Heppenheim till Burghausen-anslutningen till PENTA-gasledningen i Österrike). |
| --- | --- |

9.18

Östra SUDAL-gasledningen (mellan MIDAL-gasledningen nära Heppenheim till Burghausen-anslutningen till PENTA-gasledningen i Österrike).

| 9.19 | Ökning av STEGAL-gasledningens kapacitet för transport av ytterligare gas från den tjeckisk-tyska gränsen och från den polsk-tyska gränsen genom Tyskland till andra medlemsstater. |
| --- | --- |

9.19

| 9.20 | Gasledning till Italien från källor i Libyen. |
| --- | --- |

9.20

Gasledning till Italien från källor i Libyen.

| 9.21 | Gasledning till Europeiska unionen från källor i länderna vid Kaspiska havet. |
| --- | --- |

9.21

Gasledning till Europeiska unionen från källor i länderna vid Kaspiska havet.

| 9.22 | Gasledning Grekland – Turkiet. |
| --- | --- |

9.22

Gasledning Grekland – Turkiet.

| 9.23 | Ökning av transportkapaciteten från de ryska källorna till Grekland och övriga länder på Balkan via Ukraina, Moldavien, Rumänien och Bulgarien. |
| --- | --- |

9.23

Ökning av transportkapaciteten från de ryska källorna till Grekland och övriga länder på Balkan via Ukraina, Moldavien, Rumänien och Bulgarien.

| 9.24 | Gasledning St. Zagora (Bulgarien) – Ihtiman (Bulgarien). |
| --- | --- |

9.24

Gasledning St. Zagora (Bulgarien) – Ihtiman (Bulgarien).

| 9.25 | Transadriatisk ledning – naturgasledning för gasimport från Kaspiska havet, Ryssland och Mellanöstern för anslutning till Italien och energimarknaderna i Sydösteuropa. |
| --- | --- |

9.25

| 9.26 | Anslutningsledningar mellan gasnäten i Tyskland, Tjeckien, Österrike och Italien. |
| --- | --- |

9.26

Anslutningsledningar mellan gasnäten i Tyskland, Tjeckien, Österrike och Italien.

| 9.27 | Gasledningar från ryska källor till Italien via Ukraina, Slovakien, Ungern och Slovenien. |
| --- | --- |

9.27

Gasledningar från ryska källor till Italien via Ukraina, Slovakien, Ungern och Slovenien.

| 9.28 | Ökning av transportkapaciteten hos TENP-gasledningen från Nederländerna till Italien via Tyskland. |
| --- | --- |

9.28

Ökning av transportkapaciteten hos TENP-gasledningen från Nederländerna till Italien via Tyskland.

| 9.29 | Gasledning Taisnieres (FR) – Oltingue (Schweiz). |
| --- | --- |

9.29

Gasledning Taisnieres (FR) – Oltingue (Schweiz).

| 9.30 | Gasledning från Danmark till Polen, eventuellt via Sverige. |
| --- | --- |

9.30

Gasledning från Danmark till Polen, eventuellt via Sverige.

| 9.31 | Nybro (DK) – Dragør (DK), gasledning inklusive förbindelseledning till lagerutrymmen i Stenlille (DK). |
| --- | --- |

9.31

Nybro (DK) – Dragør (DK), gasledning inklusive förbindelseledning till lagerutrymmen i Stenlille (DK).

| 9.32 | Gasnät från källorna i Barents hav till Europeiska unionen via Sverige och Finland. |
| --- | --- |

9.32

Gasnät från källorna i Barents hav till Europeiska unionen via Sverige och Finland.

| 9.33 | Gasledning från gasfältet i Corrib (IE, offshore). |
| --- | --- |

9.33

Gasledning från gasfältet i Corrib (IE, offshore).

| 9.34 | Gasledning från källor i Algeriet till Italien via Sardinien med en grenledning till Korsika. |
| --- | --- |

9.34

Gasledning från källor i Algeriet till Italien via Sardinien med en grenledning till Korsika.

| 9.35 | Gasnät från källorna i Mellanöstern till Europeiska unionen. |
| --- | --- |

9.35

Gasnät från källorna i Mellanöstern till Europeiska unionen.

| 9.36 | Gasledning från Norge till Förenade kungariket. |
| --- | --- |

9.36

Gasledning från Norge till Förenade kungariket.

| 9.37 | Anslutning Pécs (HU) – Kroatien. |
| --- | --- |

9.37

| 9.38 | Anslutning Szeged (HU) – Oradea (RO). |
| --- | --- |

9.38

| 9.39 | Anslutning Vecses (HU) – Slovakien. |
| --- | --- |

9.39

| 9.40 | Kapacitetsökning Beregdaroc (HU) – Ukraina. |
| --- | --- |

9.40

| 10. | Insatser för att förbättra funktionen hos de sammankopplade gasnäten på den inre marknaden |
| --- | --- |

10.

Insatser för att förbättra funktionen hos de sammankopplade gasnäten på den inre marknaden

(Ännu inga specifikationer
  fastställda
  .)

P6_TA(2005)0212

Effektiv slutanvändning av energi ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster (KOM(2003)0739 – C5-0642/2003 – 2003/0300(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003)0739) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003)0739) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 175.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0642/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 175.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0642/2003),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0130/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0130/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2003)0300

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 juni 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175.1 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Det är nödvändigt att få till stånd en effektivare slutanvändning av energi i Europeiska gemenskapen och att styra efterfrågan på energi
  samt främja produktionen av förnybar energi
  , eftersom möjligheterna att på kort till medellång sikt
  på annat sätt
  påverka förhållandena i fråga om energiförsörjning och energidistribution är relativt begränsade, vare sig man bygger upp ny kapacitet eller förbättrar överföring och distribution (4).
  På det sättet bidrar detta direktiv till bättre försörjningstrygghet. |
| --- | --- |

(1)

Det är nödvändigt att få till stånd en effektivare slutanvändning av energi i Europeiska gemenskapen och att styra efterfrågan på energi
  samt främja produktionen av förnybar energi
  , eftersom möjligheterna att på kort till medellång sikt
  på annat sätt
  påverka förhållandena i fråga om energiförsörjning och energidistribution är relativt begränsade, vare sig man bygger upp ny kapacitet eller förbättrar överföring och distribution (4).
  På det sättet bidrar detta direktiv till bättre försörjningstrygghet.

| (2) | En effektivare slutanvändning av energi kommer också att bidra till minskade utsläpp av koldioxid och andra växthusgaser. Dessa utsläpp fortsätter att öka och gör att det blir allt svårare att uppnå målen i Kyotoprotokollet. Människans verksamhet inom energisektorn svarar för hela 78 % av gemenskapens utsläpp av växthusgaser. I sjätte miljöhandlingsprogrammet anges att ytterligare minskningar är nödvändiga för att nå de långsiktiga målen i Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (klimatkonventionen), nämligen att stabilisera koncentrationerna av växthusgaser i atmosfären på en nivå som förhindrar farlig påverkan på klimatsystemet genom mänsklig verksamhet. |
| --- | --- |

(2)

En effektivare slutanvändning av energi kommer också att bidra till minskade utsläpp av koldioxid och andra växthusgaser. Dessa utsläpp fortsätter att öka och gör att det blir allt svårare att uppnå målen i Kyotoprotokollet. Människans verksamhet inom energisektorn svarar för hela 78 % av gemenskapens utsläpp av växthusgaser. I sjätte miljöhandlingsprogrammet anges att ytterligare minskningar är nödvändiga för att nå de långsiktiga målen i Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (klimatkonventionen), nämligen att stabilisera koncentrationerna av växthusgaser i atmosfären på en nivå som förhindrar farlig påverkan på klimatsystemet genom mänsklig verksamhet.

| (3) | För att det allmänna målet om förhindrande av farliga klimatförändringar genom att hålla jordens medeltemperatur på en nivå som är lägre än högst 2°C över nivån före industrialiseringen skall uppnås, måste konkret politik och konkreta åtgärder genomföras. |
| --- | --- |

(3)

För att det allmänna målet om förhindrande av farliga klimatförändringar genom att hålla jordens medeltemperatur på en nivå som är lägre än högst 2°C över nivån före industrialiseringen skall uppnås, måste konkret politik och konkreta åtgärder genomföras.

| (4) | Förbättrad energieffektivitet gör det möjligt att utnyttja kostnadseffektiva besparingsmöjligheter på ett ekonomiskt effektivt sätt. Genom energieffektivitetsåtgärder och styrning av energiefterfrågan kan dessa energibesparingar förverkligas och Europa minska sitt beroende av importerad energi. Därutöver kan ett införande av mer energieffektiv teknik främja Kyotoavtalets utsläppsmål och den europeiska uppfinningsrikedomen och den europeiska konkurrenskraften i enlighet med rapporten om Lissabonstrategin som utarbetats av den högnivågrupp som Wim Kok var ordförande för. |
| --- | --- |

(4)

Förbättrad energieffektivitet gör det möjligt att utnyttja kostnadseffektiva besparingsmöjligheter på ett ekonomiskt effektivt sätt. Genom energieffektivitetsåtgärder och styrning av energiefterfrågan kan dessa energibesparingar förverkligas och Europa minska sitt beroende av importerad energi. Därutöver kan ett införande av mer energieffektiv teknik främja Kyotoavtalets utsläppsmål och den europeiska uppfinningsrikedomen och den europeiska konkurrenskraften i enlighet med rapporten om Lissabonstrategin som utarbetats av den högnivågrupp som Wim Kok var ordförande för.

| (5) | De föreslagna energisparmålen leder inte automatiskt till minskad energikonsumtion i varje medlemsstat eller på EU-nivå, och uppnår därför inte automatiskt det allmänna målet om förhindrande av farliga klimatförändringar. |
| --- | --- |

(5)

De föreslagna energisparmålen leder inte automatiskt till minskad energikonsumtion i varje medlemsstat eller på EU-nivå, och uppnår därför inte automatiskt det allmänna målet om förhindrande av farliga klimatförändringar.

| (6) | I kommissionens meddelande om om genomförandet av första delen av det europeiska klimatförändringsprogrammet European Climate Change Programme (ECP) framhölls att ett direktiv om styrning av energiefterfrågan är en av de viktigaste åtgärderna som bör vidtas på gemenskapsnivå för att komma tillrätta med klimatförändringen. |
| --- | --- |

(6)

I kommissionens meddelande om om genomförandet av första delen av det europeiska klimatförändringsprogrammet European Climate Change Programme (ECP) framhölls att ett direktiv om styrning av energiefterfrågan är en av de viktigaste åtgärderna som bör vidtas på gemenskapsnivå för att komma tillrätta med klimatförändringen.

| (7) | I Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/54/EG av den 26 juni 2003 om gemensamma regler för den inre marknaden för el
   (5)
  och Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/55/EG av den 26 juni 2003 om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas
   (6)
  ges möjlighet att använda effektivare energiutnyttjande och styrning av energiefterfrågan som ett alternativ till ny kapacitet för att skydda miljön. Medlemsstaternas myndigheter får bland annat möjlighet att upphandla ny kapacitet genom ett anbudsförfarande eller att vidta åtgärder för effektivare energiutnyttjande och styrning på efterfrågesidan, däribland system för ”vita certifikat”. |
| --- | --- |

(7)

I Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/54/EG av den 26 juni 2003 om gemensamma regler för den inre marknaden för el
   (5)
  och Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/55/EG av den 26 juni 2003 om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas
   (6)
  ges möjlighet att använda effektivare energiutnyttjande och styrning av energiefterfrågan som ett alternativ till ny kapacitet för att skydda miljön. Medlemsstaternas myndigheter får bland annat möjlighet att upphandla ny kapacitet genom ett anbudsförfarande eller att vidta åtgärder för effektivare energiutnyttjande och styrning på efterfrågesidan, däribland system för ”vita certifikat”.

| (8) | Detta direktiv bör inte påverka tillämpningen av artikel 3 i direktiv 2003/54/EG, i vilken det krävs att medlemsstaterna skall se till att alla hushållskunder, och, när medlemsstaterna anser det lämpligt, små företag, har rätt till samhällsomfattande tjänster, det vill säga rätt till elleveranser av en bestämd kvalitet inom sitt territorium till lätt och tydligt jämförbara och överkomliga priser som redovisas öppet. |
| --- | --- |

(8)

Detta direktiv bör inte påverka tillämpningen av artikel 3 i direktiv 2003/54/EG, i vilken det krävs att medlemsstaterna skall se till att alla hushållskunder, och, när medlemsstaterna anser det lämpligt, små företag, har rätt till samhällsomfattande tjänster, det vill säga rätt till elleveranser av en bestämd kvalitet inom sitt territorium till lätt och tydligt jämförbara och överkomliga priser som redovisas öppet.

| (9) | Liberaliseringen av detaljistmarknaderna för slutförbrukare av el, naturgas, kol och brunkol, samt uppvärmning och i vissa fall även fjärrvärme och fjärrkyla har nästan utan undantag lett till ökad effektivitet och lägre kostnader för produktion, omvandling och distribution av energi (7). Liberaliseringen har inte lett till någon större konkurrens som resultat av produkter och tjänster som skulle ha kunnat leda ökad effektivitet på efterfrågesidan. |
| --- | --- |

(9)

Liberaliseringen av detaljistmarknaderna för slutförbrukare av el, naturgas, kol och brunkol, samt uppvärmning och i vissa fall även fjärrvärme och fjärrkyla har nästan utan undantag lett till ökad effektivitet och lägre kostnader för produktion, omvandling och distribution av energi (7). Liberaliseringen har inte lett till någon större konkurrens som resultat av produkter och tjänster som skulle ha kunnat leda ökad effektivitet på efterfrågesidan.

| (10) | Direktivets syfte är inte endast att främja utbudet av energieffektivitetstjänster utan också att stimulera efterfrågan på ett bättre sätt. Därför bör medlemsstaterna ålägga sin offentliga sektor att föregå med gott exempel när det gäller investeringar, underhållskostnader och andra utgifter för energiförbrukande utrustning, energieffektivitetstjänster och andra energieffektivitetsåtgärder
  . |
| --- | --- |

(10)

Direktivets syfte är inte endast att främja utbudet av energieffektivitetstjänster utan också att stimulera efterfrågan på ett bättre sätt. Därför bör medlemsstaterna ålägga sin offentliga sektor att föregå med gott exempel när det gäller investeringar, underhållskostnader och andra utgifter för energiförbrukande utrustning, energieffektivitetstjänster och andra energieffektivitetsåtgärder
  .

| (11) | I sin resolution av den 7 december 1998 om energieffektiviteten i Europeiska gemenskapen (8) fastställde rådet som mål att gemenskapen som helhet skulle förbättra energiintensiteten vid slutförbrukningen med ytterligare en procentenhet per år fram till år 2010. |
| --- | --- |

(11)

I sin resolution av den 7 december 1998 om energieffektiviteten i Europeiska gemenskapen (8) fastställde rådet som mål att gemenskapen som helhet skulle förbättra energiintensiteten vid slutförbrukningen med ytterligare en procentenhet per år fram till år 2010.

| (12) | I sin resolution av den 14 mars 2001 om kommissionens handlingsplan för ökad energieffektivitet i Europeiska gemenskapen

   (9)

  bekräftade Europaparlamentet sin tidigare åsikt om att det borde vara möjligt att årligen minska den slutliga energiintensiteten med 2,5 procentenheter och underströk hur viktigt det är med energieffektivitet för att Lissabonmålen skall kunna uppnås. |
| --- | --- |

(12)

I sin resolution av den 14 mars 2001 om kommissionens handlingsplan för ökad energieffektivitet i Europeiska gemenskapen

   (9)

  bekräftade Europaparlamentet sin tidigare åsikt om att det borde vara möjligt att årligen minska den slutliga energiintensiteten med 2,5 procentenheter och underströk hur viktigt det är med energieffektivitet för att Lissabonmålen skall kunna uppnås.

| (13) | Medlemsstaterna bör därför fastställa
  obligatoriska
  nationella mål för att främja en effektiv slutanvändning av energi och sörja för fortsatt tillväxt och lönsamhet för marknaden för
  energieffektivitetstjänster och på det sättet bidra till att Lissabonstrategin genomförs i praktiken
  .
  Medlemsstaterna bör även sluta avtal om antagande av adekvata standarder som ökar energieffektiviteten. |
| --- | --- |

(13)

Medlemsstaterna bör därför fastställa
  obligatoriska
  nationella mål för att främja en effektiv slutanvändning av energi och sörja för fortsatt tillväxt och lönsamhet för marknaden för
  energieffektivitetstjänster och på det sättet bidra till att Lissabonstrategin genomförs i praktiken
  .
  Medlemsstaterna bör även sluta avtal om antagande av adekvata standarder som ökar energieffektiviteten.

| (14) | En effektivare slutanvändning av energi kan uppnås genom att man ökar tillgången och efterfrågan på energieffektivtetstjänster. |
| --- | --- |

(14)

En effektivare slutanvändning av energi kan uppnås genom att man ökar tillgången och efterfrågan på energieffektivtetstjänster.

| (15) | I rådets slutsatser av den 5 december 2000 (10) anges att främjandet av energieffektivitetsjänster genom utarbetande av en gemenskapsstrategi är en prioriterad åtgärd för att förbättra energieffektiviteten. |
| --- | --- |

(15)

I rådets slutsatser av den 5 december 2000 (10) anges att främjandet av energieffektivitetsjänster genom utarbetande av en gemenskapsstrategi är en prioriterad åtgärd för att förbättra energieffektiviteten.

| (16) | Energidistributionsföretag och företag som säljer energi i detaljistledet
  jämte andra som tillhandahåller energieffektivtetstjänster
  kan förbättra energieffektiviteten i Europeiska gemenskapen om de marknadsför
  energieffektivitetstjänster
  som omfattar effektiv slutanvändning, exempelvis för värmekomfort, varmvatten för hushållsbruk, kylning, belysning och motorer. För att dessa företag skall kunna maximera sin vinst blir det därmed viktigare att sälja
  energieffektivitetstjänster
  till så många kunder som möjligt i stället för att sälja så mycket energi som möjligt till varje kund.
  För att lika villkor skall kunna garanteras för alla energieffektivitetstjänsteleverantörer bör korssubventionering mellan energileverantörers och -detaljisters olika verksamheter vara strikt förbjuden. De nationella lagstiftarna bör sträva efter att undvika varje snedvridning av konkurrensen på detta område. |
| --- | --- |

(16)

Energidistributionsföretag och företag som säljer energi i detaljistledet
  jämte andra som tillhandahåller energieffektivtetstjänster
  kan förbättra energieffektiviteten i Europeiska gemenskapen om de marknadsför
  energieffektivitetstjänster
  som omfattar effektiv slutanvändning, exempelvis för värmekomfort, varmvatten för hushållsbruk, kylning, belysning och motorer. För att dessa företag skall kunna maximera sin vinst blir det därmed viktigare att sälja
  energieffektivitetstjänster
  till så många kunder som möjligt i stället för att sälja så mycket energi som möjligt till varje kund.
  För att lika villkor skall kunna garanteras för alla energieffektivitetstjänsteleverantörer bör korssubventionering mellan energileverantörers och -detaljisters olika verksamheter vara strikt förbjuden. De nationella lagstiftarna bör sträva efter att undvika varje snedvridning av konkurrensen på detta område.

| (17) | Finansieringen av utbudet och kostnaderna på efterfrågesidan spelar en viktig roll i fråga om energieffektivitetstjänsterna. Upprättandet av fonder för att stödja genomförandet av energieffektivitetsprogram och andra energieffektivitetsåtgärder och för att främja utvecklingen av marknaden för energieffektivitetstjänster är därför ett viktigt redskap för att undvika diskriminering vid en inledande finansiering av denna marknad. |
| --- | --- |

(17)

Finansieringen av utbudet och kostnaderna på efterfrågesidan spelar en viktig roll i fråga om energieffektivitetstjänsterna. Upprättandet av fonder för att stödja genomförandet av energieffektivitetsprogram och andra energieffektivitetsåtgärder och för att främja utvecklingen av marknaden för energieffektivitetstjänster är därför ett viktigt redskap för att undvika diskriminering vid en inledande finansiering av denna marknad.

| (18) | Energieffektivitetstjänster
  , energieffektivitetsprogram och andra energieffektivitetsåtgärder som syftar till att uppnå energisparmålet kan stödjas och/eller genomföras genom frivilliga avtal mellan marknadsaktörer och sådana oberoende organ inom den offentliga sektorn som utsetts av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(18)

Energieffektivitetstjänster
  , energieffektivitetsprogram och andra energieffektivitetsåtgärder som syftar till att uppnå energisparmålet kan stödjas och/eller genomföras genom frivilliga avtal mellan marknadsaktörer och sådana oberoende organ inom den offentliga sektorn som utsetts av medlemsstaterna.

| (19) | Vid fastställandet av mekanismer för energibesparingar i fråga om den energimängd som distribueras och/eller säljs till slutförbrukarna bör hänsyn tas till de effektivitetsvinster som görs genom utbredd användning av tekniska innovationer inom elmätning. |
| --- | --- |

(19)

Vid fastställandet av mekanismer för energibesparingar i fråga om den energimängd som distribueras och/eller säljs till slutförbrukarna bör hänsyn tas till de effektivitetsvinster som görs genom utbredd användning av tekniska innovationer inom elmätning.

| (20) | I och med antagandet av detta direktiv omfattas alla materiella bestämmelser i rådets direktiv 93/76/EEG av den 13 september 1993 om begränsning av koldioxidutsläpp genom en förbättring av energieffektiviteten (SAVE) (11) av annan gemenskapslagstiftning, och direktiv 93/76/EEG bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(20)

I och med antagandet av detta direktiv omfattas alla materiella bestämmelser i rådets direktiv 93/76/EEG av den 13 september 1993 om begränsning av koldioxidutsläpp genom en förbättring av energieffektiviteten (SAVE) (11) av annan gemenskapslagstiftning, och direktiv 93/76/EEG bör därför upphävas.

| (21) | Eftersom målen för den föreslagna åtgärden, nämligen att främja en effektiv slutanvändning av energi och skapa en marknad för
  energieffektivitetstjänster
  , inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna själva och de därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i den artikeln går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dess mål. |
| --- | --- |

(21)

Eftersom målen för den föreslagna åtgärden, nämligen att främja en effektiv slutanvändning av energi och skapa en marknad för
  energieffektivitetstjänster
  , inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna själva och de därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i den artikeln går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dess mål.

| (22) | De åtgärder som behövs för genomförandet av detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter

   (12). |
| --- | --- |

(22)

De åtgärder som behövs för genomförandet av detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter

   (12).

| (23) | Detta direktiv står i överensstämmelse med bestämmelserna i direktiv 2003/54/EG. |
| --- | --- |

(23)

Detta direktiv står i överensstämmelse med bestämmelserna i direktiv 2003/54/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

SYFTE OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Artikel 1

Syfte

Syftet med detta direktiv är att få till stånd en mer kostnadseffektiv och rationellare slutanvändning av energi i medlemsstaterna genom att

| — | upprätta nödvändiga mål, system och incitament samt organisatoriska, ekonomiska och rättsliga ramar för att undanröja befintliga marknadshinder och brister som står i vägen för en effektiv slutanvändning av energi, |
| --- | --- |

—

upprätta nödvändiga mål, system och incitament samt organisatoriska, ekonomiska och rättsliga ramar för att undanröja befintliga marknadshinder och brister som står i vägen för en effektiv slutanvändning av energi,

| — | skapa en marknad för
  energieffektivitetstjänster
  och för att ge slutförbrukarna tillgång till energieffektivitetsprogram och andra energieffektivitetsåtgärder. |
| --- | --- |

—

skapa en marknad för
  energieffektivitetstjänster
  och för att ge slutförbrukarna tillgång till energieffektivitetsprogram och andra energieffektivitetsåtgärder.

Artikel 2

Tillämpningsområde

1.   Detta direktiv skall tillämpas på distribution och detaljistförsäljning av energi till slutförbrukare.

2.   Medlemsstaterna får undanta små distributörer eller företag som säljer energi i detaljistledet från direktivets tillämpningsområde.

3.   Medlemsstaterna får undanta de byggnader som anges i artikel 4.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/91/EG av den 16 december 2002 om byggnaders energiprestanda (13) från direktivets tillämpningsområde
  , liksom de anläggningar som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen

   (14)

  och rådets direktiv 96/61/EG av den 24 september 1996 om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar

   (15).

Artikel 3

Definitioner

I detta direktiv används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

| a) | ”energi”: energi i form av elektricitet,
  gas
  (inbegripet flytande naturgas och gasol), fjärrvärme och fjärrkyla, eldningsolja, kol och brunkol,
  transportbränsle samt
  energiprodukter och energiavfall från skogs- och jordbruk
  samt landskapsvård
  . |
| --- | --- |

a)

”energi”: energi i form av elektricitet,
  gas
  (inbegripet flytande naturgas och gasol), fjärrvärme och fjärrkyla, eldningsolja, kol och brunkol,
  transportbränsle samt
  energiprodukter och energiavfall från skogs- och jordbruk
  samt landskapsvård
  .

| b) | ”energieffektivitet”: minskning av energiförbrukningen med hjälp av tekniska och/eller ekonomiska förändringar och/eller ändrade beteendemönster, med garantier för samma eller högre standard eller bekvämlighet. |
| --- | --- |

b)

”energieffektivitet”: minskning av energiförbrukningen med hjälp av tekniska och/eller ekonomiska förändringar och/eller ändrade beteendemönster, med garantier för samma eller högre standard eller bekvämlighet.

| c) | ”energibesparing”: det värde som framgår vid en jämförelse av energiförbrukningen om en viss (energieffektivitets) åtgärd inte genomförts och energiförbrukningen om den genomförts, med hänsyn tagen till andra yttre faktorer som påverkar energiförbrukningen. |
| --- | --- |

c)

”energibesparing”: det värde som framgår vid en jämförelse av energiförbrukningen om en viss (energieffektivitets) åtgärd inte genomförts och energiförbrukningen om den genomförts, med hänsyn tagen till andra yttre faktorer som påverkar energiförbrukningen.

| d) | ”energieffektivitetsåtgärder”: alla åtgärder, såsom
  energieffektivitetstjänster
  , energieffektivitetsprogram, energieffektivitetsmekanismer och liknande verksamheter, som en marknadsaktör – inbegripet regeringar och myndigheter – tar initiativet till och som leder till kontrollerbara och mätbara förbättringar av slutanvändningseffektiviteten och därmed till energibesparingar under mätperioden. |
| --- | --- |

d)

”energieffektivitetsåtgärder”: alla åtgärder, såsom
  energieffektivitetstjänster
  , energieffektivitetsprogram, energieffektivitetsmekanismer och liknande verksamheter, som en marknadsaktör – inbegripet regeringar och myndigheter – tar initiativet till och som leder till kontrollerbara och mätbara förbättringar av slutanvändningseffektiviteten och därmed till energibesparingar under mätperioden.

| e) | ”energieffektivitetstjänst”: en energieffektivitetstjänst som leder till kontrollerbara och mätbara förbättringar av slutanvändningseffektiviteten och därmed till minskad slutanvändning av energi under mätperioden.

  En energitjänst är en facilitet som är avsedd för slutförbrukare av energi och som utgörs av en kombination av energi och energiförbrukande teknik, och i vissa fall av den drift och det underhåll som erfordras för tillhandahållandet av tjänsten (t.ex. värme, belysning, varmvatten för hushållsbruk, kyla och produkttillverkning); energieffektivitetstjänster uppfyller krav på kvalitetsprestanda och leder till förbättrad energieffektivitet, avtalas för viss tid och betalas direkt av den kund eller det ombud som drar nytta av dem. Tillhandahållandet av enskilda delar av e
  nergieffektivitetstjänster såsom energirådgivning och installering av energisparande utrustning osv. skall också omfattas av detta direktivs tillämpningsområde.



  Tillhandahållandet av sådana enskilda delar av de energidistributörer och energileverantörer i detaljistledet som säljer motorbränsle skall anses innebära att sådana distributörer och företag iakttar sina skyldigheter i enlighet med detta direktiv. |
| --- | --- |

e)

”energieffektivitetstjänst”: en energieffektivitetstjänst som leder till kontrollerbara och mätbara förbättringar av slutanvändningseffektiviteten och därmed till minskad slutanvändning av energi under mätperioden.

  En energitjänst är en facilitet som är avsedd för slutförbrukare av energi och som utgörs av en kombination av energi och energiförbrukande teknik, och i vissa fall av den drift och det underhåll som erfordras för tillhandahållandet av tjänsten (t.ex. värme, belysning, varmvatten för hushållsbruk, kyla och produkttillverkning); energieffektivitetstjänster uppfyller krav på kvalitetsprestanda och leder till förbättrad energieffektivitet, avtalas för viss tid och betalas direkt av den kund eller det ombud som drar nytta av dem. Tillhandahållandet av enskilda delar av e
  nergieffektivitetstjänster såsom energirådgivning och installering av energisparande utrustning osv. skall också omfattas av detta direktivs tillämpningsområde.

| f) | ”energieffektivitetsprogram”: åtgärder (t.ex. energibesiktningar, rabatter på energieffektiv utrustning samt information och andra åtgärder av den typ som anges i bilaga III) som är inriktade på slutförbrukare av energi eller marknadsföreträdare och avsedda att hjälpa dem att vidta åtgärder för att få till stånd en effektiv slutanvändning av energi; betalas normalt kollektivt och erbjuds av nationella myndigheter, leverantörer i detaljistledet, distributörer och andra marknadsaktörer. |
| --- | --- |

f)

”energieffektivitetsprogram”: åtgärder (t.ex. energibesiktningar, rabatter på energieffektiv utrustning samt information och andra åtgärder av den typ som anges i bilaga III) som är inriktade på slutförbrukare av energi eller marknadsföreträdare och avsedda att hjälpa dem att vidta åtgärder för att få till stånd en effektiv slutanvändning av energi; betalas normalt kollektivt och erbjuds av nationella myndigheter, leverantörer i detaljistledet, distributörer och andra marknadsaktörer.

| g) | ”energieffektivitetsmekanismer”: åtgärder (t.ex. certifiering, reglerade avgifter, subventionssystem, fonder osv.) som vidtas av regeringar eller statliga organ för att skapa ramar eller incitament för energiföretag, energieffektivitetstjänstföretag, installatörer och andra marknadsaktörer för tillhandahållandet av
  energieffektivitetstjänster
  och energieffektivitetsprogram som inte riktar sig direkt till slutförbrukare. |
| --- | --- |

g)

”energieffektivitetsmekanismer”: åtgärder (t.ex. certifiering, reglerade avgifter, subventionssystem, fonder osv.) som vidtas av regeringar eller statliga organ för att skapa ramar eller incitament för energiföretag, energieffektivitetstjänstföretag, installatörer och andra marknadsaktörer för tillhandahållandet av
  energieffektivitetstjänster
  och energieffektivitetsprogram som inte riktar sig direkt till slutförbrukare.

| h) | ”slutförbrukare”: slutkund i hushålls-, jordbruks- eller handelssektorn eller i den offentliga sektorn, industrisektorn (med undantag av de verksamheter som anges i bilaga I till direktiv 2003/87/EG och de industriella verksamheter som anges i bilaga I till direktiv 96/61/EG) eller transportsektorn (utom transportmedel inom flyget och sjöfarten). |
| --- | --- |

h)

”slutförbrukare”: slutkund i hushålls-, jordbruks- eller handelssektorn eller i den offentliga sektorn, industrisektorn (med undantag av de verksamheter som anges i bilaga I till direktiv 2003/87/EG och de industriella verksamheter som anges i bilaga I till direktiv 96/61/EG) eller transportsektorn (utom transportmedel inom flyget och sjöfarten).

| i) | ”avtal om tredjepartsfinansiering”: en
  avtalsbaserad
  överenskommelse som inbegriper en tredje part – förutom energileverantören
  och den som drar nytta av energieffektivitetsåtgärden
  – som tillhandahåller
  energieffektivitetsåtgärder, vanligtvis
  finansierar investeringen
  samt tar betalt av den som dragit nytta av energieffektivitetsåtgärden, i form av en avgift som motsvarar en del av den energibesparing som uppnåtts genom denna energieffektivitetsåtgärd
  . |
| --- | --- |

i)

”avtal om tredjepartsfinansiering”: en
  avtalsbaserad
  överenskommelse som inbegriper en tredje part – förutom energileverantören
  och den som drar nytta av energieffektivitetsåtgärden
  – som tillhandahåller
  energieffektivitetsåtgärder, vanligtvis
  finansierar investeringen
  samt tar betalt av den som dragit nytta av energieffektivitetsåtgärden, i form av en avgift som motsvarar en del av den energibesparing som uppnåtts genom denna energieffektivitetsåtgärd
  .

| j) | ”avtal om energiprestanda”:
  ett avtalsmässigt åtagande under vilket det garanteras att
  den förbättring av energieffektiviteten som överenskommits till följd av genomförandet av en
  energieffektivitetstjänst
  verkligen uppnås
  . Ett företag som gjort ett sådant åtagande åtar sig därmed att åstadkomma resultat, vilket innebär en garanti för den tjänst som tillhandahålls (komfort, karaktären av tjänsterna etc). |
| --- | --- |

j)

”avtal om energiprestanda”:
  ett avtalsmässigt åtagande under vilket det garanteras att
  den förbättring av energieffektiviteten som överenskommits till följd av genomförandet av en
  energieffektivitetstjänst
  verkligen uppnås
  . Ett företag som gjort ett sådant åtagande åtar sig därmed att åstadkomma resultat, vilket innebär en garanti för den tjänst som tillhandahålls (komfort, karaktären av tjänsterna etc).

| k) | ”ekonomiska styrmedel för energibesparingar”: avtal om tredjepartsfinansiering, avtal om energiprestanda, avtal om garanterad energibesparing, energientreprenad och andra liknande avtal som används på marknaden för
  energieffektivitetstjänster
  för att garantera en viss nivå på besparingarna och prestanda av viss kvalitet. |
| --- | --- |

k)

”ekonomiska styrmedel för energibesparingar”: avtal om tredjepartsfinansiering, avtal om energiprestanda, avtal om garanterad energibesparing, energientreprenad och andra liknande avtal som används på marknaden för
  energieffektivitetstjänster
  för att garantera en viss nivå på besparingarna och prestanda av viss kvalitet.

| l) | ”energidistributör”: fysisk eller juridisk person som svarar för transport av energi såsom elektricitet (medel- och lågspänning), naturgas och fjärrvärme via ledningsnät och rörledningar (”nätbunden”) eller via andra transport- och distributionsnät avsedda för att leverera sådan energi som eldningsolja, kol, brunkol och transportbränsle till slutförbrukare. |
| --- | --- |

l)

”energidistributör”: fysisk eller juridisk person som svarar för transport av energi såsom elektricitet (medel- och lågspänning), naturgas och fjärrvärme via ledningsnät och rörledningar (”nätbunden”) eller via andra transport- och distributionsnät avsedda för att leverera sådan energi som eldningsolja, kol, brunkol och transportbränsle till slutförbrukare.

| m) | ”företag som säljer energi i detaljistledet”: fysisk eller juridisk person som säljer energi till slutförbrukare i hushåll, handel och industri för deras eget bruk. |
| --- | --- |

m)

”företag som säljer energi i detaljistledet”: fysisk eller juridisk person som säljer energi till slutförbrukare i hushåll, handel och industri för deras eget bruk.

| n) | ”små distributörer och små företag som säljer energi i detaljistledet”: distributörer eller detaljistleverantörer med en årsomsättning som är lägre än 50 GWh uppmätt till elenergiförbrukning för produktion av fjärrvärme och fjärrkyla eller motsvarande levererat antal kubikmeter eller ton av övriga energibärare. |
| --- | --- |

n)

”små distributörer och små företag som säljer energi i detaljistledet”: distributörer eller detaljistleverantörer med en årsomsättning som är lägre än 50 GWh uppmätt till elenergiförbrukning för produktion av fjärrvärme och fjärrkyla eller motsvarande levererat antal kubikmeter eller ton av övriga energibärare.

| o) | ”energieffektivitetstjänstföretag”: ett företag som tillhandahåller
  energieffektivitetstjänster
  , energieffektivitetsprogram och
  /eller
  andra energieffektivitetsåtgärder i en användares
  anläggning. |
| --- | --- |

o)

”energieffektivitetstjänstföretag”: ett företag som tillhandahåller
  energieffektivitetstjänster
  , energieffektivitetsprogram och
  /eller
  andra energieffektivitetsåtgärder i en användares
  anläggning.

| p) | ”energibesiktning”: ett systematiskt förfarande som ger tillräcklig kunskap om den befintliga energiförbrukningsprofilen för en byggnad, industrianläggning osv. Energibesiktningen omfattar fastställande och kvantifiering av kostnadseffektiva energisparmöjligheter samt resultatrapportering. |
| --- | --- |

p)

”energibesiktning”: ett systematiskt förfarande som ger tillräcklig kunskap om den befintliga energiförbrukningsprofilen för en byggnad, industrianläggning osv. Energibesiktningen omfattar fastställande och kvantifiering av kostnadseffektiva energisparmöjligheter samt resultatrapportering.

| q) | ”vita certifikat”: certifikat utfärdade av oberoende certifieringsorgan som bekräftar marknadsaktörernas påståenden om energibesparingar till följd av åtgärder för att få till stånd en effektivare slutanvändning av energi. |
| --- | --- |

q)

”vita certifikat”: certifikat utfärdade av oberoende certifieringsorgan som bekräftar marknadsaktörernas påståenden om energibesparingar till följd av åtgärder för att få till stånd en effektivare slutanvändning av energi.

| r) | ”offentlig sektor”: alla statliga förvaltningsmyndigheter i den bemärkelse som avses i artikel 1.9 i direktiv 2004/18/EG

   (16)

  och artikel 2.1 i direktiv 2004/17/EG

   (17)

  samt de tjänster som tillhandahålls av dessa, liksom också tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

r)

”offentlig sektor”: alla statliga förvaltningsmyndigheter i den bemärkelse som avses i artikel 1.9 i direktiv 2004/18/EG

   (16)

  och artikel 2.1 i direktiv 2004/17/EG

   (17)

  samt de tjänster som tillhandahålls av dessa, liksom också tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

| s) | ”avtal om energisparprestanda”: avtal där energieffektivitetstjänstföretag utan budgeterade anslag ur allmänna medel moderniserar och bygger om befintliga offentliga byggnader eller anläggningar. Företagen bär kostnadsansvaret samt ansvaret för ombyggnadsprojekten och ersätts under en följd av år i förhållande till vilka besparingar som ombyggnadsarbetena kan garanteras ge upphov till. |
| --- | --- |

s)

”avtal om energisparprestanda”: avtal där energieffektivitetstjänstföretag utan budgeterade anslag ur allmänna medel moderniserar och bygger om befintliga offentliga byggnader eller anläggningar. Företagen bär kostnadsansvaret samt ansvaret för ombyggnadsprojekten och ersätts under en följd av år i förhållande till vilka besparingar som ombyggnadsarbetena kan garanteras ge upphov till.

| t) | ”offentlig

  -

  privata partnerskap”: en samarbetsform mellan den offentliga och den privata sektorn för effektivt utförande av uppgifter som fastställts i detta direktiv och som av hävd handhas av den offentliga sektorn. De offentliga myndigheternas avtalspartner kan vara privata organisationer inom energibranschen, såvida dessa levererar energi eller tillhandahåller andra energieffektivitetstjänster. |
| --- | --- |

t)

”offentlig

  -

  privata partnerskap”: en samarbetsform mellan den offentliga och den privata sektorn för effektivt utförande av uppgifter som fastställts i detta direktiv och som av hävd handhas av den offentliga sektorn. De offentliga myndigheternas avtalspartner kan vara privata organisationer inom energibranschen, såvida dessa levererar energi eller tillhandahåller andra energieffektivitetstjänster.

KAPITEL II

ENERGISPARMÅL

Artikel 4

Allmänt mål

1.   Medlemsstaterna
  skall fastställa
  och uppfylla
  obligatoriska ackumulerade
  energisparmål, där besparingarna kan hänföras till
  energieffektivitetstjänster
  , energieffektivitetsprogram och andra energieffektivitetsåtgärder såsom de som anges i bilaga III.

2.   
  Målen
  skall bestå i
  en energibesparing
  som
  under de tre första åren efter att direktivet genomförts
  motsvarar
  minst 3 %
  av den energimängd som distribueras och/eller säljs till slutförbrukare,
  beräknad enligt
  bilaga I
  , minst 4 % av denna mängd under de tre åren därefter och minst 4,5 % av denna mängd under de därpå följande tre åren
  . Kostnaderna för de åtgärder som vidtas för att nå
  dessa
  mål får inte överstiga åtgärdernas nytta.

3.   
  Varje medlemsstat skall fastställa program och åtgärder för förbättrad energieffektivitet.

4.   De första besparingarna i distributionen och/eller detaljistförsäljningen till slutförbrukare i enlighet med detta mål kommer att avse det första kalenderåret efter det år då detta direktiv införlivas med den nationella lagstiftningen. Besparingarna kommer att öka genom kumulativ tillämpning av målen för följande år och fram till och med
  år 2015
  .

5.   Energiförbrukningen under basåret och andra villkor, såsom hänsynstagande till effekterna av åtgärder som genomförts under tidigare år, skall beräknas enligt den metod som anges i bilaga I och besparingarna skall mätas och kontrolleras i enlighet med riktlinjerna i bilaga IV. Omvandlingsfaktorerna i bilaga II skall användas för jämförelser och omvandling till en jämförbar enhet.

6.   
  Om det skulle framgå av de rapporter som överlämnats i enlighet med artikel 19.2 att de åtgärder som en medlemsstat vidtagit inte lett till att energieffektiviteten förbättrats på det sätt som fastställts i enlighet med punkt 2 är medlemsstaten skyldig att vidta ytterligare åtgärder för att uppnå målen.

7.   Medlemsstaterna skall se till att en eller flera oberoende offentliga myndigheter eller byråer (nya eller redan befintliga) utses; dessa myndigheter eller byråer skall svara för den samlade kontrollen och övervaka de övergripande åtgärder som vidtas för att uppnå de mål som avses i punkt 2, och på så sätt kontrollera de besparingar som uppnås genom
  energieffektivitetstjänster
  , program och andra energieffektivitetsåtgärder
  , bland dem också befintliga nationella energieffektivitetsåtgärder,
  samt avlägga rapport om resultaten.

En del av dessa uppgifter får också läggas ut på den privata sektorn.

8.   
  Minst två år innan
  den period för vilken
  de mål som anges i punkt 2
  satts upp löper ut skall
  kommissionen lägga
  fram ett förslag
  som skall innehålla ytterligare bindande energieffektivitetsmål som skall träda i kraft vid utgången av ovannämnda period
  .

9.   Efter att ha första gången ha granskat och avlagt rapport om dessa mål skall kommissionen undersöka huruvida man behöver lägga fram ett förslag till direktiv för att vidareutveckla den marknadsinriktade strategin för energieffektivitet genom ”vita certifikat”.

10.   
  Kommissionen får, inom ett år efter att detta direktiv trätt i kraft, tillämpa kommittéförfarandet enligt artikel 20 för att utveckla och anta differentierade nationella mål.

Vid beräkningen av denna procentsats skall hänsyn tas till de energieffektivitetsnivåer som de enskilda medlemsstaterna har uppnått (varvid hänsyn även skall tas till den minskning av koldioxidutsläppen som uppnåtts genom energieffektivitetsåtgärder).

Dessa differentierade nationella mål måste överlag uppfylla de respektive obligatoriska treårsmålen för hela EU enligt punkt 2.

Bilaga I punkt 3 skall då inte längre tillämpas.

11.   
  Medlemsstaterna skall arbeta mot gemensamma riktmärken för hela EU för att förbättra energieffektiviteten inom alla relevanta områden som ställs upp på grundval av energieffektivitetsindikatorer.

Kommissionen skall i enlighet med förfarandet i artikel 20 utarbeta harmoniserade energieffektivitetsindikatorer och riktmärken som baseras på dessa för energiomvandlingsmarknader och -delmarknader som anges i bilaga V.

Kommissionen skall senast tre år efter genomförandet för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om de framsteg som gjorts när det gäller fastställandet av indikatorer och riktmärken.

Så snart kommissionen tillsammans med medlemsstaterna i enlighet med förfarandet i artikel 20 har utarbetat indikatorer för alla energiomvandlingsmarknader och delmarknader som anges i bilaga V, skall medlemsstaterna tillsammans besluta huruvida de övergripande målen enligt punkt 2 skall ersättas med riktmärken eller ej, så länge den energimängd som sparas genom att riktmärkena uppnås uppfyller de respektive obligatoriska målen i punkt 2.

Artikel 5

Den offentliga sektorns upphandling av tjänster för effektiv slutanvändning av energi

1.   Medlemsstaterna
  skall fastställa
  och uppfylla
  obligatoriska
  energisparmål i den offentliga sektorn genom upphandling av
  energieffektivitetstjänster
  , energieffektivitetsprogram och andra åtgärder för att uppnå en effektiv slutanvändning av energi.
  Dessa
  mål kan utgöra en del av
  de
  övergripande mål som anges i artikel 4.1, vilket innebär att uppnåendet av
  målen
  för den offentliga sektorn kommer att bidra till uppnåendet av
  de
  övergripande
  målen
  .

2.   
  Målen
  för den offentliga sektorn är att
  den under de tre första åren från och med att direktivet trätt i kraft skall genomföra besparingar på sammanlagt
  minst
  4,5 %
  av den energi som distribueras och/eller säljs till denna sektor
  samt minst 5,5 % under de tre åren därefter och minst 6 % under de därpå följande tre åren
  ; besparingarna skall fastställas och beräknas i enlighet med artikel 4.4 och genom användning av den metod som anges i bilaga I. Omvandlingsfaktorerna i bilaga II skall användas för jämförelser och omvandling till primärenergi.

3.   Medlemsstaterna skall utse en eller flera nya eller befintliga organisationer som skall svara för administration, ledning och genomförande i samband med uppfyllandet av
  målen
  om offentlig upphandling och för att ge råd och tillhandahålla upphandlingsriktlinjer för energieffektivitet. Dessa kan vara samma oberoende offentliga myndigheter eller byråer som beskrivs i artikel 4.7.

4.   För att uppnå
  de
  mål som fastställts enligt punkt 1
  skall
  medlemsstaterna
  fastställa
  riktlinjer för offentlig upphandling för att
  ålägga
  de offentliga förvaltningarna att integrera energieffektivitetshänsyn i sina investerings- och driftsbudgetar och i sin verksamhet genom användning av
  energieffektivitetstjänster
  , energieffektivitetsprogram och andra energieffektivitetsåtgärder
  samt för att fastställa att energieffektiviteten skall användas som ett bedömningskriterium vid offentliga anbudsinfordringar
  . Riktlinjerna skall vara förenliga med de förfaranden som föreskrivs i nationell lagstiftning och i gemenskapslagstiftning om offentlig upphandling och
  skall
  omfatta
  minst
  följande:

| a) | Krav på användning av ekonomiska styrmedel för energisparande, exempelvis tredjepartsfinansiering och avtal om energiprestanda, som anger uppnåendet av mätbara och förutbestämda energibesparingar (inklusive i de fall då de offentliga förvaltningarna har lagt ut ansvaret på entreprenad) vid inköp av
  energieffektivitetstjänster
  och energieffektivitetsåtgärder. |
| --- | --- |

a)

Krav på användning av ekonomiska styrmedel för energisparande, exempelvis tredjepartsfinansiering och avtal om energiprestanda, som anger uppnåendet av mätbara och förutbestämda energibesparingar (inklusive i de fall då de offentliga förvaltningarna har lagt ut ansvaret på entreprenad) vid inköp av
  energieffektivitetstjänster
  och energieffektivitetsåtgärder.

| b) | Krav på att den utrustning och de fordon som köps in hör till de mest energieffektiva produkterna ur varje utrustnings- och fordonskategori; i tillämpliga fall skall analyser av minimerade livscykelkostnader eller jämförbara metoder användas för att garantera kostnadseffektiviteten. |
| --- | --- |

b)

Krav på att den utrustning och de fordon som köps in hör till de mest energieffektiva produkterna ur varje utrustnings- och fordonskategori; i tillämpliga fall skall analyser av minimerade livscykelkostnader eller jämförbara metoder användas för att garantera kostnadseffektiviteten.

| c) | Krav på att de produkter som köps in har ett viloläge med låg energiförbrukning; i tillämpliga fall skall analyser av minimerade livscykelkostnader eller jämförbara metoder användas för att garantera kostnadseffektiviteten. |
| --- | --- |

c)

Krav på att de produkter som köps in har ett viloläge med låg energiförbrukning; i tillämpliga fall skall analyser av minimerade livscykelkostnader eller jämförbara metoder användas för att garantera kostnadseffektiviteten.

Medlemsstaterna skall offentliggöra de riktlinjer om energieffektivitet som tillämpas vid offentlig upphandling och kommissionen skall utvärdera riktlinjerna efter det att perioden för vilken målen i punkt 2 satts upp, har löpt ut.

5.   När den period för vilken
  målen
  satts upp löper ut skall kommissionen se över
  de
  mål som anges i punkt 2 och undersöka huruvida den skall lägga fram ett förslag om förlängning eller ändring av
  dessa
  mål.
  Kommissionen skall samtidigt utvärdera om det är lämpligt att utarbeta harmoniserade riktlinjer och åtgärder som främjar energieffektivitet inom den offentliga sektorn.

Artikel 6

Effektiv slutanvändning av energi inom andra sektorer

Företagen får gemensamt avtala om främjande av effektiv slutanvändning av energi inom sina branscher.

Företagen får lämna in en ansökan till kommissionen, som inom två månader skall tillkännage om det är möjligt att fastställa obligatoriska energisparmål för branschen i fråga.

KAPITEL III

FRÄMJANDE AV EN EFFEKTIV SLUTANVÄNDNING AV ENERGI OCH FRÄMJANDE AV
  ENERGIEFFEKTIVITETSTJÄNSTER

Artikel 7

Energidistributörer och företag som säljer energi i detaljistledet

Medlemsstaterna skall avlägsna hindren för efterfrågan på
  energieffektivitetsåtgärder
  ,
  energieffektivitetstjänster och begränsningar av tillhandahållandet av dem
  genom att
  , i överensstämmelse med målen om en avreglering av energimarknaderna,
  se till att energidistributörer och/eller företag som säljer elektricitet, gas, fjärrvärme och/eller eldningsolja
  , kol och motorbränsle
  i detaljistledet gör följande:

| a) | Erbjuder och aktivt främjar
  energieffektivitetstjänster
  som en integrerad del av distributionen och/eller försäljningen av energi till kunder, antingen direkt eller genom andra som tillhandahåller
  energieffektivitetstjänster
  . |
| --- | --- |

a)

Erbjuder och aktivt främjar
  energieffektivitetstjänster
  som en integrerad del av distributionen och/eller försäljningen av energi till kunder, antingen direkt eller genom andra som tillhandahåller
  energieffektivitetstjänster
  .

| b) | Avstår från verksamhet som kan hämma
  efterfrågan på och
  tillhandahållandet av
  energieffektivitetstjänster
  , energieffektivitetsprogram och andra energieffektivitetsåtgärder eller hindra utvecklingen av marknaden för
  energieffektivitetstjänster
  och energieffektivitetsåtgärder i allmänhet.
  Medlemsstaterna
  skall vidta erforderliga åtgärder för att stoppa sådan verksamhet där den förekommer. |
| --- | --- |

b)

Avstår från verksamhet som kan hämma
  efterfrågan på och
  tillhandahållandet av
  energieffektivitetstjänster
  , energieffektivitetsprogram och andra energieffektivitetsåtgärder eller hindra utvecklingen av marknaden för
  energieffektivitetstjänster
  och energieffektivitetsåtgärder i allmänhet.
  Medlemsstaterna
  skall vidta erforderliga åtgärder för att stoppa sådan verksamhet där den förekommer.

| c) | Tillhandahåller sådan information om sina slutförbrukare som är nödvändig för att de myndigheter eller byråer som utsetts enligt artikel 4.7 skall kunna utforma och genomföra energieffektivitetsprogram på ett bra sätt och främja
  energieffektivitetstjänster
  och energieffektivitetsåtgärder. Denna information bör omfatta bakgrundsinformation och aktuell information om slutförbrukarnas förbrukning, belastningsprofiler, kundsegmentering och kundernas geografiska lokalisering, i tillämpliga fall samtidigt som man ser till att kommersiellt känslig information hålls konfidentiell och skyddad
  och fullgör de skyldigheter som fastställts i nationell lagstiftning eller gemenskapslagstiftning till skydd för slutförbrukarnas privatliv
  . |
| --- | --- |

c)

Tillhandahåller sådan information om sina slutförbrukare som är nödvändig för att de myndigheter eller byråer som utsetts enligt artikel 4.7 skall kunna utforma och genomföra energieffektivitetsprogram på ett bra sätt och främja
  energieffektivitetstjänster
  och energieffektivitetsåtgärder. Denna information bör omfatta bakgrundsinformation och aktuell information om slutförbrukarnas förbrukning, belastningsprofiler, kundsegmentering och kundernas geografiska lokalisering, i tillämpliga fall samtidigt som man ser till att kommersiellt känslig information hålls konfidentiell och skyddad
  och fullgör de skyldigheter som fastställts i nationell lagstiftning eller gemenskapslagstiftning till skydd för slutförbrukarnas privatliv
  .

Medlemsstaterna skall garantera att sådana företag som inte omfattas av denna artikel erbjuds tillräckliga incitament, lika villkor i konkurrenshänseende, lika möjligheter och insyn så att de självständigt kan tillhandahålla och utföra energieffektivitetstjänster.

Artikel 8

Genomförande av besparingar

1.   Medlemsstaterna skall se till att alla berättigade kunder – inbegripet små och medelstora företag, konsumenter och frivilliga sammanslutningar av mindre kunder – erbjuds
  energieffektivitetstjänster
  , energieffektivitetsprogram eller andra energieffektivitetsåtgärder och att dessa
  energieffektivitetstjänster
  , program och andra åtgärder i tillämpliga fall kan tillhandahållas och genomföras av behöriga organ, däribland installatörer, energieffektivitetstjänstföretag, energirådgivare och energikonsulter.

2.   
  Medlemsstaterna skall se till att motorbränsle- och transportbranschen uppfyller sina särskilda åligganden i fråga om energieffektivitet och energisparande.

3.   
  Medlemsstaterna skall se till att varje sektor inom energibranschen fullgör sina skyldigheter i fråga om energieffektivitet och energibesparing. Dessa skyldigheter skall fastställas med beaktande av de enskilda sektorernas respektive betydelse inom näringslivet samt utvecklingen av energiförbrukningen under de senaste åren.

Artikel 9

Information och rådgivning

1.   
  Medlemsstaterna skall se till att frågan om effektiv slutanvändning av energi i högre grad tas upp i skol-, yrkes- och universitetsutbildning, i fortbildning och påbyggnadsutbildning samt i vuxenundervisning.

2.   
  Medlemsstaterna skall skapa lämpliga förutsättningar för och incitament till ett förstärkt utbud av information och rådgivning om effektiv slutanvändning av energi till slutförbrukarna från marknadsaktörernas sida.

3.   
  Medlemsstaterna skall genom sin nationella informationspolitik stödja målen i detta direktiv.

Artikel 10

Avtal om energiprestanda

Medlemsstaterna skall vidta åtgärder för att avlägsna de största hindren för en vidareutveckling av entreprenadmarknaderna och skapa incitament till entreprenadbaserade modeller.

Artikel 11

Behörighet, certifiering och ackreditering för dem som tillhandahåller
  energieffektivitetstjänster

1.   Medlemsstaterna skall se till att det finns lämpliga behörighets-, ackrediterings- och/eller certifieringssystem för de marknadsaktörer som tillhandahåller
  energieffektivitetstjänster
  , i syfte att upprätthålla en hög nivå på personalens tekniska kompetens samt en hög kvalitet och tillförlitlighet i fråga om de
  energieffektivitetstjänster
  som erbjuds. Behörighets-, certifierings- och ackrediteringsbevis som medlemsstaternas myndigheter utfärdar i detta syfte skall erkännas ömsesidigt om så krävs av en annan medlemsstat.

2.   I enlighet med artikel 19 skall medlemsstaternas rapporter till kommissionen omfatta en bedömning av effektiviteten hos deras nationella behörighets-, certifierings- och/eller ackrediteringssystem och av det eventuella behovet av en harmonisering på EU-nivå.

Artikel 12

Ekonomiska styrmedel för energibesparingar

1.   Medlemsstaterna skall upphäva eller ändra lagar och andra författningar som hindrar eller begränsar användningen av ekonomiska styrmedel och avtal om energibesparingar på marknaden för
  energieffektivitetstjänster
  , såsom tredjepartsfinansiering och avtal om energiprestanda.

2.   Medlemsstaterna skall göra de styrmedel och avtal som avses i punkt 1 tillgängliga i form av modellavtal, både för offentliga och privata inköpare av
  energieffektivitetstjänster
  och energieffektivitetsåtgärder.

Artikel 13

Avgifter och andra bestämmelser för nätbunden energi

Medlemsstaterna skall se till att man avlägsnar sådana incitament för att öka volymen överförd energi eller energiförsäljningen som är inbyggda i avgiftssystemen för de delar av distributionen av nätbunden energi där det råder monopol. Detta kan ske genom införande av överförings- eller distributionsavgifter som inte bara tar hänsyn till försäljningsvolymen utan också till sådana faktorer som antalet betjänade kunder, genom användning av intäktstak eller andra åtgärder som bedöms ha samma
  effekt
  .

Artikel 14

Fonder och finansieringsmekanismer

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget får medlemsstaterna inrätta en eller flera fonder för att subventionera tillhandahållandet av energieffektivitetsprogram och andra energieffektivitetsåtgärder och främja utvecklingen av marknaden för
  energieffektivitetstjänster
  , inbegripet främjande av energibesiktning, ekonomiska styrmedel för energibesparingar och, i förekommande fall, förbättrad mätning och upplysande fakturering.
  Om fonderna inrättas skall de också
  inriktas på
  slutförbrukarsektorer
  med höga transaktionskostnader
  och höga risker
  och främja utvecklingen av
  marknader för
  aktörer som tillhandahåller
  energieffektivitetstjänster
  .

2.   
  Om fonderna inrättas, får de
  sörja för bidrag, lån, ekonomiska garantier och/eller andra typer av finansiering som garanterar resultat.

3.   Fonderna skall vara öppna för alla behöriga aktörer som tillhandahåller
  energieffektivitetstjänster
  , energieffektivitetsprogram och andra energieffektivitetsåtgärder på den inre marknaden för
  energieffektivitetstjänster
  , såsom energieffektivitetstjänstföretag, oberoende energirådgivare och installatörer. Anbudsförfaranden skall genomföras i enlighet med de regler som gäller för offentlig upphandling; de skall säkerställa att fonderna kompletterar kommersiellt finansierade
  energieffektivitetstjänster
  , energieffektivitetsprogram och andra energieffektivitetsåtgärder och inte konkurrerar med dessa.

4.   
  Den fond eller de fonder som skall inrättas får finansieras med hjälp av ett tillägg till tariffer och/eller priser, ett bidrag från de aktörer inom energisektorn som avses i artikel 7, en energiskatt eller andra ekonomiska styrmedel.

5.   
  Medlemsstaterna kan också nå sina mål med hjälp av avtal om energisparprestanda, genom vilket ett företag får i uppgift att modernisera energiutrustning och energieffektivitetstjänster i offentliga anläggningar utan att särskilda anslag används. Det berörda företaget skall ha ansvaret för finansieringen och ombyggnadsprojekten och få ersättning under en följd av år i förhållande till vilka besparingar som ombyggnadsarbetena ger upphov till.

Artikel 15

Energibesiktningar

Medlemsstaterna skall se till att det finns oberoende energibesiktningssystem av hög kvalitet som är utformade för att identifiera eventuella behov av energieffektivitetsåtgärder och
  energieffektivitetstjänster
  och förbereda genomförandet av dessa. Besiktningarna skall också vara tillgängliga för mindre hushållsanläggningar, kommersiella och små och medelstora industrianläggningar och företag med jämförelsevis höga transaktionskostnader.
  I tillämpliga fall skall energilednings- och energirevisionsordningen E2MAS genomföras.

Artikel 16

Byte av energi- och energikonsumtionsutrustning

Kommissionen skall, senast två efter det att detta direktiv genomförts, utvärdera i vilken utsträckning energieffektivitet har uppnåtts och ytterligare kan förbättras genom byte av energislag och installerad utrustning, exempelvis genom övergång från enskilda värmepannor till fjärrvärme eller från fossila energikällor till förnybar energi.

Denna utvärdering skall användas som ytterligare ett verktyg för medlemsstaterna i deras strävan att nå en större besparingspotential och miljönytta i sina energisparmål.

Artikel 17

Mätning och upplysande fakturering av energiförbrukningen

1.   Medlemsstaterna skall
  i samverkan med energiföretagen
  se till
  att slutförbrukare
  som är kunder hos företag för
  nätbunden energi har
  individuella mätare som till ett konkurrenskraftigt pris korrekt visar kundens faktiska energiförbrukning och användningstid
  , och det i samtliga fall när en ny inkoppling sker eller när en befintlig mätare måste bytas ut samt i andra fall när detta är tekniskt möjligt, ekonomiskt acceptabelt och står i rimlig proportion till eventuella energibesparingar
  .

2.   Medlemsstaterna skall se till att fakturorna är lättfattliga och motsvarar den faktiska förbrukningen, och
  att kunderna regelbundet får uppgifter om sin förbrukning så att de
  kan styra
  den
  . För nätbunden energi skall distributionsavgifter och energiavgifter om lämpligt anges i samma faktura.

3.   Medlemsstaterna skall
  i samverkan med energiföretagen
  se till att alla energidistributörer och/eller detaljister i eller tillsammans med sina fakturor, avtal, transaktioner, kvitton från distributionsstationer och i reklammaterial upplyser slutförbrukarna om följande:

| a) | Nuvarande faktiska priser och, i förekommande fall, faktisk förbrukning. |
| --- | --- |

a)

Nuvarande faktiska priser och, i förekommande fall, faktisk förbrukning.

| b) | I förekommande fall, jämförelser av kundens nuvarande energiförbrukning med förbrukningen under samma period föregående år
  , i förekommande fall med korrigeringar, t.ex. mot bakgrund av väderleksförhållandena
  . |
| --- | --- |

b)

I förekommande fall, jämförelser av kundens nuvarande energiförbrukning med förbrukningen under samma period föregående år
  , i förekommande fall med korrigeringar, t.ex. mot bakgrund av väderleksförhållandena
  .

| c) | Jämförelser med en genomsnittlig, normaliserad användare eller referensanvändare av energi i samma kategori
  och med en genomsnittlig, normaliserad användare eller referensanvändare av energi i den miljömässigt effektivaste ersättningskategorin
  . |
| --- | --- |

c)

Jämförelser med en genomsnittlig, normaliserad användare eller referensanvändare av energi i samma kategori
  och med en genomsnittlig, normaliserad användare eller referensanvändare av energi i den miljömässigt effektivaste ersättningskategorin
  .

| d) | Miljöeffekter, såsom koldioxidutsläpp, från energi som distribueras eller säljs för förbrukning.
  För elindustrin skall artikel 3.6 b i direktiv 2003/54/EG ha företräde framför denna bestämmelse. |
| --- | --- |

d)

Miljöeffekter, såsom koldioxidutsläpp, från energi som distribueras eller säljs för förbrukning.
  För elindustrin skall artikel 3.6 b i direktiv 2003/54/EG ha företräde framför denna bestämmelse.

| e) | Kontaktinformation
  för konsumentorgan, energirådgivningar eller liknande inrättningar
  , inbegripet webbplatser där information om tillgängliga
  energieffektivitetstjänster
  , energieffektivitetsprogram och andra energieffektivitetsåtgärder
  , jämförande slutförbrukarprofiler,
  samt tekniska specifikationer för energiförbrukande utrustning
  , inklusive all faktor 4-utrustning som är tillgänglig på marknaden,
  kan erhållas. |
| --- | --- |

e)

Kontaktinformation
  för konsumentorgan, energirådgivningar eller liknande inrättningar
  , inbegripet webbplatser där information om tillgängliga
  energieffektivitetstjänster
  , energieffektivitetsprogram och andra energieffektivitetsåtgärder
  , jämförande slutförbrukarprofiler,
  samt tekniska specifikationer för energiförbrukande utrustning
  , inklusive all faktor 4-utrustning som är tillgänglig på marknaden,
  kan erhållas.

Artikel 18

Fastställande av mekanismer för energibesparingar

Vid fastställandet av mekanismer för energibesparingar i fråga om den energimängd som distribueras och/eller säljs till slutförbrukarna bör hänsyn tas till de effektivitetsvinster som görs genom den utbredda användningen av tekniska innovationer som rör elmätning.

KAPITEL IV

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 19

Rapport

1.   Medlemsstaterna skall
  ett år efter genomförandet av direktivet
  överlämna en rapport till kommissionen om den övergripande förvaltningen och genomförandet av detta direktiv. Rapporten skall omfatta information om de åtgärder som har vidtagits eller planeras, inbegripet behörighet för och certifiering och/eller ackreditering av aktörer som tillhandahåller
  energieffektivitetstjänster samt användningen av bottom-up-systemet
  . Den skall också omfatta information om energibesiktningssystem, om användningen av ekonomiska styrmedel för energibesparingar, om förbättrad mätning av förbrukningen och om upplysande fakturering. Information om åtgärdernas förväntade effekter och deras finansiering skall också ingå.

2.   Senast
  den 1 oktober 2009
  och därefter vart tredje år fram till och med
  2015
  skall medlemsstaterna överlämna en rapport till kommissionen om sina framsteg när det gäller att uppfylla
  de nationella
  energisparmålen enligt artikel 4.1, om
  målen
  för den offentliga sektorn enligt artikel 5.1 och om utvecklingen av
  energieffektivitetstjänster
  enligt artikel 7 a. Effekterna av tidigare års åtgärder som har beaktats vid beräkning av besparingarna skall anges och kvantifieras i vederbörlig ordning. Detta skall fortsätta tills rapporten för det slutår som anges i artiklarna 4 och 5 avges.

3.   På grundval av medlemsstaternas rapporter skall kommissionen bedöma i vilken utsträckning medlemsstaterna har uppnått sina nationella mål. Kommissionen skall offentliggöra sina slutsatser i en rapport, första gången senast
  fyra år
  efter
  genomförandet
  av detta direktivet och därefter vart tredje år. Rapporten skall i förekommande fall och om nödvändigt åtföljas av förslag till ytterligare åtgärder till Europaparlamentet och rådet.
  Kommissionen skall se till att medlemsstaterna utbyter information om bästa energisparmetoder.

4.   
  Kommissionen skall, senast två år efter det att detta direktiv genomförts, offentliggöra en kostnads-/nyttoanalys som bedömer kopplingarna mellan EU:s normer, bestämmelser, politik och åtgärder för effektiv slutanvändning av energi.

Artikel 20

Kommittéförfarande

1)   
  Kommissionen skall biträdas av en kommitté.

2)   
  När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3)   
  Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 21

Upphävande

Direktiv 93/76/EEG skall upphävas från och med det datum för ikraftträdande som anges i artikel 24.

Artikel 22

Genomförande

1.   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 1 juni 2006. De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 23

Ytterligare lagstiftning

Kommissionen skall senast den 1 januari 2007 för Europaparlamentet och rådet lägga fram ett förslag till ett nytt uttömmande direktiv om främjande av energieffektivitet och energieffektivitetstjänster inom bränsle- och transportsektorn.

Artikel 24

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 25

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ... den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 120, 20.5.2005, s. 115.

1

(2)  EUT C 318, 22.12.2004, s. 19.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 7 juni 2005.

3

Europaparlamentets ståndpunkt av den 7 juni 2005.

(4)  Grönboken ”Mot en europeisk strategi för trygg energiförsörjning” (KOM(2000) 769).

4

(5)  EUT L 176, 15.7.2003, s. 37. Direktivet senast ändrat genom rådets direktiv 2004/85/EG (
  EUT L 236, 7.7.2004, s. 10).

5

Direktivet senast ändrat genom rådets direktiv 2004/85/EG (

(6)  EUT L 176, 15.7.2003, s. 57.

6

(7)  ”Implementing the internal energy market: First benchmarking report.” Europeiska kommissionen, 2002.

7

(8)  EGT C 394, 17.12.1998, s. 1.

8

(9)  EGT C 343, 5.12.2001, s. 190.

9

(10)  Rådets slutsatser: Bulletin 5-2000, punkt 1.4.41.

10

(11)  EGT L 237, 22.9.1993, s. 28.

11

(12)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

12

(13)  EGT L 1, 4.1.2003, s. 65.

13

(14)  EUT L 275, 25.10.2003, s. 32. Direktivet ändrat genom direktiv 2004/101/EG (EUT L 338, 13.11.2004, s. 18).

14

(15)  EGT L 257, 10.10.1996, s. 26. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

15

(16)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (

  EUT L 134, 30.4.2004, s. 114). Direktivet ändrat genom kommissionens förordning (EG) nr 1874/2004 (EUT L 326, 29.10.2004, s. 17).

16

Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (

(17)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (

  EUT L 134, 30.4.2004, s. 1). Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 1874/2004.

17

Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (

BILAGA I

METOD FÖR BERÄKNING AV MÅL FÖR EN EFFEKTIV SLUTANVÄNDNING AV ENERGI

Följande metod skall användas för att beräkna de nationella mål som anges i artiklarna 4 och 5:

| 1. | Medlemsstaterna skall beräkna det aritmetiska medelvärdet av den totala inhemska slutförbrukningen av energi för de fem senaste kalenderåren före genomförandet av detta direktiv för vilka offentliga uppgifter är tillgängliga.
  De energibesparingar som skall uppnås skall beräknas utgående från detta medelvärde. Uppgifterna
  skall
  användas under
  direktivets hela giltighetstid. Uppgifterna skall utgöras av den mängd energi som distribueras eller säljs till slutförbrukare under perioden, ej justerade för graddagar, strukturella förändringar eller produktionsförändringar. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna skall beräkna det aritmetiska medelvärdet av den totala inhemska slutförbrukningen av energi för de fem senaste kalenderåren före genomförandet av detta direktiv för vilka offentliga uppgifter är tillgängliga.
  De energibesparingar som skall uppnås skall beräknas utgående från detta medelvärde. Uppgifterna
  skall
  användas under
  direktivets hela giltighetstid. Uppgifterna skall utgöras av den mängd energi som distribueras eller säljs till slutförbrukare under perioden, ej justerade för graddagar, strukturella förändringar eller produktionsförändringar.

| 2. | Energisparmålen
  skall beräknas på grundval av
  den genomsnittliga energiförbrukningen under denna femårsperiod
  och uttryckas i absoluta termer i GWh eller motsvarande, med användning av de omvandlingsfaktorer som anges i bilaga II.
  Denna metod är oberoende av tillväxten för bruttonationalprodukten. |
| --- | --- |

2.

Energisparmålen
  skall beräknas på grundval av
  den genomsnittliga energiförbrukningen under denna femårsperiod
  och uttryckas i absoluta termer i GWh eller motsvarande, med användning av de omvandlingsfaktorer som anges i bilaga II.
  Denna metod är oberoende av tillväxten för bruttonationalprodukten.

| 3. | De energibesparingar som genomförs under ett visst år
  efter att detta direktiv trätt i kraft
  tack vare energieffektivitetsåtgärder som inletts under
  2000
  eller senare
  och har en verkan på lång sikt
  får beaktas vid beräkning av de årliga besparingarna. Dessa energibesparningar skall vara mät- och kontrollerbara i enlighet med riktlinjerna i bilaga IV till detta direktiv. |
| --- | --- |

3.

De energibesparingar som genomförs under ett visst år
  efter att detta direktiv trätt i kraft
  tack vare energieffektivitetsåtgärder som inletts under
  2000
  eller senare
  och har en verkan på lång sikt
  får beaktas vid beräkning av de årliga besparingarna. Dessa energibesparningar skall vara mät- och kontrollerbara i enlighet med riktlinjerna i bilaga IV till detta direktiv.

BILAGA II

INNEHÅLLET AV PRIMÄRENERGI I VISSA UTVALDA BRÄNSLEN FÖR SLUTFÖRBRUKNING – OMVANDLINGSTABELL

| Energiprodukt | kJ (NCV) | kg oljeekv. (NCV) | kWh (NCV) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 kg koks | 28 500 | 0,676 | 7,917 |
| 1 kg antracit | 17 200–30 700 | 0,411–0,733 | 4,778–8,528 |
| 1 kg brunkolsbriketter | 20 000 | 0,478 | 5,556 |
| 1 kg brunkol med högt förbränningsvärde | 10 500–21 000 | 0,251–0,502 | 2,917–5,833 |
| 1 kg brunkol | 5 600–10 500 | 0,134–0,251 | 1,556–2,917 |
| 1 kg oljeskiffer | 8 000–9 000 | 0,191–0,215 | 2,222–2,500 |
| 1 kg torv | 7 800–13 800 | 0,186–0,330 | 2,167–3,833 |
| 1 kg rester av eldningsolja (tung olja) | 40 000 | 0,955 | 11,111 |
| 1 kg lätt eldningsolja | 42 300 | 1,010 | 11,750 |
| 1 kg motorbränsle (bensin) | 44 000 | 1,051 | 12,222 |
| 1 kg paraffin | 40 000 | 0,955 | 11,111 |
| 1 kg gasol | 46 000 | 1,099 | 12,778 |
| 1 kg naturgas (1) | 47 200 | 1,126 | 13,10 |
| 1 kg flytande naturgas | 45 190 | 1,079 | 12,553 |
| 1 kg trä (25 % fuktighet) (2) | 13 800 | 0,330 | 3,833 |
| 1 kg pelletar/träbriketter | 16 800 | 0,401 | 4,667 |
| 1 kg avfall | 7 400–10 700 | 0,177–0,256 | 2,056–2,972 |
| 1 MJ utvunnen värme | 1000 | 0,024 | 278 |
| 1 kWh elenergi | 3 600 | 0,086 | 2,5 (3) |

Energiprodukt

kJ (NCV)

kg oljeekv. (NCV)

kWh (NCV)

1 kg koks

28 500

0,676

7,917

1 kg antracit

17 200–30 700

0,411–0,733

4,778–8,528

1 kg brunkolsbriketter

20 000

0,478

5,556

1 kg brunkol med högt förbränningsvärde

10 500–21 000

0,251–0,502

2,917–5,833

1 kg brunkol

5 600–10 500

0,134–0,251

1,556–2,917

1 kg oljeskiffer

8 000–9 000

0,191–0,215

2,222–2,500

1 kg torv

7 800–13 800

0,186–0,330

2,167–3,833

1 kg rester av eldningsolja (tung olja)

40 000

0,955

11,111

1 kg lätt eldningsolja

42 300

1,010

11,750

1 kg motorbränsle (bensin)

44 000

1,051

12,222

1 kg paraffin

40 000

0,955

11,111

1 kg gasol

46 000

1,099

12,778

1 kg naturgas (1)

47 200

1,126

13,10

1 kg flytande naturgas

45 190

1,079

12,553

1 kg trä (25 % fuktighet) (2)

13 800

0,330

3,833

1 kg pelletar/träbriketter

16 800

0,401

4,667

1 kg avfall

7 400–10 700

0,177–0,256

2,056–2,972

1 MJ utvunnen värme

1000

0,024

278

1 kWh elenergi

3 600

0,086

2,5 (3)

---

(1)  93,0 % metan.

(2)  Det är tillåtet att använda andra värden beroende på den typ av trä som används mest i medlemsstaten.

(3)  För besparingar i kWh el får medlemsstaterna använda en standardkoefficient på 2,5 som återspeglar den uppskattade genomsnittliga produktionseffektiviteten i EU (40 %) under målperioden. Källa: Eurostat.

BILAGA III

BERÄTTIGADE ENERGIEFFEKTIVITETSPROGRAM OCH ANDRA ENERGIEFFEKTIVITETSÅTGÄRDER

I denna bilaga ges exempel på var energieffektivitetsprogram och andra energieffektivitetsåtgärder kan utvecklas och genomföras. För att tas i beaktande när det gäller uppfyllandet av energisparmålen i artiklarna 4 och 5, måste
  energieffektivitetstjänster
  , energieffektivitetsprogram och andra energieffektivitetsåtgärder omfatta verksamhet som resulterar i kontrollerbara, kvantifierbara och mätbara besparingar som minskar energianvändningen utan att öka påverkan på miljön.
  Energieffektivitetstjänsterna
  , energieffektivitetsprogrammen och de andra energieffektivitetsåtgärderna skall vara kostnadseffektiva och skall få tillhandahållas och genomföras av alla certifierade, behöriga och/eller ackrediterade aktörer som tillhandahåller
  energieffektivitetstjänster
  , energieffektivitetsprogram och
  utrustning som möjliggör energieffektivitet samt
  andra energieffektivitetsåtgärder. Denna förteckning är inte fullständig, utan är avsedd som vägledning.

| 1. | Berättigade områden där energieffektivitetsprogram och andra energieffektivitetsåtgärder kan fastställas och genomföras:






  a) | Uppvärmning och kylning (t.ex.
  värmepumpar,
  nya effektiva värmepannor, installation eller effektiv modernisering av fjärrvärme-/fjärrkylsystem osv.). |
| --- | --- | --- |

1.

Berättigade områden där energieffektivitetsprogram och andra energieffektivitetsåtgärder kan fastställas och genomföras:

a)

Uppvärmning och kylning (t.ex.
  värmepumpar,
  nya effektiva värmepannor, installation eller effektiv modernisering av fjärrvärme-/fjärrkylsystem osv.).

| b) | Rörlighet (t.ex. bränslesnåla motorer, hybridbilar, elbilar, system med trådbussar, spårvagnar, tunnelbanor, godståg, tunga transporter på järnväg). |
| --- | --- |

b)

Rörlighet (t.ex. bränslesnåla motorer, hybridbilar, elbilar, system med trådbussar, spårvagnar, tunnelbanor, godståg, tunga transporter på järnväg).

| c) | Kombinerad värme- och energiproduktion med minsta möjliga energiförluster skall uppmuntras för att säkerställa högsta möjliga termodynamiska utnyttjande av energikällor. Ändringar i elledningsnätet bör främjas för att göra det möjligt för el som producerats på detta sätt att matas in i distributionssystemet. |
| --- | --- |

c)

Kombinerad värme- och energiproduktion med minsta möjliga energiförluster skall uppmuntras för att säkerställa högsta möjliga termodynamiska utnyttjande av energikällor. Ändringar i elledningsnätet bör främjas för att göra det möjligt för el som producerats på detta sätt att matas in i distributionssystemet.

| d) | Isolering och ventilation (t.ex. isolering av väggar och tak, två-/treglasfönster osv.). |
| --- | --- |

d)

Isolering och ventilation (t.ex. isolering av väggar och tak, två-/treglasfönster osv.).

| e) | Förbättringar av byggnaders ytterväggar och konstruktion i syfte att nå komfort under sommaren med ingen eller låg energikonsumtion, såsom teknik för att kontrollera värmeflöden och solstrålning (bättre värmeisolering av väggar, fönster med låg värmeavgivning och fönsterglas med solskyddsskikt, ventilerade tak med skydd mot solstrålning) och teknik för att under sommaren ansluta byggnader till miljökällor med låg värme (kontakt med marken genom luft- eller vattencirkulation, nattventilation med större värmemassa). Förbättringar av byggnaders ytterväggar och konstruktion i syfte att nå komfort under vintern (tjockare ytterväggar, isolering av tak och källare, fönsterbågar med låg genomsläpplighet och infiltration, fönsterglas med låg värmeavgivning). |
| --- | --- |

e)

Förbättringar av byggnaders ytterväggar och konstruktion i syfte att nå komfort under sommaren med ingen eller låg energikonsumtion, såsom teknik för att kontrollera värmeflöden och solstrålning (bättre värmeisolering av väggar, fönster med låg värmeavgivning och fönsterglas med solskyddsskikt, ventilerade tak med skydd mot solstrålning) och teknik för att under sommaren ansluta byggnader till miljökällor med låg värme (kontakt med marken genom luft- eller vattencirkulation, nattventilation med större värmemassa). Förbättringar av byggnaders ytterväggar och konstruktion i syfte att nå komfort under vintern (tjockare ytterväggar, isolering av tak och källare, fönsterbågar med låg genomsläpplighet och infiltration, fönsterglas med låg värmeavgivning).

| f) | Varmvatten (t.ex. installation av nya anordningar, direkt och effektiv användning vid uppvärmning av utrymmen, i tvättmaskiner osv.). |
| --- | --- |

f)

Varmvatten (t.ex. installation av nya anordningar, direkt och effektiv användning vid uppvärmning av utrymmen, i tvättmaskiner osv.).

| g) | Belysning (t.ex. nya, effektiva glödlampor och don, digitala kontrollsystem
  , användning av rörelsedetektorer i stället för belysning dygnet runt i affärslokaler
  osv.). |
| --- | --- |

g)

Belysning (t.ex. nya, effektiva glödlampor och don, digitala kontrollsystem
  , användning av rörelsedetektorer i stället för belysning dygnet runt i affärslokaler
  osv.).

| h) | Matlagning och nedfrysning (t.ex. nya effektiva anordningar, värmeåtervinningssystem osv.). |
| --- | --- |

h)

Matlagning och nedfrysning (t.ex. nya effektiva anordningar, värmeåtervinningssystem osv.).

| i) | Annan utrustning och apparater (t.ex.
  kraftvärmeinstallationer, innovativ teknik, exempelvis instrument för individuell mätning med AMM-fjärrstyrning,
  nya effektiva anordningar, tidskontroll för optimerad energianvändning, viloläge för begränsning av energiförluster
  , färre apparater med viloläge
  osv.). |
| --- | --- |

i)

Annan utrustning och apparater (t.ex.
  kraftvärmeinstallationer, innovativ teknik, exempelvis instrument för individuell mätning med AMM-fjärrstyrning,
  nya effektiva anordningar, tidskontroll för optimerad energianvändning, viloläge för begränsning av energiförluster
  , färre apparater med viloläge
  osv.).

| j) | Produkttillverkningsprocesser (t.ex. effektivare användning av tryckluft, kondensat samt strömbrytare och ventiler, användning av automatiska och integrerade system, effektiva vilolägen osv.). |
| --- | --- |

j)

Produkttillverkningsprocesser (t.ex. effektivare användning av tryckluft, kondensat samt strömbrytare och ventiler, användning av automatiska och integrerade system, effektiva vilolägen osv.).

| k) | Motorer och regulatorer (t.ex. ökad användning av elektronisk styrning, varvtalsreglerare, integrerad tillämpningsprogrammering, frekvensomvandling osv.). |
| --- | --- |

k)

Motorer och regulatorer (t.ex. ökad användning av elektronisk styrning, varvtalsreglerare, integrerad tillämpningsprogrammering, frekvensomvandling osv.).

| l) | Fläktar, varvtalsreglerare och ventilation (t.ex. nya anordningar/system, användning av naturlig ventilation osv.). |
| --- | --- |

l)

Fläktar, varvtalsreglerare och ventilation (t.ex. nya anordningar/system, användning av naturlig ventilation osv.).

| m) | Efterfrågestyrning (t.ex. belastningsstyrning, system för kontroll av toppbelastningsutjämning osv.). |
| --- | --- |

m)

Efterfrågestyrning (t.ex. belastningsstyrning, system för kontroll av toppbelastningsutjämning osv.).

| n) | Utbildning i energieffektivitet och energisparande på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

n)

Utbildning i energieffektivitet och energisparande på arbetsplatsen.

| o) | Åtgärder som får slutförbrukarna att övergå från fossil till förnybar energi. |
| --- | --- |

o)

Åtgärder som får slutförbrukarna att övergå från fossil till förnybar energi.

| p) | Använt transportmedel, t.ex.






  — | subventionerad finansiering av inköp/leasing av energieffektiva fordon, |
| --- | --- | --- |

p)

Använt transportmedel, t.ex.

—

subventionerad finansiering av inköp/leasing av energieffektiva fordon,

| — | incitament för förare av transportfordon att minska bränslemängden per tur, dag, vecka eller månad osv., |
| --- | --- |

—

incitament för förare av transportfordon att minska bränslemängden per tur, dag, vecka eller månad osv.,

| — | tilläggsutrustning för att öka energieffektiviteten hos fordon, t.ex. aerodynamiska detaljer för lastbilskarosser, bränsledatorer, däcktrycksövervakning, |
| --- | --- |

—

tilläggsutrustning för att öka energieffektiviteten hos fordon, t.ex. aerodynamiska detaljer för lastbilskarosser, bränsledatorer, däcktrycksövervakning,

| — | kurser i sparsam körning (eco-driving) med mätbara uppföljningsaktiviteter, |
| --- | --- |

—

kurser i sparsam körning (eco-driving) med mätbara uppföljningsaktiviteter,

| — | besiktning av fordons energieffektivitet, t.ex. däck, utsläpp, tackräcken osv., |
| --- | --- |

—

besiktning av fordons energieffektivitet, t.ex. däck, utsläpp, tackräcken osv.,

| — | projekt för tredjepartsfinansiering med medverkan av transportföretag i syfte att minska energiförbrukningen, |
| --- | --- |

—

projekt för tredjepartsfinansiering med medverkan av transportföretag i syfte att minska energiförbrukningen,

| — | åtgärder för ibruktagande av lågfriktionsoljor och lågfriktionsdäck. |
| --- | --- |

—

åtgärder för ibruktagande av lågfriktionsoljor och lågfriktionsdäck.

| q) | Åtgärder som gynnar en övergång till biobränslen vid fordonsdrift. |
| --- | --- |

q)

Åtgärder som gynnar en övergång till biobränslen vid fordonsdrift.

| r) | Åtgärder som totalt sett gör transporterna effektivare. Åtgärder till förmån för ökad kollektivåkning. |
| --- | --- |

r)

Åtgärder som totalt sett gör transporterna effektivare. Åtgärder till förmån för ökad kollektivåkning.

| s) | Teknik för optimering och styrning (såsom BMS-system (Building Management Systems), system för nedtoning av belysning, styrning utgående från väderleksprognoser etc.). |
| --- | --- |

s)

Teknik för optimering och styrning (såsom BMS-system (Building Management Systems), system för nedtoning av belysning, styrning utgående från väderleksprognoser etc.).

| t) | trafikomställning, t.ex. program som leder till






  — | bilfria hem/arbetsplatser, genom att man ger möjlighet att välja alternativa transportsätt för boende och arbetstagare, t.ex. cykel, abonnemangskort för kollektivtrafiken, enkel tillgång till hyrbilar osv., |
| --- | --- | --- |

t)

trafikomställning, t.ex. program som leder till

—

bilfria hem/arbetsplatser, genom att man ger möjlighet att välja alternativa transportsätt för boende och arbetstagare, t.ex. cykel, abonnemangskort för kollektivtrafiken, enkel tillgång till hyrbilar osv.,

| — | bilfria
  dagar
  , |
| --- | --- |

—

bilfria
  dagar
  ,

| — | avyttring: bilanvändare avstår från att äga bil och får i gengäld tillgång till alternativa transporter till nedsatt kostnad, t.ex. cykel, abonnemangskort för kollektivtrafiken, enkel tillgång till hyrbilar osv., |
| --- | --- |

—

avyttring: bilanvändare avstår från att äga bil och får i gengäld tillgång till alternativa transporter till nedsatt kostnad, t.ex. cykel, abonnemangskort för kollektivtrafiken, enkel tillgång till hyrbilar osv.,

| — | parkeringsplatser i anslutning till hållplatser för kollektivtrafiken (infartsparkeringar), |
| --- | --- |

—

parkeringsplatser i anslutning till hållplatser för kollektivtrafiken (infartsparkeringar),

| — | politik och åtgärder som minskar behovet av transporter, |
| --- | --- |

—

politik och åtgärder som minskar behovet av transporter,

| — | politik och åtgärder till förmån för kollektivtrafiken, |
| --- | --- |

—

politik och åtgärder till förmån för kollektivtrafiken,

| — | politik och åtgärder till förmån för godstransporter på järnväg. |
| --- | --- |

—

politik och åtgärder till förmån för godstransporter på järnväg.

| u) | Top-runner-principen skall införas, riktmärken uppställas eller nationell energimärkning tas i bruk. |
| --- | --- |

u)

Top-runner-principen skall införas, riktmärken uppställas eller nationell energimärkning tas i bruk.

| 2. | Berättigade övergripande åtgärder
  Fokuserade övergripande åtgärder kan betraktas som berättigade om det är möjligt att på ett tydligt sätt mäta och kontrollera energibesparingarna i enlighet med riktlinjerna i bilaga IV till detta direktiv. Sådana åtgärder omfattar följande (förteckningen är inte fullständig):






  — | Föreskrifter, skatter osv. som i första hand syftar till att minska slutförbrukningen av energi. |
| --- | --- | --- |

2.

Berättigade övergripande åtgärder

Fokuserade övergripande åtgärder kan betraktas som berättigade om det är möjligt att på ett tydligt sätt mäta och kontrollera energibesparingarna i enlighet med riktlinjerna i bilaga IV till detta direktiv. Sådana åtgärder omfattar följande (förteckningen är inte fullständig):

—

Föreskrifter, skatter osv. som i första hand syftar till att minska slutförbrukningen av energi.

| — | Standarder och normer som i första hand syftar till att öka energieffektiviteten hos produkter och tjänster. |
| --- | --- |

—

Standarder och normer som i första hand syftar till att öka energieffektiviteten hos produkter och tjänster.

| — | Kampanjer för att främja energieffektivitet och energieffektivitetsåtgärder. |
| --- | --- |

—

Kampanjer för att främja energieffektivitet och energieffektivitetsåtgärder.

BILAGA IV

RIKTLINJER FÖR MÄTNING OCH KONTROLL AV ENERGIBESPARINGAR

| 1. | Mätning av energibesparingar
  Energibesparingar fastställs genom uppskattning och/eller mätning av förbrukningen
  utan
  och
  med
  genomförandet av åtgärden. Det är härvid nödvändigt att korrigera för och normalisera de yttre förhållanden som vanligen påverkar energiförbrukningen. Dessa förhållanden varierar också med tiden. Det kan till exempel röra sig om påverkan av en eller flera av följande faktorer (förteckningen är inte fullständig):






  — | Väderförhållanden, såsom graddagar. |
| --- | --- | --- |

1.

Mätning av energibesparingar

Energibesparingar fastställs genom uppskattning och/eller mätning av förbrukningen
  utan
  och
  med
  genomförandet av åtgärden. Det är härvid nödvändigt att korrigera för och normalisera de yttre förhållanden som vanligen påverkar energiförbrukningen. Dessa förhållanden varierar också med tiden. Det kan till exempel röra sig om påverkan av en eller flera av följande faktorer (förteckningen är inte fullständig):

—

Väderförhållanden, såsom graddagar.

| — | Beläggningsnivåer. |
| --- | --- |

—

Beläggningsnivåer.

| — | Öppettider för andra byggnader än bostadshus. |
| --- | --- |

—

Öppettider för andra byggnader än bostadshus.

| — | Den installerade utrustningens kraft (anläggningens produktion). |
| --- | --- |

—

Den installerade utrustningens kraft (anläggningens produktion).

| — | Användningsschema för anläggningar eller fordon. |
| --- | --- |

—

Användningsschema för anläggningar eller fordon.

| — | Förhållande till andra enheter. |
| --- | --- |

—

Förhållande till andra enheter.

För att mäta de energibesparingar som anges i
  artiklarna 4 och 5
  skall man använda en modell, där de energibesparingar som erhållits genom en viss energieffektivitetstjänst eller åtgärd eller ett visst energieffektivitetsprogram eller projekt mäts i kilowattimmar (kWh), Joule (J) eller kilogram oljeekvivalenter (kgoe) och läggs samman med de energibesparingar som är en följd av andra särskilda tjänster, program, åtgärder eller projekt. De offentliga myndigheter eller byråer som utsetts i enlighet med artikel 4.7 skall se till att man undviker att räkna vissa energibesparingar två gånger, t.ex. sådana som är ett resultat av en kombination av energieffektivitetsåtgärder.

Den kommitté som avses i artikel 20 har till uppgift att inom ett år efter att direktivet trätt i kraft utarbeta ett klart och tydligt harmoniserat bottom-up-system som skall gälla för hela unionen och vara obyråkratiskt och medge insyn samt skapa möjligheter för att systemet används.

Systemet bör bygga på de bottom-up-system som redan utvecklats i somliga länder och används obyråkratiskt och med insyn. Utvärderingskostnaderna bör inte vara större än 2 procent av programkostnaderna, med undantag för pilotprogram.

Medlemsstaterna skall senast ett år efter att detta direktiv trätt i kraft ändra sina metoder för mätning och utvärdering av energibesparingar så att de följer detta harmoniserade bottom-up-system för hela unionen.

Bottom-up-systemet får tillämpas med hjälp av ett förenklat förfarande i samband med energieffektivitetsprogram (t. ex. stödprogram eller kostnadsfri energirådgivning) där den sammanlagda årliga energibesparingen väntas bli mindre än motsvarigheten till 40 miljoner kWh. T. ex.: besparingen uttryckt i kilowatt = besparingen per åtgärd av viss typ, multiplicerad med antalet åtgärder (insamlade deltagarsiffror och antalet åtgärder per deltagare, vilka, om uppgifter inte finns att tillgå, kan räknas ut med hjälp av marknadsdata, indikatorer eller uppskattningar på basis av förfrågningar med stickprov). Redan då inbesparingen per åtgärd av viss typ fastställs måste man t. ex. räkna bort sådant som är en följd av inverkan från andra åtgärder.

Vid utvärderingen av energieffektivitetstjänster (t. ex. avtal om energiprestanda eller energisparrådgivning mot betalning) som kan förväntas ge upphov till en årlig energibesparing på mindre än motsvarigheten till 40 000 kWh per kund får det förenklade förfarandet för energieffektivitetsprogram användas.

Vid utvärderingen av övergripande åtgärder får indikatorer för energieffektiviteten användas, såvida det går att bestämma i vilken riktning de tenderat att utveckla sig om inte de övergripande åtgärderna vidtagits. Då måste det emellertid i görligaste mån uteslutas att de energibesparingar som uppnåtts med hjälp av åtgärderna räknas in två gånger, ifall de också är resultat av målinriktade energieffektivitetsprogram, energieffektivitetstjänster och andra politiska styrmedel. Detta gäller framför allt i samband med energi- eller koldioxidskatter och informationskampanjer.

Det erhållna energiresultat som skall rapporteras i enlighet med artikel 19 i direktivet skall grundas på följande:

| a) | Om tjänsten är slutförd eller programmet/projektet avslutat och tillräckliga data är tillgängliga vid tidpunkten för rapporteringen skall resultaten mätas i enlighet med punkt 2.1 i denna bilaga. |
| --- | --- |

a)

Om tjänsten är slutförd eller programmet/projektet avslutat och tillräckliga data är tillgängliga vid tidpunkten för rapporteringen skall resultaten mätas i enlighet med punkt 2.1 i denna bilaga.

| b) | Om tjänsten inte är slutförd eller om programmet/projektet inte är avslutat eller om tillräckliga data inte är tillgängliga vid tidpunkten för rapporteringen skall resultaten mätas i enlighet med punkt 2.2 i denna bilaga. |
| --- | --- |

b)

Om tjänsten inte är slutförd eller om programmet/projektet inte är avslutat eller om tillräckliga data inte är tillgängliga vid tidpunkten för rapporteringen skall resultaten mätas i enlighet med punkt 2.2 i denna bilaga.

I bilaga I beskrivs hur energiförbrukningen under basåret beräknas, i bilaga II finns en omvandlingstabell och i bilaga III finns exempel på
  energieffektivitetstjänster
  , energieffektivitetsprogram och andra energieffektivitetsåtgärder.

| 2. | Data och metoder som får användas (mätbarhet)
  Det finns flera metoder för insamling av data som kan användas för mätning och uppskattning av energibesparingar. När en
  energieffektivitetstjänst
  , ett energieffektivitetsprogram, en åtgärd eller ett projekt utvärderas kommer det inte alltid att vara möjligt att förlita sig till mätningar. Här görs därför skillnad mellan metoder för att mäta energibesparingar och metoder för att uppskatta energibesparingar. |
| --- | --- |

2.

Data och metoder som får användas (mätbarhet)

Det finns flera metoder för insamling av data som kan användas för mätning och uppskattning av energibesparingar. När en
  energieffektivitetstjänst
  , ett energieffektivitetsprogram, en åtgärd eller ett projekt utvärderas kommer det inte alltid att vara möjligt att förlita sig till mätningar. Här görs därför skillnad mellan metoder för att mäta energibesparingar och metoder för att uppskatta energibesparingar.

| 2.1 | Data och metoder som grundas på mätningar
  Räkningar från distributionsföretag eller detaljister
  Mätningsbaserade gas- och elräkningar kan ligga till grund för mätningen under en lämplig och tillräckligt lång period innan
  energieffektivitetstjänsten
  , energieffektivitetsåtgärden, tjänsten eller programmet införs. Dessa räkningar kan sedan jämföras med mätningsbaserade räkningar för perioden efter införandet och tillämpning av åtgärden, även här under en lämplig och tillräckligt lång period. Om möjligt skall resultaten också jämföras med en kontrollgrupp (ingen deltagargrupp).
  Försäljningsdata för energiprodukter
  Förbrukningen av olika energiprodukter (olja, kol, trä osv.) kan mätas genom att man jämför detaljistens eller distributörens försäljningsdata före införandet av
  energieffektivitetstjänsterna
  , programmen eller de andra energieffektivitetsåtgärderna med försäljningsdata efter införandet av dessa åtgärder. En kontrollgrupp skall användas.
  Försäljningsdata för utrustning och apparater
  Prestanda för utrustning och apparater kan beräknas på grundval av information som erhålls direkt från tillverkaren. Data om försäljning av utrustning och apparater kan i allmänhet erhållas från återförsäljarna. I vissa fall kan man också genomföra särskilda undersökningar och mätningar för att erhålla exaktare data från tillverkaren eller återförsäljaren. För att bestämma besparingarnas storlek kan tillgängliga data jämföras med försäljningssiffrorna.
  Data för belastningen hos slutförbrukningen
  Energiförbrukningen i en byggnad eller anläggning kan mätas för att registrera energiefterfrågan före och efter införandet av en
  energieffektivitetstjänst
  , ett program eller en annan energieffektivitetsåtgärd. Viktiga faktorer (t.ex. produktionsprocess, särskild utrustning, uppvärmningsanordningar osv.) kan mätas noggrannare. På mikronivå kan man också mäta särskilda kretsar eller särskild utrustning som påverkas av införandet av den nya åtgärden för att registrera energiefterfrågan före och efter. |
| --- | --- |

2.1

Data och metoder som grundas på mätningar

Räkningar från distributionsföretag eller detaljister

Mätningsbaserade gas- och elräkningar kan ligga till grund för mätningen under en lämplig och tillräckligt lång period innan
  energieffektivitetstjänsten
  , energieffektivitetsåtgärden, tjänsten eller programmet införs. Dessa räkningar kan sedan jämföras med mätningsbaserade räkningar för perioden efter införandet och tillämpning av åtgärden, även här under en lämplig och tillräckligt lång period. Om möjligt skall resultaten också jämföras med en kontrollgrupp (ingen deltagargrupp).

Försäljningsdata för energiprodukter

Förbrukningen av olika energiprodukter (olja, kol, trä osv.) kan mätas genom att man jämför detaljistens eller distributörens försäljningsdata före införandet av
  energieffektivitetstjänsterna
  , programmen eller de andra energieffektivitetsåtgärderna med försäljningsdata efter införandet av dessa åtgärder. En kontrollgrupp skall användas.

Försäljningsdata för utrustning och apparater

Prestanda för utrustning och apparater kan beräknas på grundval av information som erhålls direkt från tillverkaren. Data om försäljning av utrustning och apparater kan i allmänhet erhållas från återförsäljarna. I vissa fall kan man också genomföra särskilda undersökningar och mätningar för att erhålla exaktare data från tillverkaren eller återförsäljaren. För att bestämma besparingarnas storlek kan tillgängliga data jämföras med försäljningssiffrorna.

Data för belastningen hos slutförbrukningen

Energiförbrukningen i en byggnad eller anläggning kan mätas för att registrera energiefterfrågan före och efter införandet av en
  energieffektivitetstjänst
  , ett program eller en annan energieffektivitetsåtgärd. Viktiga faktorer (t.ex. produktionsprocess, särskild utrustning, uppvärmningsanordningar osv.) kan mätas noggrannare. På mikronivå kan man också mäta särskilda kretsar eller särskild utrustning som påverkas av införandet av den nya åtgärden för att registrera energiefterfrågan före och efter.

| 2.2 | Data och metoder som grundas på uppskattningar
  Data som uppskattas genom användning av avancerad teknik: Inspektion
  Energidata kan beräknas på grundval av information som erhålls av en extern expert i samband med en besiktning eller annan typ av besök vid en eller flera utvalda anläggningar. På detta sätt kan man utveckla mer sofistikerade algoritmer eller simuleringsmodeller som kan användas vid ett större antal anläggningar (t.ex. byggnader, inrättningar, fordon osv.). Denna metod kan bara användas för att bekräfta energibesparingar, inte för att kontrollera dem.
  Data som uppskattas genom användning av enkel teknik: Ingen inspektion
  Data kan uppskattas genom användning av tekniska principer, utan att använda data från platsen, men med antaganden som grundas på utrustningsspecifikationer, prestandaegenskaper, driftsprofiler efter vidtagna åtgärder och villkor som grundas på statistik. |
| --- | --- |

2.2

Data och metoder som grundas på uppskattningar

Data som uppskattas genom användning av avancerad teknik: Inspektion

Energidata kan beräknas på grundval av information som erhålls av en extern expert i samband med en besiktning eller annan typ av besök vid en eller flera utvalda anläggningar. På detta sätt kan man utveckla mer sofistikerade algoritmer eller simuleringsmodeller som kan användas vid ett större antal anläggningar (t.ex. byggnader, inrättningar, fordon osv.). Denna metod kan bara användas för att bekräfta energibesparingar, inte för att kontrollera dem.

Data som uppskattas genom användning av enkel teknik: Ingen inspektion

Data kan uppskattas genom användning av tekniska principer, utan att använda data från platsen, men med antaganden som grundas på utrustningsspecifikationer, prestandaegenskaper, driftsprofiler efter vidtagna åtgärder och villkor som grundas på statistik.

| 3. | Hantering av osäkerhet
  Alla metoder som anges i avsnitt 2 i denna bilaga rymmer ett visst mått av osäkerhet. Osäkerhet kan bero på följande (1):






  — | Instrumentfel: dessa uppkommer vanligen på grund av fel i produkttillverkarens specifikationer. |
| --- | --- | --- |

3.

Hantering av osäkerhet

Alla metoder som anges i avsnitt 2 i denna bilaga rymmer ett visst mått av osäkerhet. Osäkerhet kan bero på följande (1):

—

Instrumentfel: dessa uppkommer vanligen på grund av fel i produkttillverkarens specifikationer.

| — | Modellfel: det rör sig vanligen om fel i den modell som används för att uppskatta intressanta parametrar från datainsamlingen. |
| --- | --- |

—

Modellfel: det rör sig vanligen om fel i den modell som används för att uppskatta intressanta parametrar från datainsamlingen.

| — | Provtagningsfel: det rör sig vanligen om fel som beror på att man observerar ett urval av enheter snarare än alla enheter som omfattas av undersökningen. |
| --- | --- |

—

Provtagningsfel: det rör sig vanligen om fel som beror på att man observerar ett urval av enheter snarare än alla enheter som omfattas av undersökningen.

Osäkerhet kan också bero på planerade och oplanerade antaganden. Dessa hänger vanligen samman med uppskattningar, antaganden och/eller användning av tekniska data. Förekomsten av fel hänger samman med det system som valts för insamling av data (se avsnitt 2 i denna bilaga). En närmare angivelse av osäkerheten rekommenderas.

Medlemsstaterna kan välja att använda systemet för kvantifierad osäkerhet när de avlägger rapport om de mål som fastställs i detta direktiv. Den kvantifierade osäkerheten skall sedan uttryckas på ett statistiskt meningsfullt sätt, med angivande både av noggrannheten och konfidensnivån. Till exempel: ”Det kvantifierbara felet är ± 20 % med 90 % konfidensintervall.”

Om metoden med kvantifierbar osäkerhet används måste medlemsstaterna också ta hänsyn till det faktum att den godtagbara osäkerhetsnivå som krävs vid beräkning av besparingar är en funktion av besparingsnivån och kostnadseffektiviteten till följd av minskande osäkerhet.

| 4. | Kontroll av energibesparingar
  I den mån det är ekonomiskt möjligt skall de energibesparingar som erhålls genom en viss energieffektivitetstjänst eller åtgärd eller ett visst energieffektivitetsprogram kontrolleras av en tredje part. Detta kan göras av auktoriserade konsulter, energieffektivitetstjänstföretag eller andra marknadsaktörer. De behöriga myndigheter eller byråer som avses i artikel 4 kan ge närmare instruktioner om detta.
  Källor: A European Ex-post Evaluation Guidebook for DSM and EE Service Programmes; IEA, INDEEP databas. IPMVP, Volym 1 (version mars 2002). |
| --- | --- |

4.

Kontroll av energibesparingar

I den mån det är ekonomiskt möjligt skall de energibesparingar som erhålls genom en viss energieffektivitetstjänst eller åtgärd eller ett visst energieffektivitetsprogram kontrolleras av en tredje part. Detta kan göras av auktoriserade konsulter, energieffektivitetstjänstföretag eller andra marknadsaktörer. De behöriga myndigheter eller byråer som avses i artikel 4 kan ge närmare instruktioner om detta.

Källor: A European Ex-post Evaluation Guidebook for DSM and EE Service Programmes; IEA, INDEEP databas. IPMVP, Volym 1 (version mars 2002).

---

(1)  En modell för att fastställa den kvantifierbara osäkerheten på grundval av dessa tre feltyper anges i Appendix B till ”International Performance Measurement & Verification Protocol (IPMVP)”.

BILAGA V

Följande riktmärken för marknader och delmarknader för energi kan utarbetas:

| 1. | Marknaden för hushållsmaskiner/informationsteknik och belysning |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Köksutrustning (vitvaror) |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Underhållnings-/informationsteknik |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Belysning |
| --- | --- |

1.3

| 2. | Marknaden för husuppvärmningsteknik |
| --- | --- |

2.

| 2.1 | Värme |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Varmvatten |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Luftkonditionering |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Ventilation |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Värmeisolering |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Fönster |
| --- | --- |

2.6

| 3. | Marknaden för industriugnar |
| --- | --- |

3.

| 4. | Marknaden för drivmotorer inom industrin |
| --- | --- |

4.

| 5. | Marknaden för offentliga inrättningar |
| --- | --- |

5.

| 5.1 | Skolor/offentlig förvaltning |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Sjukhus |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Badbassänger |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Gatubelysning |
| --- | --- |

5.4

| 6. | Marknaden för transporttjänster. |
| --- | --- |

6.

P6_TA(2005)0213

Infrastruktur för geografisk information i gemenskapen (Inspire) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en infrastruktur för geografisk information i gemenskapen (INSPIRE) (KOM(2004)0516 – C6-0099/2004 – 2004/0175(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0516) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0516) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 175.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0099/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 175.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0099/2004),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0108/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0108/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2004)0175

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 juni 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om upprättande av en infrastruktur för geografisk information i gemenskapen (INSPIRE)

Text av betydelse för EES

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175.1 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Gemenskapens miljöpolitik måste syfta till en hög skyddsnivå med beaktande av de varierande förhållandena inom gemenskapens olika regioner. När gemenskapen utarbetar sin miljöpolitik måste hänsyn tas till tillgängliga vetenskapliga och tekniska data, miljöförhållanden i gemenskapens olika regioner, den ekonomiska och sociala utvecklingen i gemenskapen som helhet och en avvägd utveckling i dess regioner. Många olika typer av tematisk information kopplad till geografiska företeelser krävs inom ett stort antal miljöpolitiska områden. Samma information behövs också ofta för utformning och genomförande av annan gemenskapspolitik där miljöskyddskrav skall integreras enligt artikel 6 i fördraget. För att få till stånd en sådan integrering är det nödvändigt att inrätta en samordning mellan användare och leverantörer av den tematiska informationen så att information och kunskaper från olika sektorer kan kombineras. |
| --- | --- |

(1)

Gemenskapens miljöpolitik måste syfta till en hög skyddsnivå med beaktande av de varierande förhållandena inom gemenskapens olika regioner. När gemenskapen utarbetar sin miljöpolitik måste hänsyn tas till tillgängliga vetenskapliga och tekniska data, miljöförhållanden i gemenskapens olika regioner, den ekonomiska och sociala utvecklingen i gemenskapen som helhet och en avvägd utveckling i dess regioner. Många olika typer av tematisk information kopplad till geografiska företeelser krävs inom ett stort antal miljöpolitiska områden. Samma information behövs också ofta för utformning och genomförande av annan gemenskapspolitik där miljöskyddskrav skall integreras enligt artikel 6 i fördraget. För att få till stånd en sådan integrering är det nödvändigt att inrätta en samordning mellan användare och leverantörer av den tematiska informationen så att information och kunskaper från olika sektorer kan kombineras.

| (2) | I sjätte miljöhandlingsprogrammet, som antogs genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG (4), krävs att allt skall göras för att säkerställa att gemenskapens miljöpolitik genomförs på ett integrerat sätt, med hänsyn till regionala och lokala skillnader. I programmet betonas också vikten av att utveckla europeiska initiativ för att höja medvetenheten hos allmänheten och lokala myndigheter och för att få bättre vetenskaplig kunskap, data och information om tillstånd och utvecklingstendenser i miljön. Dessutom krävs att följande prioriterade åtgärder genomförs: förhands- och efterhandsutvärdering av politiska åtgärder, etablering av förbindelser mellan miljöaktörer och andra aktörer inom områdena information, yrkesutbildning, forskning, utbildning och politik, regelbunden information bland annat till den breda allmänheten samt uppföljning och regelbunden översyn av informations- och rapporteringssystem. Därutöver krävs att övervakning och datainsamling behandlas på ett effektivt sätt i kommande miljölagstiftning och att utvecklingen av system och verktyg för övervakning av jorden skall stärkas för att hjälpa medlemsstaterna att inrätta lämpliga system för datainsamling. Det finns flera betydande problem i samband med den geografiska information som är nödvändig för att nå de mål som ställs upp i sjätte miljöhandlingsprogrammet avseende informationens tillgänglighet, kvalitet, organisation och åtkomlighet. |
| --- | --- |

(2)

I sjätte miljöhandlingsprogrammet, som antogs genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG (4), krävs att allt skall göras för att säkerställa att gemenskapens miljöpolitik genomförs på ett integrerat sätt, med hänsyn till regionala och lokala skillnader. I programmet betonas också vikten av att utveckla europeiska initiativ för att höja medvetenheten hos allmänheten och lokala myndigheter och för att få bättre vetenskaplig kunskap, data och information om tillstånd och utvecklingstendenser i miljön. Dessutom krävs att följande prioriterade åtgärder genomförs: förhands- och efterhandsutvärdering av politiska åtgärder, etablering av förbindelser mellan miljöaktörer och andra aktörer inom områdena information, yrkesutbildning, forskning, utbildning och politik, regelbunden information bland annat till den breda allmänheten samt uppföljning och regelbunden översyn av informations- och rapporteringssystem. Därutöver krävs att övervakning och datainsamling behandlas på ett effektivt sätt i kommande miljölagstiftning och att utvecklingen av system och verktyg för övervakning av jorden skall stärkas för att hjälpa medlemsstaterna att inrätta lämpliga system för datainsamling. Det finns flera betydande problem i samband med den geografiska information som är nödvändig för att nå de mål som ställs upp i sjätte miljöhandlingsprogrammet avseende informationens tillgänglighet, kvalitet, organisation och åtkomlighet.

| (3) | De problem som rör den geografiska informationens tillgänglighet, kvalitet, organisation och åtkomlighet är gemensamma för ett stort antal politik- och informationsområden och är märkbara inom offentliga myndigheter på alla nivåer. För att lösa dessa problem krävs bestämmelser som rör utbyte, gemensamt utnyttjande, tillgång och användning när det gäller kompatibla geografiska data och geografiska datatjänster från offentliga myndigheter på alla nivåer och från alla olika sektorer. Det bör därför upprättas en infrastruktur för geografisk information i gemenskapen. |
| --- | --- |

(3)

De problem som rör den geografiska informationens tillgänglighet, kvalitet, organisation och åtkomlighet är gemensamma för ett stort antal politik- och informationsområden och är märkbara inom offentliga myndigheter på alla nivåer. För att lösa dessa problem krävs bestämmelser som rör utbyte, gemensamt utnyttjande, tillgång och användning när det gäller kompatibla geografiska data och geografiska datatjänster från offentliga myndigheter på alla nivåer och från alla olika sektorer. Det bör därför upprättas en infrastruktur för geografisk information i gemenskapen.

| (4) | Infrastrukturen för geografisk information i Europeiska gemenskapen, även kallad Inspire, bör grundas på de infrastrukturer för geografisk information som byggs upp av medlemsstaterna, och som görs kompatibla med hjälp av gemensamma bestämmelser och kompletteras med åtgärder på gemenskapsnivå. Dessa åtgärder bör säkerställa att de infrastrukturer för geografisk information som skapas av medlemsstaterna är kompatibla och möjliga att använda i gränsöverskridande sammanhang. |
| --- | --- |

(4)

Infrastrukturen för geografisk information i Europeiska gemenskapen, även kallad Inspire, bör grundas på de infrastrukturer för geografisk information som byggs upp av medlemsstaterna, och som görs kompatibla med hjälp av gemensamma bestämmelser och kompletteras med åtgärder på gemenskapsnivå. Dessa åtgärder bör säkerställa att de infrastrukturer för geografisk information som skapas av medlemsstaterna är kompatibla och möjliga att använda i gränsöverskridande sammanhang.

| (5) | Infrastrukturerna för geografisk information i medlemsstaterna bör utformas på så sätt att geografiska data lagras, görs tillgängliga och underhålls på den mest lämpliga nivån. Geografiska data från olika källor inom gemenskapen bör kunna kombineras på ett enhetligt sätt och utnyttjas gemensamt av flera användare och tillämpningar. Geografiska data som samlas in av en offentlig myndighet bör kunna utnyttjas gemensamt av offentliga myndigheter på alla olika nivåer. Geografiska data bör göras tillgängliga på villkor som inte begränsar en omfattande användning. Det bör vara lätt att hitta tillgängliga geografiska data, att avgöra om de kan användas för ett visst syfte och få reda på vilka villkor som gäller för användningen. |
| --- | --- |

(5)

Infrastrukturerna för geografisk information i medlemsstaterna bör utformas på så sätt att geografiska data lagras, görs tillgängliga och underhålls på den mest lämpliga nivån. Geografiska data från olika källor inom gemenskapen bör kunna kombineras på ett enhetligt sätt och utnyttjas gemensamt av flera användare och tillämpningar. Geografiska data som samlas in av en offentlig myndighet bör kunna utnyttjas gemensamt av offentliga myndigheter på alla olika nivåer. Geografiska data bör göras tillgängliga på villkor som inte begränsar en omfattande användning. Det bör vara lätt att hitta tillgängliga geografiska data, att avgöra om de kan användas för ett visst syfte och få reda på vilka villkor som gäller för användningen.

| (6) | Den geografiska information som omfattas av det här direktivet överlappar i viss mån den information som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation
   (5). De tekniska och ekonomiska aspekterna av geografisk information utgör dock ett hinder för att använda den som ett stöd för miljöpolitiken och för integrering av miljöhänsyn i annan politik. Det är därför nödvändigt att införa särskilda skyldigheter, undantag och skyddsbestämmelser för geografisk information. Det här direktivet påverkar inte tillämpningen av direktiv 2003/4/EG utom när det gäller vissa bestämmelser som rör grunderna för att begränsa tillgången till geografiska data som omfattas av det här direktivet – detta för att undvika att i onödan begränsa tillgången till de geografiska data som omfattas av det här direktivet. |
| --- | --- |

(6)

Den geografiska information som omfattas av det här direktivet överlappar i viss mån den information som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation
   (5). De tekniska och ekonomiska aspekterna av geografisk information utgör dock ett hinder för att använda den som ett stöd för miljöpolitiken och för integrering av miljöhänsyn i annan politik. Det är därför nödvändigt att införa särskilda skyldigheter, undantag och skyddsbestämmelser för geografisk information. Det här direktivet påverkar inte tillämpningen av direktiv 2003/4/EG utom när det gäller vissa bestämmelser som rör grunderna för att begränsa tillgången till geografiska data som omfattas av det här direktivet – detta för att undvika att i onödan begränsa tillgången till de geografiska data som omfattas av det här direktivet.

| (7) | Det här direktivet bör inte påverka tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/98/EG av den 17 november 2003 om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (6), vars mål kompletterar målen i det här direktivet. Kommissionen bör dock vidta ytterligare åtgärder när det gäller frågor som rör vidareutnyttjande av den särskilda typ av information från den offentliga sektorn som omfattas av det här direktivet. |
| --- | --- |

(7)

Det här direktivet bör inte påverka tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/98/EG av den 17 november 2003 om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (6), vars mål kompletterar målen i det här direktivet. Kommissionen bör dock vidta ytterligare åtgärder när det gäller frågor som rör vidareutnyttjande av den särskilda typ av information från den offentliga sektorn som omfattas av det här direktivet.

| (8) | Upprättandet av en infrastruktur för geografisk information i Europeiska gemenskapen kommer att ge ett betydande mervärde för – och kommer också att dra nytta av – andra gemenskapsinitiativ såsom rådets förordning (EG) nr 876/2002 av den 21 maj 2002 om bildande av det gemensamma företaget Galileo (7) och GMES (Global övervakning av miljö och säkerhet): Upprättande av en GMES-kapacitet senast 2008 (8). För att dra nytta av synergier mellan dessa initiativ bör medlemsstaterna överväga att använda de data och tjänster som blir följden av Galileo och GMES när de blir tillgängliga, särskilt de som hänger samman med tids- och rumsreferenser från Galileo. |
| --- | --- |

(8)

Upprättandet av en infrastruktur för geografisk information i Europeiska gemenskapen kommer att ge ett betydande mervärde för – och kommer också att dra nytta av – andra gemenskapsinitiativ såsom rådets förordning (EG) nr 876/2002 av den 21 maj 2002 om bildande av det gemensamma företaget Galileo (7) och GMES (Global övervakning av miljö och säkerhet): Upprättande av en GMES-kapacitet senast 2008 (8). För att dra nytta av synergier mellan dessa initiativ bör medlemsstaterna överväga att använda de data och tjänster som blir följden av Galileo och GMES när de blir tillgängliga, särskilt de som hänger samman med tids- och rumsreferenser från Galileo.

| (9) | Både på nationell nivå och på gemenskapsnivå pågår flera projekt för att samla in, harmonisera eller organisera spridningen eller användningen av geografisk information. Sådana projekt kan komma till stånd genom gemenskapslagstiftning (exempelvis kommissionens beslut 2000/479/EG av den 17 juli 2000 om upprättandet av ett europeiskt register över förorenande utsläpp (EPER) i enlighet med artikel 15 i rådets direktiv 96/61/EG om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (IPPC) (9), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2152/2003 av den 17 november 2003 om övervakning av skogar och miljösamspel i gemenskapen (Forest Focus) (10)). De kan också utarbetas inom ramen för gemenskapsfinansierade program (t.ex. Corine land cover och det europeiska informationssystemet på transportområdet – ETIS) eller genom initiativ som tas på nationell eller regional nivå. Detta direktiv kommer att komplettera dessa projekt genom att skapa en ram som gör det möjligt för dem att bli kompatibla, och det kommer också att bygga vidare på befintliga erfarenheter och projekt snarare än att göra om arbete som redan har utförts. |
| --- | --- |

(9)

Både på nationell nivå och på gemenskapsnivå pågår flera projekt för att samla in, harmonisera eller organisera spridningen eller användningen av geografisk information. Sådana projekt kan komma till stånd genom gemenskapslagstiftning (exempelvis kommissionens beslut 2000/479/EG av den 17 juli 2000 om upprättandet av ett europeiskt register över förorenande utsläpp (EPER) i enlighet med artikel 15 i rådets direktiv 96/61/EG om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (IPPC) (9), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2152/2003 av den 17 november 2003 om övervakning av skogar och miljösamspel i gemenskapen (Forest Focus) (10)). De kan också utarbetas inom ramen för gemenskapsfinansierade program (t.ex. Corine land cover och det europeiska informationssystemet på transportområdet – ETIS) eller genom initiativ som tas på nationell eller regional nivå. Detta direktiv kommer att komplettera dessa projekt genom att skapa en ram som gör det möjligt för dem att bli kompatibla, och det kommer också att bygga vidare på befintliga erfarenheter och projekt snarare än att göra om arbete som redan har utförts.

| (10) | Detta direktiv bör tillämpas för geografiska data som innehas av offentliga myndigheter eller för deras räkning samt för offentliga myndigheters användning av geografiska data när de utför sina offentliga uppgifter. Under vissa förhållanden bör det dock också tillämpas för geografiska data som innehas av fysiska eller juridiska personer utöver offentliga myndigheter, förutsatt att dessa fysiska eller juridiska personer begär detta. |
| --- | --- |

(10)

Detta direktiv bör tillämpas för geografiska data som innehas av offentliga myndigheter eller för deras räkning samt för offentliga myndigheters användning av geografiska data när de utför sina offentliga uppgifter. Under vissa förhållanden bör det dock också tillämpas för geografiska data som innehas av fysiska eller juridiska personer utöver offentliga myndigheter, förutsatt att dessa fysiska eller juridiska personer begär detta.

| (11) | Detta direktiv bör inte ställa upp krav på ny insamling av data om tillståndet i miljön, eller på rapportering av sådan information till kommissionen, eftersom dessa frågor regleras i annan lagstiftning som rör miljön. |
| --- | --- |

(11)

Detta direktiv bör inte ställa upp krav på ny insamling av data om tillståndet i miljön, eller på rapportering av sådan information till kommissionen, eftersom dessa frågor regleras i annan lagstiftning som rör miljön.

| (12) | Uppbyggnaden av de nationella infrastrukturerna bör ske successivt och därför bör de olika teman för geografiska data som omfattas av detta direktiv ges olika prioritet. Vid uppbyggnaden bör hänsyn tas till behovet av geografiska data för ett stort antal tillämpningar inom olika politikområden, till prioriteringen av gemenskapspolitiska åtgärder där det finns behov av harmoniserade geografiska data och till de framsteg som redan gjorts genom harmoniseringsinsatser i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(12)

Uppbyggnaden av de nationella infrastrukturerna bör ske successivt och därför bör de olika teman för geografiska data som omfattas av detta direktiv ges olika prioritet. Vid uppbyggnaden bör hänsyn tas till behovet av geografiska data för ett stort antal tillämpningar inom olika politikområden, till prioriteringen av gemenskapspolitiska åtgärder där det finns behov av harmoniserade geografiska data och till de framsteg som redan gjorts genom harmoniseringsinsatser i medlemsstaterna.

| (13) | Det slöseri med tid och resurser som det innebär att söka efter befintliga geografiska data och avgöra om de kan användas för ett visst syfte är ett betydande hinder för att använda befintliga data fullt ut. Medlemsstaterna bör därför ge beskrivningar av tillgängliga geografiska dataset och datatjänster i form av metadata. |
| --- | --- |

(13)

Det slöseri med tid och resurser som det innebär att söka efter befintliga geografiska data och avgöra om de kan användas för ett visst syfte är ett betydande hinder för att använda befintliga data fullt ut. Medlemsstaterna bör därför ge beskrivningar av tillgängliga geografiska dataset och datatjänster i form av metadata.

| (14) | Den mångfald av format och strukturer som används för att organisera och få tillgång till geografiska data i gemenskapen gör det svårt att på ett effektivt sätt utforma, genomföra, övervaka och utvärdera gemenskapspolitik som direkt eller indirekt rör miljön. Det behövs därför genomförandebestämmelser som underlättar användningen av geografiska data från olika källor i medlemsstaterna. Bestämmelserna bör syfta till att göra geografiska dataset kompatibla och medlemsstaterna bör se till att de data och den information som behövs för att uppnå kompatibilitet inte begränsas på något sätt. |
| --- | --- |

(14)

Den mångfald av format och strukturer som används för att organisera och få tillgång till geografiska data i gemenskapen gör det svårt att på ett effektivt sätt utforma, genomföra, övervaka och utvärdera gemenskapspolitik som direkt eller indirekt rör miljön. Det behövs därför genomförandebestämmelser som underlättar användningen av geografiska data från olika källor i medlemsstaterna. Bestämmelserna bör syfta till att göra geografiska dataset kompatibla och medlemsstaterna bör se till att de data och den information som behövs för att uppnå kompatibilitet inte begränsas på något sätt.

| (15) | Nättjänster är nödvändiga för att geografiska data skall kunna utnyttjas gemensamt av offentliga myndigheter på olika nivåer inom gemenskapen. Dessa nättjänster bör göra det möjligt att söka, transformera, visa och ladda ned geografiska data och sätta sig i förbindelse med geografiska datatjänster och e-handelstjänster. Nättjänsterna bör fungera i enlighet med gemensamt överenskomna specifikationer och minimikriterier för prestanda så att de infrastrukturer som inrättas av medlemsstaterna blir kompatibla. Tjänstenätet bör också omfatta
  nätanslutningstjänster
  så att offentliga myndigheter kan göra sina geografiska dataset tillgängliga. |
| --- | --- |

(15)

Nättjänster är nödvändiga för att geografiska data skall kunna utnyttjas gemensamt av offentliga myndigheter på olika nivåer inom gemenskapen. Dessa nättjänster bör göra det möjligt att söka, transformera, visa och ladda ned geografiska data och sätta sig i förbindelse med geografiska datatjänster och e-handelstjänster. Nättjänsterna bör fungera i enlighet med gemensamt överenskomna specifikationer och minimikriterier för prestanda så att de infrastrukturer som inrättas av medlemsstaterna blir kompatibla. Tjänstenätet bör också omfatta
  nätanslutningstjänster
  så att offentliga myndigheter kan göra sina geografiska dataset tillgängliga.

| (16) | Erfarenheter i medlemsstaterna har visat att det är viktigt att ett visst antal tjänster görs tillgängliga kostnadsfritt för allmänheten för att lyckas med införandet av en infrastruktur för geografisk information. Medlemsstaterna
  och Europeiska unionen
  bör därför, som ett minimum och utan kostnad, tillhandahålla tjänster för att söka och visa geografiska dataset. |
| --- | --- |

(16)

Erfarenheter i medlemsstaterna har visat att det är viktigt att ett visst antal tjänster görs tillgängliga kostnadsfritt för allmänheten för att lyckas med införandet av en infrastruktur för geografisk information. Medlemsstaterna
  och Europeiska unionen
  bör därför, som ett minimum och utan kostnad, tillhandahålla tjänster för att söka och visa geografiska dataset.

| (17) | Vissa geografiska dataset och datatjänster som är av betydelse för gemenskapspolitik som direkt eller indirekt rör miljön innehas och drivs av tredje part. Medlemsstaterna bör därför ge tredje parter möjlighet att bidra till de nationella infrastrukturerna, förutsatt att det inte medför sämre samstämmighet och användarvänlighet hos de geografiska data och datatjänster som omfattas av dessa infrastrukturer. |
| --- | --- |

(17)

Vissa geografiska dataset och datatjänster som är av betydelse för gemenskapspolitik som direkt eller indirekt rör miljön innehas och drivs av tredje part. Medlemsstaterna bör därför ge tredje parter möjlighet att bidra till de nationella infrastrukturerna, förutsatt att det inte medför sämre samstämmighet och användarvänlighet hos de geografiska data och datatjänster som omfattas av dessa infrastrukturer.

| (18) | För att göra det lättare att integrera de nationella infrastrukturerna i infrastrukturen för geografisk information i gemenskapen bör medlemsstaterna ge tillgång till sina infrastrukturer via en geoportal för gemenskapen som drivs av kommissionen samt via andra ingångar som de själva beslutar att driva. |
| --- | --- |

(18)

För att göra det lättare att integrera de nationella infrastrukturerna i infrastrukturen för geografisk information i gemenskapen bör medlemsstaterna ge tillgång till sina infrastrukturer via en geoportal för gemenskapen som drivs av kommissionen samt via andra ingångar som de själva beslutar att driva.

| (19) | För att göra information från offentliga myndigheter på olika nivåer tillgängliga bör medlemsstaterna avlägsna de hinder som möter de offentliga myndigheterna på nationell, regional och lokal nivå när de utför offentliga uppgifter som direkt eller indirekt kan påverka miljön. Dessa hinder bör avlägsnas vid den tidpunkt då informationen skall användas för den offentliga uppgiften. Om offentliga myndigheter utför både kommersiell verksamhet och offentliga uppgifter bör medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att förhindra snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

(19)

För att göra information från offentliga myndigheter på olika nivåer tillgängliga bör medlemsstaterna avlägsna de hinder som möter de offentliga myndigheterna på nationell, regional och lokal nivå när de utför offentliga uppgifter som direkt eller indirekt kan påverka miljön. Dessa hinder bör avlägsnas vid den tidpunkt då informationen skall användas för den offentliga uppgiften. Om offentliga myndigheter utför både kommersiell verksamhet och offentliga uppgifter bör medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att förhindra snedvridning av konkurrensen.

| (20) | Ramarna för att gemensamt utnyttja geografiska data mellan offentliga myndigheter bör vara neutrala inte bara gentemot de offentliga myndigheterna i en medlemsstat, utan också gentemot offentliga myndigheter i andra medlemsstater och gemenskapens institutioner. Eftersom gemenskapens institutioner och organ ofta behöver sammanställa och bedöma geografisk information från alla medlemsstater bör de kunna få tillgång till och använda geografiska data och geografiska datatjänster på harmoniserade villkor. |
| --- | --- |

(20)

Ramarna för att gemensamt utnyttja geografiska data mellan offentliga myndigheter bör vara neutrala inte bara gentemot de offentliga myndigheterna i en medlemsstat, utan också gentemot offentliga myndigheter i andra medlemsstater och gemenskapens institutioner. Eftersom gemenskapens institutioner och organ ofta behöver sammanställa och bedöma geografisk information från alla medlemsstater bör de kunna få tillgång till och använda geografiska data och geografiska datatjänster på harmoniserade villkor.

| (21) | Avskaffandet av begränsningar av ekonomisk natur vid tidpunkten för användningen bör inte hindra offentliga myndigheter som framställer geografiska dataset och tjänster från att få ekonomisk ersättning från offentliga myndigheter som använder dessa geografiska dataset och tjänster. |
| --- | --- |

(21)

Avskaffandet av begränsningar av ekonomisk natur vid tidpunkten för användningen bör inte hindra offentliga myndigheter som framställer geografiska dataset och tjänster från att få ekonomisk ersättning från offentliga myndigheter som använder dessa geografiska dataset och tjänster.

| (22) | För att stimulera tredje part att utveckla förädlade tjänster, till nytta för både offentliga myndigheter och allmänheten, är det nödvändigt att underlätta tillgången till och vidareutnyttjandet av geografiska data som sträcker sig över administrativa eller nationella gränser. |
| --- | --- |

(22)

För att stimulera tredje part att utveckla förädlade tjänster, till nytta för både offentliga myndigheter och allmänheten, är det nödvändigt att underlätta tillgången till och vidareutnyttjandet av geografiska data som sträcker sig över administrativa eller nationella gränser.

| (23) | Ett effektivt införande av infrastrukturer för geografisk information kräver samordning av alla som har intresse av att sådana infrastrukturer upprättas, vare sig de är bidragsgivare eller användare. Lämpliga samordningsstrukturer bör därför fastställas
  och de bör omfatta olika behörighetsnivåer i statsapparaten och ta hänsyn till behörighets- och ansvarsfördelningen inom medlemsstaterna
  . |
| --- | --- |

(23)

Ett effektivt införande av infrastrukturer för geografisk information kräver samordning av alla som har intresse av att sådana infrastrukturer upprättas, vare sig de är bidragsgivare eller användare. Lämpliga samordningsstrukturer bör därför fastställas
  och de bör omfatta olika behörighetsnivåer i statsapparaten och ta hänsyn till behörighets- och ansvarsfördelningen inom medlemsstaterna
  .

| (24) | För att dra nytta av relevanta erfarenheter som gjorts av europeiska
  och internationella
  standardiseringsorgan bör de åtgärder som krävs för att genomföra detta direktiv kunna stödjas av standarder som antagits av europeiska standardiseringsorgan i enlighet med det förfarande som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter (11)

  och av standarder som antagits av internationella standardiseringsorgan
  . |
| --- | --- |

(24)

För att dra nytta av relevanta erfarenheter som gjorts av europeiska
  och internationella
  standardiseringsorgan bör de åtgärder som krävs för att genomföra detta direktiv kunna stödjas av standarder som antagits av europeiska standardiseringsorgan i enlighet med det förfarande som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter (11)

  och av standarder som antagits av internationella standardiseringsorgan
  .

| (25) | Europeiska miljöbyrån inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 1210/90 av den 7 maj 1990 om inrättande av Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning (12). Den har till uppgift att förse gemenskapen med objektiv, tillförlitlig och jämförbar miljöinformation på gemenskapsnivå och har bland annat som mål att förbättra flödet av politiskt relevant miljöinformation mellan medlemsstaterna och gemenskapsinstitutionerna. Den bör därför bidra aktivt till genomförandet av detta direktiv. |
| --- | --- |

(25)

Europeiska miljöbyrån inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 1210/90 av den 7 maj 1990 om inrättande av Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning (12). Den har till uppgift att förse gemenskapen med objektiv, tillförlitlig och jämförbar miljöinformation på gemenskapsnivå och har bland annat som mål att förbättra flödet av politiskt relevant miljöinformation mellan medlemsstaterna och gemenskapsinstitutionerna. Den bör därför bidra aktivt till genomförandet av detta direktiv.

| (26) | Eftersom detta är ett ramdirektiv kräver genomförandet ytterligare beslut som tar hänsyn till förändringar i den politiska, institutionella och organisatoriska ramen och till den snabba tekniska utvecklingen av geografiska datasystem och -tjänster. De åtgärder som krävs för att genomföra detta direktiv bör därför antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (13). |
| --- | --- |

(26)

Eftersom detta är ett ramdirektiv kräver genomförandet ytterligare beslut som tar hänsyn till förändringar i den politiska, institutionella och organisatoriska ramen och till den snabba tekniska utvecklingen av geografiska datasystem och -tjänster. De åtgärder som krävs för att genomföra detta direktiv bör därför antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (13).

| (27) | Det förberedande arbetet för beslut om genomförandet av detta direktiv och för den framtida utvecklingen av infrastrukturen för geografisk information i gemenskapen kräver en fortlöpande övervakning av direktivets genomförande och en regelbunden rapportering. |
| --- | --- |

(27)

Det förberedande arbetet för beslut om genomförandet av detta direktiv och för den framtida utvecklingen av infrastrukturen för geografisk information i gemenskapen kräver en fortlöpande övervakning av direktivets genomförande och en regelbunden rapportering.

| (28) | Eftersom målet för detta direktiv, nämligen inrättandet av en infrastruktur för geografisk information i gemenskapen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, och det därför, på grund av de transnationella aspekterna och det allmänna behovet inom gemenskapen att samordna villkoren för tillgång till geografisk information, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(28)

Eftersom målet för detta direktiv, nämligen inrättandet av en infrastruktur för geografisk information i gemenskapen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, och det därför, på grund av de transnationella aspekterna och det allmänna behovet inom gemenskapen att samordna villkoren för tillgång till geografisk information, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

KAPITEL I

Allmänna bestämmelser

Artikel 1

1.   Detta direktiv innehåller
  komponenterna eller hörnstenarna i den strategiska planeringen, vilka syftar till
  inrättandet av en infrastruktur för geografisk information i gemenskapen, avsedd att användas för
  en politik för hållbar utveckling i gemenskapen
  samt för politik och verksamheter som direkt eller indirekt kan påverka miljön
  och markanvändningen
  .

2.   Infrastrukturen för geografisk information i gemenskapen skall grundas på infrastrukturer för geografisk information som inrättats och drivs av medlemsstaterna
  samt all relevant infrastruktur som redan finns på gemenskapsnivå
  .

De komponenter som ingår i dessa infrastrukturer skall omfatta metadata, geografiska dataset och geografiska datatjänster; nättjänster och nätteknik; avtal om gemensamt utnyttjande, tillgång och användning; samt mekanismer, processer och förfaranden för samordning och
  övervakning
  .

Artikel 2

1.   Om inte annat föreskrivs skall detta direktiv inte påverka tillämpningen av direktiv 2003/4/EG.

2.   Detta direktiv skall inte påverka tillämpningen av direktiv 2003/98/EG.

Artikel 3

I detta direktiv avses med

| 1) | ”infrastruktur för geografisk information”: infrastruktur vars komponenter omfattar metadata, geografiska dataset och geografiska datatjänster, nättjänster och nätteknik, avtal om gemensamt utnyttjande, tillgång och användning, samt mekanismer, processer och förfaranden för samordning och övervakning som upprättats, verkar eller gjorts tillgängliga i enlighet med detta direktiv, |
| --- | --- |

1)

”infrastruktur för geografisk information”: infrastruktur vars komponenter omfattar metadata, geografiska dataset och geografiska datatjänster, nättjänster och nätteknik, avtal om gemensamt utnyttjande, tillgång och användning, samt mekanismer, processer och förfaranden för samordning och övervakning som upprättats, verkar eller gjorts tillgängliga i enlighet med detta direktiv,

| 2) | ”geografiska data”: data som direkt eller indirekt avser en viss plats eller ett visst geografiskt område, |
| --- | --- |

2)

”geografiska data”: data som direkt eller indirekt avser en viss plats eller ett visst geografiskt område,

| 3) | ”geografiskt dataset”: en identifierbar samling av geografiska data, |
| --- | --- |

3)

”geografiskt dataset”: en identifierbar samling av geografiska data,

| 4) | ”geografiska datatjänster”: operationer som med hjälp av ett datorprogram kan utföras på de geografiska data som ingår i geografiska dataset eller tillhörande metadata, |
| --- | --- |

4)

”geografiska datatjänster”: operationer som med hjälp av ett datorprogram kan utföras på de geografiska data som ingår i geografiska dataset eller tillhörande metadata,

| 5) | ”geografiskt objekt”: en abstrakt representation av en konkret företeelse som har samband med en särskild plats eller ett visst geografiskt område, |
| --- | --- |

5)

”geografiskt objekt”: en abstrakt representation av en konkret företeelse som har samband med en särskild plats eller ett visst geografiskt område,

| 6) | ”metadata”: information som beskriver geografiska dataset och geografiska datatjänster och som gör det möjligt att finna, inventera och använda dem, |
| --- | --- |

6)

”metadata”: information som beskriver geografiska dataset och geografiska datatjänster och som gör det möjligt att finna, inventera och använda dem,

| 7) | ”offentliga myndigheter”:










  a) | statlig eller annan offentlig förvaltning, inbegripet offentliga rådgivande organ på nationell, regional eller lokal nivå, |
| --- | --- | --- |

7)

”offentliga myndigheter”:

a)

statlig eller annan offentlig förvaltning, inbegripet offentliga rådgivande organ på nationell, regional eller lokal nivå,

| b) | fysiska eller juridiska personer som har offentliga förvaltningsuppgifter enligt nationell lagstiftning, inklusive särskilda uppdrag, verksamheter eller tjänster som rör miljön och det tekniska stöd som ges i varje enskilt fall för att förbättra denna, |
| --- | --- |

b)

fysiska eller juridiska personer som har offentliga förvaltningsuppgifter enligt nationell lagstiftning, inklusive särskilda uppdrag, verksamheter eller tjänster som rör miljön och det tekniska stöd som ges i varje enskilt fall för att förbättra denna,

| c) | fysiska eller juridiska personer som har offentligt ansvar eller offentliga uppgifter, eller som tillhandahåller offentliga tjänster under överinseende av ett sådant organ eller en sådan person som anges i a eller b. |
| --- | --- |

c)

fysiska eller juridiska personer som har offentligt ansvar eller offentliga uppgifter, eller som tillhandahåller offentliga tjänster under överinseende av ett sådant organ eller en sådan person som anges i a eller b.

| 8) | ”tredje part”: en fysisk eller juridisk person som inte är en offentlig myndighet. |
| --- | --- |

8)

”tredje part”: en fysisk eller juridisk person som inte är en offentlig myndighet.

Artikel 4

1.
     Detta direktiv skall
  omfatta geografiska dataset som uppfyller
  följande
  villkor
  :

| a) | De är kopplade till ett område som står under en medlemsstats jurisdiktion
  . |
| --- | --- |

a)

De är kopplade till ett område som står under en medlemsstats jurisdiktion
  .

| b) | De är i elektroniskt format
  . |
| --- | --- |

b)

De är i elektroniskt format
  .

| c) | De innehas av eller för










  i) | en offentlig myndighet, har framställts eller tagits emot av en offentlig myndighet, eller underhålls och uppdateras av den myndigheten, |
| --- | --- | --- |

c)

De innehas av eller för

i)

en offentlig myndighet, har framställts eller tagits emot av en offentlig myndighet, eller underhålls och uppdateras av den myndigheten,

| ii) | en tredje part som har fått tillgång till nätanslutningstjänster i enlighet med artikel 14.3. |
| --- | --- |

ii)

en tredje part som har fått tillgång till nätanslutningstjänster i enlighet med artikel 14.3.

| d) | De rör ett eller flera av de teman som förtecknas i bilagorna I, II och III. |
| --- | --- |

d)

De rör ett eller flera av de teman som förtecknas i bilagorna I, II och III.

2.
     
  Detta direktiv skall också omfatta geografiska datatjänster som rör data som ingår i de geografiska dataset som anges i punkt 1.

3.
     
  När det gäller geografiska dataset som uppfyller villkoret i punkt 1 c, men för vilka en tredje part har immateriella rättigheter, får den offentliga myndigheten vidta åtgärder enligt detta direktiv endast med den tredje partens samtycke.

4.
     
  Med undantag från punkt 1 och såvitt avser geografiska dataset som innehas av eller för en offentlig myndighet på lägsta förvaltningsnivå i en medlemsstat skall detta direktiv tillämpas endast på geografiska dataset vars insamling eller spridning samordnas av en annan offentlig myndighet eller är obligatorisk enligt nationell lagstiftning.

5.
     
  De teman för geografiska data som avses i bilagorna I, II och III får ändras av kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 27.2 för att ta hänsyn till ändrade behov av geografiska data till stöd för gemenskapspolitik som direkt eller indirekt rör miljön
  .

KAPITEL II

Metadata

Artikel 5

1.   Medlemsstaterna skall se till att metadata skapas för geografiska dataset och geografiska datatjänster och att dessa metadata hålls uppdaterade.

2.   Metadata skall innehålla information om följande:

| a) | Geografiska datasets överensstämmelse med de genomförandebestämmelser som avses i artikel 8.1. |
| --- | --- |

a)

Geografiska datasets överensstämmelse med de genomförandebestämmelser som avses i artikel 8.1.

| b) | Rättigheter att använda geografiska dataset och datatjänster
  och eventuella tillhörande kostnader
  . |
| --- | --- |

b)

Rättigheter att använda geografiska dataset och datatjänster
  och eventuella tillhörande kostnader
  .

| c) | Kvalitet och giltighet hos geografiska data. |
| --- | --- |

c)

Kvalitet och giltighet hos geografiska data.

| d) | Offentliga myndigheter som har ansvaret för att upprätta, förvalta, underhålla och distribuera geografiska dataset och geografiska datatjänster. |
| --- | --- |

d)

Offentliga myndigheter som har ansvaret för att upprätta, förvalta, underhålla och distribuera geografiska dataset och geografiska datatjänster.

| e) | Geografiska dataset till vilka allmänhetens tillgång är begränsad i enlighet med artikel 16 samt skälen till begränsningen. |
| --- | --- |

e)

Geografiska dataset till vilka allmänhetens tillgång är begränsad i enlighet med artikel 16 samt skälen till begränsningen.

3.   Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att metadata är fullständiga och håller
  lämplig
  kvalitet.

Artikel 6

Medlemsstaterna skall skapa de metadata som avses i artikel 5 enligt följande tidsplan:

| a) | Senast den ...
   (14) när det gäller geografiska dataset som
  avser
  de teman som förtecknas i bilagorna I och II. |
| --- | --- |

a)

Senast den ...
   (14) när det gäller geografiska dataset som
  avser
  de teman som förtecknas i bilagorna I och II.

| b) | Senast den ...
   (15) när det gäller geografiska dataset som
  avser
  de teman som förtecknas i bilaga III. |
| --- | --- |

b)

Senast den ...
   (15) när det gäller geografiska dataset som
  avser
  de teman som förtecknas i bilaga III.

Artikel 7

Kommissionen skall anta bestämmelser för genomförandet av artikel 27.2 enligt det förfarande som avses i artikel 5.

KAPITEL III

Kompatibilitet hos geografiska dataset och datatjänster

Artikel 8

1.   Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 27.2 anta genomförandebestämmelser som omfattar

| a) | specifikationer
  för
  harmonisering av
  geografiska data, |
| --- | --- |

a)

specifikationer
  för
  harmonisering av
  geografiska data,

| b) | mekanismer för utbyte av geografiska data. |
| --- | --- |

b)

mekanismer för utbyte av geografiska data.

2.   
  Företrädare för medlemsstaterna på nationell, regional och lokal nivå -- mot bakgrund av sin betydelse som producenter, innehavare och leverantörer av geografiska data -- samt fysiska och juridiska
  personer som har intresse av berörda geografiska data --mot bakgrund av sin roll i infrastrukturen för geografisk information,
  såsom
  användare, producenter, leverantörer av förädlade tjänster eller samordningsorgan -- skall ges möjlighet att delta i
  förberedande diskussioner om innehållet i
  de genomförandebestämmelser som avses i punkt 1
  , innan den kommitté som avses i artikel 27.1 behandlar frågan
  .

Artikel 9

1.   De genomförandebestämmelser som avses i
  artikel 8.1
  skall utformas på ett sådant sätt att geografiska dataset kan kombineras eller tjänster samverka, så att resultatet blir en sammanhängande kombination av geografiska dataset eller tjänster som har ett mervärde, utan att det kräver särskilda insatser av en mänsklig operatör eller av en apparat.

2.   De genomförandebestämmelser som avses i
  artikel 8.1
  skall omfatta definition och klassificering av geografiska objekt som är relevanta för geografiska data samt sättet att georeferera dessa geografiska data.

Artikel 10

1.   När det gäller geografiska dataset som
  motsvarar de
  teman som förtecknas i bilagorna I eller II skall de genomförandebestämmelser som avses i
  artikel 8.1
  uppfylla villkoren i punkterna 2, 3 och 4 i den här artikeln.

2.   Genomförandebestämmelserna skall behandla följande aspekter av geografiska data:

| a) | Ett gemensamt system av unika identitetsbeteckningar för geografiska objekt. |
| --- | --- |

a)

Ett gemensamt system av unika identitetsbeteckningar för geografiska objekt.

| b) | Förhållandet mellan geografiska objekt. |
| --- | --- |

b)

Förhållandet mellan geografiska objekt.

| c) | Viktiga attribut och motsvarande flerspråkiga synonymförteckningar som krävs för politikområden
  som direkt eller indirekt kan påverka miljön
  . |
| --- | --- |

c)

Viktiga attribut och motsvarande flerspråkiga synonymförteckningar som krävs för politikområden
  som direkt eller indirekt kan påverka miljön
  .

| d) | Hur utbytet av information om tidsdimensionen för geografiska data skall ske. |
| --- | --- |

d)

Hur utbytet av information om tidsdimensionen för geografiska data skall ske.

| e) | Hur utbytet av uppdaterade data skall ske. |
| --- | --- |

e)

Hur utbytet av uppdaterade data skall ske.

3.   Genomförandebestämmelserna skall utformas på ett sådant sätt att det skapas överensstämmelse mellan information som avser en och samma plats och mellan information som avser samma objekt i olika skalor.

4.   Genomförandebestämmelserna skall utformas på ett sådant sätt att information från olika geografiska dataset är jämförbara när det gäller de aspekter som avses i artikel 9.2 och i punkt 2 i den här artikeln.

Artikel 11

De genomförandebestämmelser som avses i
  artikel 8.1
  skall antas enligt följande tidsplan:

| a) | Senast den ...
   (16) när det gäller geografiska dataset som
  avser
  de teman som förtecknas i bilaga I. |
| --- | --- |

a)

Senast den ...
   (16) när det gäller geografiska dataset som
  avser
  de teman som förtecknas i bilaga I.

| b) | Senast den ...
   (17) när det gäller geografiska dataset som
  avser
  de teman som förtecknas i bilagorna II eller III. |
| --- | --- |

b)

Senast den ...
   (17) när det gäller geografiska dataset som
  avser
  de teman som förtecknas i bilagorna II eller III.

Artikel 12

Medlemsstaterna skall se till att geografiska dataset som samlas in eller uppdateras senare än två år efter antagandet av motsvarande specifikationer enligt
  artikel 8.1
  bringas i överensstämmelse med dessa specifikationer, antingen genom att de geografiska dataseten anpassas eller genom att de transformeras.

Artikel 13

1.   Medlemsstaterna skall se till att information och data som krävs för att följa de genomförandebestämmelser som avses i artikel 8.1 görs tillgängliga för offentliga myndigheter och tredje parter på villkor som inte begränsar deras användning för detta syfte.

2.   För att skapa överensstämmelse mellan geografiska data som avser en geografisk företeelse som sträcker sig över gränsen mellan två
  eller flera
  medlemsstater, skall medlemsstaterna i tillämpliga fall gemensamt besluta om beskrivning och lägesbestämning av dessa gemensamma företeelser.

KAPITEL IV

Nättjänster

Artikel 14

1.   Medlemsstaterna skall inrätta och driva
  nätanslutningstjänster
  så att metadata och geografiska dataset och tjänster kan göras tillgängliga genom de tjänster som avses i artikel 15.1.

2.   De
  nätanslutningstjänster
  som avses i punkt 1 skall göras tillgängliga för de offentliga myndigheterna.

3.   De
  nätanslutningstjänster
  som avses i punkt 1 skall göras tillgängliga för tredje parter på deras begäran, förutsatt att deras geografiska dataset och tjänster följer genomförandebestämmelserna och i synnerhet de krav som gäller för metadata, nättjänster och kompatibilitet.

Artikel 15

1.   Medlemsstaterna skall inrätta och driva ett nät med följande tjänster för de geografiska dataset och tjänster för vilka metadata har skapats i enlighet med detta direktiv:

| a) | Söktjänster som gör det möjligt att söka efter geografiska dataset och geografiska datatjänster med utgångspunkt i innehållet i motsvarande metadata samt att visa innehållet i metadata. |
| --- | --- |

a)

Söktjänster som gör det möjligt att söka efter geografiska dataset och geografiska datatjänster med utgångspunkt i innehållet i motsvarande metadata samt att visa innehållet i metadata.

| b) | Visningstjänster som åtminstone gör det möjligt att visa, navigera, zooma in/ut, panorera och överlagra geografiska dataset samt visa förklarande information och relevant innehåll i metadata. |
| --- | --- |

b)

Visningstjänster som åtminstone gör det möjligt att visa, navigera, zooma in/ut, panorera och överlagra geografiska dataset samt visa förklarande information och relevant innehåll i metadata.

| c) | Nedladdningstjänster som gör det möjligt att ladda ned kopior av hela geografiska dataset eller delar av dessa. |
| --- | --- |

c)

Nedladdningstjänster som gör det möjligt att ladda ned kopior av hela geografiska dataset eller delar av dessa.

| d) | Transformeringstjänster som gör det möjligt att transformera geografiska dataset. |
| --- | --- |

d)

Transformeringstjänster som gör det möjligt att transformera geografiska dataset.

| e) | Förbindelsetjänster som gör det möjligt att sätta sig i förbindelse med datatjänster. |
| --- | --- |

e)

Förbindelsetjänster som gör det möjligt att sätta sig i förbindelse med datatjänster.

Dessa tjänster skall vara lättanvända
  , tillgängliga för allmänheten
  och åtkomliga via Internet eller något annat lämpligt
  telekommunikationsmedel
  .

2.   För de tjänster som avses i punkt 1 a skall minst följande kombination av sökkriterier kunna användas:

| a) | Nyckelord. |
| --- | --- |

a)

Nyckelord.

| b) | Klassificering av geografiska dataset och datatjänster. |
| --- | --- |

b)

Klassificering av geografiska dataset och datatjänster.

| c) | Kvalitet och noggrannhet hos geografiska data. |
| --- | --- |

c)

Kvalitet och noggrannhet hos geografiska data.

| d) | Grad av överensstämmelse med de specifikationer för harmonisering av geografiska data som avses i artikel 8. |
| --- | --- |

d)

Grad av överensstämmelse med de specifikationer för harmonisering av geografiska data som avses i artikel 8.

| e) | Geografiskt läge. |
| --- | --- |

e)

Geografiskt läge.

| f) | Villkor för tillgång till och användning av geografiska dataset och datatjänster. |
| --- | --- |

f)

Villkor för tillgång till och användning av geografiska dataset och datatjänster.

| g) | Offentliga myndigheter som har ansvaret för att upprätta, förvalta, underhålla och distribuera geografiska dataset och datatjänster. |
| --- | --- |

g)

Offentliga myndigheter som har ansvaret för att upprätta, förvalta, underhålla och distribuera geografiska dataset och datatjänster.

3.   De transformeringstjänster som avses i punkt 1 d skall kombineras med de övriga tjänster som avses i den punkten på ett sådant sätt att det är möjligt att driva tjänsterna i överensstämmelse med de genomförandebestämmelser som avses i artikel 8.

Artikel 16

1.   Utan hinder av artikel 4.2 i direktiv 2003/4/EG och artikel 15.1 i det här direktivet får medlemsstaterna begränsa allmänhetens tillgång till de tjänster som avses i artikel 15.1 b–e eller till de e-handelstjänster som avses i artikel 17.2, om tillgången skulle innebära en negativ påverkan på något av följande:

| a) | Sekretess som omfattar offentliga myndigheters förfaranden, då sådan sekretess föreskrivs enligt lag. |
| --- | --- |

a)

Sekretess som omfattar offentliga myndigheters förfaranden, då sådan sekretess föreskrivs enligt lag.

| b) | Internationella förbindelser, allmän säkerhet eller det nationella försvaret. |
| --- | --- |

b)

Internationella förbindelser, allmän säkerhet eller det nationella försvaret.

| c) | Domstolsförfaranden, personers möjlighet att få en rättvis rättegång eller en offentlig myndighets möjligheter att genomföra en undersökning av straffrättslig eller disciplinär art. |
| --- | --- |

c)

Domstolsförfaranden, personers möjlighet att få en rättvis rättegång eller en offentlig myndighets möjligheter att genomföra en undersökning av straffrättslig eller disciplinär art.

| d) | Sekretess som omfattar kommersiell eller industriell information, där sådan sekretess föreskrivs i nationell lagstiftning eller gemenskapslagstiftning i syfte att skydda legitima ekonomiska intressen, inbegripet det allmänna intresset att behålla sekretess för statistiska uppgifter och skattesekretess. |
| --- | --- |

d)

Sekretess som omfattar kommersiell eller industriell information, där sådan sekretess föreskrivs i nationell lagstiftning eller gemenskapslagstiftning i syfte att skydda legitima ekonomiska intressen, inbegripet det allmänna intresset att behålla sekretess för statistiska uppgifter och skattesekretess.

| e) | Sekretess som omfattar personuppgifter och/eller akter om en fysisk person, om denna person inte har gett sitt medgivande till att informationen utlämnas till allmänheten, om sådan sekretess föreskrivs i nationell lagstiftning eller gemenskapslagstiftning. |
| --- | --- |

e)

Sekretess som omfattar personuppgifter och/eller akter om en fysisk person, om denna person inte har gett sitt medgivande till att informationen utlämnas till allmänheten, om sådan sekretess föreskrivs i nationell lagstiftning eller gemenskapslagstiftning.

| f) | Skydd av den miljö som informationen avser, exempelvis lokalisering av sällsynta arter. |
| --- | --- |

f)

Skydd av den miljö som informationen avser, exempelvis lokalisering av sällsynta arter.

2.   De skäl för att begränsa tillgången som anges i punkt 1 skall tolkas restriktivt, med hänsyn till allmänhetens intresse av att få tillgång till tjänsten i det enskilda fallet. I varje enskilt fall skall allmänhetens intresse av öppenhet vägas mot intresset av att begränsa eller villkora tillgången. Medlemsstaterna får inte med hänvisning till punkt 1 a, d, e eller f begränsa tillgången till information om utsläpp i miljön.

Artikel 17

1.   Medlemsstaterna skall se till att de tjänster som anges i artikel 15.1 a och b är tillgängliga kostnadsfritt för allmänheten.
  För att skydda offentliga myndigheters immateriella äganderättigheter till geografiska data får de data som görs tillgängliga via de visningstjänster som avses i artikel 15.1 b vara utformade på ett sätt som hindrar dem från att vidareutnyttjas för kommersiellt bruk, och en ”klicklicens” får införas för att begränsa användningen av dessa data.

2.   Om en offentlig myndighet tar ut avgifter för de tjänster som avses i artikel 15.1 c eller e, skall medlemsstaten se till att e-handelstjänster är tillgängliga.

Artikel 18

1.   Kommissionen skall inrätta och driva en geoportal för gemenskapen.

2.   Medlemsstaterna skall ge tillgång till de tjänster som avses i artikel 15.1 via gemenskapens geoportal.

Medlemsstaterna får också ge tillgång till dessa tjänster via sina egna ingångar.

Artikel 19

Kommissionen skall, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 27.2, anta bestämmelser för genomförandet av detta kapitel och skall särskilt fastställa följande:

| a) | Tekniska specifikationer för de tjänster som avses i artikel 14.1,

  artikel 15

  och artikel 17.2 samt, med hänsyn till tekniska framsteg, minimikriterier för prestanda hos dessa tjänster. |
| --- | --- |

a)

Tekniska specifikationer för de tjänster som avses i artikel 14.1,

  artikel 15

  och artikel 17.2 samt, med hänsyn till tekniska framsteg, minimikriterier för prestanda hos dessa tjänster.

| b) | De krav som avses i artikel 14.3. |
| --- | --- |

b)

De krav som avses i artikel 14.3.

KAPITEL V

Gemensamt utnyttjande och vidareutnyttjande av data

Artikel 20

1.   Medlemsstaterna skall anta bestämmelser om gemensamt utnyttjande av geografiska dataset och tjänster mellan offentliga myndigheter. Dessa bestämmelser skall göra det möjligt för medlemsstaternas offentliga myndigheter och för gemenskapens institutioner och organ att få tillgång till geografiska dataset och tjänster samt att utbyta och använda dessa dataset och tjänster vid utförandet av offentliga uppgifter som direkt eller indirekt kan påverka miljön.

Genom de bestämmelser som avses i första stycket skall alla begränsningar vid tidpunkten för användningen avlägsnas, i synnerhet begränsningar av handelsmässig, procedurmässig, juridisk, institutionell och ekonomisk natur.
  Medlemsstaterna skall se till att genomförandet av dessa åtgärder inte inverkar negativt på tillgången på geografiska dataset och tjänster.

2.   Organ som inrättas genom internationella avtal där gemenskapen eller medlemsstaterna är parter skall
  omfattas av de bestämmelser i punkt 1 som avser att gemensamt utnyttja geografiska data
  för utförandet av uppgifter som direkt eller indirekt kan påverka miljön.

3.   Medlemsstaterna skall vidta lämpliga åtgärder för att förhindra snedvridning av
  konkurrensen
  .

4.   Gemenskapens institutioner och organ skall
  omfattas av harmoniserade villkor för
  tillgång till geografiska dataset och
  tjänster. Kommissionen
  skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 27.2 anta genomförandebestämmelser där tillgången och användningsrättigheterna regleras.

Artikel 21

Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 27.2 anta genomförandebestämmelser för att öka tredje parters möjligheter att vidareutnyttja geografiska dataset och datatjänster. Genomförandebestämmelserna får omfatta införandet av gemensamma licensvillkor.

Inrättandet av gemensamma licenser skall variken i onödan begränsa möjligheterna att vidareutnyttja geografiska data och använda tjänster eller göras i syfte att begränsa konkurrensen.

KAPITEL VI

Samordning och kompletterande åtgärder

Artikel 22

1.   Medlemsstaterna skall
  se till att
  lämpliga strukturer och mekanismer för att samordna bidragen från alla dem som har intresse av deras infrastrukturer för geografisk information
  inrättas på olika nivåer i statsapparaten. De som har intresse av infrastrukturerna för geografisk information skall omfatta
  användare, producenter, leverantörer av förädlade tjänster och samordningsorgan.

2.   Bidragen skall omfatta identifiering av användarbehov, information om nuvarande praxis samt rapportering om genomförandet av detta direktiv.

Artikel 23

1.   Kommissionen skall ha ansvaret för att samordna infrastrukturen för geografisk information i gemenskapen på gemenskapsnivå och skall för detta syfte bistås av Europeiska miljöbyrån.

2.   Varje medlemsstat skall
  utse och identifiera den samordningsstruktur
  som skall ha ansvaret för kontakter med kommissionen i samband med detta direktiv
  , med hänsyn tagen till behörighetsfördelningen inom medlemsstaterna
  .

Artikel 24

De standarder som antagits av europeiska standardiseringsorgan i enlighet med det förfarande som anges i direktiv 98/34/EG
  och av internationella standardiseringsorgan
  kan stödja genomförandet av det här direktivet.

KAPITEL VII

Slutbestämmelser

Artikel 25

1.   Medlemsstaterna skall övervaka genomförandet och användningen av sina infrastrukturer för geografisk information.

2.   Den övervakning som avses i punkt 1 skall utföras i enlighet med de genomförandebestämmelser som antas av kommissionen enligt det förfarande som avses i artikel 27.2.

3.   Information som blir resultatet av den övervakning som avses i punkt 1 skall fortlöpande göras tillgänglig för
  allmänheten och
  kommissionen.

Artikel 26

1.   Medlemsstaterna skall rapportera till kommissionen om genomförandet av detta direktiv och om de erfarenheter som görs vid tillämpningen. Rapporten skall omfatta följande:

| a) | En beskrivning av hur den offentliga sektorns leverantörer och användare av geografiska dataset och tjänster och förmedlande organ är samordnade, samt av förhållandet till tredje parter och organisationen för kvalitetssäkring. |
| --- | --- |

a)

En beskrivning av hur den offentliga sektorns leverantörer och användare av geografiska dataset och tjänster och förmedlande organ är samordnade, samt av förhållandet till tredje parter och organisationen för kvalitetssäkring.

| b) | En beskrivning av hur offentliga myndigheter och tredje parter har bidragit till samordning av infrastrukturen för geografisk information och till dess funktion. |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av hur offentliga myndigheter och tredje parter har bidragit till samordning av infrastrukturen för geografisk information och till dess funktion.

| c) | En översikt över geografiska datasets tillgänglighet och kvalitet och geografiska datatjänsters tillgänglighet och prestanda. |
| --- | --- |

c)

En översikt över geografiska datasets tillgänglighet och kvalitet och geografiska datatjänsters tillgänglighet och prestanda.

| d) | En översikt över information om användningen av infrastrukturen för geografisk information. |
| --- | --- |

d)

En översikt över information om användningen av infrastrukturen för geografisk information.

| e) | En beskrivning av avtal
  för att harmonisera och gemensamt utnyttja information
  mellan offentliga myndigheter. |
| --- | --- |

e)

En beskrivning av avtal
  för att harmonisera och gemensamt utnyttja information
  mellan offentliga myndigheter.

| f) | En översikt över kostnader och vinster med genomförandet av detta direktiv. |
| --- | --- |

f)

En översikt över kostnader och vinster med genomförandet av detta direktiv.

2.   Den rapport som avses i punkt 1 skall sändas till kommissionen vart tredje år, från och med den ... (18).

3.   Kommissionen skall anta bestämmelser för genomförandet av punkt 1 enligt det förfarande som avses i artikel 27.2.

Artikel 27

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 28

Kommissionen skall lämna en rapport om tillämpningen av detta direktiv till Europaparlamentet och rådet senast den ... (19) och därefter vart sjätte år
  på grundval av de rapporter från medlemsstaterna som avses i artikel 26
  .

Vid behov skall rapporten åtföljas av förslag till gemenskapsåtgärder.

Artikel 29

1.   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den ... (20). De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

När medlemsstaterna antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 30

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 31

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ... den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C

1

(2)  EUT C

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 7 juni 2005.

3

Europaparlamentets ståndpunkt av den 7 juni 2005.

(4)  EGT L 242, 10.9.2002, s. 1.

4

(5)  EUT L 41, 14.2.2003, s. 26.

5

(6)  EUT L 345, 31.12.2003, s. 90.

6

(7)  EGT L 138, 28.5.2002, s. 1.

7

(8)  KOM(2004)0065 slutlig.

8

KOM(2004)0065

(9)  EGT L 192, 28.7.2000, s. 36.

9

(10)  EUT L 324, 11.12.2003, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 788/2004 (
  EUT L 138, 30.4.2004, s. 17).

10

Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 788/2004 (

(11)  EGT L 204, 21.7.1998, s. 37. Direktivet senast ändrad genom 2003 års anslutningsakt.

11

Direktivet senast ändrad genom 2003 års anslutningsakt.

(12)  EGT L 120, 11.5.1990, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1641/2003 (EUT L 245, 29.9.2003, s. 1).

12

(13)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

13

(14)  Tre år efter det att det här direktivet har trätt i kraft.

14

Tre år efter det att det här direktivet har trätt i kraft.

(15)  Sex år efter det att det här direktivet har trätt i kraft.

15

Sex år efter det att det här direktivet har trätt i kraft.

(16)  Två år efter det att det här direktivet har trätt i kraft.

16

det här direktivet

(17)  Fem år efter det att det här direktivet har trätt i kraft.

17

det här direktivet

(18)  Tre år efter det att det här direktivet har trätt i kraft.

18

det här direktivet

(19)  Sju år efter det att det här direktivet har trätt i kraft.

19

det här direktivet

(20)  Två år efter det att det här direktivet har trätt i kraft.

20

det här direktivet

BILAGA I

TEMAN FÖR GEOGRAFISKA DATA SOM AVSES I ARTIKEL 6 A, ARTIKEL 10.1 OCH ARTIKEL 11 A

| 1. | Referenskoordinatsystem
  System för att entydigt lägesbestämma geografisk information i rummet som en uppsättning koordinater (x, y, z) och/eller som latitud, longitud och höjd, på grundval av ett geodetiskt horisontellt och vertikalt datum. |
| --- | --- |

1.

Referenskoordinatsystem

System för att entydigt lägesbestämma geografisk information i rummet som en uppsättning koordinater (x, y, z) och/eller som latitud, longitud och höjd, på grundval av ett geodetiskt horisontellt och vertikalt datum.

| 2. | Geografiska rutnätssystem
  Harmoniserade rutnät med flera upplösningar, gemensam utgångspunkt och standardiserad placering och storlek på rutorna. |
| --- | --- |

2.

Geografiska rutnätssystem

Harmoniserade rutnät med flera upplösningar, gemensam utgångspunkt och standardiserad placering och storlek på rutorna.

| 3. | Geografiska namn
  Namn på områden, regioner, platser, städer, förorter, tätorter och annan bebyggelse, samt andra geografiska och topografiska företeelser av allmänt eller historiskt intresse. |
| --- | --- |

3.

Geografiska namn

Namn på områden, regioner, platser, städer, förorter, tätorter och annan bebyggelse, samt andra geografiska och topografiska företeelser av allmänt eller historiskt intresse.

| 4. | Administrativa enheter
  Administrativa enheter
  som det nationella territoriet är indelat i
  på lokal, regional och nationell nivå. De administrativa enheterna särskiljs med administrativa gränser. Innefattar även det nationella territoriets gränser och kustlinjen. |
| --- | --- |

4.

Administrativa enheter

Administrativa enheter
  som det nationella territoriet är indelat i
  på lokal, regional och nationell nivå. De administrativa enheterna särskiljs med administrativa gränser. Innefattar även det nationella territoriets gränser och kustlinjen.

| 5. | Transportnät
  Väg-, järnvägs-, flyg- och sjötransportnät och tillhörande infrastruktur. Innefattar länkar mellan olika nät. Innefattar också det transeuropeiska transportnät som definieras i beslut nr 1692/96/EG (1) samt framtida ändringar av det beslutet. |
| --- | --- |

5.

Transportnät

Väg-, järnvägs-, flyg- och sjötransportnät och tillhörande infrastruktur. Innefattar länkar mellan olika nät. Innefattar också det transeuropeiska transportnät som definieras i beslut nr 1692/96/EG (1) samt framtida ändringar av det beslutet.

| 6. | Hydrografi
  Hydrografiska element, både naturliga och artificiella, inbegripet floder, sjöar, estuarier, dammar, grundvattenmagasin, kanaler och andra vatten, i förekommande fall i form av nät som är kopplade till andra nät. Innefattar avrinningsområden och delavrinningsområden enligt definition i direktiv 2000/60/EG (2). |
| --- | --- |

6.

Hydrografi

Hydrografiska element, både naturliga och artificiella, inbegripet floder, sjöar, estuarier, dammar, grundvattenmagasin, kanaler och andra vatten, i förekommande fall i form av nät som är kopplade till andra nät. Innefattar avrinningsområden och delavrinningsområden enligt definition i direktiv 2000/60/EG (2).

| 7. | Skyddade områden
  Områden som är skyddade eller omfattas av särskilda bestämmelser och som sköts för att uppnå specifika bevarandemål. |
| --- | --- |

7.

Skyddade områden

Områden som är skyddade eller omfattas av särskilda bestämmelser och som sköts för att uppnå specifika bevarandemål.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996 om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (EGT L 228, 9.9.1996, s. 1). Beslutet senast ändrat genom beslut nr 884/2004/EG (EUT L 167, 30.4.2004, s. 1).

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1). Direktivet senast ändrat genom beslut nr 2455/2001/EG (EGT L 331, 15.12.2001, s. 1).

BILAGA II

TEMAN FÖR GEOGRAFISKA DATA SOM AVSES I ARTIKEL 6 A, ARTIKEL 10.1 OCH ARTIKEL 11 B

| 1. | Höjd
  Digitala höjdmodeller för mark-, is- och havsyta. Innefattar höjdförhållanden på land, djupförhållanden i vatten samt kustlinje. |
| --- | --- |

1.

Höjd

Digitala höjdmodeller för mark-, is- och havsyta. Innefattar höjdförhållanden på land, djupförhållanden i vatten samt kustlinje.

| 2. | Identitetsbeteckningar för fastigheter
  Geografiskt läge för fastigheter på grundval av adressuppgifter, vanligen i form av gatunamn, gatunummer, postnummer. |
| --- | --- |

2.

Identitetsbeteckningar för fastigheter

Geografiskt läge för fastigheter på grundval av adressuppgifter, vanligen i form av gatunamn, gatunummer, postnummer.

| 3. | Fastighetsskiften
  Områden definierade av fastighetsgränser, med särskild äganderätt. |
| --- | --- |

3.

Fastighetsskiften

Områden definierade av fastighetsgränser, med särskild äganderätt.

| 4. | Landtäcke
  Fysiskt och biologiskt landtäcke på jordytan, inbegripet artificiella ytor, jordbruksmark, skogar, (delvis) naturliga områden, våtmarker, vatten. |
| --- | --- |

4.

Landtäcke

Fysiskt och biologiskt landtäcke på jordytan, inbegripet artificiella ytor, jordbruksmark, skogar, (delvis) naturliga områden, våtmarker, vatten.

| 5. | Ortofoto
  Georefererade bilddata över jordytan, antingen från satelliter eller från flygburna sensorer. |
| --- | --- |

5.

Ortofoto

Georefererade bilddata över jordytan, antingen från satelliter eller från flygburna sensorer.

| 6. | Geologi



  Geologiska förhållanden indelade efter sammansättning och struktur samt efter de förändringar och förskjutningar som uppkommit i jordlagren. Innefattar berggrund och geomorfologi. |
| --- | --- |

6.

Geologiska förhållanden indelade efter sammansättning och struktur samt efter de förändringar och förskjutningar som uppkommit i jordlagren. Innefattar berggrund och geomorfologi.

BILAGA III

TEMAN FÖR GEOGRAFISKA DATA SOM AVSES I ARTIKLARNA 6 B OCH 11 B

| 1. | Statistiska enheter
  Geografiska enheter för folkbokföring och annan statistisk information. |
| --- | --- |

1.

Statistiska enheter

Geografiska enheter för folkbokföring och annan statistisk information.

| 2. | Byggnader
  Geografiskt läge för byggnader. |
| --- | --- |

2.

Byggnader

Geografiskt läge för byggnader.

| 3. | Mark
  Jordmåner och jordarter klassificerade efter djup, textur, struktur och innehåll av partiklar och organiskt material, stenighet, erosion, vid behov genomsnittlig lutning och beräknad vattenhållande
  förmåga
  . |
| --- | --- |

3.

Mark

Jordmåner och jordarter klassificerade efter djup, textur, struktur och innehåll av partiklar och organiskt material, stenighet, erosion, vid behov genomsnittlig lutning och beräknad vattenhållande
  förmåga
  .

| 4. | Markanvändning

  Territorium indelat efter nuvarande och framtida funktion eller socioekonomisk användning (t.ex. bostadsmark, industrimark, handel, jordbruk, skogsbruk, friluftsliv). |
| --- | --- |

4.

Territorium indelat efter nuvarande och framtida funktion eller socioekonomisk användning (t.ex. bostadsmark, industrimark, handel, jordbruk, skogsbruk, friluftsliv).

| 5. | Människors hälsa och säkerhet
  Geografisk fördelning av
  sjuklighet och dödlighet
  som har ett direkt samband (epidemier, sjukdomsspridning,
  naturkatastrofer,
  hälsoeffekter till följd av miljöbetingad stress, luftföroreningar, kemikalier, uttunning av ozonskiktet, buller osv.) eller ett indirekt samband (livsmedel, genetiskt modifierade organismer
  enligt gällande gemenskapslagstiftning
  , stress osv.) med miljöns kvalitet.
  Geografisk fördelning av trafikolyckor. |
| --- | --- |

5.

Människors hälsa och säkerhet

Geografisk fördelning av
  sjuklighet och dödlighet
  som har ett direkt samband (epidemier, sjukdomsspridning,
  naturkatastrofer,
  hälsoeffekter till följd av miljöbetingad stress, luftföroreningar, kemikalier, uttunning av ozonskiktet, buller osv.) eller ett indirekt samband (livsmedel, genetiskt modifierade organismer
  enligt gällande gemenskapslagstiftning
  , stress osv.) med miljöns kvalitet.
  Geografisk fördelning av trafikolyckor.

| 6. | Offentliga företag
  och
  offentlig service




  Allmännyttiga tjänster och offentlig service. Omfattar ledningsnät ovan och under jord, såsom avloppssystem, avfallshantering, energiförsörjning, telekommunikationer och vattenförsörjning samt administrativ och social offentlig service av det slag som erbjuds av myndigheter,
  skolor
  och sjukhus
  . |
| --- | --- |

6.

Offentliga företag
  och
  offentlig service

Allmännyttiga tjänster och offentlig service. Omfattar ledningsnät ovan och under jord, såsom avloppssystem, avfallshantering, energiförsörjning, telekommunikationer och vattenförsörjning samt administrativ och social offentlig service av det slag som erbjuds av myndigheter,
  skolor
  och sjukhus
  .

| 7. | Anläggningar för miljöövervakning



  Förläggning och drift av anläggningar för miljöövervakning omfattar observationer och mätning av utsläpp samt av tillståndet i miljökomponenter (havsmiljö, grund-och ytvatten i inlandet, luft, mark) och andra parametrar i ekosystemet (biologisk mångfald, ekologiska betingelser för växtligheten, etc.) som genomförts av myndigheter eller för deras räkning. |
| --- | --- |

7.

Förläggning och drift av anläggningar för miljöövervakning omfattar observationer och mätning av utsläpp samt av tillståndet i miljökomponenter (havsmiljö, grund-och ytvatten i inlandet, luft, mark) och andra parametrar i ekosystemet (biologisk mångfald, ekologiska betingelser för växtligheten, etc.) som genomförts av myndigheter eller för deras räkning.

| 8. | Produktions- och industrianläggningar
  Industriella produktionsställen. Innefattar vattenverk, gruvor, upplagsplatser. |
| --- | --- |

8.

Produktions- och industrianläggningar

Industriella produktionsställen. Innefattar vattenverk, gruvor, upplagsplatser.

| 9. | Jordbruks- och vattenbruksanläggningar
  Jordbruksutrustning och produktionsanläggningar (inbegripet bevattningssystem, växthus och djurstallar). |
| --- | --- |

9.

Jordbruks- och vattenbruksanläggningar

Jordbruksutrustning och produktionsanläggningar (inbegripet bevattningssystem, växthus och djurstallar).

| 10. | Befolkningsfördelning – demografi
  Geografisk fördelning av människor i rutnät, regioner, administrativa enheter eller andra analysenheter.
  Även demografiska beskrivningar och uppgifter om befolkningens aktivitetsnivå ingår. |
| --- | --- |

10.

Befolkningsfördelning – demografi

Geografisk fördelning av människor i rutnät, regioner, administrativa enheter eller andra analysenheter.
  Även demografiska beskrivningar och uppgifter om befolkningens aktivitetsnivå ingår.

| 11. | Områden med särskild förvaltning/begränsningar/bestämmelser samt enheter för rapportering
  Områden som förvaltas, regleras eller används för rapportering på
  internationell,
  europeisk, nationell, regional och lokal nivå. Innefattar avfallsdeponier, skyddsområden runt dricksvattentäkter, områden som är känsliga för nitratbelastning, reglerade farleder till havs och i större inlandsvatten,
  områden
  för dumpning av avfall, områden med bullerrestriktioner, områden med tillstånd för prospektering och gruvbrytning, avrinningsdistrikt, områden med kustförvaltning
  och enheter som avger rapporter som rör miljön
  . |
| --- | --- |

11.

Områden med särskild förvaltning/begränsningar/bestämmelser samt enheter för rapportering

Områden som förvaltas, regleras eller används för rapportering på
  internationell,
  europeisk, nationell, regional och lokal nivå. Innefattar avfallsdeponier, skyddsområden runt dricksvattentäkter, områden som är känsliga för nitratbelastning, reglerade farleder till havs och i större inlandsvatten,
  områden
  för dumpning av avfall, områden med bullerrestriktioner, områden med tillstånd för prospektering och gruvbrytning, avrinningsdistrikt, områden med kustförvaltning
  och enheter som avger rapporter som rör miljön
  .

| 12. | Områden under antropogen stress



  Områden under antropogen stress inklusive förorenade områden och områden utsatta för buller och strålning. |
| --- | --- |

12.

Områden under antropogen stress inklusive förorenade områden och områden utsatta för buller och strålning.

| 13. | Naturliga riskområden
  Sårbara områden klassificerade efter naturliga risker (alla atmosfäriska, hydrologiska, seismiska och vulkaniska fenomen samt bränder som på grund av läge, omfattning och frekvens har potential att allvarligt påverka samhället), exempelvis översvämningar,
  snöskred
  , laviner, skogsbränder, jordbävningar, vulkanutbrott
  , jordras och sänkningar
  . |
| --- | --- |

13.

Naturliga riskområden

Sårbara områden klassificerade efter naturliga risker (alla atmosfäriska, hydrologiska, seismiska och vulkaniska fenomen samt bränder som på grund av läge, omfattning och frekvens har potential att allvarligt påverka samhället), exempelvis översvämningar,
  snöskred
  , laviner, skogsbränder, jordbävningar, vulkanutbrott
  , jordras och sänkningar
  .

| 14. | Atmosfäriska förhållanden
  Fysikaliska förhållanden i atmosfären. Innefattar geografiska data baserade på mätningar, modeller eller en kombination av dessa, samt mätpunkternas läge. |
| --- | --- |

14.

Atmosfäriska förhållanden

Fysikaliska förhållanden i atmosfären. Innefattar geografiska data baserade på mätningar, modeller eller en kombination av dessa, samt mätpunkternas läge.

| 15. | Geografiska meteorologiska förhållanden
  Väderförhållanden och mätningar av dessa; nederbörd, temperatur, evapotranspiration, vindhastighet och vindriktning. |
| --- | --- |

15.

Geografiska meteorologiska förhållanden

Väderförhållanden och mätningar av dessa; nederbörd, temperatur, evapotranspiration, vindhastighet och vindriktning.

| 16. | Geografiska oceanografiska förhållanden
  Fysikaliska förhållanden i oceanerna (strömmar, salthalt, våghöjd osv.). |
| --- | --- |

16.

Geografiska oceanografiska förhållanden

Fysikaliska förhållanden i oceanerna (strömmar, salthalt, våghöjd osv.).

| 17. | Havsområden
  Fysikaliska förhållanden i hav och saltsjöar indelade i områden och delområden med likartade egenskaper. |
| --- | --- |

17.

Havsområden

Fysikaliska förhållanden i hav och saltsjöar indelade i områden och delområden med likartade egenskaper.

| 18. | Biogeografiska regioner
  Områden som har relativt homogena ekologiska förhållanden med likartade egenskaper. |
| --- | --- |

18.

Biogeografiska regioner

Områden som har relativt homogena ekologiska förhållanden med likartade egenskaper.

| 19. | Naturtyper och biotoper
  Geografiska områden som kännetecknas av särskilda ekologiska förhållanden och som är fysiska livsmiljöer för specifika arter. Innefattar land- och vattenområden med särskilda geografiska, abiotiska och biotiska egenskaper, oavsett om de är naturliga eller delvis naturliga. Innefattar småbiotoper i landskapet – häckar, mindre vattendrag osv. |
| --- | --- |

19.

Naturtyper och biotoper

Geografiska områden som kännetecknas av särskilda ekologiska förhållanden och som är fysiska livsmiljöer för specifika arter. Innefattar land- och vattenområden med särskilda geografiska, abiotiska och biotiska egenskaper, oavsett om de är naturliga eller delvis naturliga. Innefattar småbiotoper i landskapet – häckar, mindre vattendrag osv.

| 20. | Arters utbredning
  Geografisk fördelning av djur- och växtarters förekomst i rutnät, regioner, administrativa enheter eller andra analytiska enheter. |
| --- | --- |

20.

Arters utbredning

Geografisk fördelning av djur- och växtarters förekomst i rutnät, regioner, administrativa enheter eller andra analytiska enheter.

| 21. | Förnybara energikällor |
| --- | --- |

21.

P6_TA(2005)0214

Återförsäkring ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om återförsäkring och om ändring av rådets direktiv 73/239/EEG och 92/49/EEG samt direktiv 98/78/EG och 2002/83/EG (KOM(2004)0273 – C6-0038/2004 – 2004/0097(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0273) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0273) (1),

| — | med beaktande av artiklarna 251.2 och 47.2 samt artikel 55 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0038/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 251.2 och 47.2 samt artikel 55 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0038/2004),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0146/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0146/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2004)0097

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 juni 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om återförsäkring och om ändring av rådets direktiv 73/239/EEG och 92/49/EEG samt direktiv 98/78/EG och 2002/83/EG

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 47.2 och 55 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets första direktiv 73/239/EEG av den 24 juli 1973 om samordning av lagar och andra författningar angående rätten att etablera och driva verksamhet med annan direkt försäkring än livförsäkring (4), rådets direktiv 92/49/EEG av den 18 juni 1992 om samordning av lagar och andra författningar som avser annan direkt försäkring än livförsäkring (5) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/83/EG av den 5 november 2002 om livförsäkring (6) fastställs bestämmelser om inledande och utövande av verksamhet med direkt försäkring inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets första direktiv 73/239/EEG av den 24 juli 1973 om samordning av lagar och andra författningar angående rätten att etablera och driva verksamhet med annan direkt försäkring än livförsäkring (4), rådets direktiv 92/49/EEG av den 18 juni 1992 om samordning av lagar och andra författningar som avser annan direkt försäkring än livförsäkring (5) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/83/EG av den 5 november 2002 om livförsäkring (6) fastställs bestämmelser om inledande och utövande av verksamhet med direkt försäkring inom gemenskapen.

| (2) | Dessa bestämmelser utgör den rättsliga ramen för försäkringsföretag som bedriver försäkringsverksamhet på den inre marknaden med hänsyn till såväl etableringsfriheten som friheten att tillhandahålla tjänster i syfte att förenkla för försäkringsföretag med huvudkontor i gemenskapen att fullgöra åtaganden inom gemenskapen och därigenom ge försäkringstagarna tillgång till inte endast försäkringsgivare etablerade i det egna landet, utan också till försäkringsgivare som har sitt huvudkontor inom gemenskapen och är etablerade i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

(2)

Dessa bestämmelser utgör den rättsliga ramen för försäkringsföretag som bedriver försäkringsverksamhet på den inre marknaden med hänsyn till såväl etableringsfriheten som friheten att tillhandahålla tjänster i syfte att förenkla för försäkringsföretag med huvudkontor i gemenskapen att fullgöra åtaganden inom gemenskapen och därigenom ge försäkringstagarna tillgång till inte endast försäkringsgivare etablerade i det egna landet, utan också till försäkringsgivare som har sitt huvudkontor inom gemenskapen och är etablerade i andra medlemsstater.

| (3) | Den ordning som fastställs genom de nu nämnda direktiven är tillämplig på hela den verksamhet som bedrivs av försäkringsföretag, såväl verksamhet med direkt försäkring som återförsäkringsverksamheter med mottagen återförsäkring, men de återförsäkringsverksamheter som bedrivs av specialiserade återförsäkringsföretag omfattas varken av denna ordning eller av någon annan ordning som föreskrivs i gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

(3)

Den ordning som fastställs genom de nu nämnda direktiven är tillämplig på hela den verksamhet som bedrivs av försäkringsföretag, såväl verksamhet med direkt försäkring som återförsäkringsverksamheter med mottagen återförsäkring, men de återförsäkringsverksamheter som bedrivs av specialiserade återförsäkringsföretag omfattas varken av denna ordning eller av någon annan ordning som föreskrivs i gemenskapslagstiftningen.

| (4) | Återförsäkring är en viktig finansiell verksamhet, eftersom den ger möjlighet åt direktförsäkringsföretagen att öka sin teckningskapacitet inom försäkringsverksamheten och ge försäkringsskydd och också att minska sina kapitalkostnader genom att en större riskspridning underlättas på internationell nivå. Dessutom spelar återförsäkring en avgörande roll för att säkra den finansiella stabiliteten, eftersom den är en avgörande faktor när det gäller att säkerställa sunda finanser och stabilitet på direktförsäkringsmarknaderna och också inom det finansiella systemet som helhet, eftersom återförsäkringsföretagen är viktiga finansiella förmedlare och institutionella investerare. |
| --- | --- |

(4)

Återförsäkring är en viktig finansiell verksamhet, eftersom den ger möjlighet åt direktförsäkringsföretagen att öka sin teckningskapacitet inom försäkringsverksamheten och ge försäkringsskydd och också att minska sina kapitalkostnader genom att en större riskspridning underlättas på internationell nivå. Dessutom spelar återförsäkring en avgörande roll för att säkra den finansiella stabiliteten, eftersom den är en avgörande faktor när det gäller att säkerställa sunda finanser och stabilitet på direktförsäkringsmarknaderna och också inom det finansiella systemet som helhet, eftersom återförsäkringsföretagen är viktiga finansiella förmedlare och institutionella investerare.

| (5) | Genom rådets direktiv 64/225/EEG av den 25 februari 1964 om avskaffande av inskränkningar i etableringsfriheten och i friheten att tillhandahålla tjänster avseende återförsäkring och retrocession (7) avlägsnades de begränsningar för etableringsfriheten och friheten att tillhandahållla tjänster som är kopplade till återförsäkringsgivarens nationalitet eller bosättningsort. Däremot avlägsnades inte de begränsningar som följer av skillnaderna mellan de nationella bestämmelserna om den stabilitetsmässiga regleringen av återförsäkring. Detta förhållande har resulterat i betydande skillnader i fråga om nivån på tillsynen över återförsäkringsföretagen inom gemenskapen, vilket skapar hinder för utövandet av återförsäkringsverksamhet, t.ex. genom kravet att återförsäkringsföretag skall ställa tillgångar som säkerhet för sina delar av direktförsäkringsföretagens tekniska avsättningar eller återförsäkringsföretagens skyldighet att följa olika tillsynsbestämmelser i olika medlemsstater, där de bedriver verksamhet, och en indirekt tillsyn över olika aspekter av återförsäkringsföretagens verksamhet som utförs av direktförsäkringsföretagens behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

(5)

Genom rådets direktiv 64/225/EEG av den 25 februari 1964 om avskaffande av inskränkningar i etableringsfriheten och i friheten att tillhandahålla tjänster avseende återförsäkring och retrocession (7) avlägsnades de begränsningar för etableringsfriheten och friheten att tillhandahållla tjänster som är kopplade till återförsäkringsgivarens nationalitet eller bosättningsort. Däremot avlägsnades inte de begränsningar som följer av skillnaderna mellan de nationella bestämmelserna om den stabilitetsmässiga regleringen av återförsäkring. Detta förhållande har resulterat i betydande skillnader i fråga om nivån på tillsynen över återförsäkringsföretagen inom gemenskapen, vilket skapar hinder för utövandet av återförsäkringsverksamhet, t.ex. genom kravet att återförsäkringsföretag skall ställa tillgångar som säkerhet för sina delar av direktförsäkringsföretagens tekniska avsättningar eller återförsäkringsföretagens skyldighet att följa olika tillsynsbestämmelser i olika medlemsstater, där de bedriver verksamhet, och en indirekt tillsyn över olika aspekter av återförsäkringsföretagens verksamhet som utförs av direktförsäkringsföretagens behöriga myndigheter.

| (6) | I handlingsplanen för finansiella tjänster tas återförsäkring upp som en sektor där det krävs åtgärder på gemenskapsnivå för att den inre marknaden för finansiella tjänster skall fullbordas. Dessutom har betydande finansiella organ, som Internationella valutafonden och den internationella sammanslutningen av försäkringstillsynsorgan IAIS (”International Association of Insurance Supervisors”) framhållit att bristen på harmoniserade tillsynsföreskrifter för återförsäkring på gemenskapsnivå utgör ett betydande tillkortakommande i de rättsliga ramarna för finansiella tjänster som bör åtgärdas. |
| --- | --- |

(6)

I handlingsplanen för finansiella tjänster tas återförsäkring upp som en sektor där det krävs åtgärder på gemenskapsnivå för att den inre marknaden för finansiella tjänster skall fullbordas. Dessutom har betydande finansiella organ, som Internationella valutafonden och den internationella sammanslutningen av försäkringstillsynsorgan IAIS (”International Association of Insurance Supervisors”) framhållit att bristen på harmoniserade tillsynsföreskrifter för återförsäkring på gemenskapsnivå utgör ett betydande tillkortakommande i de rättsliga ramarna för finansiella tjänster som bör åtgärdas.

| (7) | Detta direktiv syftar till att upprätta rättsliga ramar för stabiliteten inom återförsäkringsverksamhet i gemenskapen. Det ingår i den samlade gemenskapslagstiftningen på försäkringsområdet som syftar till att upprätta en inre marknad för försäkringssektorn. |
| --- | --- |

(7)

Detta direktiv syftar till att upprätta rättsliga ramar för stabiliteten inom återförsäkringsverksamhet i gemenskapen. Det ingår i den samlade gemenskapslagstiftningen på försäkringsområdet som syftar till att upprätta en inre marknad för försäkringssektorn.

| (8) | Detta direktiv är förenligt med det betydande internationella arbete som utförs på området för reglering i stabilitetssyfte av återförsäkringssektorn, särskilt av den internationella sammanslutningen av försäkringstillsynsorgan IAIS. |
| --- | --- |

(8)

Detta direktiv är förenligt med det betydande internationella arbete som utförs på området för reglering i stabilitetssyfte av återförsäkringssektorn, särskilt av den internationella sammanslutningen av försäkringstillsynsorgan IAIS.

| (9) | Detta direktiv ansluter sig till den metod för gemenskapslagstiftningen som tillämpas på direktförsäkring och som innebär att sådan harmonisering skall ske som är väsentlig, nödvändig och tillräcklig för att säkerställa ömsesidigt erkännande av auktorisationer och säkra system för kontroll så att det blir möjligt att bevilja en enda auktorisation som gäller i hela gemenskapen, samt att tillämpa principen om tillsyn av hemmedlemsstaten. |
| --- | --- |

(9)

Detta direktiv ansluter sig till den metod för gemenskapslagstiftningen som tillämpas på direktförsäkring och som innebär att sådan harmonisering skall ske som är väsentlig, nödvändig och tillräcklig för att säkerställa ömsesidigt erkännande av auktorisationer och säkra system för kontroll så att det blir möjligt att bevilja en enda auktorisation som gäller i hela gemenskapen, samt att tillämpa principen om tillsyn av hemmedlemsstaten.

| (10) | Som en följd av detta skall bedrivandet av återförsäkringsrörelse vara underkastat en enda officiell auktorisation som ges av de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där återförsäkringsföretaget har sitt huvudkontor. En sådan auktorisation ger företaget rätt att bedriva verksamhet inom hela gemenskapen med stöd av etableringsfriheten eller friheten att tillhandahålla tjänster. Den medlemsstat där en filial ligger eller där tjänster tillhandahålls får inte kräva att återförsäkringsföretag som vill bedriva återförsäkringsrörelse där och som redan har auktorisation i hemmedlemsstaten skall söka ny auktorisation. Vidare bör ett återförsäkringsföretag som redan har auktoriserats i sin hemmedlemsstat inte bli föremål för ytterligare tillsyn eller kontroller av dess finansiella stabilitet som utförs av den behöriga myndigheten för ett försäkringsföretag som är återförsäkrat av det återförsäkringsföretaget. Medlemsstaterna bör inte heller kunna kräva att ett återförsäkringsföretag som är auktoriserat i gemenskapen skall ställa säkerhet som täckning för sin del av cedentens tekniska avsättningar. Villkoren för att bevilja eller återkalla en sådan auktorisation måste läggas fast. De behöriga myndigheterna bör inte auktorisera eller upprätthålla auktorisationen för återförsäkringsföretag som inte uppfyller kraven i detta direktiv. |
| --- | --- |

(10)

Som en följd av detta skall bedrivandet av återförsäkringsrörelse vara underkastat en enda officiell auktorisation som ges av de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där återförsäkringsföretaget har sitt huvudkontor. En sådan auktorisation ger företaget rätt att bedriva verksamhet inom hela gemenskapen med stöd av etableringsfriheten eller friheten att tillhandahålla tjänster. Den medlemsstat där en filial ligger eller där tjänster tillhandahålls får inte kräva att återförsäkringsföretag som vill bedriva återförsäkringsrörelse där och som redan har auktorisation i hemmedlemsstaten skall söka ny auktorisation. Vidare bör ett återförsäkringsföretag som redan har auktoriserats i sin hemmedlemsstat inte bli föremål för ytterligare tillsyn eller kontroller av dess finansiella stabilitet som utförs av den behöriga myndigheten för ett försäkringsföretag som är återförsäkrat av det återförsäkringsföretaget. Medlemsstaterna bör inte heller kunna kräva att ett återförsäkringsföretag som är auktoriserat i gemenskapen skall ställa säkerhet som täckning för sin del av cedentens tekniska avsättningar. Villkoren för att bevilja eller återkalla en sådan auktorisation måste läggas fast. De behöriga myndigheterna bör inte auktorisera eller upprätthålla auktorisationen för återförsäkringsföretag som inte uppfyller kraven i detta direktiv.

| (11) | Detta direktiv bör tillämpas på företag som uteslutande bedriver återförsäkringsrörelse och inte åtar sig någon direktförsäkringsverksamhet. Det bör även tillämpas på så kallade captivebolag för återförsäkring som bildats eller ägs av
  antingen ett finansiellt
  företag
  som inte är ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag eller en grupp av försäkrings- eller återförsäkringsföretag
  som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/78/EG av den 27 oktober 1998 om extra tillsyn över försäkringsföretag som ingår i en försäkringsgrupp (8)

  , eller av ett eller flera icke-finansiella företag,
  i syfte att tillhandahålla återförsäkringsskydd uteslutande för risker i de företag som de tillhör.
  När det i detta direktiv hänvisas till återförsäkringsföretag skall även captivebolag för återförsäkring inbegripas, förutom när särskilda bestämmelser inrättas för captivebolag för återförsäkring. Captivebolag för återförsäkring täcker inte risker som härstammar från den externa direktförsäkrings- eller återförsäkringsverksamhet som ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag inom gruppen ägnar sig åt. Dessutom får inte försäkrings- eller återförsäkringsföretag som tillhör ett finansiellt konglomerat äga ett captivebolag. |
| --- | --- |

(11)

Detta direktiv bör tillämpas på företag som uteslutande bedriver återförsäkringsrörelse och inte åtar sig någon direktförsäkringsverksamhet. Det bör även tillämpas på så kallade captivebolag för återförsäkring som bildats eller ägs av
  antingen ett finansiellt
  företag
  som inte är ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag eller en grupp av försäkrings- eller återförsäkringsföretag
  som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/78/EG av den 27 oktober 1998 om extra tillsyn över försäkringsföretag som ingår i en försäkringsgrupp (8)

  , eller av ett eller flera icke-finansiella företag,
  i syfte att tillhandahålla återförsäkringsskydd uteslutande för risker i de företag som de tillhör.
  När det i detta direktiv hänvisas till återförsäkringsföretag skall även captivebolag för återförsäkring inbegripas, förutom när särskilda bestämmelser inrättas för captivebolag för återförsäkring. Captivebolag för återförsäkring täcker inte risker som härstammar från den externa direktförsäkrings- eller återförsäkringsverksamhet som ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag inom gruppen ägnar sig åt. Dessutom får inte försäkrings- eller återförsäkringsföretag som tillhör ett finansiellt konglomerat äga ett captivebolag.

| (12) | Det här direktivet bör dock inte tillämpas på försäkringsföretag som redan omfattas av direktiven 73/239/EEG och 2002/83/EG. För att säkerställa att de försäkringsföretag som även bedriver återförsäkringsrörelse har sunda finanser och att återförsäkringsverksamhetens särskilda karaktär vederbörligen beaktas i de kapitalkrav som ställs på sådana företag bör emellertid de bestämmelser i det här direktivet som rör solvensmarginalen för återförsäkringsföretag tillämpas på sådana försäkringsföretags återförsäkringsrörelse om denna utgör en volymmässigt betydande del av den samlade verksamheten i ett företag. |
| --- | --- |

(12)

Det här direktivet bör dock inte tillämpas på försäkringsföretag som redan omfattas av direktiven 73/239/EEG och 2002/83/EG. För att säkerställa att de försäkringsföretag som även bedriver återförsäkringsrörelse har sunda finanser och att återförsäkringsverksamhetens särskilda karaktär vederbörligen beaktas i de kapitalkrav som ställs på sådana företag bör emellertid de bestämmelser i det här direktivet som rör solvensmarginalen för återförsäkringsföretag tillämpas på sådana försäkringsföretags återförsäkringsrörelse om denna utgör en volymmässigt betydande del av den samlade verksamheten i ett företag.

| (13) | Detta direktiv bör inte tillämpas för återförsäkringsskydd som tillhandahålls eller till fullo garanteras av en medlemsstat, när denna av skäl som är av betydande allmänt intresse uppträder som återförsäkringsgivare i sista hand, särskilt när det på grund av en särskild situation på marknaden är omöjligt att erhålla adekvat återförsäkringsskydd på affärsmässiga grunder. I detta sammanhang bör brist på ”återförsäkringsskydd på affärsmässiga grunder” huvudsakligen betyda en marknadssituation som karakteriseras av en uppenbar brist på försäkringserbjudanden, även om överdrivna försäkringspremier dock i sig själv inte bör innebära att detta återförsäkringsskydd på affärsmässiga grunder är inadekvat. Artikel 1.2 d tillämpas också på överenskommelser mellan försäkringsföretag som omfattas av direktiven 73/239/EEG och 2002/83/EG som syftar till att sammanföra ekonomiska krav till följd av betydande risker, exempelvis terrorism. |
| --- | --- |

(13)

Detta direktiv bör inte tillämpas för återförsäkringsskydd som tillhandahålls eller till fullo garanteras av en medlemsstat, när denna av skäl som är av betydande allmänt intresse uppträder som återförsäkringsgivare i sista hand, särskilt när det på grund av en särskild situation på marknaden är omöjligt att erhålla adekvat återförsäkringsskydd på affärsmässiga grunder. I detta sammanhang bör brist på ”återförsäkringsskydd på affärsmässiga grunder” huvudsakligen betyda en marknadssituation som karakteriseras av en uppenbar brist på försäkringserbjudanden, även om överdrivna försäkringspremier dock i sig själv inte bör innebära att detta återförsäkringsskydd på affärsmässiga grunder är inadekvat. Artikel 1.2 d tillämpas också på överenskommelser mellan försäkringsföretag som omfattas av direktiven 73/239/EEG och 2002/83/EG som syftar till att sammanföra ekonomiska krav till följd av betydande risker, exempelvis terrorism.

| (14) | Ett återförsäkringsföretag måste begränsa sin verksamhet till återförsäkring och därmed sammanhängande verksamhet. Detta krav innebär att ett återförsäkringsföretag exempelvis kan få tillhandahålla statistisk eller aktuariell rådgivning, riskanalyser eller forskningsrapporter till sina kunder. I kravet kan också inrymmas en holdingbolagsfunktion och verksamheter som motsvarar definitionen av verksamheter inom den finansiella sektorn i artikel 2.8 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/87/EG av den 16 december 2002 om extra tillsyn över kreditinstitut, försäkringsföretag och värdepappersföretag i ett finansiellt konglomerat

   (9).
  Under inga omständigheter medför detta krav att orelaterad bank- och finansverksamhet får utföras
  . |
| --- | --- |

(14)

Ett återförsäkringsföretag måste begränsa sin verksamhet till återförsäkring och därmed sammanhängande verksamhet. Detta krav innebär att ett återförsäkringsföretag exempelvis kan få tillhandahålla statistisk eller aktuariell rådgivning, riskanalyser eller forskningsrapporter till sina kunder. I kravet kan också inrymmas en holdingbolagsfunktion och verksamheter som motsvarar definitionen av verksamheter inom den finansiella sektorn i artikel 2.8 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/87/EG av den 16 december 2002 om extra tillsyn över kreditinstitut, försäkringsföretag och värdepappersföretag i ett finansiellt konglomerat

   (9).
  Under inga omständigheter medför detta krav att orelaterad bank- och finansverksamhet får utföras
  .

| (15) | De befogenheter och medel för kontroll som skall anförtros de behöriga myndigheterna bör klargöras i det här direktivet. De behöriga myndigheterna i varje återförsäkringsföretags hemmedlemsstat bör ansvara för tillsynen av att företagets ekonomi är sund, inbegripet kontroll av deras solvensmarginal och skapandet av tillräckliga tekniska avsättningar
  och utjämningsreserver
  , samt att dessa avsättningar
  och reserver
  täcks av matchande tillgångar. |
| --- | --- |

(15)

De befogenheter och medel för kontroll som skall anförtros de behöriga myndigheterna bör klargöras i det här direktivet. De behöriga myndigheterna i varje återförsäkringsföretags hemmedlemsstat bör ansvara för tillsynen av att företagets ekonomi är sund, inbegripet kontroll av deras solvensmarginal och skapandet av tillräckliga tekniska avsättningar
  och utjämningsreserver
  , samt att dessa avsättningar
  och reserver
  täcks av matchande tillgångar.

| (16) | De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna bör ha de tillsynsmöjligheter som krävs för att säkerställa att återförsäkringsföretagen bedriver sin verksamhet på ett korrekt sätt inom hela gemenskapen oavsett om verksamheten utövas med stöd av etableringsfriheten eller friheten att tillhandahålla tjänster. Myndigheterna bör särskilt ha möjlighet att införa lämpliga skyddsåtgärder eller sanktioner i avsikt att förhindra oegentligheter och överträdelser av bestämmelserna om tillsyn över återförsäkringsverksamhet. |
| --- | --- |

(16)

De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna bör ha de tillsynsmöjligheter som krävs för att säkerställa att återförsäkringsföretagen bedriver sin verksamhet på ett korrekt sätt inom hela gemenskapen oavsett om verksamheten utövas med stöd av etableringsfriheten eller friheten att tillhandahålla tjänster. Myndigheterna bör särskilt ha möjlighet att införa lämpliga skyddsåtgärder eller sanktioner i avsikt att förhindra oegentligheter och överträdelser av bestämmelserna om tillsyn över återförsäkringsverksamhet.

| (17) | Bestämmelserna som styr överlåtelse av försäkringsbestånd bör vara i linje med den enda auktorisation som föreskrivs i detta direktiv. De bör tillämpas på olika former av överlåtelse av försäkringsbestånd mellan återförsäkringsföretag, exempelvis överlåtelser av försäkringsbestånd till följd av sammanslagningar mellan återförsäkringsföretag eller andra förfaranden under bolagsrätt eller överlåtelser av försäkringsbestånd med utestående förluster under avveckling till ett annat återförsäkringsföretag. Dessutom bör bestämmelserna som styr överlåtelser av försäkringsbestånd inbegripa specifika bestämmelser avseende överlåtelser till ett annat återförsäkringsföretag av försäkringsbestånd av avtal som ingåtts enligt etableringsfriheten eller friheten att tillhandahålla tjänster. |
| --- | --- |

(17)

Bestämmelserna som styr överlåtelse av försäkringsbestånd bör vara i linje med den enda auktorisation som föreskrivs i detta direktiv. De bör tillämpas på olika former av överlåtelse av försäkringsbestånd mellan återförsäkringsföretag, exempelvis överlåtelser av försäkringsbestånd till följd av sammanslagningar mellan återförsäkringsföretag eller andra förfaranden under bolagsrätt eller överlåtelser av försäkringsbestånd med utestående förluster under avveckling till ett annat återförsäkringsföretag. Dessutom bör bestämmelserna som styr överlåtelser av försäkringsbestånd inbegripa specifika bestämmelser avseende överlåtelser till ett annat återförsäkringsföretag av försäkringsbestånd av avtal som ingåtts enligt etableringsfriheten eller friheten att tillhandahålla tjänster.

| (18) | Föreskrifter bör införas för utbyte av information mellan de behöriga myndigheterna och myndigheter eller organ som i kraft av sin uppgift bidrar till att stärka stabiliteten hos det finansiella systemet. För att bevara informationens konfidentiella karaktär bör antalet mottagare begränsas strikt. Det är därför nödvändigt att fastställa under vilka förutsättningar det ovan nämnda informationsutbytet skall tillåtas. När det föreskrivs att informationen får offentliggöras endast med de behöriga myndigheternas uttryckliga tillstånd får dessa vidare, när så är lämpligt, ställa stränga krav som villkor för tillståndet. I detta avseende och i syfte att säkerställa en tillfredsställande tillsyn från de behöriga myndigheternas sida bör det genom detta direktiv införas bestämmelser som ger medlemsstaterna befogenhet att avtal om utbyte av information med tredje land under förutsättning att det finns lämpliga garantier för att den information som överlämnas omfattas av tystnadsplikt. |
| --- | --- |

(18)

Föreskrifter bör införas för utbyte av information mellan de behöriga myndigheterna och myndigheter eller organ som i kraft av sin uppgift bidrar till att stärka stabiliteten hos det finansiella systemet. För att bevara informationens konfidentiella karaktär bör antalet mottagare begränsas strikt. Det är därför nödvändigt att fastställa under vilka förutsättningar det ovan nämnda informationsutbytet skall tillåtas. När det föreskrivs att informationen får offentliggöras endast med de behöriga myndigheternas uttryckliga tillstånd får dessa vidare, när så är lämpligt, ställa stränga krav som villkor för tillståndet. I detta avseende och i syfte att säkerställa en tillfredsställande tillsyn från de behöriga myndigheternas sida bör det genom detta direktiv införas bestämmelser som ger medlemsstaterna befogenhet att avtal om utbyte av information med tredje land under förutsättning att det finns lämpliga garantier för att den information som överlämnas omfattas av tystnadsplikt.

| (19) | För att stärka stabilitetstillsynen över försäkringsföretag bör det föreskrivas att en revisor omgående skall vara skyldig att rapportera till de behöriga myndigheterna då han, enligt vad som föreskrivs i detta direktiv, under fullgörandet av sitt uppdrag får kännedom om förhållanden som riskerar att allvarligt påverka ett försäkringsföretags finansiella ställning eller dess administrativa och redovisningsmässiga organisation. Med tanke på det eftersträvade syftet är det lämpligt att medlemsstaterna tillser att denna skyldighet gäller alla de tillfällen då en revisor upptäcker sådana omständigheter vid fullgörandet av sina uppdrag i ett företag som har nära förbindelser med ett återförsäkringsföretag. Revisorernas skyldighet att vid behov meddela de behöriga myndigheterna vissa förhållanden och beslut rörande ett återförsäkringsföretag som de upptäcker vid fullgörandet av sina uppdrag hos ett företag som inte är ett återförsäkringsföretag ändrar inte i sig arten av deras uppdrag hos detta företag, inte heller det sätt på vilket de bör fullgöra sina uppgifter där. |
| --- | --- |

(19)

För att stärka stabilitetstillsynen över försäkringsföretag bör det föreskrivas att en revisor omgående skall vara skyldig att rapportera till de behöriga myndigheterna då han, enligt vad som föreskrivs i detta direktiv, under fullgörandet av sitt uppdrag får kännedom om förhållanden som riskerar att allvarligt påverka ett försäkringsföretags finansiella ställning eller dess administrativa och redovisningsmässiga organisation. Med tanke på det eftersträvade syftet är det lämpligt att medlemsstaterna tillser att denna skyldighet gäller alla de tillfällen då en revisor upptäcker sådana omständigheter vid fullgörandet av sina uppdrag i ett företag som har nära förbindelser med ett återförsäkringsföretag. Revisorernas skyldighet att vid behov meddela de behöriga myndigheterna vissa förhållanden och beslut rörande ett återförsäkringsföretag som de upptäcker vid fullgörandet av sina uppdrag hos ett företag som inte är ett återförsäkringsföretag ändrar inte i sig arten av deras uppdrag hos detta företag, inte heller det sätt på vilket de bör fullgöra sina uppgifter där.

| (20) | Det bör fastställas hur detta direktiv skall tillämpas på befintliga återförsäkringsföretag som redan är auktoriserade eller berättigade att bedriva återförsäkringsverksamhet enligt medlemsstaternas bestämmelser då detta direktiv börjar tillämpas. |
| --- | --- |

(20)

Det bör fastställas hur detta direktiv skall tillämpas på befintliga återförsäkringsföretag som redan är auktoriserade eller berättigade att bedriva återförsäkringsverksamhet enligt medlemsstaternas bestämmelser då detta direktiv börjar tillämpas.

| (21) | För att göra det möjligt för återförsäkringsföretag att uppfylla sina åtaganden bör medlemsstaterna kräva att sådana företag upprättar tillräckliga försäkringsmatematiska avsättningar. Beloppen för dess bör fastställas i enlighet med rådets direktiv 91/674/EEG av den 19 december 1991 om årsbokslut och sammanställd redovisning för försäkringsföretag (10), och när det gäller livåterförsäkring bör medlemsstaterna även få fastställa mer specifika regler i enlighet med direktiv 2002/83/EG. |
| --- | --- |

(21)

För att göra det möjligt för återförsäkringsföretag att uppfylla sina åtaganden bör medlemsstaterna kräva att sådana företag upprättar tillräckliga försäkringsmatematiska avsättningar. Beloppen för dess bör fastställas i enlighet med rådets direktiv 91/674/EEG av den 19 december 1991 om årsbokslut och sammanställd redovisning för försäkringsföretag (10), och när det gäller livåterförsäkring bör medlemsstaterna även få fastställa mer specifika regler i enlighet med direktiv 2002/83/EG.

| (22) | Ett återförsäkringsföretag som är verksamt med återförsäkring av kreditförsäkring och vars rörelse på området för återförsäkring av kreditförsäkring uppgår till mer än en liten del av dess samlade rörelse skall vara skyldigt att upprätta en utjämningsreserv som inte ingår i solvensmarginalen. Denna reserv skall beräknas med någon av de metoder som fastställs i direktiv 73/239/EEG och som erkänns som likvärdiga. Dessutom bör detta direktiv göra det möjligt för hemmedlemsstaten att kräva att återförsäkringsföretag med huvudkontor inom dess territorium skall upprätta utjämningsreserver för andra riskklasser än återförsäkring av kreditförsäkring enligt de regler som fastställts av denna hemmedlemsstat.
  Efter införandet av redovisningsstandarderna IFRS 4 (International Financial Reporting Standards) bör detta direktiv klarlägga tillsynsbehandlingen av de utjämningsreserver som upprättas i enlighet med direktivet. Eftersom tillsynen av återförsäkringar åter behöver utvärderas under Solvens II-projektet, föregriper dock inte detta direktiv någon framtida återförsäkringstillsyn under Solvens II. |
| --- | --- |

(22)

Ett återförsäkringsföretag som är verksamt med återförsäkring av kreditförsäkring och vars rörelse på området för återförsäkring av kreditförsäkring uppgår till mer än en liten del av dess samlade rörelse skall vara skyldigt att upprätta en utjämningsreserv som inte ingår i solvensmarginalen. Denna reserv skall beräknas med någon av de metoder som fastställs i direktiv 73/239/EEG och som erkänns som likvärdiga. Dessutom bör detta direktiv göra det möjligt för hemmedlemsstaten att kräva att återförsäkringsföretag med huvudkontor inom dess territorium skall upprätta utjämningsreserver för andra riskklasser än återförsäkring av kreditförsäkring enligt de regler som fastställts av denna hemmedlemsstat.
  Efter införandet av redovisningsstandarderna IFRS 4 (International Financial Reporting Standards) bör detta direktiv klarlägga tillsynsbehandlingen av de utjämningsreserver som upprättas i enlighet med direktivet. Eftersom tillsynen av återförsäkringar åter behöver utvärderas under Solvens II-projektet, föregriper dock inte detta direktiv någon framtida återförsäkringstillsyn under Solvens II.

| (23) | Återförsäkringsföretaget bör ha tillgångar som motsvarar de tekniska avsättningarna
  och utjämningsreserverna
  med beaktande av det slag av verksamhet som återförsäkringsföretaget utför, särskilt arten, beloppen och varaktigheten för de förväntade utbetalningarna vid försäkringsfall, så att det går att säkerställa att dess investeringar är tillräckliga, likvida, säkra och matchande samt att de är av god kvalitet och ger god avkastning, och företaget skall se till att dessa investeringar är diversifierade, har lämplig spridning och ger företaget möjlighet att på lämpligt sätt reagera på förändrade ekonomiska förhållanden, särskilt när det gäller utvecklingen på de finansiella marknaderna och fastighetsmarknaderna samt på katastrofer med stora efterverkningar. |
| --- | --- |

(23)

Återförsäkringsföretaget bör ha tillgångar som motsvarar de tekniska avsättningarna
  och utjämningsreserverna
  med beaktande av det slag av verksamhet som återförsäkringsföretaget utför, särskilt arten, beloppen och varaktigheten för de förväntade utbetalningarna vid försäkringsfall, så att det går att säkerställa att dess investeringar är tillräckliga, likvida, säkra och matchande samt att de är av god kvalitet och ger god avkastning, och företaget skall se till att dessa investeringar är diversifierade, har lämplig spridning och ger företaget möjlighet att på lämpligt sätt reagera på förändrade ekonomiska förhållanden, särskilt när det gäller utvecklingen på de finansiella marknaderna och fastighetsmarknaderna samt på katastrofer med stora efterverkningar.

| (24) | Det är nödvändigt för återförsäkringsföretagen att utöver de tekniska avsättningarna ha en kompletterande reserv i form av en s.k. solvensmarginal, som skall motsvaras av fria tillgångar och, med de behöriga myndigheternas godkännande, av andra, dolda tillgångar som skall fungera som buffert vid en ogynnsam affärsutveckling. Detta krav är ett viktigt inslag i systemet för stabilitetstillsyn. Under tiden för den översyn av den befintliga ordningen för solvensmarginalen som kommissionen genomför inom ramen för det s.k. solvens II-projektet i syfte att fastställa solvensmarginalkrav för återförsäkringsföretag skall bestämmelserna i den befintliga lagstiftningen på området för direktförsäkring tillämpas. |
| --- | --- |

(24)

Det är nödvändigt för återförsäkringsföretagen att utöver de tekniska avsättningarna ha en kompletterande reserv i form av en s.k. solvensmarginal, som skall motsvaras av fria tillgångar och, med de behöriga myndigheternas godkännande, av andra, dolda tillgångar som skall fungera som buffert vid en ogynnsam affärsutveckling. Detta krav är ett viktigt inslag i systemet för stabilitetstillsyn. Under tiden för den översyn av den befintliga ordningen för solvensmarginalen som kommissionen genomför inom ramen för det s.k. solvens II-projektet i syfte att fastställa solvensmarginalkrav för återförsäkringsföretag skall bestämmelserna i den befintliga lagstiftningen på området för direktförsäkring tillämpas.

| (25) | Mot bakgrund av likheterna mellan livåterförsäkring som täcker dödsfallsrisker och skadeåterförsäkring, särskilt täckningen av försäkringsrisker och varaktigheten av livåterförsäkringsavtalen, bör den föreskrivna solvensmarginalen för livåterförsäkring fastställas i överensstämmelse med bestämmelserna i detta direktiv för beräkningen av den föreskrivna solvensmarginalen för skadeåterförsäkring. Hemmedlemsstaten bör emellertid ha rätt att tillämpa bestämmelserna i direktiv 2002/83/EG för upprättandet av den föreskrivna solvensmarginalen när det gäller livåterförsäkringsverksamheter som är knutna till investeringsfonder och försäkringar med rätt till återbäring. |
| --- | --- |

(25)

Mot bakgrund av likheterna mellan livåterförsäkring som täcker dödsfallsrisker och skadeåterförsäkring, särskilt täckningen av försäkringsrisker och varaktigheten av livåterförsäkringsavtalen, bör den föreskrivna solvensmarginalen för livåterförsäkring fastställas i överensstämmelse med bestämmelserna i detta direktiv för beräkningen av den föreskrivna solvensmarginalen för skadeåterförsäkring. Hemmedlemsstaten bör emellertid ha rätt att tillämpa bestämmelserna i direktiv 2002/83/EG för upprättandet av den föreskrivna solvensmarginalen när det gäller livåterförsäkringsverksamheter som är knutna till investeringsfonder och försäkringar med rätt till återbäring.

| (26) | I syfte att beakta den särskilda karaktären hos vissa slag av återförsäkringsavtal eller specifika verksamhetsformer bör det beslutas om ändringar av beräkningen av solvensmarginalkraven. Sådana ändringar bör göras av kommissionen med utövande av sina genomförandebefogenheter i enlighet med fördraget efter samråd med den Europeiska försäkrings- och tjänstepensionskommittée som inrättats genom kommissionens beslut 2004/9/EG av den 5 november 2003
   (11). Dessa åtgärder bör antas med det föreskrivande förfarandet i artikel 5 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (12). |
| --- | --- |

(26)

I syfte att beakta den särskilda karaktären hos vissa slag av återförsäkringsavtal eller specifika verksamhetsformer bör det beslutas om ändringar av beräkningen av solvensmarginalkraven. Sådana ändringar bör göras av kommissionen med utövande av sina genomförandebefogenheter i enlighet med fördraget efter samråd med den Europeiska försäkrings- och tjänstepensionskommittée som inrättats genom kommissionens beslut 2004/9/EG av den 5 november 2003
   (11). Dessa åtgärder bör antas med det föreskrivande förfarandet i artikel 5 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (12).

| (27) | Den förteckning över tillgångsposter som får medräknas i den tillgängliga solvensmarginalen som ingår i direktiven 73/239/EEG och 2002/83/EG bör fastställas även för tillämpningen av det här direktivet. |
| --- | --- |

(27)

Den förteckning över tillgångsposter som får medräknas i den tillgängliga solvensmarginalen som ingår i direktiven 73/239/EEG och 2002/83/EG bör fastställas även för tillämpningen av det här direktivet.

| (28) | Återförsäkringsföretag bör även inneha en garantifond i syfte att säkerställa att deras resurser är tillräckliga vid bildandet och att under de därpå följande åren solvensmarginalen inte vid något tillfälle understiger den lägsta nivå som krävs för säkerheten. För att beakta de särskilda förhållandena för captivebolag för återförsäkring bör det dock föreskrivas att hemmedlemsstaten skall ha möjlighet att fastställa ett lägre belopp för den minsta garantifond som skall krävas för captivebolag för återförsäkring. |
| --- | --- |

(28)

Återförsäkringsföretag bör även inneha en garantifond i syfte att säkerställa att deras resurser är tillräckliga vid bildandet och att under de därpå följande åren solvensmarginalen inte vid något tillfälle understiger den lägsta nivå som krävs för säkerheten. För att beakta de särskilda förhållandena för captivebolag för återförsäkring bör det dock föreskrivas att hemmedlemsstaten skall ha möjlighet att fastställa ett lägre belopp för den minsta garantifond som skall krävas för captivebolag för återförsäkring.

| (29) | Vissa bestämmelser i detta direktiv avser minimikrav. Hemmedlemsstaten bör dock kunna fastställa strängare regler för återförsäkringsföretag som är auktoriserade av dess egna behöriga myndigheter, särskilt när det gäller solvensmarginalkraven. |
| --- | --- |

(29)

Vissa bestämmelser i detta direktiv avser minimikrav. Hemmedlemsstaten bör dock kunna fastställa strängare regler för återförsäkringsföretag som är auktoriserade av dess egna behöriga myndigheter, särskilt när det gäller solvensmarginalkraven.

| (30) | Detta direktiv bör tillämpas på verksamhet för finansiell återförsäkring. Därför bör en definition av finansiell återförsäkring bli nödvändig för tillämpningen av detta direktiv. Beroende på den särskilda karaktären på denna slags återförsäkringsverksamhet, bör hemmedlemsstaten ges möjlighet att besluta om specifika bestämmelser för utövandet av finansiell återförsäkringsverksamhet. Dessa bestämmelser kan på ett antal specifika punkter skilja sig från det allmänna system som inrättats genom detta direktiv. |
| --- | --- |

(30)

Detta direktiv bör tillämpas på verksamhet för finansiell återförsäkring. Därför bör en definition av finansiell återförsäkring bli nödvändig för tillämpningen av detta direktiv. Beroende på den särskilda karaktären på denna slags återförsäkringsverksamhet, bör hemmedlemsstaten ges möjlighet att besluta om specifika bestämmelser för utövandet av finansiell återförsäkringsverksamhet. Dessa bestämmelser kan på ett antal specifika punkter skilja sig från det allmänna system som inrättats genom detta direktiv.

| (31) | I detta direktiv bör föreskrivas regler för de specialföretag som övertar risker från försäkrings- och återförsäkringsföretag. Den särskilda karaktären på sådana specialföretag, vilka inte är försäkrings- eller återförsäkringsföretag, kräver att det inrättas särskilda bestämmelser i medlemsstaterna. Dessutom bör i detta direktiv föreskrivas att hemmedlemsstaten bör fastställa mer detaljerade regler i syfte att fastställa de villkor under vilka utestående belopp från ett specialföretag kan användas som tillgångar som motsvarar tekniska avsättningar av ett försäkrings- eller ett återförsäkringsföretag. I detta direktiv bör också föreskrivas att belopp som kan återfås från specialföretag kan betraktas som belopp som kan dras av enligt återförsäkrings- och retrocessionsavtal inom de gränser som anges i detta direktiv, under förutsättning att försäkringsföretaget lämnar in en ansökan till den behöriga myndigheten och att denna myndighet ger sitt godkännande. |
| --- | --- |

(31)

I detta direktiv bör föreskrivas regler för de specialföretag som övertar risker från försäkrings- och återförsäkringsföretag. Den särskilda karaktären på sådana specialföretag, vilka inte är försäkrings- eller återförsäkringsföretag, kräver att det inrättas särskilda bestämmelser i medlemsstaterna. Dessutom bör i detta direktiv föreskrivas att hemmedlemsstaten bör fastställa mer detaljerade regler i syfte att fastställa de villkor under vilka utestående belopp från ett specialföretag kan användas som tillgångar som motsvarar tekniska avsättningar av ett försäkrings- eller ett återförsäkringsföretag. I detta direktiv bör också föreskrivas att belopp som kan återfås från specialföretag kan betraktas som belopp som kan dras av enligt återförsäkrings- och retrocessionsavtal inom de gränser som anges i detta direktiv, under förutsättning att försäkringsföretaget lämnar in en ansökan till den behöriga myndigheten och att denna myndighet ger sitt godkännande.

| (32) | Det är nödvändigt att utforma bestämmelser för det fall att ett återförsäkringsföretags ekonomiska ställning utvecklas så att det får svårt att uppfylla sina försäkringsåtaganden. I vissa situationer behöver de behöriga myndigheterna befogenheter för att kunna ingripa i ett tillräckligt tidigt skede, men då de utövar dessa befogenheter måste de underrätta återförsäkringsföretagen om de skäl som har föranlett sådana tillsynsåtgärder i enlighet med principerna för sunda och korrekta förvaltningsförfaranden. Så länge det föreligger en sådan situation bör de behöriga myndigheterna vara förhindrade att utfärda intyg om att försäkringsföretaget har en tillräcklig solvensmarginal. |
| --- | --- |

(32)

Det är nödvändigt att utforma bestämmelser för det fall att ett återförsäkringsföretags ekonomiska ställning utvecklas så att det får svårt att uppfylla sina försäkringsåtaganden. I vissa situationer behöver de behöriga myndigheterna befogenheter för att kunna ingripa i ett tillräckligt tidigt skede, men då de utövar dessa befogenheter måste de underrätta återförsäkringsföretagen om de skäl som har föranlett sådana tillsynsåtgärder i enlighet med principerna för sunda och korrekta förvaltningsförfaranden. Så länge det föreligger en sådan situation bör de behöriga myndigheterna vara förhindrade att utfärda intyg om att försäkringsföretaget har en tillräcklig solvensmarginal.

| (33) | Det är nödvändigt att få till stånd ett samarbete mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter för att säkerställa att återförsäkringsföretag som utför verksamhet med stöd av etableringsrätten och friheten att tillhandahålla tjänster följer de bestämmelser som är tillämpliga på dem i deras värdmedlemsstater. |
| --- | --- |

(33)

Det är nödvändigt att få till stånd ett samarbete mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter för att säkerställa att återförsäkringsföretag som utför verksamhet med stöd av etableringsrätten och friheten att tillhandahålla tjänster följer de bestämmelser som är tillämpliga på dem i deras värdmedlemsstater.

| (34) | Ett beslut om avslag på en ansökan om auktorisation eller om återkallande av en auktorisation bör omfattas av rätten till domstolsprövning. |
| --- | --- |

(34)

Ett beslut om avslag på en ansökan om auktorisation eller om återkallande av en auktorisation bör omfattas av rätten till domstolsprövning.

| (35) | Det är viktigt att föreskriva att återförsäkringsföretag med huvudkontor utanför gemenskapen som bedriver återförsäkringsverksamhet inom gemenskapen inte skall vara föremål för
  bestämmelser
  som
  medför en
  mer gynnsam
  behandling
  än den som tillämpas på återförsäkringsföretag med huvudkontor i en medlemsstat. |
| --- | --- |

(35)

Det är viktigt att föreskriva att återförsäkringsföretag med huvudkontor utanför gemenskapen som bedriver återförsäkringsverksamhet inom gemenskapen inte skall vara föremål för
  bestämmelser
  som
  medför en
  mer gynnsam
  behandling
  än den som tillämpas på återförsäkringsföretag med huvudkontor i en medlemsstat.

| (36) | För att beakta återförsäkringsrörelsens internationella aspekter bör bestämmelser införas som möjliggör att internationella avtal ingås med tredje land i syfte att fastställa formerna för tillsyn över återförsäkringsorgan som bedriver verksamhet inom de avtalsslutande parternas territorier. |
| --- | --- |

(36)

För att beakta återförsäkringsrörelsens internationella aspekter bör bestämmelser införas som möjliggör att internationella avtal ingås med tredje land i syfte att fastställa formerna för tillsyn över återförsäkringsorgan som bedriver verksamhet inom de avtalsslutande parternas territorier.

| (37) | Det bör skapas förutsättningar för ett flexibelt förfarande för prövning av likvärdighet i stabilitetsavseende på gemenskapsbasis i förhållande till tredje land i syfte att öka liberaliseringen av återförsäkringstjänster i tredje land, såväl genom etableringsrätten som genom rätten att tillhandahålla tjänster över nationsgränserna. Därför föreskrivs i detta direktiv förfaranden för underhandlingar med tredje land. |
| --- | --- |

(37)

Det bör skapas förutsättningar för ett flexibelt förfarande för prövning av likvärdighet i stabilitetsavseende på gemenskapsbasis i förhållande till tredje land i syfte att öka liberaliseringen av återförsäkringstjänster i tredje land, såväl genom etableringsrätten som genom rätten att tillhandahålla tjänster över nationsgränserna. Därför föreskrivs i detta direktiv förfaranden för underhandlingar med tredje land.

| (38) | Kommissionen bör bemyndigas att anta genomförandeåtgärder, förutsatt att dessa inte ändrar det väsentliga innehållet i detta direktiv. Dessa genomförandeåtgärder bör göra det möjligt för gemenskapen att beakta den kommande utvecklingen inom återförsäkringssektorn. De åtgärder som krävs för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med beslut 1999/468/EG. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen bör bemyndigas att anta genomförandeåtgärder, förutsatt att dessa inte ändrar det väsentliga innehållet i detta direktiv. Dessa genomförandeåtgärder bör göra det möjligt för gemenskapen att beakta den kommande utvecklingen inom återförsäkringssektorn. De åtgärder som krävs för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med beslut 1999/468/EG.

| (39) | Gemenskapens befintliga rättsliga ramar för försäkring bör anpassas så att de tar hänsyn till den nya tillsynsordning för återförsäkringsföretag som fastställs genom detta direktiv och så att sammanhängande rättsliga ramar säkerställs för hela försäkringssektorn. Särskilt bör en anpassning göras av de befintliga bestämmelser som tillåter de myndigheter som är behöriga att utöva tillsyn över direktförsäkringsföretag att utöva ”indirekt tillsyn” över återförsäkringsföretag. Vidare bör de nu gällande bestämmelser upphävas som ger medlemsstaterna möjlighet att kräva att säkerhet skall ställas för tillgångar som motsvarar de tekniska avsättningarna i ett försäkringsföretag,
  oavsett hur dessa krav är utformade,
  när försäkringsgivaren är återförsäkrad av ett återförsäkringsföretag som är auktoriserat i enlighet med detta direktiv eller av ett försäkringsföretag. Slutligen bör det föreskrivas att den solvensmarginal som skall krävas för försäkringsföretag som bedriver återförsäkringsverksamhet, om detta utgör en betydande del av deras totala rörelse, skall omfattas av de solvensbestämmelser som föreskrivs för återförsäkringsföretag genom detta direktiv. Direktiven 73/239/EEG, 92/49/EEG och 2002/83/EG bör därför ändras. |
| --- | --- |

(39)

Gemenskapens befintliga rättsliga ramar för försäkring bör anpassas så att de tar hänsyn till den nya tillsynsordning för återförsäkringsföretag som fastställs genom detta direktiv och så att sammanhängande rättsliga ramar säkerställs för hela försäkringssektorn. Särskilt bör en anpassning göras av de befintliga bestämmelser som tillåter de myndigheter som är behöriga att utöva tillsyn över direktförsäkringsföretag att utöva ”indirekt tillsyn” över återförsäkringsföretag. Vidare bör de nu gällande bestämmelser upphävas som ger medlemsstaterna möjlighet att kräva att säkerhet skall ställas för tillgångar som motsvarar de tekniska avsättningarna i ett försäkringsföretag,
  oavsett hur dessa krav är utformade,
  när försäkringsgivaren är återförsäkrad av ett återförsäkringsföretag som är auktoriserat i enlighet med detta direktiv eller av ett försäkringsföretag. Slutligen bör det föreskrivas att den solvensmarginal som skall krävas för försäkringsföretag som bedriver återförsäkringsverksamhet, om detta utgör en betydande del av deras totala rörelse, skall omfattas av de solvensbestämmelser som föreskrivs för återförsäkringsföretag genom detta direktiv. Direktiven 73/239/EEG, 92/49/EEG och 2002/83/EG bör därför ändras.

| (40) | Direktiv 98/78/EG bör ändras så att det säkerställs att återförsäkringsföretag som ingår i en försäkrings- eller återförsäkringsgrupp omfattas av extra tillsyn på samma sätt som försäkringsföretag som nu ingår i en försäkringsgrupp. |
| --- | --- |

(40)

Direktiv 98/78/EG bör ändras så att det säkerställs att återförsäkringsföretag som ingår i en försäkrings- eller återförsäkringsgrupp omfattas av extra tillsyn på samma sätt som försäkringsföretag som nu ingår i en försäkringsgrupp.

| (41) | Rådet bör, i enlighet med punkt 34 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning

   (13)

  , uppmuntra medlemsstaterna att för egen del och i gemenskapens intresse upprätta egna tabeller som så vitt det är möjligt visar överensstämmelsen mellan direktiven och införlivandeåtgärderna samt att offentliggöra dessa tabeller. |
| --- | --- |

(41)

Rådet bör, i enlighet med punkt 34 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning

   (13)

  , uppmuntra medlemsstaterna att för egen del och i gemenskapens intresse upprätta egna tabeller som så vitt det är möjligt visar överensstämmelsen mellan direktiven och införlivandeåtgärderna samt att offentliggöra dessa tabeller.

| (42) | Eftersom målet för den föreslagna åtgärden, nämligen att fastställa rättsliga ramar för inledande och utövande av återförsäkringsverksamhet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför, på grund av den planerade åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. Eftersom det i direktivet anges minimistandarder, kan medlemsstaterna införa strängare regler. |
| --- | --- |

(42)

Eftersom målet för den föreslagna åtgärden, nämligen att fastställa rättsliga ramar för inledande och utövande av återförsäkringsverksamhet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför, på grund av den planerade åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. Eftersom det i direktivet anges minimistandarder, kan medlemsstaterna införa strängare regler.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVDELNING I

RÄCKVIDD OCH DEFINITIONER

Artkel 1

Räckvidd

1.   Genom detta direktiv fastställs regler för rätten att starta och driva självständig återförsäkringsverksamhet, utövad av återförsäkringsföretag som uteslutande bedriver återförsäkringsverksamhet och som är etablerade i en medlemsstat eller som önskar etablera sig där.

2.   Detta direktiv skall inte tillämpas på följande:

| a) | Försäkringsföretag som omfattas av direktiven 73/239/EEG och 2002/83/EG. |
| --- | --- |

a)

Försäkringsföretag som omfattas av direktiven 73/239/EEG och 2002/83/EG.

| b) | Sådana verksamheter och organ som avses i
  artiklarna 2 och 3
  i direktiv 73/239/EEG. |
| --- | --- |

b)

Sådana verksamheter och organ som avses i
  artiklarna 2 och 3
  i direktiv 73/239/EEG.

| c) | Sådana verksamheter och organ som avses i artikel 3 i direktiv 2002/83/EG. |
| --- | --- |

c)

Sådana verksamheter och organ som avses i artikel 3 i direktiv 2002/83/EG.

| d) | Sådan återförsäkringsverksamhet som utförs
  eller till fullo garanteras
  av en medlemsstats regering, när denna av skäl som är av betydande allmänt intresse uppträder som återförsäkringsgivare i sista hand
  inbegripet
  under omständigheter när detta krävs på grund av att situationen på marknaden gör det
  i praktiken
  omöjligt att erhålla
  adekvat
  återförsäkringsskydd på affärsmässiga grunder. |
| --- | --- |

d)

Sådan återförsäkringsverksamhet som utförs
  eller till fullo garanteras
  av en medlemsstats regering, när denna av skäl som är av betydande allmänt intresse uppträder som återförsäkringsgivare i sista hand
  inbegripet
  under omständigheter när detta krävs på grund av att situationen på marknaden gör det
  i praktiken
  omöjligt att erhålla
  adekvat
  återförsäkringsskydd på affärsmässiga grunder.

Artikel 2

Definitioner

1.   I detta direktiv används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

| a) | ”återförsäkring”: den verksamhet som består i att ta emot risker som överlåts av ett försäkringsföretag
  eller
  ett annat återförsäkringsföretag
  ; i fallet med försäkringsgivare som uppträder under namnet Lloyd's betyder återförsäkring också den verksamhet som utförs av ett annat försäkrings- eller återförsäkringsföretag än Lloyd's vilket accepterar risker som överlåts av en medlem av Lloyd's
  . |
| --- | --- |

a)

”återförsäkring”: den verksamhet som består i att ta emot risker som överlåts av ett försäkringsföretag
  eller
  ett annat återförsäkringsföretag
  ; i fallet med försäkringsgivare som uppträder under namnet Lloyd's betyder återförsäkring också den verksamhet som utförs av ett annat försäkrings- eller återförsäkringsföretag än Lloyd's vilket accepterar risker som överlåts av en medlem av Lloyd's
  .

| b) | ”captivebolag för återförsäkring”: ett återförsäkringsföretag som ägs antingen av ett finansiellt företag, annat än ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag, eller en grupp av försäkrings- eller återförsäkringsföretag som omfattas av direktiv 98/78/EG, eller av ett icke-finansiellt företag, vars syfte är att tillhandahålla återförsäkringsskydd uteslutande för risker i det eller de företag som det tillhör eller i ett eller flera företag inom en grupp som captivebolaget för återförsäkring ingår i. |
| --- | --- |

b)

”captivebolag för återförsäkring”: ett återförsäkringsföretag som ägs antingen av ett finansiellt företag, annat än ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag, eller en grupp av försäkrings- eller återförsäkringsföretag som omfattas av direktiv 98/78/EG, eller av ett icke-finansiellt företag, vars syfte är att tillhandahålla återförsäkringsskydd uteslutande för risker i det eller de företag som det tillhör eller i ett eller flera företag inom en grupp som captivebolaget för återförsäkring ingår i.

| c) | ”återförsäkringsföretag”: ett företag som har fått officiell auktorisation enligt artikel 3. |
| --- | --- |

c)

”återförsäkringsföretag”: ett företag som har fått officiell auktorisation enligt artikel 3.

| d) | ”filial”: en agentur eller en filial till ett försäkringsföretag. |
| --- | --- |

d)

”filial”: en agentur eller en filial till ett försäkringsföretag.

| e) | ”etableringsställe”: ett återförsäkringsföretags huvudkontor eller filial med beaktande av punkt d. |
| --- | --- |

e)

”etableringsställe”: ett återförsäkringsföretags huvudkontor eller filial med beaktande av punkt d.

| f) | ”hemmedlemsstat”: den medlemsstat där återförsäkringsföretagets huvudkontor är beläget. |
| --- | --- |

f)

”hemmedlemsstat”: den medlemsstat där återförsäkringsföretagets huvudkontor är beläget.

| g) | ”filialstat”: den medlemsstat där en filial till ett återförsäkringsföretag är belägen. |
| --- | --- |

g)

”filialstat”: den medlemsstat där en filial till ett återförsäkringsföretag är belägen.

| h) | ”värdmedlemsstat”: den medlemsstat där ett återförsäkringsföretag har en filial eller tillhandahåller tjänster. |
| --- | --- |

h)

”värdmedlemsstat”: den medlemsstat där ett återförsäkringsföretag har en filial eller tillhandahåller tjänster.

| i) | ”kontroll”: förhållandet mellan ett moderföretag och ett dotterföretag enligt definitionen i artikel 1 i direktiv 83/349/EEG (14) eller ett liknande förhållande mellan någon fysisk eller juridisk person och ett företag. |
| --- | --- |

i)

”kontroll”: förhållandet mellan ett moderföretag och ett dotterföretag enligt definitionen i artikel 1 i direktiv 83/349/EEG (14) eller ett liknande förhållande mellan någon fysisk eller juridisk person och ett företag.

| j) | ”kvalificerat innehav”: direkt eller indirekt ägande i ett företag, där innehavet representerar 10 % eller mer av kapitalet eller av samtliga röster eller som möjliggör ett väsentligt inflytande över ledningen av företaget. |
| --- | --- |

j)

”kvalificerat innehav”: direkt eller indirekt ägande i ett företag, där innehavet representerar 10 % eller mer av kapitalet eller av samtliga röster eller som möjliggör ett väsentligt inflytande över ledningen av företaget.

| k) | ”moderföretag”: ett moderföretag enligt definitionen i artiklarna 1 och 2 i direktiv 83/349/EEG. |
| --- | --- |

k)

”moderföretag”: ett moderföretag enligt definitionen i artiklarna 1 och 2 i direktiv 83/349/EEG.

| l) | ”dotterföretag”: ett dotterföretag enligt definitionen i artiklarna 1 och 2 i direktiv 83/349/EEG. |
| --- | --- |

l)

”dotterföretag”: ett dotterföretag enligt definitionen i artiklarna 1 och 2 i direktiv 83/349/EEG.

| m) | ”behöriga myndigheter”: de nationella myndigheter som enligt lag eller annan författning har behörighet att utöva tillsyn över återförsäkringsföretag. |
| --- | --- |

m)

”behöriga myndigheter”: de nationella myndigheter som enligt lag eller annan författning har behörighet att utöva tillsyn över återförsäkringsföretag.

| n) | ”nära förbindelser”: en situation där två eller flera fysiska eller juridiska personer är förenade genom






  i) | ägarintresse, innebärande ett innehav, direkt eller genom kontroll av 20 % eller mer av rösterna eller kapitalet i ett företag, eller |
| --- | --- | --- |

n)

”nära förbindelser”: en situation där två eller flera fysiska eller juridiska personer är förenade genom

i)

ägarintresse, innebärande ett innehav, direkt eller genom kontroll av 20 % eller mer av rösterna eller kapitalet i ett företag, eller

| ii) | kontroll, i alla de fall som avses i artikel 1.1 och 1.2 i direktiv 83/349/EEG, eller ett liknande förhållande mellan någon fysisk eller juridisk person och ett företag. |
| --- | --- |

ii)

kontroll, i alla de fall som avses i artikel 1.1 och 1.2 i direktiv 83/349/EEG, eller ett liknande förhållande mellan någon fysisk eller juridisk person och ett företag.

| o) | ”
  finansiellt företag”: med
  finansiellt företag
  avses en av följande enheter:










  i) | ett kreditinstitut, ett finansiellt institut eller företag som tillhandahåller tjänster anknutna till bankverksamhet enligt definitionen i artikel 1.5 och artikel 1.23 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG av den 20 mars 2000 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut

   (15)

  , |
| --- | --- | --- |

o)

”
  finansiellt företag”: med
  finansiellt företag
  avses en av följande enheter:

i)

ett kreditinstitut, ett finansiellt institut eller företag som tillhandahåller tjänster anknutna till bankverksamhet enligt definitionen i artikel 1.5 och artikel 1.23 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG av den 20 mars 2000 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut

   (15)

  ,

| ii) | ett försäkringsföretag, ett återförsäkringsföretag eller ett försäkringsholdingbolag enligt definitionen i artikel 1 i) i direktiv 98/78/EG, |
| --- | --- |

ii)

ett försäkringsföretag, ett återförsäkringsföretag eller ett försäkringsholdingbolag enligt definitionen i artikel 1 i) i direktiv 98/78/EG,

| iii) | ett värdepappersföretag eller ett finansiellt institut enligt definitionen i artikel 4.1.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument

   (16)

  , |
| --- | --- |

iii)

ett värdepappersföretag eller ett finansiellt institut enligt definitionen i artikel 4.1.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument

   (16)

  ,

| iv) | ett blandat finansiellt holdingföretag enligt definitionen i artikel 2.15 i direktiv 2002/87/EG. |
| --- | --- |

iv)

ett blandat finansiellt holdingföretag enligt definitionen i artikel 2.15 i direktiv 2002/87/EG.

| p) | ”specialföretag”: ett företag som kan vara ett aktiebolag men som inte är ett befintligt försäkrings- eller återförsäkringsföretag och som övertar risker från försäkringsföretag eller återförsäkringsföretag och som till fullo finansierar sin exponering för sådana risker genom inkomster från emissioner av skuldebrev eller någon annan finansieringsmekanism där återköpsrättigheterna för dem som tillhandahåller sådana skuldebrev eller annan finansieringsmekanism är underordnade ett sådant företags återförsäkringsskyldigheter. |
| --- | --- |

p)

”specialföretag”: ett företag som kan vara ett aktiebolag men som inte är ett befintligt försäkrings- eller återförsäkringsföretag och som övertar risker från försäkringsföretag eller återförsäkringsföretag och som till fullo finansierar sin exponering för sådana risker genom inkomster från emissioner av skuldebrev eller någon annan finansieringsmekanism där återköpsrättigheterna för dem som tillhandahåller sådana skuldebrev eller annan finansieringsmekanism är underordnade ett sådant företags återförsäkringsskyldigheter.

| q) | ”finansiell återförsäkring”: en återförsäkring under vilken den uttryckliga maximala potentiella förlusten, uttryckt som den maximala överförda ekonomiska risken, som uppstår både från överföring av en betydande teckningsrisk och tidsrisk, överstiger premien för avtalets livslängd, för ett begränsat men avsevärt belopp, tillsammans med åtminstone ett av följande två karakteristiska drag:










  i) | uttrycklig och påtaglig hänsyn tagen till pengars tidsvärde; |
| --- | --- | --- |

q)

”finansiell återförsäkring”: en återförsäkring under vilken den uttryckliga maximala potentiella förlusten, uttryckt som den maximala överförda ekonomiska risken, som uppstår både från överföring av en betydande teckningsrisk och tidsrisk, överstiger premien för avtalets livslängd, för ett begränsat men avsevärt belopp, tillsammans med åtminstone ett av följande två karakteristiska drag:

i)

uttrycklig och påtaglig hänsyn tagen till pengars tidsvärde;

| ii) | avtalsbestämmelser för att utjämna skillnaden i ekonomisk erfarenhet mellan parterna över tiden för att uppnå den åsyftade risköverföringen. |
| --- | --- |

ii)

avtalsbestämmelser för att utjämna skillnaden i ekonomisk erfarenhet mellan parterna över tiden för att uppnå den åsyftade risköverföringen.

2.
     
  Vid tillämpningen av punkt 1 a skall ett återförsäkringsföretags tillhandahållande av säkerheter för ett tjänstepensionsinstitut som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/41/EG av den 3 juni 2003 om verksamhet i och tillsyn över tjänstepensionsinstitut

   (17)

  , där lagstiftningen i institutets hemmedlemsstat tillåter ett sådant tillhandahållande, också betraktas som en verksamhet som omfattas av detta direktiv.

Vid tillämpningen av punkt 1 d skall varje stadigvarande närvaro av ett
  återförsäkringsföretag
  inom en medlemsstats territorium betraktas som en agentur eller en filial, även om närvaron inte har formen av en filial eller en agentur utan endast består av ett kontor som förestås av företagets egen personal eller av någon som är fristående från företaget men som har en stående fullmakt att företräda företaget på samma sätt som en agentur.

Vid tillämpningen av punkt 1 j samt i samband med
  artiklarna 12 och 19 till 23
  och på andra nivåer av ägande som avses i
  artiklarna 19 till 23
  skall sådana rösträtter som avses i artikel 92 i direktiv 2001/34/EG (18) beaktas.

Vid tillämpningen av punkt 1 l skall varje dotterföretag till ett dotterföretag också anses som dotterföretag till det företag som ytterst är moderföretaget till dessa företag.

Vid tillämpningen av punkt 1 n skall varje dotterföretag till ett dotterföretag också anses som dotterföretag till det moderföretag som står över dessa företag.

Vid tillämpningen av punkt 1 n skall som nära förbindelse även anses en situation där två eller flera fysiska eller juridiska personer kontrolleras genom en varaktig förbindelse till en och samma person.

3.   Varje gång hänvisning görs i detta direktiv till EUR skall värdet i den nationella valutan fr.o.m. den 31 december varje år vara det värde som gällde sista dagen i närmast föregående oktober månad för vilken dag värden för EUR finns noterade i samtliga berörda valutor inom gemenskapen.

AVDELNING II

INLEDANDE AV ÅTERFÖRSÄKRINGSVERKSAMHET

AUKTORISATION AV ÅTERFÖRSÄKRINGSFÖRETAG

Artikel 3

Principer för auktorisation

Återförsäkringsverksamhet får börja bedrivas endast efter officiell auktorisation.

Sådan auktorisation skall sökas hos behörig myndighet i hemmedlemsstaten av

| a) | varje företag som etablerar sitt huvudkontor inom denna stats territorium, och |
| --- | --- |

a)

varje företag som etablerar sitt huvudkontor inom denna stats territorium, och

| b) | varje företag som, efter att ha beviljats sådan auktorisation som krävs enligt första stycket, utvidgar verksamheten till andra återförsäkringsverksamheter än de som det redan auktoriserats för. |
| --- | --- |

b)

varje företag som, efter att ha beviljats sådan auktorisation som krävs enligt första stycket, utvidgar verksamheten till andra återförsäkringsverksamheter än de som det redan auktoriserats för.

Artikel 4

Auktorisationens räckvidd

1.   En auktorisation enligt artikel 3 skall gälla inom hela gemenskapen. Den skall ge ett återförsäkringsföretag rätt att bedriva verksamhet där med stöd antingen av etableringsfriheten eller av friheten att tillhandahålla tjänster.

2.   En auktorisation skall beviljas för återförsäkringsverksamhet på skadeförsäkrings- eller livförsäkringsområdet eller för varje annat slag av återförsäkringsverksamhet i enlighet med sökandens begäran.

Den skall behandlas med beaktande av den verksamhetsplan som skall läggas fram enligt artiklarna 6 b och 11 och av uppfyllandet av de auktorisationskrav som fastställts av den medlemsstat i vilken auktorisationen söks.

Artikel 5

Återförsäkringsföretagets företagsform

1.   Hemmedlemsstaten skall föreskriva att återförsäkringsföretag som ansöker om auktorisation skall anta någon av de företagsformer som anges i bilaga I.

Ett återförsäkringsföretag får även anta företagsformen europabolag (SE) enligt definitionen i förordning (EG) nr 2157/2001 (19).

2.   Medlemsstaterna får också, där så är lämpligt, etablera företag inom ramen för gällande offentligrättslig lagstiftning, förutsatt att ändamålet för sådan verksamhet är återförsäkringsrörelse på villkor som motsvarar dem som gäller privaträttsliga företag.

Artikel 6

Villkor

Hemmedlemsstaterna skall kräva att varje återförsäkringsföretag som ansöker om auktorisation skall

| a) | begränsa sin verksamhet till återförsäkring och därmed sammanhängande verksamhet. I detta krav kan inrymmas en holdingbolagsfunktion och verksamheter som motsvarar definitionen av verksamheter inom den finansiella sektorn i artikel 2.8 i direktiv 2002/87/EG, |
| --- | --- |

a)

begränsa sin verksamhet till återförsäkring och därmed sammanhängande verksamhet. I detta krav kan inrymmas en holdingbolagsfunktion och verksamheter som motsvarar definitionen av verksamheter inom den finansiella sektorn i artikel 2.8 i direktiv 2002/87/EG,

| b) | förete en verksamhetsplan enligt artikel 11, |
| --- | --- |

b)

förete en verksamhetsplan enligt artikel 11,

| c) | inneha den minsta garantifond som föreskrivs i artikel 40.2, och |
| --- | --- |

c)

inneha den minsta garantifond som föreskrivs i artikel 40.2, och

| d) | faktiskt ledas av personer med gott anseende och med lämpliga yrkesmässiga kvalifikationer eller lämplig yrkesmässig erfarenhet. |
| --- | --- |

d)

faktiskt ledas av personer med gott anseende och med lämpliga yrkesmässiga kvalifikationer eller lämplig yrkesmässig erfarenhet.

Artikel 7

Nära förbindelser

1.   Om det finns nära förbindelser mellan återförsäkringsföretaget och andra fysiska eller juridiska personer skall de behöriga myndigheterna endast bevilja auktorisation om dessa förbindelser inte hindrar myndigheterna från att utöva en effektiv tillsyn.

2.   De behöriga myndigheterna skall också vägra auktorisation om lagar eller andra författningar i ett tredjeland, som gäller för en eller flera fysiska eller juridiska personer med vilka återförsäkringsföretaget har nära förbindelser, eller svårigheter vid tillämpningen av dessa bestämmelser, hindrar myndigheterna från att utöva en effektiv tillsyn.

3.   De behöriga myndigheterna skall kräva att återförsäkringsföretagen förser dem med erforderliga uppgifter för att de fortlöpande skall kunna övervaka att bestämmelserna i denna punkt efterlevs.

Artikel 8

Återförsäkringsföretagets huvudkontor

Medlemsstaterna skall kräva att återförsäkringsföretagens huvudkontor skall vara belägna i samma medlemsstat som deras stadgeenliga säten.

Artikel 9

Försäkringsvillkor och premietariffer

1.   Detta direktiv skall inte hindra medlemsstaterna från att bibehålla eller införa lagar eller andra författningar som föreskriver godkännande av stiftelseurkund och bolagsordning samt överlämnande av alla andra handlingar som krävs för normal tillsyn.

2.   Medlemsstaterna får dock inte anta bestämmelser om krav på förhandsgodkännande av eller regelbundna underrättelser om allmänna och särskilda försäkringsvillkor, premietariffer eller formulär och andra tryckta handlingar som försäkringsföretaget avser att använda i sina mellanhavanden med cedent- eller retrocedentföretag.

Artikel 10

Marknadens ekonomiska behov

Medlemsstaterna får inte kräva att en ansökan om auktorisation skall behandlas med hänsyn till marknadens ekonomiska behov.

Artikel 11

Verksamhetsplan

1.   Den verksamhetsplan som avses i artikel 6 b skall innehålla uppgifter eller dokumentation om

| a) | beskaffenheten av de risker som återförsäkringsföretaget avser att täcka, |
| --- | --- |

a)

beskaffenheten av de risker som återförsäkringsföretaget avser att täcka,

| b) | de slag av återförsäkringsåtgärder som återförsäkringsföretaget avser att avtala om med cedentföretag, |
| --- | --- |

b)

de slag av återförsäkringsåtgärder som återförsäkringsföretaget avser att avtala om med cedentföretag,

| c) | grundprinciperna för retrocession, |
| --- | --- |

c)

grundprinciperna för retrocession,

| d) | sammansättningen av minsta garantifonden, |
| --- | --- |

d)

sammansättningen av minsta garantifonden,

| e) | uppskattade kostnader för uppbyggnaden av administration och övriga nödvändiga företagsfunktioner samt för ändamålet avsatta medel. |
| --- | --- |

e)

uppskattade kostnader för uppbyggnaden av administration och övriga nödvändiga företagsfunktioner samt för ändamålet avsatta medel.

2.   Utöver kraven i punkt 1 skall verksamhetsplanen, beträffande de tre första räkenskapsåren, innehålla

| a) | uppskattade driftskostnader utöver uppbyggnadskostnader, särskilt löpande allmänna omkostnader och provisioner, |
| --- | --- |

a)

uppskattade driftskostnader utöver uppbyggnadskostnader, särskilt löpande allmänna omkostnader och provisioner,

| b) | uppskattade premier eller bidrag och kostnader för försäkringsfall, |
| --- | --- |

b)

uppskattade premier eller bidrag och kostnader för försäkringsfall,

| c) | en prognos för balansräkningen, och |
| --- | --- |

c)

en prognos för balansräkningen, och

| d) | en uppskattning av storleken på de medel som är avsedda att täcka försäkringsåtaganden och föreskriven solvensmarginal. |
| --- | --- |

d)

en uppskattning av storleken på de medel som är avsedda att täcka försäkringsåtaganden och föreskriven solvensmarginal.

Artikel 12

Aktieägare och medlemmar med kvalificerade innehav

De behöriga myndigheterna i hemmedlemsstaten får inte bevilja auktorisation för återförsäkringsverksamhet förrän de har fått information om vilka aktieägare eller medlemmar, fysiska eller juridiska personer, som direkt eller indirekt har kvalificerade innehav, och om storleken av dessa innehav.

Dessa myndigheter skall vägra auktorisation om de, med hänsyn till behovet att säkerställa en sund och ansvarsfull ledning av återförsäkringsföretaget, bedömer att lämpligheten hos aktieägare eller medlemmar som avses i första stycket inte är tillfredsställande.

Artikel 13

Avslag på auktorisationsansökan

Varje beslut om avslag på en ansökan om auktorisation skall åtföljas av en närmare motivering som skall tillställas det berörda företaget.

Varje medlemsstat skall se till att ett beslut om avslag på en ansökan om auktorisation omfattas av rätten till prövning av domstol i enlighet med artikel 53.

Sådan rätt till domstolsprövning skall även finnas i de fall där behöriga myndigheter inte behandlat en ansökan om auktorisation inom sex månader från den dag då ansökan mottogs.

Artikel 14

Samråd med behöriga myndigheter i andra medlemsstater

1.   Samråd med behöriga myndigheter i den andra berörda medlemsstaten skall genomföras innan auktorisation beviljas för ett återförsäkringsföretag, som

| a) | är dotterföretag till ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag som är auktoriserat i en annan medlemsstat, eller |
| --- | --- |

a)

är dotterföretag till ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag som är auktoriserat i en annan medlemsstat, eller

| b) | är dotterföretag till moderföretaget till ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag som är auktoriserat i en annan medlemsstat, eller |
| --- | --- |

b)

är dotterföretag till moderföretaget till ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag som är auktoriserat i en annan medlemsstat, eller

| c) | står under ägarkontroll av samma fysiska eller juridiska personer som har ägarkontrollen över ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag som är auktoriserat i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

c)

står under ägarkontroll av samma fysiska eller juridiska personer som har ägarkontrollen över ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag som är auktoriserat i en annan medlemsstat.

2.   Samråd med den behöriga myndigheten i en berörd medlemsstat som ansvarar för tillsynen över kreditinstitut eller värdepappersföretag skall genomföras innan auktorisation beviljas för ett återförsäkringsföretag, som

| a) | är dotterföretag till ett kreditinstitut eller värdepappersföretag som är auktoriserat i gemenskapen, eller |
| --- | --- |

a)

är dotterföretag till ett kreditinstitut eller värdepappersföretag som är auktoriserat i gemenskapen, eller

| b) | är dotterföretag till moderföretaget till ett kreditinstitut eller värdepappersföretag som är auktoriserat i gemenskapen, eller |
| --- | --- |

b)

är dotterföretag till moderföretaget till ett kreditinstitut eller värdepappersföretag som är auktoriserat i gemenskapen, eller

| c) | står under ägarkontroll av samma fysiska eller juridiska personer som har ägarkontrollen över ett kreditinstitut eller värdepappersföretag som är auktoriserat i gemenskapen. |
| --- | --- |

c)

står under ägarkontroll av samma fysiska eller juridiska personer som har ägarkontrollen över ett kreditinstitut eller värdepappersföretag som är auktoriserat i gemenskapen.

3.   De relevanta behöriga myndigheter som avses i punkterna 1 och 2 skall samråda med varandra särskilt när de bedömer aktieägarnas lämplighet och det goda anseendet och erfarenheten hos chefer som ingår i ledningen för en annan enhet i samma grupp. De skall till varandra överlämna alla uppgifter om aktieägarnas lämplighet och ledningens goda anseende och erfarenhet vilka är relevanta för övriga berörda behöriga myndigheter när det gäller att bevilja auktorisation samt fortlöpande bedöma efterlevnaden av uppställda verksamhetsvillkor.

AVDELNING III

VILLKOR FÖR UTÖVANDE AV ÅTERFÖRSÄKRINGSVERKSAMHET

Kapitel 1

Principer och metoder för finansiell tillsyn

Avsnitt 1

Behöriga myndigheter och allmänna bestämmelser

Artikel 15

Behöriga myndigheter och tillsynens ändamål

1.   Hemmedlemsstaten är ensam ansvarig för den finansiella tillsynen över återförsäkringsföretag, inbegripet den del av verksamheten som företaget bedriver genom filial eller med stöd av friheten att tillhandahålla tjänster.

Om de behöriga myndigheterna i värdmedlemsstaten har anledning att anta att verksamheten i ett återförsäkringsföretag kan påverka dess finansiella sundhet, skall de informera de behöriga myndigheterna i företagets hemmedlemsstat. Dessa skall avgöra om företaget följer de aktsamhetsbestämmelser som fastställs genom detta direktiv.

2.   Den finansiella tillsynen enligt punkt 1 skall omfatta kontroll avseende återförsäkringsföretagets hela verksamhet, dess solvens, skapandet av tekniska avsättningar och de tillgångar som täcker dessa, enligt de regler som hemmedlemsstaten fastställt eller den praxis som tillämpas i hemmedlemsstaten med iakttagande av de bestämmelser som har antagits på gemenskapsnivå.

3.   Återförsäkringsföretagets hemmedlemsstat får inte motsätta sig ett retrocessionsavtal som ingåtts av återförsäkringsföretaget med ett återförsäkringsföretag som är auktoriserat enligt detta direktiv eller ett försäkringsföretag som är auktoriserat enligt direktiv 73/239/EEG eller 2002/83/EG av skäl som direkt sammanhänger med sundheten i det återförsäkrings- eller försäkringsföretagets finanser.

4.   De behöriga myndigheterna i hemmedlemsstaten skall kräva att varje återförsäkringsföretag har sunda metoder för administration och redovisning och adekvata rutiner för intern kontroll.

Artikel 16

Tillsyn över filialer i en annan medlemsstat

Om ett försäkringsföretag som är auktoriserat i en medlemsstat utövar verksamhet genom filial i en annan medlemsstat skall filialstaten ge de behöriga myndigheterna i hemmedlemsstaten tillstånd att, efter att ha underrättat de behöriga myndigheterna i filialstaten, själva eller genom därför utsedda ombud på plats kontrollera de uppgifter som är nödvändiga för den finansiella tillsynen över företaget. Myndigheterna i filialstaten får medverka i denna kontroll.

Artikel 17

Redovisning, uppgifter för tillsyn och statistik: tillsynsbefogenheter

1.   Varje medlemsstat skall ålägga varje återförsäkringsföretag vars huvudkontor är beläget inom dess territorium att årligen förete ett bokslut över hela verksamheten, som utvisar företagets ekonomiska ställning och solvens.

2.   Medlemsstaterna skall ålägga försäkringsföretag med huvudkontor inom deras territorium att periodiskt inge redovisning tillsammans med statistisk dokumentation som är nödvändig för tillsynen. De behöriga myndigheterna skall utväxla sådan information och dokumentation som underlättar tillsynen.

3.   Varje medlemsstat skall vidta alla åtgärder som krävs för att säkerställa att de behöriga myndigheterna har de befogenheter och de resurser som är nödvändiga för tillsynen över den verksamhet som bedrivs av återförsäkringsföretag med huvudkontor inom respektive medlemsstats territorium, inbegripet verksamhet som bedrivs utanför dess territorium.

De behöriga myndigheterna skall särskilt ha befogenhet att

| a) | göra ingående undersökningar om återförsäkringsföretagets ställning och dess verksamhet som helhet, bland annat genom att inhämta uppgifter eller begära in handlingar angående dess återförsäkrings- och retrocessionsrörelse, och göra inspektioner på plats i återförsäkringsföretagets lokaler, |
| --- | --- |

a)

göra ingående undersökningar om återförsäkringsföretagets ställning och dess verksamhet som helhet, bland annat genom att inhämta uppgifter eller begära in handlingar angående dess återförsäkrings- och retrocessionsrörelse, och göra inspektioner på plats i återförsäkringsföretagets lokaler,

| b) | vidta alla nödvändiga och lämpliga åtgärder beträffande återförsäkringsföretaget, dess ledning eller personer med avgörande inflytande över företaget för att se till att återförsäkringsföretagets verksamhet fortlöpande bedrivs i enlighet med de lagar och andra författningar som gäller för återförsäkringsföretaget i varje medlemsstat, och |
| --- | --- |

b)

vidta alla nödvändiga och lämpliga åtgärder beträffande återförsäkringsföretaget, dess ledning eller personer med avgörande inflytande över företaget för att se till att återförsäkringsföretagets verksamhet fortlöpande bedrivs i enlighet med de lagar och andra författningar som gäller för återförsäkringsföretaget i varje medlemsstat, och

| c) | se till att dessa åtgärder vidtas, om nödvändigt genom tvångsmedel och när så är lämpligt på rättslig väg. |
| --- | --- |

c)

se till att dessa åtgärder vidtas, om nödvändigt genom tvångsmedel och när så är lämpligt på rättslig väg.

Medlemsstaterna får även ge de behöriga myndigheterna befogenhet att inhämta alla upplysningar angående försäkringsavtal som innehas av förmedlare.

Artikel 18

Överlåtelse av försäkringsbestånd

Varje medlemsstat skall, på de villkor som ställts upp i nationell lag, ge återförsäkringsföretag med huvudkontor inom dess territorium tillstånd att, helt eller delvis, överlåta sina egna bestånd av försäkringsavtal, som slutits med stöd antingen av etableringsfriheten eller av friheten att tillhandahålla tjänster, till ett acceptkontor etablerat inom gemenskapen, dock under förutsättning att de behöriga myndigheterna i acceptkontorets hemmedlemsstat intygar att acceptkontoret har den nödvändiga solvensmarginal som avses i kapitel 3 sedan överlåtelsen beaktats.

Avsnitt 2

Kvalificerade innehav

Artikel 19

Förvärv

Medlemsstaterna skall kräva att varje fysisk eller juridisk person som avser att direkt eller indirekt förvärva ett kvalificerat innehav i ett återförsäkringsföretag först skall underrätta de behöriga myndigheterna i hemmedlemsstaten om storleken av det tilltänkta innehavet. Denne person skall likaså underrätta de behöriga myndigheterna i hemmedlemsstaten om han avser att öka sitt kvalificerade innehav i sådan mån att hans andel av röstetalet eller av kapitalet kommer att uppgå till eller överstiga 20 %, 33 %, 50 % eller så att återförsäkringsföretaget kommer att få ställning av dotterföretag.

De behöriga myndigheterna i hemmedlemsstaten skall ha rätt att, inom en tid av högst tre månader från det att underrättelse som föreskrivs i första stycket har lämnats, motsätta sig det avsedda förvärvet om de med hänsyn till behovet att säkerställa en sund och ansvarsfull ledning för återförsäkringsföretaget bedömer att lämpligheten hos de personer som avses i första stycket inte är tillfredsställande. Om myndigheterna inte motsätter sig förvärvet, får de föreskriva en tidsgräns inom vilken förvärvet skall genomföras.

Artikel 20

Förvärv som företas av finansiella företag

Om köparen av det innehav som avses i artikel 19 är ett försäkringsföretag, ett återförsäkringsföretag, ett kreditinstitut eller ett värdepappersföretag med auktorisation i en annan medlemsstat eller moderföretag till en sådan enhet, eller en fysisk eller juridisk person som har ägarkontroll över en sådan enhet, och om det företag som köparen vill förvärva ett innehav i som resultat av detta förvärv skulle komma att bli ett dotterföretag till köparen eller hamna under dennas ägarkontroll, skall bedömningen av förvärvet föregås av ett sådant samråd som avses i artikel 14.

Artikel 21

Avyttring

Medlemsstaterna skall kräva att varje fysisk eller juridisk person som avser att direkt eller indirekt avyttra ett kvalificerat innehav i ett återförsäkringsföretag först skall underrätta de behöriga myndigheterna i företagets hemmedlemsstat om storleken av innehavet.

Underrättelse skall lämnas även av den som avser att minska sitt kvalificerade innehav i sådan mån att hans andel av röstetalet eller kapitalet skulle understiga 20 %, 33 % eller 50 %, eller så att återförsäkringsföretagets ställning som dotterföretag därigenom skulle upphöra.

Artikel 22

Återförsäkringsföretags information till de behöriga myndigheterna

Återförsäkringsföretag skall, då de får kännedom därom, underrätta de behöriga myndigheterna i sina hemmedlemsstater om sådana förvärv eller avyttringar av innehav i försäkringsföretagets kapital som får till följd att innehav överstiger eller understiger något av de gränstal som anges i artiklarna 19 och 21.

Varje återförsäkringsföretag skall också, minst en gång om året, underrätta de behöriga myndigheterna i hemmedlemsstaten om namnen på aktieägare och medlemmar med kvalificerade innehav samt om storleken på sådana innehav, så som framgår t.ex. av uppgifter som lämnats vid bolagsstämma om aktieägare och medlemmar eller av uppgifter som redovisats i enlighet med föreskrifter som gäller för börsnoterade företag.

Artikel 23

Kvalificerande

  innehav: de behöriga myndigheternas befogenheter

Medlemsstaterna skall, i fall då de personer som avses i artikel 19 utövar sitt inflytande på ett sätt som är ägnat att vara till förfång för en sund och ansvarsfull ledning av återförsäkringsföretaget, kräva att de behöriga myndigheterna i hemmedlemsstaten vidtar lämpliga åtgärder för att få detta förhållande att upphöra. Sådana åtgärder får bl.a. bestå i förelägganden, sanktioner gentemot styrelsen och den verkställande ledningen samt i upphävande av rösträtt som är knuten till de ifrågavarande aktieägarnas eller medlemmarnas aktier eller andelar.

Motsvarande åtgärder skall vidtas i fråga om fysiska eller juridiska personer som underlåter att lämna sådana underrättelser som krävs enligt artikel 19. Om ett innehav har förvärvats trots att de behöriga myndigheterna i hemmedlemsstaten har motsatt sig förvärvet, skall medlemsstaterna, oavsett de sanktioner som i övrigt vidtas, föreskriva antingen att rösträtterna för sådana innehav inte får utövas eller att avgivna röster skall vara ogiltiga eller att de får förklaras ogiltiga.

Avsnitt 3

Tystnadsplikt och informationsutbyte

Artikel 24

Tystnadsplikt

1.   Medlemsstaterna skall föreskriva att samtliga personer som tjänstgör hos eller har tjänstgjort hos behöriga myndigheter, liksom revisorer eller experter som är verksamma för behöriga myndigheters räkning, skall vara bundna av tystnadsplikt.

Till följd av denna tystnadsplikt får inga förtroliga upplysningar som erhålls i tjänsten röjas till någon person eller myndighet utom i sammandrag eller sammanställning som omöjliggör identifikation av enskilda försäkringsföretag, dock med undantag för fall som omfattas av straffrättslig lagstiftning.

2.   Om dock ett försäkringsföretag har försatts i konkurs eller underkastats tvångslikvidation, får dock förtroliga uppgifter som inte berör tredje part som strävar efter att rädda företaget, yppas vid civilrättsliga eller kommersiella förfaranden.

Artikel 25

Informationsutbyte mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter

Vad som sägs i artikel 24 skall inte hindra medlemsstaternas behöriga myndigheter från att utbyta information i enlighet med direktiv som gäller för återförsäkringsföretag. För sådan information skall tystnadsplikt gälla enligt artikel 24.

Artikel 26

Samarbetsavtal med tredje land

Medlemsstaterna får ingå samarbetsavtal om utbyte av information med behöriga myndigheter i tredje land eller med myndigheter eller organ i tredje land enligt definitionen i artikel 28.1–2 endast om den lämnade informationen omfattas av garantier om tystnadsplikt som minst är likvärdiga med dem som avses i detta avsnitt. Detta utbyte av information måste vara avsett för de ovan nämnda myndigheternas eller organens utförande av sin tillsynsuppgift.

Om informationen ursprungligen kommer från en annan medlemsstat får den endast lämnas vidare om uttryckligt medgivande ges från de behöriga myndigheter som har lämnat den, och i så fall endast i det syfte som avsågs när dessa myndigheter gav sitt medgivande.

Artikel 27

Användning av förtrolig information

Behöriga myndigheter, som erhåller förtrolig information enligt artiklarna 24 och 25, får använda den endast i tjänsten och där endast

| a) | för att kontrollera att villkoren för att återförsäkringsföretag skall få starta verksamhet är uppfyllda och för att underlätta tillsyn över sådan verksamhet, särskilt med avseende på kontroll av tekniska avsättningar, solvensmarginal, metoder för administration och redovisning samt rutiner för internkontroll, |
| --- | --- |

a)

för att kontrollera att villkoren för att återförsäkringsföretag skall få starta verksamhet är uppfyllda och för att underlätta tillsyn över sådan verksamhet, särskilt med avseende på kontroll av tekniska avsättningar, solvensmarginal, metoder för administration och redovisning samt rutiner för internkontroll,

| b) | för att ålägga sanktioner, |
| --- | --- |

b)

för att ålägga sanktioner,

| c) | vid förvaltningsrättsligt överklagande av beslut som fattats av den behöriga myndigheten, och |
| --- | --- |

c)

vid förvaltningsrättsligt överklagande av beslut som fattats av den behöriga myndigheten, och

| d) | vid domstolsförfarande som har inletts enligt artikel 53 eller med stöd av särskilda bestämmelser i detta direktiv och i andra direktiv antagna med avseende på försäkrings- och återförsäkringsföretag. |
| --- | --- |

d)

vid domstolsförfarande som har inletts enligt artikel 53 eller med stöd av särskilda bestämmelser i detta direktiv och i andra direktiv antagna med avseende på försäkrings- och återförsäkringsföretag.

Artikel 28

Informationsutbyte med andra myndigheter

1.   Vad som sägs i
  artiklarna 24 och 27
  skall inte utgöra hinder för utbyte av information mellan behöriga myndigheter i samma medlemsstat, och inte heller mellan behöriga myndigheter i olika medlemsstater, i fall då informationen lämnas till

| a) | myndigheter som ansvarar för den offentliga tillsynen över kreditinstitut och andra finansiella organisationer samt myndigheter med ansvar för tillsyn över finansiella marknader, |
| --- | --- |

a)

myndigheter som ansvarar för den offentliga tillsynen över kreditinstitut och andra finansiella organisationer samt myndigheter med ansvar för tillsyn över finansiella marknader,

| b) | organ som har befattning med försäkringsföretags konkurs eller likvidation eller liknande förfaranden, och |
| --- | --- |

b)

organ som har befattning med försäkringsföretags konkurs eller likvidation eller liknande förfaranden, och

| c) | personer med ansvar för obligatorisk revision av försäkringsföretags, återförsäkringsföretags och andra finansiella instituts räkenskaper |
| --- | --- |

c)

personer med ansvar för obligatorisk revision av försäkringsföretags, återförsäkringsföretags och andra finansiella instituts räkenskaper

under utövandet av deras tillsynsfunktion eller för att till organ som administrerar tvångslikvidationsförfaranden eller garantifonder lämna sådan information som är nödvändig för att dessa skall kunna utföra sina uppdrag. Den information som mottas av dessa myndigheter, organ och personer skall vara underkastad de krav på tystnadsplikt som fastställs i artikel 24.

2.   Utan hinder av artikel 24–27 får medlemsstaterna tillåta informationsutbyte mellan de behöriga myndigheterna och

| a) | myndigheter med ansvar för tillsyn över de organ som har befattning med försäkrings- eller återförsäkringsföretags likvidation, konkurs och liknande förfaranden, |
| --- | --- |

a)

myndigheter med ansvar för tillsyn över de organ som har befattning med försäkrings- eller återförsäkringsföretags likvidation, konkurs och liknande förfaranden,

| b) | myndigheter med ansvar för tillsyn över de personer som ansvarar för lagstadgad revision av försäkrings- och återförsäkringsföretags, kreditinstituts, värdepappersföretags och andra finansiella instituts räkenskaper, eller |
| --- | --- |

b)

myndigheter med ansvar för tillsyn över de personer som ansvarar för lagstadgad revision av försäkrings- och återförsäkringsföretags, kreditinstituts, värdepappersföretags och andra finansiella instituts räkenskaper, eller

| c) | oberoende aktuarier för försäkrings- eller återförsäkringsföretag som utövar lagstadgad tillsyn över dessa företag samt de organ som har till uppgift att övervaka dessa aktuarier. |
| --- | --- |

c)

oberoende aktuarier för försäkrings- eller återförsäkringsföretag som utövar lagstadgad tillsyn över dessa företag samt de organ som har till uppgift att övervaka dessa aktuarier.

Medlemsstater som tillämpar bestämmelsen i första stycket skall kräva att minst följande villkor uppfylls:

| a) | Informationen skall användas för att genomföra den övervakning eller utöva den lagstadgade tillsyn som anges i första stycket. |
| --- | --- |

a)

Informationen skall användas för att genomföra den övervakning eller utöva den lagstadgade tillsyn som anges i första stycket.

| b) | Den information som mottas i detta sammanhang skall omfattas av tystnadsplikt enligt artikel 24. |
| --- | --- |

b)

Den information som mottas i detta sammanhang skall omfattas av tystnadsplikt enligt artikel 24.

| c) | När informationen härrör från en annan medlemsstat, får den inte vidarebefordras utan uttryckligt tillstånd från de myndigheter som har lämnat ut den, och då endast för de ändamål för vilka myndigheten givit sitt tillstånd. |
| --- | --- |

c)

När informationen härrör från en annan medlemsstat, får den inte vidarebefordras utan uttryckligt tillstånd från de myndigheter som har lämnat ut den, och då endast för de ändamål för vilka myndigheten givit sitt tillstånd.

Medlemsstaterna skall meddela kommissionen och de andra medlemsstaterna vilka myndigheter, personer och organ som har tillåtelse att motta information enligt denna punkt.

3.   Utan hinder av artiklarna 24–27 får medlemsstaterna för att stärka stabiliteten och integriteten i det finansiella systemet tillåta utbyte av information mellan de behöriga myndigheterna och myndigheter eller organ som enligt lag är ansvariga för att upptäcka och utreda överträdelser av bolagsrätten.

Medlemsstater som tillämpar bestämmelsen i första stycket skall kräva att minst följande villkor uppfylls:

| a) | Informationen skall användas för att utföra den uppgift som anges i första stycket. |
| --- | --- |

a)

Informationen skall användas för att utföra den uppgift som anges i första stycket.

| b) | Den information som mottas i detta sammanhang skall omfattas av tystnadsplikt enligt artikel 24. |
| --- | --- |

b)

Den information som mottas i detta sammanhang skall omfattas av tystnadsplikt enligt artikel 24.

| c) | När informationen härrör från en annan medlemsstat, får den inte vidarebefordras utan uttryckligt tillstånd från de myndigheter som har lämnat ut den, och då endast för de ändamål för vilka myndigheten givit sitt tillstånd. |
| --- | --- |

c)

När informationen härrör från en annan medlemsstat, får den inte vidarebefordras utan uttryckligt tillstånd från de myndigheter som har lämnat ut den, och då endast för de ändamål för vilka myndigheten givit sitt tillstånd.

Om en medlemsstats myndigheter eller organ som avses i första stycket utför sin uppgift att upptäcka och utreda överträdelser med hjälp av personer som genom sin särskilda kompetens är utsedda till detta och som inte är anställda inom den offentliga förvaltningen, kan möjligheten till det informationsutbyte som avses i första stycket utsträckas till att omfatta dessa personer enligt de villkor som föreskrivs i andra stycket.

För genomförande av andra stycket sista strecksatsen skall de myndigheter eller organ som avses i första stycket till de behöriga myndigheter som lämnat ut informationen uppge identitet och exakt ansvarsområde för de personer som skall få tillgång till denna.

Medlemsstaterna skall meddela kommissionen och de andra medlemsstaterna vilka myndigheter eller organ som får motta information enligt denna punkt.

Artikel 29

Överföring av uppgifter till centralbanker och andra monetära myndigheter

Denna artikel skall inte hindra en behörig myndighet från att till centralbanker och andra organ med liknande uppgifter i deras egenskap av monetära myndigheter, och i förekommande fall till andra offentliga myndigheter med uppgift att utöva tillsyn över betalningssystem överföra uppgifter för att dessa skall kunna utföra sina uppgifter, och den skall inte heller hindra sådana myndigheter eller organ från att vidarebefordra sådana uppgifter som de kan behöva enligt artikel 27.

Information som mottas i detta sammanhang skall vara underkastad tystnadsplikt enligt detta avsnitt.

Artikel 30

Överföring av uppgifter till den centrala förvaltning som ansvarar för den finansiella lagstiftningen

Medlemsstaterna får vidare, utan hinder av artiklarna 24 och 27, med stöd av bestämmelser i lag tillåta att viss information lämnas ut till andra organ inom deras centrala förvaltning som ansvarar för lagstiftning om tillsyn över kreditinstitut, finansiella institut, investeringstjänster och försäkrings- eller återförsäkringsföretag samt till personer som företräder sådana organ.

Sådant utlämnande får dock ske endast då det är nödvändigt för utövande av finansiell tillsyn.

Vidare skall medlemsstaterna föreskriva att sådan information som erhållits med stöd av artiklarna 25 och 28.1 och sådan som erhållits vid inspektion på plats i enlighet med artikel 16 aldrig får röjas i de fall som anges i denna artikel utan uttryckligt samtycke av de behöriga myndigheter som lämnat ut informationen eller av behöriga myndigheter i den medlemsstat i vilken inspektionen på plats utfördes.

Avsnitt 4

Skyldigheter för revisorer

Artikel 31

Skyldigheter för revisorer

1.   Medlemsstaterna skall föreskriva åtminstone att varje auktoriserad person i enlighet med direktiv 84/253/EEG
   (20)
  som i ett återförsäkringsföretag utför ett i artikel 51 i direktiv 78/660/EEG (21), artikel 37 i direktiv 83/349/EEG eller artikel 31 i direktiv 85/611/EEG (22) angivet uppdrag eller något annat uppdrag föreskrivet i lag, är skyldig att omgående rapportera till de behöriga myndigheterna alla uppgifter eller beslut rörande detta företag som han har fått kännedom om vid utförandet av sitt uppdrag, som är ägnade att

| a) | utgöra en påtaglig överträdelse av lagar och andra författningar som reglerar villkoren för auktorisation eller som särskilt reglerar bedrivandet av försäkrings- eller återförsäkringsföretags verksamhet, |
| --- | --- |

a)

utgöra en påtaglig överträdelse av lagar och andra författningar som reglerar villkoren för auktorisation eller som särskilt reglerar bedrivandet av försäkrings- eller återförsäkringsföretags verksamhet,

| b) | påverka återförsäkringsföretagets fortsatta drift, eller |
| --- | --- |

b)

påverka återförsäkringsföretagets fortsatta drift, eller

| c) | leda till vägran att godkänna räkenskaperna eller till att reservationer framställs. |
| --- | --- |

c)

leda till vägran att godkänna räkenskaperna eller till att reservationer framställs.

Det skall även åligga denna person att omgående rapportera alla uppgifter eller beslut som han har fått kännedom om vid utförandet av sitt i första stycket beskrivna uppdrag, rörande ett företag som genom kontroll har nära förbindelser med det återförsäkringsföretag i vilket det ovan nämnda uppdraget utförs.

2.   Den omständigheten att de personer som auktoriserats enligt direktiv 84/253/EEG till de behöriga myndigheterna yppar sådana relevanta uppgifter eller beslut som avses i punkt 1 skall inte utgöra en överträdelse av någon tystnadsplikt i avtal eller lag, eller annan författning, och skall inte medföra något som helst ansvar för dessa personer.

Kapitel 2

Bestämmelser om tekniska avsättningar

Artikel 32

Bildande av tekniska avsättningar

1.   Hemmedlemsstaten skall föreskriva att varje återförsäkringsföretag skall skapa tillräckliga tekniska avsättningar i förhållande till företagets hela verksamhet.

Storleken av dessa avsättningar skall bestämmas enligt de regler som fastställs genom direktiv 91/674/EEG. I tillämpliga fall får hemmedlemsstaten fastställa mer specifika bestämmelser i enlighet med artikel 20 i direktiv 2002/83/EG.

2.   Medlemsstaterna får inte behålla eller införa något system med bruttoreserver som kräver att tillgångar ställs som säkerhet för att täcka ej intjänade premier och oreglerade skador i de fall då återförsäkraren är ett återförsäkringsföretag som är auktoriserat i enlighet med detta direktiv eller ett försäkringsföretag som är auktoriserat i enlighet med direktiv 73/239/EEG eller 2002/83/EG.

3.   Om en hemmedlemsstat tillåter att tekniska avsättningar täcks av fordringar mot återförsäkrare som inte är auktoriserade i enlighet med detta direktiv eller försäkringsföretag som inte är auktoriserade i enlighet med direktiv 73/239/EEG eller 2002/83/EG, skall den fastställa
  villkoren
  för
  att acceptera sådana fordringar
  .

Artikel 33

Utjämningsreserver

1.   Hemmedlemsstaten skall föreskriva att varje återförsäkringsföretag som återförsäkrar risker inom klass 14 i punkt A i bilagan till direktiv 73/239/EEG skall upprätta en utjämningsreserv med ändamål att täcka tekniska underskott eller en skadekvot som överstiger genomsnittet och som uppstår i denna försäkringsklass

2.   Utjämningsreserven för kreditåterförsäkring skall beräknas enligt regler som hemmedlemsstaten fastställt och som överensstämmer med någon av de fyra metoder som anges i punkt D i bilagan till direktiv 73/239/EEG, vilka skall anses inbördes likvärdiga.

3.   Hemmedlemsstaten får befria återförsäkringsföretag från skyldigheten att upprätta en utjämningsreserv avseende återförsäkring av kreditförsäkring, om premierna eller bidragen för kreditförsäkring understiger fyra procent av de totala premierna eller bidragen och inte heller uppgår till minst 2 500 000EUR.

4.   Hemmedlemsstaten får kräva att varje återförsäkringsföretag skall upprätta utjämningsreserver för andra riskklasser än kreditåterförsäkring. Utjämningsreserverna skall beräknas enligt regler som fastställs av hemmedlemsstaten.

Artikel 34

Tillgångar som täcker tekniska avsättningar

1.
     
  Hemmedlemsstaten skall kräva att återförsäkringsföretag investerar de tillgångar som täcker de tekniska avsättningarna och utjämningsreserven, som avses i artikel 33, i enlighet med följande regler:

| a) | Tillgångarna skall vara uppbyggda med hänsyn till den sorts verksamhet som återförsäkringsföretaget bedriver, och särskilt till arten, beloppen och varaktigheten av de förväntade utbetalningarna vid försäkringsfall, så att det går att säkerställa att dess investeringar är tillräckliga, likvida, säkra och matchande samt att de är av god kvalitet och ger god avkastning. |
| --- | --- |

a)

Tillgångarna skall vara uppbyggda med hänsyn till den sorts verksamhet som återförsäkringsföretaget bedriver, och särskilt till arten, beloppen och varaktigheten av de förväntade utbetalningarna vid försäkringsfall, så att det går att säkerställa att dess investeringar är tillräckliga, likvida, säkra och matchande samt att de är av god kvalitet och ger god avkastning.

| b) | Återförsäkringsföretaget skall tillse att tillgångarna är diversifierade och har lämplig spridning samt möjliggör för företaget att på ett lämpligt sätt anpassa sig till ändrade ekonomiska omständigheter, särskilt när det gäller utvecklingen på finans- och fastighetsmarknaderna, eller till katastrofer som får betydande följder. Företaget måste bedöma hur oregelbundna marknadsomständigheter påverkar dess tillgångar och måste diversifiera tillgångarna på ett sådant sätt att de minskar denna påverkan. |
| --- | --- |

b)

Återförsäkringsföretaget skall tillse att tillgångarna är diversifierade och har lämplig spridning samt möjliggör för företaget att på ett lämpligt sätt anpassa sig till ändrade ekonomiska omständigheter, särskilt när det gäller utvecklingen på finans- och fastighetsmarknaderna, eller till katastrofer som får betydande följder. Företaget måste bedöma hur oregelbundna marknadsomständigheter påverkar dess tillgångar och måste diversifiera tillgångarna på ett sådant sätt att de minskar denna påverkan.

| c) | Investeringar i tillgångar som inte får handlas på reglerade finansmarknader måste under alla omständigheter hållas på försiktiga nivåer. |
| --- | --- |

c)

Investeringar i tillgångar som inte får handlas på reglerade finansmarknader måste under alla omständigheter hållas på försiktiga nivåer.

| d) | Investeringar i derivatinstrument skall vara möjligt så länge som de bidrar till att minska investeringsriskerna eller underlättar en effektiv portföljförvaltning. De måste värderas försiktigt, med hänsyn till de underliggande tillgångarna, och inkluderas i värderingen av institutionernas tillgångar. Företaget skall också undvika överdriven riskexponering på en enda motpart och på andra derivattransaktioner. |
| --- | --- |

d)

Investeringar i derivatinstrument skall vara möjligt så länge som de bidrar till att minska investeringsriskerna eller underlättar en effektiv portföljförvaltning. De måste värderas försiktigt, med hänsyn till de underliggande tillgångarna, och inkluderas i värderingen av institutionernas tillgångar. Företaget skall också undvika överdriven riskexponering på en enda motpart och på andra derivattransaktioner.

| e) | Tillgångarna skall vara diversifierade på ett sådant sätt att man undviker överdrivet beroende av en viss tillgång, emittent eller grupp av företag och riskackumulering i portföljen som helhet. Investeringar i tillgångar som emitteras av samma emittent eller av emittenter som tillhör samma grupp får inte medföra att företaget utsätts för överdriven riskkoncentration. |
| --- | --- |

e)

Tillgångarna skall vara diversifierade på ett sådant sätt att man undviker överdrivet beroende av en viss tillgång, emittent eller grupp av företag och riskackumulering i portföljen som helhet. Investeringar i tillgångar som emitteras av samma emittent eller av emittenter som tillhör samma grupp får inte medföra att företaget utsätts för överdriven riskkoncentration.

Medlemsstaterna får besluta om att inte tillämpa kraven i led e på investeringar i statsobligationer.

2.
     
  Medlemsstaterna skall inte kräva av återförsäkringsföretag inom sitt territorium att dessa skall investera i särskilda kategorier av tillgångar.

3.
     
  Medlemsstaterna skall inte kräva förhandsgodkännande eller systematisk anmälningsplikt när det gäller de investeringsbeslut som fattas av ett återförsäkringsföretag inom dess territorium eller av företagets investeringsförvaltare.

4.
     
  Utan hinder av bestämmelserna i punkterna 1-3 får hemmedlemsstaten för varje återförsäkringsföretag vars huvudkontor är beläget inom dess territorium fastställa följande kvantitativa regler, under förutsättning att de motiveras av tillsynsskäl:

| a) | Investeringar av de totala tekniska avsättningarna i andra valutor än dem som de tekniska avsättningarna är fastställda i skall begränsas till 30 procent. |
| --- | --- |

a)

Investeringar av de totala tekniska avsättningarna i andra valutor än dem som de tekniska avsättningarna är fastställda i skall begränsas till 30 procent.

| b) | Investeringar av de totala tekniska avsättningarna i aktier och andra överlåtbara värdepapper som hanteras som aktier, obligationer och skuldebrev vilka inte får handlas på en reglerad marknad skall begränsas till 30 procent. |
| --- | --- |

b)

Investeringar av de totala tekniska avsättningarna i aktier och andra överlåtbara värdepapper som hanteras som aktier, obligationer och skuldebrev vilka inte får handlas på en reglerad marknad skall begränsas till 30 procent.

| c) | Hemmedlemsstaten får kräva av återförsäkringsföretag att inte investera mer än fem procent av sina totala tekniska avsättningar i aktier eller andra överlåtbara värdepapper som hanteras som aktier, obligationer, skuldebrev och andra penning- och kapitalmarknadsinstrument från samma företag, och inte mer än tio procent av sina totala tekniska avsättningar i aktier eller andra överlåtbara värdepapper som hanteras som aktier, obligationer, skuldebrev och andra penning- och kapitalmarknadsinstrument från företag som ingår i samma grupp. |
| --- | --- |

c)

Hemmedlemsstaten får kräva av återförsäkringsföretag att inte investera mer än fem procent av sina totala tekniska avsättningar i aktier eller andra överlåtbara värdepapper som hanteras som aktier, obligationer, skuldebrev och andra penning- och kapitalmarknadsinstrument från samma företag, och inte mer än tio procent av sina totala tekniska avsättningar i aktier eller andra överlåtbara värdepapper som hanteras som aktier, obligationer, skuldebrev och andra penning- och kapitalmarknadsinstrument från företag som ingår i samma grupp.

5.
     
  Dessutom skall hemmedlemsstaten fastställa mer detaljerade regler i syfte att fastställa villkoren för användning av utestående belopp från ett specialföretag såsom tillgångar som täcker tekniska avsättningar enligt denna artikel
  .

Kapitel 3

Bestämmelser om solvensmarginalen och garantifonden

Avsnitt 1

Disponibel solvensmarginal

Artikel 35

Allmän regel

Varje medlemsstat skall föreskriva att alla återförsäkringsföretag som har sitt huvudkontor inom dess territorium vid varje tidpunkt skall ha en tillräcklig disponibel solvensmarginal i förhållande till sin samlade verksamhet, som åtminstone motsvarar kraven i detta direktiv.

Artikel 36

Godkända poster

1.   Den disponibla solvensmarginalen skall motsvaras av tillgångar i återförsäkringsföretaget som är fria från alla förutsebara förpliktelser, med avdrag för immateriella värden, bland annat följande:

| a) | Det inbetalda aktiekapitalet eller, när det gäller ett ömsesidigt återförsäkringsföretag, det faktiska garantikapitalet med tillägg för eventuella medlemskonton, förutsatt att samtliga följande kriterier uppfylls:






  i) | I stiftelseurkund och bolagsordning skall föreskrivas att betalningar från dessa konton till medlemmar endast får ske i den utsträckning detta inte medför att den disponibla solvensmarginalen understiger den föreskrivna nivån eller, efter det att företaget har upplösts, om samtliga andra skulder i företaget har lösts. |
| --- | --- | --- |

a)

Det inbetalda aktiekapitalet eller, när det gäller ett ömsesidigt återförsäkringsföretag, det faktiska garantikapitalet med tillägg för eventuella medlemskonton, förutsatt att samtliga följande kriterier uppfylls:

i)

I stiftelseurkund och bolagsordning skall föreskrivas att betalningar från dessa konton till medlemmar endast får ske i den utsträckning detta inte medför att den disponibla solvensmarginalen understiger den föreskrivna nivån eller, efter det att företaget har upplösts, om samtliga andra skulder i företaget har lösts.

| ii) | I stiftelseurkund och bolagsordning skall föreskrivas att, om sådana betalningar som avses i led i sker av annan anledning än att ett enskilt medlemskap skall upphöra, de behöriga myndigheterna skall underrättas minst en månad i förväg och under denna period kunna förbjuda utbetalningen. |
| --- | --- |

ii)

I stiftelseurkund och bolagsordning skall föreskrivas att, om sådana betalningar som avses i led i sker av annan anledning än att ett enskilt medlemskap skall upphöra, de behöriga myndigheterna skall underrättas minst en månad i förväg och under denna period kunna förbjuda utbetalningen.

| iii) | De berörda bestämmelserna i stiftelseurkund och bolagsordning får endast ändras om de behöriga myndigheterna har förklarat sig inte ha några invändningar mot ändringen, vilket dock inte påverkar tillämpningen av de kriterier som anges i leden i och ii. |
| --- | --- |

iii)

De berörda bestämmelserna i stiftelseurkund och bolagsordning får endast ändras om de behöriga myndigheterna har förklarat sig inte ha några invändningar mot ändringen, vilket dock inte påverkar tillämpningen av de kriterier som anges i leden i och ii.

| b) | Lagstadgade och fria reserver som inte motsvarar ingångna försäkringsåtaganden
  eller klassificeras som utjämningsreserver
  . |
| --- | --- |

b)

Lagstadgade och fria reserver som inte motsvarar ingångna försäkringsåtaganden
  eller klassificeras som utjämningsreserver
  .

| c) | Den balanserade vinsten eller förlusten efter avdrag för utdelning. |
| --- | --- |

c)

Den balanserade vinsten eller förlusten efter avdrag för utdelning.

2.   Den disponibla solvensmarginalen skall minskas med beloppet för de egna aktier som återförsäkringsföretaget innehar direkt.

För återförsäkringsföretag som tillämpar diskontering eller nedsättning av sina försäkringstekniska avsättningar för oreglerade skador för att ta hänsyn till avkastning på placeringar, såsom tillåts genom artikel 60.1 g i direktiv 91/674/EEG, skall den disponibla solvensmarginalen minskas med skillnaden mellan odiskonterade tekniska avsättningar eller tekniska avsättningar före nedsättning, enligt uppgift i noterna till redovisningen, och diskonterade tekniska avsättningar eller tekniska avsättningar efter nedsättning. Denna justering skall göras för alla risker som anges i punkt A i bilagan till direktiv 73/239/EEG, med undantag av de risker som anges för försäkringsklasserna 1 och 2 i samma bilaga. För andra försäkringsklasser än 1 and 2 i bilagan behöver ingen justering göras för diskontering av annuiteter som ingår i de försäkringstekniska avsättningarna.

Utöver de avdrag som anges i punkterna 1 och 2 skall följande dras från den disponibla solvensmarginalen:

| a) | Ägarintressen som återförsäkringsföretaget har i följande slag av organ:






  i) | Försäkringsföretag i den mening som avses i artikel 6 i direktiv 73/239/EEG, artikel 4 i direktiv 2002/83/EG eller artikel 1 b i direktiv 98/78/EG. |
| --- | --- | --- |

a)

Ägarintressen som återförsäkringsföretaget har i följande slag av organ:

i)

Försäkringsföretag i den mening som avses i artikel 6 i direktiv 73/239/EEG, artikel 4 i direktiv 2002/83/EG eller artikel 1 b i direktiv 98/78/EG.

| ii) | Återförsäkringsföretag enligt artikel 3 i detta direktiv eller återförsäkringsföretag i icke-medlemsstater enligt artikel 1.1 i direktiv 98/78/EG. |
| --- | --- |

ii)

Återförsäkringsföretag enligt artikel 3 i detta direktiv eller återförsäkringsföretag i icke-medlemsstater enligt artikel 1.1 i direktiv 98/78/EG.

| iii) | Försäkringsholdingbolag enligt definitionen i artikel 1 i i direktiv 98/78/EG. |
| --- | --- |

iii)

Försäkringsholdingbolag enligt definitionen i artikel 1 i i direktiv 98/78/EG.

| iv) | Kreditinstitut och finansiella institut enligt definitionerna i artiklarna 1.1 och 1.5 i direktiv 2000/12/EG. |
| --- | --- |

iv)

Kreditinstitut och finansiella institut enligt definitionerna i artiklarna 1.1 och 1.5 i direktiv 2000/12/EG.

| v) | Värdepappersföretag och finansiella institut enligt definitionen i artikel 1.2 i rådets direktiv 93/22/EEG av den 10 maj 1993 om investeringstjänster inom värdepappersområdet
   (23) och i artiklarna 2.4 och 2.7 i rådets direktiv 93/6/EEG av den 15 mars 1993 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut
   (24). |
| --- | --- |

v)

Värdepappersföretag och finansiella institut enligt definitionen i artikel 1.2 i rådets direktiv 93/22/EEG av den 10 maj 1993 om investeringstjänster inom värdepappersområdet
   (23) och i artiklarna 2.4 och 2.7 i rådets direktiv 93/6/EEG av den 15 mars 1993 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut
   (24).

| b) | Var och en av följande poster som ett återförsäkringsföretag innehar i de enheter som definierats i a i vilka det har ägarintresse:






  i) | De instrument som avses i punkt 4. |
| --- | --- | --- |

b)

Var och en av följande poster som ett återförsäkringsföretag innehar i de enheter som definierats i a i vilka det har ägarintresse:

i)

De instrument som avses i punkt 4.

| ii) | De instrument som avses i artikel 27.3 i direktiv 2002/83/EG. |
| --- | --- |

ii)

De instrument som avses i artikel 27.3 i direktiv 2002/83/EG.

| iii) | Fordringar med efterställd rätt till betalning och sådana instrument som avses i artikel 35 och artikel 36.3 i direktiv 2000/12/EG. |
| --- | --- |

iii)

Fordringar med efterställd rätt till betalning och sådana instrument som avses i artikel 35 och artikel 36.3 i direktiv 2000/12/EG.

Om aktier i ett annat kreditinstitut, värdepappersföretag, finansiellt institut, försäkringsföretag, återförsäkringsföretag eller försäkringsholdingbolag innehas tillfälligt i syfte att ge finansiellt bistånd för att rekonstruera och rädda denna enhet, får den behöriga myndigheten bevilja undantag från bestämmelserna om avdrag enligt a och b i fjärde stycket.

Som ett alternativ till avdrag av de poster enligt a och b i fjärde stycket som återförsäkringsföretag innehar i kreditinstitut, värdepappersföretag och finansiella institut, får medlemsstaterna tillåta att deras återförsäkringsföretag också med tillämpliga ändringar tillämpar metoderna 1, 2 eller 3 i bilaga I till direktiv 2002/87/EG. Metod 1 (metod baserad på sammanställd redovisning) skall tillämpas endast om den behöriga myndigheten är säker på graden av samordnad förvaltning och intern kontroll avseende de enheter som skall inbegripas i tillämpningsområdet för sammanställningen. Den valda metoden skall tillämpas konsekvent över tiden.

För beräkningen av solvensmarginalen enligt detta direktiv får medlemsstaterna föreskriva att återförsäkringsföretag som är föremål för extra tillsyn enligt direktiv 98/78/EG eller direktiv 2002/87/EG inte behöver dra ifrån poster enligt a och b i fjärde stycket i de kreditinstitut, värdepappersföretag, finansiella institut, försäkrings- eller återförsäkringsföretag eller försäkringsholdingbolag som ingår i den extra tillsynen.

Med det avdrag av ägarintresse som anges i detta stycke menas här ägarintresse i den mening som avses i artikel 1 f i direktiv 98/78/EG.

3.   Den disponibla solvensmarginalen får också utgöras av följande:

| a) | Kumulativt preferensaktiekapital och förlagslånekapital upp till högst 50 % av det belopp som är lägst av den disponibla solvensmarginalen och den föreskrivna solvensmarginalen, varav högst 25 % får bestå av förlagslån eller kumulativa preferensaktier med fast löptid, förutsatt att det finns bindande avtal om att förlagslåne- eller preferensaktiekapitalet, i händelse av att återförsäkringsföretaget går i konkurs eller likvidation, skall ha prioritet efter alla övriga borgenärers fordringar och inte får betalas ut förrän alla andra vid tillfället utestående skulder har lösts.
  För förlagslånekapital gäller dessutom följande villkor:






  i) | Endast helt inbetalda medel får beaktas. |
| --- | --- | --- |

a)

Kumulativt preferensaktiekapital och förlagslånekapital upp till högst 50 % av det belopp som är lägst av den disponibla solvensmarginalen och den föreskrivna solvensmarginalen, varav högst 25 % får bestå av förlagslån eller kumulativa preferensaktier med fast löptid, förutsatt att det finns bindande avtal om att förlagslåne- eller preferensaktiekapitalet, i händelse av att återförsäkringsföretaget går i konkurs eller likvidation, skall ha prioritet efter alla övriga borgenärers fordringar och inte får betalas ut förrän alla andra vid tillfället utestående skulder har lösts.

För förlagslånekapital gäller dessutom följande villkor:

i)

Endast helt inbetalda medel får beaktas.

| ii) | För lån med fast löptid skall den ursprungliga löptiden vara minst fem år. Senast ett år före förfallodatum skall försäkringsföretaget till de behöriga myndigheterna för godkännande lämna en plan för hur den disponibla solvensmarginalen skall kunna behållas på, eller ökas till, den föreskrivna nivån då lånet löper ut, såvida inte den andel av den disponibla solvensmarginalen som motsvaras av lånet gradvis har minskat under minst de senaste fem åren före förfallodatum. De behöriga myndigheterna får tillåta förtidsinlösen av sådana lån, om det utfärdande återförsäkringsföretaget ansöker om detta och förutsatt att dess disponibla solvensmarginal inte därigenom faller under den föreskrivna nivån. |
| --- | --- |

ii)

För lån med fast löptid skall den ursprungliga löptiden vara minst fem år. Senast ett år före förfallodatum skall försäkringsföretaget till de behöriga myndigheterna för godkännande lämna en plan för hur den disponibla solvensmarginalen skall kunna behållas på, eller ökas till, den föreskrivna nivån då lånet löper ut, såvida inte den andel av den disponibla solvensmarginalen som motsvaras av lånet gradvis har minskat under minst de senaste fem åren före förfallodatum. De behöriga myndigheterna får tillåta förtidsinlösen av sådana lån, om det utfärdande återförsäkringsföretaget ansöker om detta och förutsatt att dess disponibla solvensmarginal inte därigenom faller under den föreskrivna nivån.

| iii) | Lån utan fast löptid måste ha minst fem års uppsägningstid, med undantag av de fall då de inte längre kan anses ingå i den disponibla solvensmarginalen eller då ett förhandsgodkännande från de behöriga myndigheterna särskilt krävs för förtidsinlösen. I det senare fallet skall återförsäkringsföretaget underrätta de behöriga myndigheterna senast sex månader före det datum då det avser att göra förtidsinlösen, och företaget skall därvid ange den disponibla solvensmarginalen och den föreskrivna solvensmarginalen, såväl före som efter återbetalningen. De behöriga myndigheterna skall endast godkänna återbetalningen om återförsäkringsföretagets disponibla solvensmarginal inte därigenom faller under den föreskrivna nivån. |
| --- | --- |

iii)

Lån utan fast löptid måste ha minst fem års uppsägningstid, med undantag av de fall då de inte längre kan anses ingå i den disponibla solvensmarginalen eller då ett förhandsgodkännande från de behöriga myndigheterna särskilt krävs för förtidsinlösen. I det senare fallet skall återförsäkringsföretaget underrätta de behöriga myndigheterna senast sex månader före det datum då det avser att göra förtidsinlösen, och företaget skall därvid ange den disponibla solvensmarginalen och den föreskrivna solvensmarginalen, såväl före som efter återbetalningen. De behöriga myndigheterna skall endast godkänna återbetalningen om återförsäkringsföretagets disponibla solvensmarginal inte därigenom faller under den föreskrivna nivån.

| iv) | I låneavtalet får inte ingå någon klausul om att skulden, under vissa särskilt angivna omständigheter utöver avveckling av återförsäkringsföretaget, skall förfalla till betalning före de avtalade förfallodagarna. |
| --- | --- |

iv)

I låneavtalet får inte ingå någon klausul om att skulden, under vissa särskilt angivna omständigheter utöver avveckling av återförsäkringsföretaget, skall förfalla till betalning före de avtalade förfallodagarna.

| v) | Låneavtalet får ändras endast om de behöriga myndigheterna har förklarat sig inte ha några invändningar mot den föreslagna ändringen. |
| --- | --- |

v)

Låneavtalet får ändras endast om de behöriga myndigheterna har förklarat sig inte ha några invändningar mot den föreslagna ändringen.

| b) | Värdepapper utan fast löptid samt andra instrument, inbegripet andra kumulativa preferensaktier än sådana som avses i led a, upp till 50 % av det belopp som är lägst av den disponibla solvensmarginalen och den föreskrivna solvensmarginalen för det sammanlagda beloppet av de värdepapper och förlagslån som avses i led a, om de uppfyller följande villkor:






  i) | De får inte återbetalas på innehavarens initiativ eller utan den behöriga myndighetens förhandsgodkännande. |
| --- | --- | --- |

b)

Värdepapper utan fast löptid samt andra instrument, inbegripet andra kumulativa preferensaktier än sådana som avses i led a, upp till 50 % av det belopp som är lägst av den disponibla solvensmarginalen och den föreskrivna solvensmarginalen för det sammanlagda beloppet av de värdepapper och förlagslån som avses i led a, om de uppfyller följande villkor:

i)

De får inte återbetalas på innehavarens initiativ eller utan den behöriga myndighetens förhandsgodkännande.

| ii) | Utställandeavtalet skall ge återförsäkringsföretaget möjlighet att uppskjuta räntebetalningar på lånet. |
| --- | --- |

ii)

Utställandeavtalet skall ge återförsäkringsföretaget möjlighet att uppskjuta räntebetalningar på lånet.

| iii) | Långivarens fordran på återförsäkringsföretaget skall i sin helhet ha förmånsrätt efter samtliga icke-efterställda borgenärer. |
| --- | --- |

iii)

Långivarens fordran på återförsäkringsföretaget skall i sin helhet ha förmånsrätt efter samtliga icke-efterställda borgenärer.

| iv) | Handlingarna vid utställandet av värdepapperen måste innehålla bestämmelser om att lånekapital och obetalda räntor får användas till förlusttäckning och möjliggöra för återförsäkringsföretaget att fortsätta sin verksamhet. |
| --- | --- |

iv)

Handlingarna vid utställandet av värdepapperen måste innehålla bestämmelser om att lånekapital och obetalda räntor får användas till förlusttäckning och möjliggöra för återförsäkringsföretaget att fortsätta sin verksamhet.

| v) | Endast helt inbetalda belopp får beaktas. |
| --- | --- |

v)

Endast helt inbetalda belopp får beaktas.

4.   Efter företagets ansökan med åtföljande styrkande handlingar till den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten och med den myndighetens godkännande får den disponibla solvensmarginalen också utgöras av följande:

| a) | Hälften av ännu ej inbetalt aktiekapital eller garantikapital, så snart den inbetalda delen uppgår till 25 % av nämnda kapital, upp till 50 % av det belopp som är lägst av den disponibla solvensmarginalen och den föreskrivna solvensmarginalen. |
| --- | --- |

a)

Hälften av ännu ej inbetalt aktiekapital eller garantikapital, så snart den inbetalda delen uppgår till 25 % av nämnda kapital, upp till 50 % av det belopp som är lägst av den disponibla solvensmarginalen och den föreskrivna solvensmarginalen.

| b) | Fordran som ett ömsesidigt eller liknande skadeförsäkringsföretag med variabla bidrag kan ha på sina medlemmar i form av begärda extra bidrag inom ett visst verksamhetsår, med ett belopp som uppgår till högst hälften av skillnaden mellan bidrag som maximalt kan infordras och faktiskt infordrade bidrag, varvid sådana extra bidrag inte får motsvara mer än 50 % av det belopp som är lägst av den disponibla solvensmarginalen och den föreskrivna solvensmarginalen. De behöriga nationella myndigheterna skall fastställa riktlinjer avseende villkoren för godkännande av extra bidrag. |
| --- | --- |

b)

Fordran som ett ömsesidigt eller liknande skadeförsäkringsföretag med variabla bidrag kan ha på sina medlemmar i form av begärda extra bidrag inom ett visst verksamhetsår, med ett belopp som uppgår till högst hälften av skillnaden mellan bidrag som maximalt kan infordras och faktiskt infordrade bidrag, varvid sådana extra bidrag inte får motsvara mer än 50 % av det belopp som är lägst av den disponibla solvensmarginalen och den föreskrivna solvensmarginalen. De behöriga nationella myndigheterna skall fastställa riktlinjer avseende villkoren för godkännande av extra bidrag.

| c) | Dolda nettoreserver som uppkommit genom värdering av tillgångar, i den mån sådana dolda nettoreserver inte är av exceptionell natur. |
| --- | --- |

c)

Dolda nettoreserver som uppkommit genom värdering av tillgångar, i den mån sådana dolda nettoreserver inte är av exceptionell natur.

5.   När det gäller livåterförsäkringsverksamhet får den disponibla solvensmarginalen dessutom, efter företagets ansökan med åtföljande styrkande handlingar till den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten och med den myndighetens godkännande, också utgöras av följande:

| a) | Fram till och med den 31 december 2009: ett belopp motsvarande 50 % av företagets framtida vinst, men inte mer än 25 % av det belopp som är lägst av den disponibla solvensmarginalen och den föreskrivna solvensmarginalen. Vinstens storlek erhålls genom multiplicering av den uppskattade årsvinsten med en faktor som motsvarar försäkringsavtalens genomsnittliga återstående giltighetstid. Denna faktor får inte överstiga 6. Den uppskattade årsvinsten får inte överstiga det aritmetiska medelvärdet av den uppnådda vinsten under de senaste fem räkenskapsåren i de verksamheter som anges i artikel 2.1 i direktiv 2002/83/EG.
  De behöriga myndigheterna får medge att sådana belopp ingår i den disponibla solvensmarginalen endast






  i) | om en aktuariell rapport inlämnas till de behöriga myndigheterna med en beräkning av sannolikheten av dessa framtida vinsters uppkomst, och |
| --- | --- | --- |

a)

Fram till och med den 31 december 2009: ett belopp motsvarande 50 % av företagets framtida vinst, men inte mer än 25 % av det belopp som är lägst av den disponibla solvensmarginalen och den föreskrivna solvensmarginalen. Vinstens storlek erhålls genom multiplicering av den uppskattade årsvinsten med en faktor som motsvarar försäkringsavtalens genomsnittliga återstående giltighetstid. Denna faktor får inte överstiga 6. Den uppskattade årsvinsten får inte överstiga det aritmetiska medelvärdet av den uppnådda vinsten under de senaste fem räkenskapsåren i de verksamheter som anges i artikel 2.1 i direktiv 2002/83/EG.

De behöriga myndigheterna får medge att sådana belopp ingår i den disponibla solvensmarginalen endast

i)

om en aktuariell rapport inlämnas till de behöriga myndigheterna med en beräkning av sannolikheten av dessa framtida vinsters uppkomst, och

| ii) | i den mån framtida vinster från dolda nettoreserver enligt punkt 4 c inte redan beaktats. |
| --- | --- |

ii)

i den mån framtida vinster från dolda nettoreserver enligt punkt 4 c inte redan beaktats.

| b) | Om zillmering inte tillämpas, eller om zillmering tillämpas och denna inte uppgår till de tillägg för försäljningskostnader som ingår i premien: skillnaden mellan en ej zillmerad eller delvis zillmerad försäkringsmatematisk avsättning och en försäkringsmatematisk avsättning zillmerad med en faktor som motsvarar det tillägg för försäljningskostnader som ingår i premien. Detta belopp får emellertid inte överstiga 3,5 % av summan av skillnaderna mellan kapitalbeloppen för livförsäkringar och de försäkringsmatematiska avsättningarna för samtliga försäkringsavtal där zillmering är möjlig. Denna skillnad skall minskas med beloppet för varje ej avskriven anskaffningskostnad som redovisas som tillgång. |
| --- | --- |

b)

Om zillmering inte tillämpas, eller om zillmering tillämpas och denna inte uppgår till de tillägg för försäljningskostnader som ingår i premien: skillnaden mellan en ej zillmerad eller delvis zillmerad försäkringsmatematisk avsättning och en försäkringsmatematisk avsättning zillmerad med en faktor som motsvarar det tillägg för försäljningskostnader som ingår i premien. Detta belopp får emellertid inte överstiga 3,5 % av summan av skillnaderna mellan kapitalbeloppen för livförsäkringar och de försäkringsmatematiska avsättningarna för samtliga försäkringsavtal där zillmering är möjlig. Denna skillnad skall minskas med beloppet för varje ej avskriven anskaffningskostnad som redovisas som tillgång.

6.   Ändringar av punkterna 1–5 i syfte att beakta en utveckling som motiverar tekniska justeringar av de tillgångar som får motsvara den disponibla solvensmarginalen skall antas enligt förfarandet i artikel 55.2 i detta direktiv.

Avsnitt 2

Föreskriven solvensmarginal

Artikel 37

Föreskriven solvensmarginal för skadeåterförsäkring

1.   Den föreskrivna solvensmarginalen skall bestämmas på grundval av antingen det årliga premie- eller bidragsbeloppet eller genomsnittet av försäkringsersättningarna för de tre senaste räkenskapsåren.

Dock skall, då det gäller återförsäkringsföretag som huvudsakligen meddelar försäkring avseende endast en eller flera av klasserna kredit-, storm-, hagel- och frostrisker, de senaste sju räkenskapsåren utgöra referensperiod för beräkningen av de genomsnittliga försäkringsersättningarna.

2.   Om inte annat följer av artikel 40, skall beloppet för den föreskrivna solvensmarginalen vara lika med det högsta av de två resultaten enligt punkterna 3 och 4.

3.   Premiebasen skall beräknas på grundval av det högsta av följande värden: bruttovärdet av de tecknade premierna eller bidragen beräknat enligt nedan och bruttovärdet av de intjänade premierna eller bidragen.

Premie- eller bidragsbelopp som avser försäkringsklasserna 11, 12 och 13 i punkt A i bilagan till direktiv 73/239/EEG skall ökas med 50 %.

Premie eller bidragsbelopp som avser andra försäkringsklasser än försäkringsklasserna 11, 12 och 13 i punkt A i bilagan till direktiv 73/239/EEG får ökas med upp till 50 % för särskilda former av återförsäkring eller avtalstyper för att beakta de särskilda förhållandena för dessa verksamheter eller avtal i enlighet med förfarandet i artikel 55.2 i detta direktiv. De premier eller bidrag, tilläggsavgifter inräknade, som hänför sig till återförsäkringsverksamheten under det närmast föregående räkenskapsåret skall läggas ihop.

Från detta belopp skall dras det totala beloppet för under det senaste räkenskapsåret annulerade premier eller bidrag, liksom det sammanlagda beloppet för skatter och avgifter på premier eller bidrag som ingår i totalbeloppet.

Det sålunda erhållna beloppet skall delas i två delar, av vilka den första skall uppgå till högst 50 000 000 EUR medan den andra skall utgöra restbeloppet. 18 respektive 16 % av dessa beloppsandelar skall sedan räknas fram och läggas ihop.

Denna summa skall multipliceras med ett procenttal som för de tre närmast föregående räkenskapsåren sammantagna motsvarar förhållandet mellan beloppet för försäkringsersättningar som återförsäkringsföretaget fortfarande har att svara för, beräknade efter avdrag för belopp som täcks genom retrocession, och det totala bruttobeloppet för försäkringsersättningarna. Detta procenttal får dock inte vara mindre än 50 %.
  Efter ansökan med åtföljande styrkande handlingar till den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten och med den myndighetens godkännande, får återförsäkringsföretaget också dra av som retrocession de belopp som kan återfås från de specialföretag som avses i artikel 46 i detta direktiv.

Med de behöriga myndigheternas godkännande får statistiska metoder användas för fastställande av andelen premier eller bidrag.

4.   Följande beräkningssätt skall användas för den ersättningsbaserade solvensmarginalen, varvid för klasserna 11, 12 och 13 i punkt A i bilagan till direktiv 73/239/EEG beloppen för skadeersättningar, avsättningar och återvunna belopp skall ökas med 50 %.

Skadeersättningar, avsättningar och återvunna belopp för andra klasser än 11, 12 och 13 i punkt A i bilagan till direktiv 73/239/EEG får ökas med upp till 50 % för särskilda former av återförsäkring eller avtalstyper för att beakta de särskilda förhållandena för dessa verksamheter eller avtal i enlighet med förfarandet i artikel 55.2 i detta direktiv.

De ersättningar, utan avdrag för anspråk för vilka retrocessionärer ansvarar, som betalats ut under de perioder som anges i punkt 1 skall läggas ihop.

Till denna summa skall läggas beloppet för avsättningar som gjorts för oreglerade försäkringsfall som fastställts vid utgången av närmast föregående räkenskapsår.

Detta belopp skall minskas med summan av de belopp som återvunnigts under de perioder som anges i punkt 1.

Det återstående beloppet skall minskas med beloppet för avsättningar för oreglerade försäkringsfall som fastställts vid början av det räkenskapsår som inföll två år före det senaste räkenskapsår för vilket räkenskaper föreligger. Om den referensperiod som fastställs i punkt 1 omfattar sju år, skall det belopp för avsättningar för ännu ej reglerade försäkringsfall som fastställts i början av det räkenskapsår som inföll sex år före det senaste räkenskapsår för vilket räkenskaper föreligger dras från beloppet.

En tredjedel eller en sjundedel av det erhållna beloppet, beroende på vilken referensperiod som skall användas enligt punkt 1, skall delas upp i två delar, varav den första omfattar 35 000 000 EUR och den andra det överskjutande beloppet. 26 % respektive 23 % av dessa beloppsandelar skall sedan räknas fram och läggas ihop.

Den sålunda framräknade summan skall multipliceras med ett tal som för de tre närmast föregående räkenskapsåren motsvarar förhållandet mellan beloppet för försäkringsersättningar, som försäkringsföretaget fortfarande har att ansvara för, beräknade efter avdrag för retrocession, och det totala bruttobeloppet för försäkringsersättningar; dock får detta tal inte vara mindre än 50 %.
  Efter ansökan med åtföljande styrkande handlingar till den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten och med den myndighetens godkännande, får återförsäkringsföretaget också dra av som retrocession de belopp som kan återfås från de specialföretag som avses i artikel 46 i detta direktiv.

Med de behöriga myndigheternas godkännande får statistiska metoder användas för bestämning av andelen skadeersättningar, avsättningar och återvunna belopp.

5.   Om den föreskrivna solvensmarginal som räknats fram enligt punkterna 2–4 är lägre än den föreskrivna solvensmarginalen för det föregående året, skall den föreskrivna solvensmarginalen minst vara lika med den föreskrivna solvensmarginalen för det föregående året, multiplicerad med förhållandet mellan de tekniska avsättningarna för oreglerade skadeersättningar i början av det senaste räkenskapsåret. I dessa beräkningar skall retrocession inte ingå i de tekniska avsättningarna, men kvoten får aldrig vara större än ett.

6.   De procenttal som skall tillämpas på beloppsandelarna enligt punkt 3 sjätte stycket och punkt 4 sjätte stycket skall nedsättas till en tredjedel för sjukförsäkring som meddelas på liknande tekniska grunder som gäller för livförsäkring, förutsatt att

| a) | inbetalda premier är beräknade med hjälp av sjuklighetstabeller och enligt försäkringsmatematiska metoder, |
| --- | --- |

a)

inbetalda premier är beräknade med hjälp av sjuklighetstabeller och enligt försäkringsmatematiska metoder,

| b) | en avsättning görs för stigande ålder, |
| --- | --- |

b)

en avsättning görs för stigande ålder,

| c) | ett premietillägg utdebiteras i syfte att skapa en säkerhetsmarginal av tillräcklig storlek, |
| --- | --- |

c)

ett premietillägg utdebiteras i syfte att skapa en säkerhetsmarginal av tillräcklig storlek,

| d) | försäkringsföretaget får säga upp avtalet senast före utgången av det tredje försäkringsåret, och |
| --- | --- |

d)

försäkringsföretaget får säga upp avtalet senast före utgången av det tredje försäkringsåret, och

| e) | avtalet innehåller förbehåll för höjning av premierna eller nedsättning av ersättningarna också när det gäller löpande avtal. |
| --- | --- |

e)

avtalet innehåller förbehåll för höjning av premierna eller nedsättning av ersättningarna också när det gäller löpande avtal.

Artikel 38

Föreskriven solvensmarginal för livåterförsäkring

1.   Den föreskrivna solvensmarginalen för livåterförsäkring
  skall fastställas i enlighet med artikel 37 i detta direktiv
  .

2.   
  Utan hinder av punkt 1 kan hemmedlemsstaten föreskriva att för de försäkringsformer inom försäkringsbranschen som omfattas av artikel 2.1 a
  i direktiv 2002/83/EG
  och som är

  knutna till investeringsfonder
  eller försäkringar med rätt till återbäring samt
  för sådan verksamhet som avses i
  artikel 2.1 b och 2.2 b–e i direktiv 2002/83/EG
  , skall
  den
  föreskrivna solvensmarginalen
  fastställas i enlighet med artikel 28 i direktiv 2002/83/EG
  .

Artikel 39

Föreskriven solvensmarginal för återförsäkringsföretag som samtidigt bedriver skade- och livåterförsäkring

1.   Hemmedlemsstaten skall föreskriva att varje återförsäkringsföretag som samtidigt bedriver skade- och livåterförsäkring skall ha en disponibel solvensmarginal som täcker det sammanlagda beloppet för de föreskrivna solvensmarginalerna för skade- och livåterförsäkringsverksamheterna, fastställda i enlighet med artiklarna 37 respektive 38 i detta direktiv.

2.   Om den disponibla solvensmarginalen inte når upp till den nivå som krävs enligt punkt 1 skall de behöriga myndigheterna vidta de åtgärder som föreskrivs i artiklarna 42 och 43 i detta direktiv.

Avsnitt 3

Garantifond

Artikel 40

Garantifondens belopp

1.   En tredjedel av den föreskrivna solvensmarginalen, fastställd enligt artikel 37–39 skall utgöra garantifonden. Den skall bestå av sådana poster som anges i artikel 36 punkt 1–3 och, efter godkännande av de behöriga myndigheterna i hemmedlemsstaten, punkt 4 c.

2.   Garantifonden skall uppgå till minst 3 000 000 EUR.

Varje medlemsstat får föreskriva att garantifonden när det gäller captivebolag för återförsäkring skall uppgå till minst 1 000 000 EUR.

Artikel 41

Översyn av garantifondens belopp

1.   De belopp i EUR som fastställs i artikel 40.2 skall ses över årligen med början den ...
   (25), så att de avspeglar förändringar i det europeiska konsumentprisindexet för samtliga medlemsstater som offentliggörs av Eurostat.

Beloppet skall justeras automatiskt genom att grundbeloppet i euro höjs med den procentuella förändringen av index för perioden mellan detta direktivs ikraftträdande och tidpunkten för översynen och rundas av uppåt till närmaste 100 000-tal EUR.

Om förändringen i procent sedan förra justeringen är mindre än 5 % skall ingen justering göras.

2.   Kommissionen skall årligen underrätta Europaparlamentet och rådet om översynen och de justerade belopp som avses i punkt 1.

Kapitel 4

Återförsäkringsföretag som befinner sig i svårigheter eller som inte uppfyller gällande regler och återkallande av auktorisation

Artikel 42

Återförsäkringsföretag som befinner sig i svårigheter

1.   Om ett återförsäkringsföretag inte följer bestämmelserna i artikel 32 får den behöriga myndigheten i dess hemmedlemsstat, efter att ha underrättat de behöriga myndigheterna i värdmedlemsstaterna om sin avsikt, förbjuda företaget att fritt förfoga över sina tillgångar.

2.   I syfte att återställa finansiell stabilitet i ett återförsäkringsföretag, vars solvensmarginal kommit att underskrida det minimum som föreskrivs i artikel 37–39, skall den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten kräva att företaget för godkännande av myndigheten framlägger en plan för hur en sund finansiell ställning skall återställas.

I undantagsfall får den behöriga myndigheten, när den bedömer att ett återförsäkringsföretags finansiella ställning kommer att ytterligare försämras, även begränsa återförsäkringsföretagets rätt, eller helt förbjuda företaget, att fritt förfoga över sina tillgångar. Myndigheten skall därvid underrätta de behöriga myndigheterna i de andra medlemsstater inom vilkas territorier försäkringsföretaget bedriver verksamhet om alla åtgärder den har vidtagit, varpå dessa myndigheter på den första medlemsstatens begäran skall vidta samma åtgärder.

3.   Om återförsäkringsföretagets solvensmarginal går under den garantifond som anges i artikel 40, skall den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten begära att återförsäkringsföretaget överlämnar en plan avseende kortfristig finansiering till myndigheten för godkännande.

Myndigheten får vidare inskränka återförsäkringsföretagets rätt, eller helt förbjuda företaget, att fritt förfoga över sina tillgångar. Myndigheten skall underrätta de behöriga myndigheterna i alla andra medlemsstater om detta och dessa myndigheter på den första medlemsstatens begäran skall vidta samma åtgärd.

4.   Varje medlemsstat skall vidta de åtgärder som är nödvändiga enligt dess nationella lagstiftning för att kunna förbjuda försäkringsföretag att fritt förfoga över tillgångar som är belägna inom dess territorium om återförsäkringsföretagets hemmedlemsstat begär detta i de fall som anges i punkterna 1-3, och hemmedlemsstaten skall i sådana fall ange vilka tillgångar som skall omfattas av åtgärderna.

Artikel 43

Finansiell saneringsplan

1.   Medlemsstaterna skall se till att de behöriga myndigheterna har tillräckliga befogenheter för att kunna kräva en finansiell saneringsplan för återförsäkringsföretag, om dessa myndigheter bedömer att företagens förmåga att uppfylla sina skyldigheter enligt återförsäkringsavtal hotas.

2.   En sådan finansiell saneringsplan skall åtminstone innehålla styrkande uppgifter eller handlingar för de kommande tre räkenskapsåren av följande slag:

| a) | Uppskattade driftskostnader, särskilt löpande allmänna omkostnader och provisioner. |
| --- | --- |

a)

Uppskattade driftskostnader, särskilt löpande allmänna omkostnader och provisioner.

| b) | En plan med detaljerade uppskattningar av intäkter och kostnader avseende mottagen och avgiven återförsäkring, |
| --- | --- |

b)

En plan med detaljerade uppskattningar av intäkter och kostnader avseende mottagen och avgiven återförsäkring,

| c) | En prognos för balansräkningen, |
| --- | --- |

c)

En prognos för balansräkningen,

| d) | En uppskattning av storleken på de medel som är avsedda att täcka försäkringsåtaganden och föreskriven solvensmarginal. |
| --- | --- |

d)

En uppskattning av storleken på de medel som är avsedda att täcka försäkringsåtaganden och föreskriven solvensmarginal.

| e) | Företagets allmänna policy i fråga om retrocession. |
| --- | --- |

e)

Företagets allmänna policy i fråga om retrocession.

3.   För de fall då återförsäkringsföretags ekonomiska ställning försämras så att deras förmåga att uppfylla sina skyldigheter enligt återförsäkringsavtal hotas skall medlemsstaterna se till att de behöriga myndigheterna har befogenhet att kräva att återförsäkringsföretag skall ha en högre föreskriven solvensmarginal för att säkerställa att det kan uppfylla solvenskraven inom den närmaste tiden. Nivån på denna högre föreskrivna solvensmarginal skall fastställas utifrån en sådan finansiell saneringsplan som avses i punkt 1.

4.   Medlemsstaterna skall se till att de behöriga myndigheterna har befogenhet att justera ned värdena av alla poster som kan ingå i den disponibla solvensmarginalen, i synnerhet i de fall där dessa posters marknadsvärde har förändrats i betydande omfattning sedan utgången av föregående räkenskapsår.

5.   Medlemsstaterna skall se till att de behöriga myndigheterna har befogenhet att minska nedsättningen, på grundval av retrocession, av den solvensmarginal som fastställts i enlighet med artikel 37–39, om

| a) | retrocessionsavtalen har ändrats eller försämrats i betydande utsträckning sedan föregående räkenskapsår, eller |
| --- | --- |

a)

retrocessionsavtalen har ändrats eller försämrats i betydande utsträckning sedan föregående räkenskapsår, eller

| b) | det inte finns någon, eller bara en
  begränsad
  , risköverföring i retrocessionsavtalen. |
| --- | --- |

b)

det inte finns någon, eller bara en
  begränsad
  , risköverföring i retrocessionsavtalen.

6.   Om de behöriga myndigheterna krävt en finansiell saneringsplan för ett återförsäkringsföretag i enlighet med punkt 1 skall de inte utfärda intyg i enlighet med artikel 18, om de anser att företagets förmåga att uppfylla sina skyldigheter enligt återförsäkringsavtal hotas enligt vad som avses i punkt 1.

Artikel 44

Återkallande av auktorisation

1.   Den auktorisation, som ett återförsäkringsföretag beviljats av den behöriga myndigheten i sin hemmedlemsstat, kan återkallas av samma myndighet om företaget

| a) | inte utnyttjar auktorisationen inom tolv månader, uttryckligen avstår från den eller upphör att driva verksamhet under längre tid än sex månader, såvida inte den berörda medlemsstaten har utfärdat bestämmelser om att auktorisationen i sådana fall automatiskt upphör, |
| --- | --- |

a)

inte utnyttjar auktorisationen inom tolv månader, uttryckligen avstår från den eller upphör att driva verksamhet under längre tid än sex månader, såvida inte den berörda medlemsstaten har utfärdat bestämmelser om att auktorisationen i sådana fall automatiskt upphör,

| b) | inte längre uppfyller villkoren för etablering, |
| --- | --- |

b)

inte längre uppfyller villkoren för etablering,

| c) | inte inom föreskriven tid kunnat vidta de åtgärder som angivits i en sådan rekonstruktions- eller finansieringsplan som avses i artikel 42, eller |
| --- | --- |

c)

inte inom föreskriven tid kunnat vidta de åtgärder som angivits i en sådan rekonstruktions- eller finansieringsplan som avses i artikel 42, eller

| d) | allvarligt åsidosätter de förpliktelser företaget har enligt de bestämmelser det omfattas av. |
| --- | --- |

d)

allvarligt åsidosätter de förpliktelser företaget har enligt de bestämmelser det omfattas av.

När en auktorisation återkallas eller upphör, skall den behöriga myndigheten i återförsäkringsföretagets hemmedlemsstat anmäla detta till de behöriga myndigheterna i de övriga medlemsstaterna, vilka skall vidta lämpliga åtgärder för att hindra företaget från att påbörja ny verksamhet inom deras territorier med stöd av reglerna om etableringsfriheten eller friheten att tillhandahålla tjänster.

2.   Varje beslut att återkalla en auktorisation skall åtföljas av noggranna uppgifter om skälen härför och det berörda försäkringsföretaget skall underrättas om beslutet.

AVDELNING IV

BESTÄMMELSER FÖR FINANSIELL ÅTERFÖRSÄKRING OCH FÖR SPECIALFÖRETAG

Artikel 45

Finansiell återförsäkring

1.
     
  Hemmedlemsstaten får fastställa särskilda bestämmelser för utövande av finansiell återförsäkringsverksamhet när det gäller

| — | obligatoriska villkor som skall ingå i alla ingångna avtal, |
| --- | --- |

—

obligatoriska villkor som skall ingå i alla ingångna avtal,

| — | sunda metoder för administration och redovisning, adekvata rutiner för intern kontroll och krav för riskhanteringen, |
| --- | --- |

—

sunda metoder för administration och redovisning, adekvata rutiner för intern kontroll och krav för riskhanteringen,

| — | informationskrav vad beträffar redovisning, tillsyn och statistik, |
| --- | --- |

—

informationskrav vad beträffar redovisning, tillsyn och statistik,

| — | upprättande av tekniska avsättningar för att garantera att de är adekvata, tillförlitliga och sakliga, |
| --- | --- |

—

upprättande av tekniska avsättningar för att garantera att de är adekvata, tillförlitliga och sakliga,

| — | investering av tillgångar som täcker tekniska avsättningar i syfte att säkerställa att hänsyn tas till den sorts verksamhet som återförsäkringsföretaget bedriver, och särskilt till arten, beloppen och varaktigheten för de förväntade utbetalningarna vid försäkringsfall, så att det går att säkerställa att dess tillgångar är tillräckliga, likvida, säkra och matchande samt att de ger god avkastning, |
| --- | --- |

—

investering av tillgångar som täcker tekniska avsättningar i syfte att säkerställa att hänsyn tas till den sorts verksamhet som återförsäkringsföretaget bedriver, och särskilt till arten, beloppen och varaktigheten för de förväntade utbetalningarna vid försäkringsfall, så att det går att säkerställa att dess tillgångar är tillräckliga, likvida, säkra och matchande samt att de ger god avkastning,

| — | regler för tillgänglig solvensmarginal, föreskriven solvensmarginal och en minsta garantifond som återförsäkringsföretaget skall upprätthålla när det gäller finansiell återförsäkringsverksamhet. |
| --- | --- |

—

regler för tillgänglig solvensmarginal, föreskriven solvensmarginal och en minsta garantifond som återförsäkringsföretaget skall upprätthålla när det gäller finansiell återförsäkringsverksamhet.

2.
     
  Av öppenhetsskäl skall medlemsstaterna utan dröjsmål till kommissionen översända texterna till de bestämmelser som antagits i den nationella lagstiftningen för tillämpningen av punkt 1.

Artikel 46

Specialföretag som övertar risker från försäkrings- eller återförsäkringsföretag

1.
     
  Då en medlemsstat beslutar att tillåta specialföretag som avses i detta direktiv att etablera sig på dess territorium, skall den kräva officiellt förhandstillstånd för detta.

2.
     
  Den medlemsstat i vilken specialföretaget är etablerat skall fastställa villkoren för ett sådant företags verksamhet. I synnerhet skall medlemsstaten fastställa regler för följande:

| — | Auktorisationens räckvidd: obligatoriska villkor som skall ingå i alla ingångna avtal. |
| --- | --- |

—

Auktorisationens räckvidd: obligatoriska villkor som skall ingå i alla ingångna avtal.

| — | Specialföretagets ledningspersonal: gott anseende och lämpliga yrkesmässiga kvalifikationer. |
| --- | --- |

—

Specialföretagets ledningspersonal: gott anseende och lämpliga yrkesmässiga kvalifikationer.

| — | Aktieägare eller medlemmar med kvalificerat ägarinnehav i specialföretaget: lämplighetskontroller. |
| --- | --- |

—

Aktieägare eller medlemmar med kvalificerat ägarinnehav i specialföretaget: lämplighetskontroller.

| — | Sunda rutiner för administration och redovisning, adekvata rutiner för intern kontroll och krav för riskhanteringen. – Sunda rutiner för administration och redovisning, adekvata rutiner för intern kontroll och krav för riskhanteringen. |
| --- | --- |

—

Sunda rutiner för administration och redovisning, adekvata rutiner för intern kontroll och krav för riskhanteringen. – Sunda rutiner för administration och redovisning, adekvata rutiner för intern kontroll och krav för riskhanteringen.

| — | Informationskrav vad beträffar redovisning, tillsyn och statistik. |
| --- | --- |

—

Informationskrav vad beträffar redovisning, tillsyn och statistik.

| — | Bestämmelser om specialföretagens solvenskrav. |
| --- | --- |

—

Bestämmelser om specialföretagens solvenskrav.

3.
     
  Av öppenhetsskäl skall medlemsstaterna utan dröjsmål till kommissionen översända texterna till de bestämmelser som antagits i den nationella lagstiftningen för tillämpningen av punkt 2.

AVDELNING V

BESTÄMMELSER OM ETABLERINGSFRIHET OCH FRIHET ATT TILLHANDAHÅLLA TJÄNSTER

Artikel 47

Återförsäkringsföretag som inte följer rättsreglerna

1.   Om de behöriga myndigheterna i värdmedlemsstaten konstaterar att ett återförsäkringsföretag som har filial där, eller utövar verksamhet med stöd av friheten att tillhandahålla tjänster inom statens territorium, inte följer de rättsregler som är tillämpliga på företaget i denna stat, skall myndigheterna anmoda återförsäkringsföretaget att vidta rättelse. De skall samtidigt underrätta den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten om sina slutsatser.

Om återförsäkringsföretaget fortsätter att överträda rättsregler som gäller i värdmedlemsstaten, trots de åtgärder som den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten vidtagit eller till följd av att dessa åtgärder har visat sig otillräckliga, får värdmedlemsstaten, efter att ha underrättat de behöriga myndigheterna i hemmedlemsstaten, vidta de åtgärder som behövs för att förhindra eller bestraffa fortsatta oegentligheter, däribland, om det oundgängligen krävs, förbud för företaget att ingå ytterligare återförsäkringsavtal inom dess territorium. Medlemsstaterna skall se till att delgivning kan ske inom deras territorier av sådana rättsliga handlingar som är nödvändiga för dessa åtgärder mot återförsäkringsföretag.

2.   Varje åtgärd som vidtas enligt punkt 1 och som innefattar ingripande mot eller begränsningar i utövandet av återförsäkringsverksamhet skall vara välgrundad och meddelas det berörda återförsäkringsföretaget.

Artikel 48

Likvidation

Om ett återförsäkringsföretag träder i likvidation skall de förpliktelser som följer av avtal som tecknats genom en filial eller inom ramen för friheten att tillhandahålla tjänster inte behandlas annorlunda än de förpliktelser som följer av företagets övriga återförsäkringsavtal.

AVDELNING VI

ÅTERFÖRSÄKRINGSFÖRETAG MED HUVUDKONTOR UTANFÖR GEMENSKAPEN SOM BEDRIVER ÅTERFÖRSÄKRINGSVERKSAMHET INOM GEMENSKAPEN

Artikel 49

Principer och villkor för utövande av återförsäkringsverksamhet

En medlemsstat skall inte när det gäller agenturer eller filialer till återförsäkringsföretag som har sina säten utanför gemenskapen och som inlede eller redan bedriver återförsäkringsverksamhet inom dess territorium tillämpa bestämmelser som leder till att dessa behandlas gynnsammare än återförsäkringsföretag med huvudkontor i medlemsstaten.

Artikel 50

Avtal med tredje land

1.   Kommissionen kan ställa förslag till rådet i fråga om förhandlingar om avtal med ett eller flera tredje länder om metoderna för att utöva tillsyn över

| a) | återförsäkringsföretag, som har sina huvudkontor i tredje land och bedriver återförsäkringsverksamhet inom gemenskapen, och |
| --- | --- |

a)

återförsäkringsföretag, som har sina huvudkontor i tredje land och bedriver återförsäkringsverksamhet inom gemenskapen, och

| b) | återförsäkringsföretag, som har sina huvudkontor inom gemenskapen och bedriver återförsäkringsverksamhet inom tredje lands territorium. |
| --- | --- |

b)

återförsäkringsföretag, som har sina huvudkontor inom gemenskapen och bedriver återförsäkringsverksamhet inom tredje lands territorium.

2.   De avtal som avses i punkt 1 skall särskilt syfta till att på villkor av likvärdighet i den finansiella lagstiftningen säkerställa ett effektivt marknadstillträde inom varje avtalsparts territorium och innehålla föreskrifter om ömsesidigt erkännande av tillsynsregler och praxis på återförsäkringsområdet. De skall också syfta tilll att säkerställa att

| a) | de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna kan erhålla de upplysningar som krävs för tillsynen över återförsäkringsföretag som är belägna inom gemenskapen och som bedriver verksamhet inom de berörda tredje ländernas territorier, och att |
| --- | --- |

a)

de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna kan erhålla de upplysningar som krävs för tillsynen över återförsäkringsföretag som är belägna inom gemenskapen och som bedriver verksamhet inom de berörda tredje ländernas territorier, och att

| b) | de behöriga myndigheterna i tredje land kan erhålla de upplysningar som krävs för tillsynen över återförsäkringsföretag med huvudkontor inom deras territorier som bedriver verksamhet inom gemenskapen. |
| --- | --- |

b)

de behöriga myndigheterna i tredje land kan erhålla de upplysningar som krävs för tillsynen över återförsäkringsföretag med huvudkontor inom deras territorier som bedriver verksamhet inom gemenskapen.

3.   Utan att detta skall påverka artikel 300.1–2 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen skall kommissionen med bistånd av Europeiska försäkrings- och tjänstepensionskommittén granska resultaten av de förhandlingar som avses i punkt 1 och den situation som dessa ger upphov till.

AVDELNING VII

DOTTERFÖRETAG TILL MODERFÖRETAG FÖR VILKA ETT TREDJE LANDS LAG GÄLLER OCH SÅDANA MODERFÖRETAGS FÖRVÄRV AV INNEHAV

Artikel 51

Information från medlemsstaterna till kommissionen

Medlemsstaternas behöriga myndigheter skall underrätta kommissionen
  och de behöriga myndigheterna i de övriga medlemsstaterna

| a) | om varje auktorisation av ett direkt eller indirekt dotterföretag till ett eller flera moderföretag för vilka tredje lands lag gäller, och |
| --- | --- |

a)

om varje auktorisation av ett direkt eller indirekt dotterföretag till ett eller flera moderföretag för vilka tredje lands lag gäller, och

| b) | närhelst ett sådant moderföretag förvärvar innehav i ett återförsäkringsföretag hemmahörande i gemenskapen så att det senare blir det förras
  dotterföretag
  . |
| --- | --- |

b)

närhelst ett sådant moderföretag förvärvar innehav i ett återförsäkringsföretag hemmahörande i gemenskapen så att det senare blir det förras
  dotterföretag
  .

När den
  auktorisation
  som avses i led a
  beviljas för ett direkt eller indirekt dotterföretag till ett eller flera moderföretag för vilka tredje lands lag gäller, skall företagsgruppens struktur närmare anges i den anmälan som de behöriga myndigheterna skall göra till kommissionen.

Artikel 52

Behandling i tredje land av återförsäkringsföretag hemmahörande i gemenskapen

1.   Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om alla svårigheter av allmän natur som deras återförsäkringsföretag mött vid etablering och utövande av verksamhet i tredje land eller vid verksamhet som riktas till tredje land.

2.   Kommissionen skall periodvis upprätta rapporter om i vad mån tredjeländer ger återförsäkringsföretag hemmahörande i gemenskapen sådan behandling som avses i punkt 3 med avseende på etablering i tredje land av återförsäkringsföretag från gemenskapen, förvärv av innehav i tredje lands återförsäkringsföretag, fortsatt återförsäkringsverksamhet i sådana etablerade företag och tillhandahållande över nationsgränserna av återförsäkringstjänster från gemenskapen till tredje land. Kommissionen skall till rådet överlämna rapporterna jämte lämpliga förslag och rekommendationer.

3.   Närhelst det kommer till kommissionens kännedom, antingen genom de rapporter som avses i punkt 2 eller genom annan information, att ett tredje land inte erbjuder återförsäkringsföretag hemmahörande i gemenskapen effektivt marknadstillträde får kommissionen lämna rekommendationer till rådet om lämpligt mandat för underhandlingar i syfte att förbättra marknadstillträdet för återförsäkringsföretag hemmahörande i gemenskapen.

4.   Åtgärder som vidtas med stöd av denna artikel skall stå i överensstämmelse med gemenskapens förpliktelser enligt internationella överenskommelser, särskilt inom världshandelsorganisationen WTO.

AVDELNING VIII

ÖVRIGA
  BESTÄMMELSER

Artikel
  53

Rätt till domstolsprövning

Medlemsstaterna skall se till att beslut rörande ett återförsäkringsföretag som fattas enligt lagar och andra författningar som genomför detta direktiv omfattas av rätten till domstolsprövning.

Artikel 54

Samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen

1.   Medlemsstaterna skall samarbeta med varandra i syfte att underlätta tillsynen över återförsäkring och tillämpningen av detta direktiv.

2.   Kommissionen och medlemsstaternas behöriga myndigheter skall ha ett nära samarbete i syfte att underlätta tillsynen över återförsäkring inom gemenskapen samt vid granskningen av de svårigheter som tillämpningen av detta direktiv kan ge upphov till.

Artikel 55

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av
  Europeiska försäkrings- och tjänstepensionskommittén
  .

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 56

Genomförandeåtgärder

Följande genomförandeåtgärder i fråga om detta direktiv skall antas enligt det förfarande som avses i artikel 55.2:

| a) | Utvidgning av bilaga 1 till detta direktiv till att även omfatta andra företagsformer. |
| --- | --- |

a)

Utvidgning av bilaga 1 till detta direktiv till att även omfatta andra företagsformer.

| b) | Precisering, med hänsyn till tillkomsten av nya finansiella instrument, av de poster som ingår i solvensmarginalen och som uppräknas i artikel 36. |
| --- | --- |

b)

Precisering, med hänsyn till tillkomsten av nya finansiella instrument, av de poster som ingår i solvensmarginalen och som uppräknas i artikel 36.

| c) | Ökning med upp till 50 % av beräkningskriterierna för den föreskrivna solvensmarginal som avses i artikel 37.3–4 för andra klasser än klasserna 11, 12 och 13 i punkt A i bilagan till direktiv 73/239/EEG för specifika återförsäkringsverksamheter eller avtalsformer i syfte att beakta de särskilda omständigheter som gäller för dessa verksamheter eller avtal. |
| --- | --- |

c)

Ökning med upp till 50 % av beräkningskriterierna för den föreskrivna solvensmarginal som avses i artikel 37.3–4 för andra klasser än klasserna 11, 12 och 13 i punkt A i bilagan till direktiv 73/239/EEG för specifika återförsäkringsverksamheter eller avtalsformer i syfte att beakta de särskilda omständigheter som gäller för dessa verksamheter eller avtal.

| d) | Ändring av den minsta garantifond som föreskrivs i artikel 40.2 med hänsyn till den ekonomiska och finansiella utvecklingen. |
| --- | --- |

d)

Ändring av den minsta garantifond som föreskrivs i artikel 40.2 med hänsyn till den ekonomiska och finansiella utvecklingen.

| e) | Precisering av definitionerna i artikel 2 i syfte att säkerställa en enhetlig tillämpning av detta direktiv inom hela gemenskapen. |
| --- | --- |

e)

Precisering av definitionerna i artikel 2 i syfte att säkerställa en enhetlig tillämpning av detta direktiv inom hela gemenskapen.

AVDELNING IX

ÄNDRINGAR AV BEFINTLIGA DIREKTIV

Artikel 57

Ändringar av direktiv 73/239/EEG

Direktiv 73/239/EEG ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 12a skall punkterna 1 och 2 ersättas med följande:
  1.   Samråd med behöriga myndigheter i den andra berörda medlemsstaten skall genomföras innan auktorisation beviljas för ett skadeförsäkringsföretag som






  a) | är dotterföretag till ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag som är auktoriserat i en annan medlemsstat, eller |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 12a skall punkterna 1 och 2 ersättas med följande:

1.   Samråd med behöriga myndigheter i den andra berörda medlemsstaten skall genomföras innan auktorisation beviljas för ett skadeförsäkringsföretag som

a)

är dotterföretag till ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag som är auktoriserat i en annan medlemsstat, eller

| b) | är dotterföretag till moderföretaget till ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag som är auktoriserat i en annan medlemsstat, eller |
| --- | --- |

b)

är dotterföretag till moderföretaget till ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag som är auktoriserat i en annan medlemsstat, eller

| c) | står under ägarkontroll av samma fysiska eller juridiska personer som har ägarkontrollen över ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag som är auktoriserat i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

c)

står under ägarkontroll av samma fysiska eller juridiska personer som har ägarkontrollen över ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag som är auktoriserat i en annan medlemsstat.

2.   Samråd med den behöriga myndighet som ansvarar för tillsynen över kreditinstitut eller värdepappersföretag skall genomföras innan auktorisation beviljas för ett skadeförsäkringsföretag som

| a) | är dotterföretag till ett kreditinstitut eller värdepappersföretag som är auktoriserat i gemenskapen, eller |
| --- | --- |

a)

är dotterföretag till ett kreditinstitut eller värdepappersföretag som är auktoriserat i gemenskapen, eller

| b) | är dotterföretag till moderföretaget till ett kreditinstitut eller värdepappersföretag som är auktoriserat i gemenskapen, eller |
| --- | --- |

b)

är dotterföretag till moderföretaget till ett kreditinstitut eller värdepappersföretag som är auktoriserat i gemenskapen, eller

| c) | står under ägarkontroll av samma fysiska eller juridiska personer som har ägarkontrollen över ett kreditinstitut eller värdepappersföretag som är auktoriserat i gemenskapen. |
| --- | --- |

c)

står under ägarkontroll av samma fysiska eller juridiska personer som har ägarkontrollen över ett kreditinstitut eller värdepappersföretag som är auktoriserat i gemenskapen.

| 2. | I artikel 13.2 skall följande tredje stycke läggas till:
  Försäkringsföretagets hemmedlemsstat skall inte vägra att godkänna ett återförsäkringsavtal som företaget ingått med ett återförsäkringsföretag som är auktoriserat i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 200./../EG (26) [återförsäkringsdirektivet] eller ett försäkringsföretag som är auktoriserat i enlighet med detta direktiv eller Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/83/EG (27) av skäl som är direkt relaterade till återförsäkrings- eller försäkringsföretagets ekonomiska stabilitet.

  (26)  EGT L ..."


  (27)  EGT L 345, 19.12.2002, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/1/EG." |
| --- | --- |

2.

I artikel 13.2 skall följande tredje stycke läggas till:

Försäkringsföretagets hemmedlemsstat skall inte vägra att godkänna ett återförsäkringsavtal som företaget ingått med ett återförsäkringsföretag som är auktoriserat i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 200./../EG (26) [återförsäkringsdirektivet] eller ett försäkringsföretag som är auktoriserat i enlighet med detta direktiv eller Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/83/EG (27) av skäl som är direkt relaterade till återförsäkrings- eller försäkringsföretagets ekonomiska stabilitet.

(26)  EGT L ..."

(27)  EGT L 345, 19.12.2002, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/1/EG."

| 3. | I artikel 15 skall
  punkt 2 och 3
  ersättas med följande:


  2.
     
  Hemmedlemsstaten skall kräva att återförsäkringsföretag har tillgångar som täcker de tekniska avsättningarna och den utjämningsreserv som avses i artikel 15 a genom att matcha tillgångar i enlighet med artikel 6 i direktiv 88/357/EEG. Med tanke på risksituationen inom Europeiska gemenskapen, måste dessa tillgångar placeras inom gemenskapen. Medlemsstaterna får inte kräva att försäkringsföretagen placerar sina tillgångar i någon viss medlemsstat. Hemmedlemsstaten kan emellertid medge lättnader beträffande tillgångarnas placering.


  3.   Medlemsstaterna får inte införa eller behålla något system med bruttoreserver som kräver att tillgångar ställs som säkerhet för att täcka återförsäkrarens avsättningar för ej intjänade premier och oreglerade skador i de fall då återförsäkraren är ett återförsäkringsföretag som är auktoriserat i enlighet med direktiv 200./../EG [återförsäkringsdirektivet] eller ett försäkringsföretag som är auktoriserat i enlighet med det här direktivet eller direktiv 2002/83/EG.
  Om en hemmedlemsstat tillåter att tekniska avsättningar motsvaras av fordringar på en återförsäkrare som varken är ett återförsäkringsföretag som auktoriserats i enlighet med direktiv 200./../EG [återförsäkringsdirektivet] eller ett försäkringsföretag som auktoriserats i enlighet med det här direktivet eller direktiv 2002/83/EG, skall den fastställa
  villkoren
  för
  att acceptera sådana fordringar
  . |
| --- | --- |

3.

I artikel 15 skall
  punkt 2 och 3
  ersättas med följande:

2.
     
  Hemmedlemsstaten skall kräva att återförsäkringsföretag har tillgångar som täcker de tekniska avsättningarna och den utjämningsreserv som avses i artikel 15 a genom att matcha tillgångar i enlighet med artikel 6 i direktiv 88/357/EEG. Med tanke på risksituationen inom Europeiska gemenskapen, måste dessa tillgångar placeras inom gemenskapen. Medlemsstaterna får inte kräva att försäkringsföretagen placerar sina tillgångar i någon viss medlemsstat. Hemmedlemsstaten kan emellertid medge lättnader beträffande tillgångarnas placering.

3.   Medlemsstaterna får inte införa eller behålla något system med bruttoreserver som kräver att tillgångar ställs som säkerhet för att täcka återförsäkrarens avsättningar för ej intjänade premier och oreglerade skador i de fall då återförsäkraren är ett återförsäkringsföretag som är auktoriserat i enlighet med direktiv 200./../EG [återförsäkringsdirektivet] eller ett försäkringsföretag som är auktoriserat i enlighet med det här direktivet eller direktiv 2002/83/EG.

Om en hemmedlemsstat tillåter att tekniska avsättningar motsvaras av fordringar på en återförsäkrare som varken är ett återförsäkringsföretag som auktoriserats i enlighet med direktiv 200./../EG [återförsäkringsdirektivet] eller ett försäkringsföretag som auktoriserats i enlighet med det här direktivet eller direktiv 2002/83/EG, skall den fastställa
  villkoren
  för
  att acceptera sådana fordringar
  .

| 4. | Artikel 16.2 skall ändras på följande sätt:










  a) | led b skall ersättas med följande:










  b) | reserver (lagstadgade och fria reserver) som inte motsvarar ingångna försäkringsförpliktelser eller är klassificerade som utjämningsreserver, |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Artikel 16.2 skall ändras på följande sätt:

a)

led b skall ersättas med följande:

b)

reserver (lagstadgade och fria reserver) som inte motsvarar ingångna försäkringsförpliktelser eller är klassificerade som utjämningsreserver,

| b) | inledningen och led a i fjärde stycket skall ersättas med följande

  ”Från den disponibla solvensmarginalen skall även följande avdrag göras:






  a) | Ägarintressen som försäkringsföretaget har i






  — | försäkringsföretag i den mening som avses i artikel 6 i det här direktivet, artikel 4 i 2002/83/EEG eller artikel 1 b i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/78/EG (28), |
| --- | --- | --- | --- |

b)

inledningen och led a i fjärde stycket skall ersättas med följande

”Från den disponibla solvensmarginalen skall även följande avdrag göras:

a)

Ägarintressen som försäkringsföretaget har i

—

försäkringsföretag i den mening som avses i artikel 6 i det här direktivet, artikel 4 i 2002/83/EEG eller artikel 1 b i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/78/EG (28),

| — | återförsäkringsföretag i den mening som avses i artikel 3 i direktiv 200./..EG [återförsäkringsdirektivet] eller återförsäkringsföretag i tredje land i den mening som avses i artikel 1.1 i direktiv 98/78/EG, |
| --- | --- |

—

återförsäkringsföretag i den mening som avses i artikel 3 i direktiv 200./..EG [återförsäkringsdirektivet] eller återförsäkringsföretag i tredje land i den mening som avses i artikel 1.1 i direktiv 98/78/EG,

| — | försäkringsholdingbolag i den mening som avses i artikel 1 i i direktiv 98/78/EG, |
| --- | --- |

—

försäkringsholdingbolag i den mening som avses i artikel 1 i i direktiv 98/78/EG,

| — | kreditinstitut och finansiella institut i den mening som avses i artiklarna 1.1 och 1.5 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG (29), och |
| --- | --- |

—

kreditinstitut och finansiella institut i den mening som avses i artiklarna 1.1 och 1.5 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG (29), och

| — | värdepappersföretag och finansiella institut i den mening som avses i artikel 1.2 i rådets direktiv 93/22/EEG (30) och i artiklarna 2.4 och 2.7 i rådets direktiv 93/6/EEG (31). |
| --- | --- |

—

värdepappersföretag och finansiella institut i den mening som avses i artikel 1.2 i rådets direktiv 93/22/EEG (30) och i artiklarna 2.4 och 2.7 i rådets direktiv 93/6/EEG (31).

(28)  EGT L 330, 5.12.1998, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/1/EG."

(29)  EGT L 126, 26.5.2000, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/1/EG."

(30)  EGT L 141, 11.6.1993, s. 27. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2002/87/EG."

(31)  EGT L 141, 11.6.1993, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/1/EG.”"

| 5. | Artikel 16a ändras på följande sätt:










  a) | punkt 3 sjunde stycket skall ersättas med följande:




  Denna summa skall multipliceras med ett procenttal som för de tre närmast föregående räkenskapsåren sammantagna motsvarar förhållandet mellan beloppet för försäkringsersättningar som återförsäkringsföretaget fortfarande har att svara för, beräknade efter avdrag för belopp som täcks genom retrocession, och det totala bruttobeloppet för försäkringsersättningarna. Detta procenttal får dock inte vara mindre än 50 %. Efter försäkringsföretagets ansökan med åtföljande styrkande handlingar till den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten och med den myndighetens godkännande, får belopp som kan återfås från de specialföretag som avses i artikel 46 i direktiv 200./../EG [återförsäkringsdirektivet] dras av som retrocession. |
| --- | --- | --- |

5.

Artikel 16a ändras på följande sätt:

a)

punkt 3 sjunde stycket skall ersättas med följande:

Denna summa skall multipliceras med ett procenttal som för de tre närmast föregående räkenskapsåren sammantagna motsvarar förhållandet mellan beloppet för försäkringsersättningar som återförsäkringsföretaget fortfarande har att svara för, beräknade efter avdrag för belopp som täcks genom retrocession, och det totala bruttobeloppet för försäkringsersättningarna. Detta procenttal får dock inte vara mindre än 50 %. Efter försäkringsföretagets ansökan med åtföljande styrkande handlingar till den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten och med den myndighetens godkännande, får belopp som kan återfås från de specialföretag som avses i artikel 46 i direktiv 200./../EG [återförsäkringsdirektivet] dras av som retrocession.

| b) | punkt 4 sjunde stycket skall ersättas med följande:




  Denna summa skall multipliceras med ett procenttal som för de tre närmast föregående räkenskapsåren sammantagna motsvarar förhållandet mellan beloppet för försäkringsersättningar som återförsäkringsföretaget fortfarande har att svara för, beräknade efter avdrag för belopp som täcks genom retrocession, och det totala bruttobeloppet för försäkringsersättningarna. Detta procenttal får dock inte vara mindre än 50 %. Efter försäkringsföretagets ansökan med åtföljande styrkande handlingar till den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten och med den myndighetens godkännande, får belopp som kan återfås från de specialföretag som avses i artikel 46 i direktiv 200./../EG [återförsäkringsdirektivet] dras av som retrocession. |
| --- | --- |

b)

punkt 4 sjunde stycket skall ersättas med följande:

Denna summa skall multipliceras med ett procenttal som för de tre närmast föregående räkenskapsåren sammantagna motsvarar förhållandet mellan beloppet för försäkringsersättningar som återförsäkringsföretaget fortfarande har att svara för, beräknade efter avdrag för belopp som täcks genom retrocession, och det totala bruttobeloppet för försäkringsersättningarna. Detta procenttal får dock inte vara mindre än 50 %. Efter försäkringsföretagets ansökan med åtföljande styrkande handlingar till den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten och med den myndighetens godkännande, får belopp som kan återfås från de specialföretag som avses i artikel 46 i direktiv 200./../EG [återförsäkringsdirektivet] dras av som retrocession.

| 6. | Följande artikel 17b skall införas:
  Artikel 17b
  1.   Varje medlemsstat
  skall kräva att ett
  försäkringsföretag
  som har sitt
  huvudkontor
  inom
  dess territorium
  och som bedriver återförsäkringsverksamhet för sin totala verksamhet upprättar en minsta garantifond i enlighet med artikel 40 i direktiv 200./../EG [återförsäkringsdirektivet],
  om något av följande villkor uppfylls:






  a) | De mottagna återförsäkringspremierna motsvarar mer än 10 % av det totala premiebelopp som företaget mottagit. |
| --- | --- | --- |

6.

Följande artikel 17b skall införas:

Artikel 17b

1.   Varje medlemsstat
  skall kräva att ett
  försäkringsföretag
  som har sitt
  huvudkontor
  inom
  dess territorium
  och som bedriver återförsäkringsverksamhet för sin totala verksamhet upprättar en minsta garantifond i enlighet med artikel 40 i direktiv 200./../EG [återförsäkringsdirektivet],
  om något av följande villkor uppfylls:

a)

De mottagna återförsäkringspremierna motsvarar mer än 10 % av det totala premiebelopp som företaget mottagit.

| b) | De mottagna återförsäkringspremierna uppgår till mer än
  50 000 000 EUR
  . |
| --- | --- |

b)

De mottagna återförsäkringspremierna uppgår till mer än
  50 000 000 EUR
  .

| c) | De tekniska avsättningarna till följd av den återförsäkring som företaget mottagit uppgår till mer än 10 % av företagets totala tekniska avsättningar. |
| --- | --- |

c)

De tekniska avsättningarna till följd av den återförsäkring som företaget mottagit uppgår till mer än 10 % av företagets totala tekniska avsättningar.

2.   
  Varje medlemsstat får välja att, på de försäkringsföretag som avses i punkt 1 och med huvudkontor inom dess territorium, tillämpa bestämmelserna i artikel 34
  i direktiv 200./../EG [återförsäkringsdirektivet]
  med avseende på dessas verksamheter med mottagen återförsäkring, om något av villkoren i punkt 1 uppfylls
  .

I ett sådant fall skall den berörda medlemsstaten föreskriva att alla tillgångar som utnyttjas av försäkringsföretagen för att täcka tekniska avsättningar som motsvarar dess mottagna återförsäkringar skall avgränsas, förvaltas och organiseras separat från försäkringsföretagens direktförsäkringsverksamhet, utan någon möjlighet till överföring. I detta fall, och enbart vad beträffar deras verksamheter med mottagen återförsäkring, skall försäkringsföretagen undantas från artiklarna 20–22 i direktiv 92/49/EEG och bilaga I till direktiv 88/357/EEG.

Medlemsstaterna skall se till att deras behöriga myndigheter verifierar den separering som föreskrivs i föregående stycke.

3.
     
  Om kommissionen i enlighet med artikel 56 c i direktiv 200./../EG [återförsäkringsdirektivet] beslutar att öka de belopp som används vid beräkningen av den föreskrivna solvensmarginalen i enlighet med artikel 37.3 och 37.4 i det direktivet, skall varje medlemsstat på försäkringsföretag som avses i punkt 1 tillämpa bestämmelserna i artiklarna 35-39 i det direktivet när det gäller företagens verksamheter med mottagen återförsäkring.

| 7. | I artikel 20a skall punkt 4 ersättas med följande:




  4.
     
  Medlemsstaterna skall se till att de behöriga myndigheterna har befogenhet att minska nedsättningen, på grundval av återförsäkring, av den solvensmarginal som fastställts i enlighet med artikel 16a, om










  a) | återförsäkringsavtalen har ändrats eller försämrats i betydande omfattning sedan föregående räkenskapsår, eller |
| --- | --- | --- |

7.

I artikel 20a skall punkt 4 ersättas med följande:

4.
     
  Medlemsstaterna skall se till att de behöriga myndigheterna har befogenhet att minska nedsättningen, på grundval av återförsäkring, av den solvensmarginal som fastställts i enlighet med artikel 16a, om

a)

återförsäkringsavtalen har ändrats eller försämrats i betydande omfattning sedan föregående räkenskapsår, eller

| b) | det inte finns någon, eller bara finns en begränsad, risköverföring i återförsäkringsavtalen. |
| --- | --- |

b)

det inte finns någon, eller bara finns en begränsad, risköverföring i återförsäkringsavtalen.

Artikel 58

Ändringar av direktiv 92/49/EEG

Direktiv 92/49/EEG ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 15 skall punkt 1a ersättas med följande:
  1a.   Om köparen av det innehav som avses i punkt 1 är ett försäkringsföretag, ett återförsäkringsföretag, ett kreditinstitut eller ett värdepappersföretag med auktorisation i en annan medlemsstat eller ett moderföretag till en sådan enhet, eller en fysisk eller juridisk person som har ägarkontroll över en sådan enhet, och om det företag som köparen vill förvärva ett innehav i som resultat av detta förvärv skulle komma att bli ett dotterföretag till köparen eller hamna under dennes ägarkontroll, skall bedömningen av förvärvet föregås av ett sådant samråd som avses i artikel 12a i direktiv 73/239/EEG. |
| --- | --- |

1.

I artikel 15 skall punkt 1a ersättas med följande:

1a.   Om köparen av det innehav som avses i punkt 1 är ett försäkringsföretag, ett återförsäkringsföretag, ett kreditinstitut eller ett värdepappersföretag med auktorisation i en annan medlemsstat eller ett moderföretag till en sådan enhet, eller en fysisk eller juridisk person som har ägarkontroll över en sådan enhet, och om det företag som köparen vill förvärva ett innehav i som resultat av detta förvärv skulle komma att bli ett dotterföretag till köparen eller hamna under dennes ägarkontroll, skall bedömningen av förvärvet föregås av ett sådant samråd som avses i artikel 12a i direktiv 73/239/EEG.

| 2. | I artikel 16 skall punkterna 4, 5 och 5a ersättas med följande:
  4.   Behöriga myndigheter, som erhåller förtrolig information enligt vad som sägs i punkterna 1 eller 2, får använda den endast i tjänsten och där endast






  — | för att kontrollera att villkoren för att försäkringsföretag skall få starta verksamhet är uppfyllda och för att underlätta tillsyn över sådan verksamhet, särskilt med avseende på kontroll av tekniska avsättningar, solvensmarginal, metoder för administration och redovisning samt rutiner för internkontroll, |
| --- | --- | --- |

2.

I artikel 16 skall punkterna 4, 5 och 5a ersättas med följande:

4.   Behöriga myndigheter, som erhåller förtrolig information enligt vad som sägs i punkterna 1 eller 2, får använda den endast i tjänsten och där endast

—

för att kontrollera att villkoren för att försäkringsföretag skall få starta verksamhet är uppfyllda och för att underlätta tillsyn över sådan verksamhet, särskilt med avseende på kontroll av tekniska avsättningar, solvensmarginal, metoder för administration och redovisning samt rutiner för internkontroll,

| — | för att ålägga sanktioner, |
| --- | --- |

—

för att ålägga sanktioner,

| — | vid förvaltningsrättsligt överklagande av beslut som fattats av den behöriga myndigheten, eller |
| --- | --- |

—

vid förvaltningsrättsligt överklagande av beslut som fattats av den behöriga myndigheten, eller

| — | vid domstolsförfaranden som har inletts enligt artikel 53 eller med stöd av särskilda bestämmelser i detta direktiv och i andra direktiv antagna med avseende på försäkrings- och återförsäkringsföretag. |
| --- | --- |

—

vid domstolsförfaranden som har inletts enligt artikel 53 eller med stöd av särskilda bestämmelser i detta direktiv och i andra direktiv antagna med avseende på försäkrings- och återförsäkringsföretag.

5.   Vad som sägs i punkterna 1 och 4 skall inte utgöra hinder för utbyte av information mellan behöriga myndigheter i samma medlemsstat, och inte heller mellan behöriga myndigheter i olika medlemsstater, i fall då informationen lämnas till

| — | myndigheter som ansvarar för den offentliga tillsynen över kreditinstitut och andra finansiella organisationer samt myndigheter med ansvar för tillsyn över finansiella marknader, |
| --- | --- |

—

myndigheter som ansvarar för den offentliga tillsynen över kreditinstitut och andra finansiella organisationer samt myndigheter med ansvar för tillsyn över finansiella marknader,

| — | organ som har befattning med försäkrings- eller återförsäkringsföretags konkurs eller likvidation eller liknande förfaranden, eller |
| --- | --- |

—

organ som har befattning med försäkrings- eller återförsäkringsföretags konkurs eller likvidation eller liknande förfaranden, eller

| — | personer med ansvar för lagstadgad revision av försäkringsföretags, återförsäkringsföretags och andra finansiella instituts räkenskaper, |
| --- | --- |

—

personer med ansvar för lagstadgad revision av försäkringsföretags, återförsäkringsföretags och andra finansiella instituts räkenskaper,

under utövandet av deras tillsynsfunktion eller för att till organ som administrerar tvångslikvidationsförfaranden eller garantifonder lämna sådan information som är nödvändig för att dessa skall kunna utföra sina uppdrag. Den information som mottas av dessa myndigheter, organ och personer skall vara underkastad de krav på tystnadsplikt som fastställs i punkt 1.

5a.   Utan hinder av punkterna 1-4 får medlemsstaterna tillåta informationsutbyte mellan de behöriga myndigheterna och

| — | myndigheter med ansvar för tillsyn över de organ som har befattning med försäkrings- eller återförsäkringsföretags likvidation, konkurs och liknande förfaranden, |
| --- | --- |

—

myndigheter med ansvar för tillsyn över de organ som har befattning med försäkrings- eller återförsäkringsföretags likvidation, konkurs och liknande förfaranden,

| — | myndigheter med ansvar för tillsyn över de personer som ansvarar för lagstadgad revision av försäkrings- och återförsäkringsföretags, kreditinstituts, värdepappersföretags och andra finansiella instituts räkenskaper, eller |
| --- | --- |

—

myndigheter med ansvar för tillsyn över de personer som ansvarar för lagstadgad revision av försäkrings- och återförsäkringsföretags, kreditinstituts, värdepappersföretags och andra finansiella instituts räkenskaper, eller

| — | oberoende aktuarier för försäkrings- eller återförsäkringsföretag som utövar lagstadgad tillsyn över dessa företag samt de organ som har till uppgift att övervaka dessa aktuarier. |
| --- | --- |

—

oberoende aktuarier för försäkrings- eller återförsäkringsföretag som utövar lagstadgad tillsyn över dessa företag samt de organ som har till uppgift att övervaka dessa aktuarier.

Medlemsstater som tillämpar bestämmelsen i första stycket skall kräva att minst följande villkor uppfylls:

| — | Informationen skall användas för att genomföra den övervakning eller utöva den lagstadgade tillsyn som anges i första stycket. |
| --- | --- |

—

Informationen skall användas för att genomföra den övervakning eller utöva den lagstadgade tillsyn som anges i första stycket.

| — | Den information som mottas i detta sammanhang skall omfattas av tystnadsplikt enligt punkt 1. |
| --- | --- |

—

Den information som mottas i detta sammanhang skall omfattas av tystnadsplikt enligt punkt 1.

| — | När informationen härrör från en annan medlemsstat, får den inte vidarebefordras utan uttryckligt tillstånd från de myndigheter som har lämnat ut den, och i tillämpliga fall endast för de ändamål för vilka myndigheten givit sitt tillstånd. |
| --- | --- |

—

När informationen härrör från en annan medlemsstat, får den inte vidarebefordras utan uttryckligt tillstånd från de myndigheter som har lämnat ut den, och i tillämpliga fall endast för de ändamål för vilka myndigheten givit sitt tillstånd.

Medlemsstaterna skall meddela kommissionen och de andra medlemsstaterna vilka myndigheter, personer och organ som har tillåtelse att motta information enligt denna punkt.

| 3. | I artikel 21.1 ändras på följande sätt:










  a) | Inledningen skall ersättas med följande:




  1.
     
  Hemmedlemsstaten får inte godkänna att försäkringsföretag täcker sina tekniska avsättningar och utjämningsreserver med andra slag av tillgångar än följande: |
| --- | --- | --- |

3.

I artikel 21.1 ändras på följande sätt:

a)

Inledningen skall ersättas med följande:

1.
     
  Hemmedlemsstaten får inte godkänna att försäkringsföretag täcker sina tekniska avsättningar och utjämningsreserver med andra slag av tillgångar än följande:

| b) | Led f i led b skall ersättas med följande:










  f) | fordringar på återförsäkrare, inklusive återförsäkrares del av de tekniska avsättningarna, och på de specialföretag som avses i artikel 46 i Europaparlamentets och rådets direktiv 200./../EG (32) [återförsäkringsdirektivet]. |
| --- | --- | --- |

b)

Led f i led b skall ersättas med följande:

f)

(32)  
  EUT L ...
  "

| c) | Stycke 3 skall ersättas med följande:




  Det faktum att en tillgångspost eller ett tillgångsslag angivits i första stycket skall inte innebära att alla dessa tillgångar automatiskt måste godkännas som täckning för tekniska avsättningar. Hemmedlemsstaten skall fastställa mer detaljerade regler med villkor för användningen av godtagbara tillgångar. |
| --- | --- |

c)

Stycke 3 skall ersättas med följande:

Det faktum att en tillgångspost eller ett tillgångsslag angivits i första stycket skall inte innebära att alla dessa tillgångar automatiskt måste godkännas som täckning för tekniska avsättningar. Hemmedlemsstaten skall fastställa mer detaljerade regler med villkor för användningen av godtagbara tillgångar.

| 4. | I artikel 22.1 skall inledningen ersättas med följande:




  1.
     
  I fråga om tillgångar som täcker tekniska avsättningar och utjämningsreserver skall hemlandet föreskriva att varje försäkringsföretag högst får investera följande: |
| --- | --- |

4.

I artikel 22.1 skall inledningen ersättas med följande:

1.
     
  I fråga om tillgångar som täcker tekniska avsättningar och utjämningsreserver skall hemlandet föreskriva att varje försäkringsföretag högst får investera följande:

Artikel 59

Ändringar av direktiv 2002/83/EG

Direktiv 2002/83/EG ändras på följande sätt:

| 1) | I artikel 1.1 skall följande punkt s läggas till:






  s) | ”återförsäkringsföretag”: ett återförsäkringsföretag i den mening som avses i artikel 2 c i Europaparlamentets och rådets direktiv 200./../EG (33) [återförsäkringsdirektivet]. |
| --- | --- | --- |

1)

I artikel 1.1 skall följande punkt s läggas till:

s)

”återförsäkringsföretag”: ett återförsäkringsföretag i den mening som avses i artikel 2 c i Europaparlamentets och rådets direktiv 200./../EG (33) [återförsäkringsdirektivet].

(33)  EUT L ..."

| 2) | Följande artikel 9a skall införas:
  Artikel 9a
  Samråd med behöriga myndigheter i andra medlemsstater
  1.   Samråd med behöriga myndigheter i den andra berörda medlemsstaten skall genomföras innan auktorisation beviljas för ett livförsäkringsföretag, som






  a) | är dotterföretag till ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag som är auktoriserat i en annan medlemsstat, |
| --- | --- | --- |

2)

Följande artikel 9a skall införas:

Artikel 9a

Samråd med behöriga myndigheter i andra medlemsstater

1.   Samråd med behöriga myndigheter i den andra berörda medlemsstaten skall genomföras innan auktorisation beviljas för ett livförsäkringsföretag, som

a)

är dotterföretag till ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag som är auktoriserat i en annan medlemsstat,

| b) | är dotterföretag till moderföretaget till ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag som är auktoriserat i en annan medlemsstat, eller |
| --- | --- |

b)

är dotterföretag till moderföretaget till ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag som är auktoriserat i en annan medlemsstat, eller

| c) | står under ägarkontroll av samma fysiska eller juridiska person som har ägarkontrollen över ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag som är auktoriserat i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

c)

står under ägarkontroll av samma fysiska eller juridiska person som har ägarkontrollen över ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag som är auktoriserat i en annan medlemsstat.

2.   Samråd med den behöriga myndighet som ansvarar för tillsynen över kreditinstitut eller värdepappersföretag skall genomföras innan auktorisation beviljas för ett livförsäkringsföretag, som

| a) | är dotterföretag till ett kreditinstitut eller värdepappersföretag som är auktoriserat i gemenskapen, |
| --- | --- |

a)

är dotterföretag till ett kreditinstitut eller värdepappersföretag som är auktoriserat i gemenskapen,

| b) | är dotterföretag till moderföretaget till ett kreditinstitut eller värdepappersföretag som är auktoriserat i gemenskapen, eller |
| --- | --- |

b)

är dotterföretag till moderföretaget till ett kreditinstitut eller värdepappersföretag som är auktoriserat i gemenskapen, eller

| c) | står under ägarkontroll av samma fysiska eller juridiska person som har ägarkontrollen över ett kreditinstitut eller värdepappersföretag som är auktoriserat i gemenskapen. |
| --- | --- |

c)

står under ägarkontroll av samma fysiska eller juridiska person som har ägarkontrollen över ett kreditinstitut eller värdepappersföretag som är auktoriserat i gemenskapen.

3.   De relevanta behöriga myndigheter som avses i punkterna 1 och 2 skall samråda med varandra särskilt när de bedömer aktieägarnas lämplighet och det goda anseendet och erfarenheten hos chefer som ingår i ledningen för en annan enhet i samma grupp. De skall till varandra överlämna alla uppgifter om aktieägarnas lämplighet och ledningens goda anseende och erfarenhet som är relevanta för övriga berörda behöriga myndigheter när det gäller att bevilja auktorisation samt fortlöpande bedöma efterlevnaden av uppställda verksamhetsvillkor.

| 3) | I artikel 10.2 skall följande andra stycke införas:
  Försäkringsföretagets hemmedlemsstat får inte vägra att godkänna ett återförsäkringsavtal som företaget ingått med ett återförsäkringsföretag som är auktoriserat i enlighet med direktiv 200./../EG [återförsäkringsdirektivet] eller ett försäkringsföretag som är auktoriserat i enlighet med direktiv 73/239/EEG eller detta direktiv av skäl som direkt sammanhänger med sundheten i återförsäkrings- eller försäkringsföretagets finanser. |
| --- | --- |

3)

I artikel 10.2 skall följande andra stycke införas:

Försäkringsföretagets hemmedlemsstat får inte vägra att godkänna ett återförsäkringsavtal som företaget ingått med ett återförsäkringsföretag som är auktoriserat i enlighet med direktiv 200./../EG [återförsäkringsdirektivet] eller ett försäkringsföretag som är auktoriserat i enlighet med direktiv 73/239/EEG eller detta direktiv av skäl som direkt sammanhänger med sundheten i återförsäkrings- eller försäkringsföretagets finanser.

| 4) | I artikel 15 skall följande punkt 1a införas:
  1a.   Om köparen av det innehav som avses i punkt 1 är ett försäkringsföretag, ett återförsäkringsföretag, ett kreditinstitut eller ett värdepappersföretag med auktorisation i en annan medlemsstat eller moderföretag till en sådan enhet, eller en fysisk eller juridisk person som har ägarkontroll över en sådan enhet, och om det företag som köparen vill förvärva ett innehav i som resultat av detta förvärv skulle komma att bli ett dotterföretag till köparen eller hamna under dennas ägarkontroll, skall bedömningen av förvärvet föregås av ett sådant samråd som avses i artikel 9a. |
| --- | --- |

4)

I artikel 15 skall följande punkt 1a införas:

1a.   Om köparen av det innehav som avses i punkt 1 är ett försäkringsföretag, ett återförsäkringsföretag, ett kreditinstitut eller ett värdepappersföretag med auktorisation i en annan medlemsstat eller moderföretag till en sådan enhet, eller en fysisk eller juridisk person som har ägarkontroll över en sådan enhet, och om det företag som köparen vill förvärva ett innehav i som resultat av detta förvärv skulle komma att bli ett dotterföretag till köparen eller hamna under dennas ägarkontroll, skall bedömningen av förvärvet föregås av ett sådant samråd som avses i artikel 9a.

| 5) | Artikel 16 ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 4–6 skall ersättas med följande:
  4.   Behöriga myndigheter, som erhåller förtrolig information enligt vad som sägs i punkterna 1 eller 2, får använda den endast i tjänsten och där endast






  — | för att kontrollera att villkoren för att försäkringsföretag skall få starta verksamhet är uppfyllda och för att underlätta tillsyn över sådan verksamhet, särskilt med avseende på kontroll av tekniska avsättningar, solvensmarginal, metoder för administration och redovisning samt rutiner för internkontroll, |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Artikel 16 ändras på följande sätt:

a)

Punkt 4–6 skall ersättas med följande:

4.   Behöriga myndigheter, som erhåller förtrolig information enligt vad som sägs i punkterna 1 eller 2, får använda den endast i tjänsten och där endast

—

för att kontrollera att villkoren för att försäkringsföretag skall få starta verksamhet är uppfyllda och för att underlätta tillsyn över sådan verksamhet, särskilt med avseende på kontroll av tekniska avsättningar, solvensmarginal, metoder för administration och redovisning samt rutiner för internkontroll,

| — | för att ålägga sanktioner, |
| --- | --- |

—

för att ålägga sanktioner,

| — | vid förvaltningsrättsligt överklagande av beslut som fattats av den behöriga myndigheten, eller |
| --- | --- |

—

vid förvaltningsrättsligt överklagande av beslut som fattats av den behöriga myndigheten, eller

| — | vid domstolsförfaranden som har inletts enligt artikel 67 eller med stöd av särskilda bestämmelser i detta direktiv och i andra direktiv antagna med avseende på försäkrings- och återförsäkringsföretag. |
| --- | --- |

—

vid domstolsförfaranden som har inletts enligt artikel 67 eller med stöd av särskilda bestämmelser i detta direktiv och i andra direktiv antagna med avseende på försäkrings- och återförsäkringsföretag.

5.   Vad som sägs i punkterna 1 och 4 skall inte utgöra hinder för utbyte av information mellan behöriga myndigheter i samma medlemsstat, och inte heller mellan behöriga myndigheter i olika medlemsstater, i fall då informationen lämnas till

| — | myndigheter som ansvarar för den offentliga tillsynen över kreditinstitut och andra finansiella organisationer samt myndigheter med ansvar för tillsyn över finansiella marknader, |
| --- | --- |

—

myndigheter som ansvarar för den offentliga tillsynen över kreditinstitut och andra finansiella organisationer samt myndigheter med ansvar för tillsyn över finansiella marknader,

| — | organ som har befattning med försäkrings- och återförsäkringsföretags konkurs eller likvidation eller liknande förfaranden, eller |
| --- | --- |

—

organ som har befattning med försäkrings- och återförsäkringsföretags konkurs eller likvidation eller liknande förfaranden, eller

| — | personer med ansvar för lagstadgad revision av försäkringsföretags, återförsäkringsföretags och andra finansiella instituts räkenskaper |
| --- | --- |

—

personer med ansvar för lagstadgad revision av försäkringsföretags, återförsäkringsföretags och andra finansiella instituts räkenskaper

under utövandet av deras tillsynsfunktion eller för att till organ som administrerar (tvångs)likvidationsförfaranden eller garantifonder lämna sådan information som är nödvändig för att dessa skall kunna utföra sina uppdrag. Den information som mottas av dessa myndigheter, organ och personer skall vara underkastad de krav på tystnadsplikt som fastställs i punkt 1.

6.   Utan hinder av punkt 1–4 får medlemsstaterna tillåta informationsutbyte mellan de behöriga myndigheterna och

| — | myndigheter med ansvar för tillsyn över de organ som har befattning med försäkrings- och återförsäkringsföretags likvidation, konkurs och liknande förfaranden, |
| --- | --- |

—

myndigheter med ansvar för tillsyn över de organ som har befattning med försäkrings- och återförsäkringsföretags likvidation, konkurs och liknande förfaranden,

| — | myndigheter med ansvar för tillsyn över de personer som ansvarar för lagstadgad revision av försäkringsföretags, återförsäkringsföretags, kreditinstituts, värdepappersföretags och andra finansiella instituts räkenskaper, eller |
| --- | --- |

—

myndigheter med ansvar för tillsyn över de personer som ansvarar för lagstadgad revision av försäkringsföretags, återförsäkringsföretags, kreditinstituts, värdepappersföretags och andra finansiella instituts räkenskaper, eller

| — | oberoende aktuarier för försäkringsföretag som utövar lagstadgad tillsyn över dessa företag samt de organ som har till uppgift att övervaka dessa aktuarier. |
| --- | --- |

—

oberoende aktuarier för försäkringsföretag som utövar lagstadgad tillsyn över dessa företag samt de organ som har till uppgift att övervaka dessa aktuarier.

Medlemsstater som tillämpar bestämmelsen i första stycket skall kräva att minst följande villkor uppfylls:

| — | Informationen skall användas för att genomföra den övervakning eller utöva den lagstadgade tillsyn som anges i första stycket. |
| --- | --- |

—

Informationen skall användas för att genomföra den övervakning eller utöva den lagstadgade tillsyn som anges i första stycket.

| — | Den information som mottas i detta sammanhang skall omfattas av tystnadsplikt enligt punkt 1. |
| --- | --- |

—

Den information som mottas i detta sammanhang skall omfattas av tystnadsplikt enligt punkt 1.

| — | När informationen härrör från en annan medlemsstat, får den inte vidarebefordras utan uttryckligt tillstånd från de myndigheter som har lämnat ut den, och i tillämpliga fall endast för de ändamål för vilka myndigheten givit sitt tillstånd. |
| --- | --- |

—

När informationen härrör från en annan medlemsstat, får den inte vidarebefordras utan uttryckligt tillstånd från de myndigheter som har lämnat ut den, och i tillämpliga fall endast för de ändamål för vilka myndigheten givit sitt tillstånd.

Medlemsstaterna skall meddela kommissionen och de andra medlemsstaterna vilka myndigheter, personer och organ som har tillåtelse att motta information enligt denna punkt.

| b) | Artikel 16.8 skall ersättas med följande:
  ”8.   Punkt 1–7 skall inte hindra en behörig myndighet från att






  — | till centralbanker och andra organ med liknande uppgifter i deras egenskap av monetära myndigheter, och |
| --- | --- | --- |

b)

Artikel 16.8 skall ersättas med följande:

”8.   Punkt 1–7 skall inte hindra en behörig myndighet från att

—

till centralbanker och andra organ med liknande uppgifter i deras egenskap av monetära myndigheter, och

| — | i förekommande fall till andra offentliga myndigheter med uppgift att utöva tillsyn över betalningssystem |
| --- | --- |

—

i förekommande fall till andra offentliga myndigheter med uppgift att utöva tillsyn över betalningssystem

överföra uppgifter för att dessa skall kunna utföra sina uppgifter, och den skall inte heller hindra sådana myndigheter eller organ från att vidarebefordra sådana uppgifter som de kan behöva enligt punkt 4. Information som mottas i detta sammanhang skall vara underkastad de villkor om tystnadsplikt som föreskrivs i denna artikel.”

| 6) | Artikel 20.4 skall ersättas med följande:
  4.   Medlemsstaterna får inte införa eller behålla något system med bruttoreserver som kräver att tillgångar ställs som säkerhet för att täcka avsättningar för ej intjänade premier och oreglerade skador av en återförsäkrare som är auktoriserad i enlighet med direktiv 200./../EG [återförsäkringsdirektivet] i de fall då återförsäkraren är ett återförsäkringsföretag eller ett försäkringsföretag som är auktoriserat i enlighet med direktiv 73/239/EEG eller det här direktivet.
  Om en hemmedlemsstat tillåter att tekniska avsättningar motsvaras av fordringar på en återförsäkrare som varken är ett återförsäkringsföretag som är auktoriserat i enlighet med direktiv 200./../EG [återförsäkringsdirektivet] eller att försäkringsföretag som är auktoriserat i enlighet med direktiv 73/239/EEG eller det här direktivet skall den fastställa
  villkoren
  för
  att acceptera sådana fordringar
  . |
| --- | --- |

6)

Artikel 20.4 skall ersättas med följande:

4.   Medlemsstaterna får inte införa eller behålla något system med bruttoreserver som kräver att tillgångar ställs som säkerhet för att täcka avsättningar för ej intjänade premier och oreglerade skador av en återförsäkrare som är auktoriserad i enlighet med direktiv 200./../EG [återförsäkringsdirektivet] i de fall då återförsäkraren är ett återförsäkringsföretag eller ett försäkringsföretag som är auktoriserat i enlighet med direktiv 73/239/EEG eller det här direktivet.

Om en hemmedlemsstat tillåter att tekniska avsättningar motsvaras av fordringar på en återförsäkrare som varken är ett återförsäkringsföretag som är auktoriserat i enlighet med direktiv 200./../EG [återförsäkringsdirektivet] eller att försäkringsföretag som är auktoriserat i enlighet med direktiv 73/239/EEG eller det här direktivet skall den fastställa
  villkoren
  för
  att acceptera sådana fordringar
  .

| 7) | Artikel 23 ändras på följande sätt:










  a) | I punkt 1B skall led f ersättas med följande:










  f) | fordringar på återförsäkrare, inklusive återförsäkrares del av de tekniska avsättningarna, och på de specialföretag som avses i artikel 46 i direktiv 200./../EG [återförsäkringsdirektivet]. |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Artikel 23 ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1B skall led f ersättas med följande:

f)

| b) | I punkt 3 skall första stycket ersättas med följande:




  3.
     
  Det faktum att en tillgångspost eller ett tillgångsslag angivits i punkt 1 skall inte innebära att alla dessa tillgångar automatiskt måste godkännas som täckning för tekniska avsättningar. Hemmedlemsstaten skall fastställa mer detaljerade regler med villkor för användningen av godtagbara tillgångar. |
| --- | --- |

b)

I punkt 3 skall första stycket ersättas med följande:

3.
     
  Det faktum att en tillgångspost eller ett tillgångsslag angivits i punkt 1 skall inte innebära att alla dessa tillgångar automatiskt måste godkännas som täckning för tekniska avsättningar. Hemmedlemsstaten skall fastställa mer detaljerade regler med villkor för användningen av godtagbara tillgångar.

| 8) | I artikel 27.2 skall följande andra, tredje, fjärde, femte, sjätte och sjunde stycken läggas till:
  Från den disponibla solvensmarginalen skall även följande avdrag göras:






  a) | Ägarintressen som försäkringsföretaget har i






  — | försäkringsföretag i den mening som avses i artikel 4 i det här direktivet, artikel 6 i direktiv 73/239/EEG eller artikel 1 b i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/78/EG (34), |
| --- | --- | --- | --- |

8)

I artikel 27.2 skall följande andra, tredje, fjärde, femte, sjätte och sjunde stycken läggas till:

Från den disponibla solvensmarginalen skall även följande avdrag göras:

a)

Ägarintressen som försäkringsföretaget har i

—

försäkringsföretag i den mening som avses i artikel 4 i det här direktivet, artikel 6 i direktiv 73/239/EEG eller artikel 1 b i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/78/EG (34),

| — | återförsäkringsföretag i den mening som avses i artikel 3 i direktiv 200./../EG [återförsäkringsdirektivet] eller ett återförsäkringsföretag i tredje land i den mening som avses i artikel 1.1 i direktiv 98/78/EG, |
| --- | --- |

—

återförsäkringsföretag i den mening som avses i artikel 3 i direktiv 200./../EG [återförsäkringsdirektivet] eller ett återförsäkringsföretag i tredje land i den mening som avses i artikel 1.1 i direktiv 98/78/EG,

| — | försäkringsholdingbolag i den mening som avses i artikel 1 i i direktiv 98/78/EG, |
| --- | --- |

—

försäkringsholdingbolag i den mening som avses i artikel 1 i i direktiv 98/78/EG,

| — | kreditinstitut och finansiella institut i den mening som avses i artiklarna 1.1 och 1.5 i direktiv 2000/12/EG, |
| --- | --- |

—

kreditinstitut och finansiella institut i den mening som avses i artiklarna 1.1 och 1.5 i direktiv 2000/12/EG,

| — | värdepappersföretag och finansiella institut i den mening som avses i artikel 1.2 i direktiv 93/22/EEG och i artiklarna 2.4 och 2.7 i rådets direktiv 93/6/EEG (35). |
| --- | --- |

—

värdepappersföretag och finansiella institut i den mening som avses i artikel 1.2 i direktiv 93/22/EEG och i artiklarna 2.4 och 2.7 i rådets direktiv 93/6/EEG (35).

| b) | Var och en av följande poster som ett försäkringsföretag innehar i de enheter som definierats under punkt a i vilka det har ägarintresse:






  — | De instrument som avses i punkt 3. |
| --- | --- | --- |

b)

Var och en av följande poster som ett försäkringsföretag innehar i de enheter som definierats under punkt a i vilka det har ägarintresse:

—

De instrument som avses i punkt 3.

| — | De instrument som avses i artikel 16.3 i direktiv 73/239/EEG. |
| --- | --- |

—

De instrument som avses i artikel 16.3 i direktiv 73/239/EEG.

| — | Fordringar med efterställd rätt till betalning och sådana instrument som avses i artikel 35 och artikel 36.3 i direktiv 2000/12/EG. |
| --- | --- |

—

Fordringar med efterställd rätt till betalning och sådana instrument som avses i artikel 35 och artikel 36.3 i direktiv 2000/12/EG.

Om aktier i ett annat kreditinstitut, värdepappersföretag, finansiellt institut, försäkringsföretag, återförsäkringsföretag eller försäkringsholdingbolag innehas tillfälligt i syfte att ge finansiellt bistånd för att rekonstruera och rädda denna enhet, får den behöriga myndigheten bevilja undantag från bestämmelserna om avdrag i punkterna a och b i tredje stycket.

Som ett alternativ till avdrag av de poster enligt a och b i tredje stycket som försäkringsföretag innehar i kreditinstitut, värdepappersföretag och finansiella institut, får medlemsstaterna tillåta att deras försäkringsföretag, med tillämpliga ändringar, också tillämpar metoderna 1, 2 eller 3 i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/87/EG (36). Metod 1 (metod baserad på sammanställd redovisning) skall endast tillämpas, om den behöriga myndigheten är säker på graden av samordnad förvaltning och intern kontroll avseende de enheter som skall inbegripas i tillämpningsområdet för sammanställningen. Den valda metoden skall tillämpas konsekvent över tiden.

För beräkningen av solvensmarginalen enligt detta direktiv får medlemsstaterna föreskriva att försäkringsföretag som är föremål för extra tillsyn enligt direktiv 98/78/EG eller enligt direktiv 2002/87/EG inte behöver dra ifrån poster enligt a och b i tredje stycket i de kreditinstitut, värdepappersföretag, finansiella institut, försäkrings- eller återförsäkringsföretag eller försäkringsholdingbolag som ingår i den extra tillsynen.

Med det avdrag av ägarintresse som anges i detta stycke menas här ägarintresse i den mening som avses i artikel 1 g i direktiv 98/78/EG.

(34)  EGT L 330, 5.12.1998, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/1/EG."

(35)  EGT L 141, 11.6.1993, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/1/EG."

(36)  EUT L 35, 11.2.2003, s. 1. Direktivet ändrat genom direktiv 2005/1/EG."

| 9) | Artikel 28 ändras på följande sätt:










  a) | Led a skall ersättas med följande:










  a) | Första resultatet



  Ett tal som motsvarar 4 % av de försäkringsmatematiska avsättningarna avseende mottagen återförsäkring utan avdrag för retrocession skall multipliceras med ett procenttal som för närmast föregående räkenskapsår motsvarar förhållandet mellan de totala försäkringsmatematiska avsättningarna, beräknade efter avdrag för retrocession, och de försäkringsmatematiska avsättningarna brutto. Detta procenttal får dock inte vara mindre än 85 %. Efter försäkringsföretagets ansökan med åtföljande styrkande handlingar till den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten och med den myndighetens godkännande, får belopp som kan återfås från de specialföretag som avses i artikel 46 i direktiv 200./../EG [återförsäkringsdirektivet] dras av som retrocession. |
| --- | --- | --- | --- |

9)

Artikel 28 ändras på följande sätt:

a)

Led a skall ersättas med följande:

a)

Ett tal som motsvarar 4 % av de försäkringsmatematiska avsättningarna avseende mottagen återförsäkring utan avdrag för retrocession skall multipliceras med ett procenttal som för närmast föregående räkenskapsår motsvarar förhållandet mellan de totala försäkringsmatematiska avsättningarna, beräknade efter avdrag för retrocession, och de försäkringsmatematiska avsättningarna brutto. Detta procenttal får dock inte vara mindre än 85 %. Efter försäkringsföretagets ansökan med åtföljande styrkande handlingar till den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten och med den myndighetens godkännande, får belopp som kan återfås från de specialföretag som avses i artikel 46 i direktiv 200./../EG [återförsäkringsdirektivet] dras av som retrocession.

| b) | Led b första stycket skall ersättas med följande:










  b) | Andra resultatet



  För försäkringsavtal, där risksumman inte är negativ, multipliceras ett tal motsvarande 0,3 % av det totala beloppet för sådan risksumma, som försäkringsföretaget iklätt sig ansvar för, med ett tal som för närmast föregående räkenskapsår motsvarar förhållandet mellan det totala beloppet för den risksumma som företaget förblir ansvarigt för efter retrocession och det totala beloppet för risksumman. Detta procenttal får dock inte vara mindre än 50 %. Efter försäkringsföretagets ansökan med åtföljande styrkande handlingar till den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten och med den myndighetens godkännande, får belopp som kan återfås från de specialföretag som avses i artikel 46 i direktiv 200./../EG [återförsäkringsdirektivet] dras av som retrocession. |
| --- | --- | --- |

b)

Led b första stycket skall ersättas med följande:

b)

För försäkringsavtal, där risksumman inte är negativ, multipliceras ett tal motsvarande 0,3 % av det totala beloppet för sådan risksumma, som försäkringsföretaget iklätt sig ansvar för, med ett tal som för närmast föregående räkenskapsår motsvarar förhållandet mellan det totala beloppet för den risksumma som företaget förblir ansvarigt för efter retrocession och det totala beloppet för risksumman. Detta procenttal får dock inte vara mindre än 50 %. Efter försäkringsföretagets ansökan med åtföljande styrkande handlingar till den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten och med den myndighetens godkännande, får belopp som kan återfås från de specialföretag som avses i artikel 46 i direktiv 200./../EG [återförsäkringsdirektivet] dras av som retrocession.

| 10) | Följande artikel 28a skall införas:
  Artikel 28a
  Solvensmarginal för försäkringsföretag som bedriver återförsäkringsverksamhet


  1.
     
  Varje medlemsstat skall på försäkringsföretag med huvudkontor inom dess territorium
  tillämpa bestämmelserna i artikel 35–39 i direktiv 200./../EG
  [återförsäkringsdirektivet] när
  det gäller dessas verksamheter med mottagen återförsäkring om något av följande villkor uppfylls:






  a) | De mottagna återförsäkringspremierna motsvarar mer än 10 % av det totala premiebelopp som företaget mottagit. |
| --- | --- | --- |

10)

Följande artikel 28a skall införas:

Artikel 28a

Solvensmarginal för försäkringsföretag som bedriver återförsäkringsverksamhet

1.
     
  Varje medlemsstat skall på försäkringsföretag med huvudkontor inom dess territorium
  tillämpa bestämmelserna i artikel 35–39 i direktiv 200./../EG
  [återförsäkringsdirektivet] när
  det gäller dessas verksamheter med mottagen återförsäkring om något av följande villkor uppfylls:

a)

De mottagna återförsäkringspremierna motsvarar mer än 10 % av det totala premiebelopp som företaget mottagit.

| b) | De mottagna återförsäkringspremierna uppgår till mer än 
  50 000 000 EUR
  . |
| --- | --- |

b)

De mottagna återförsäkringspremierna uppgår till mer än 
  50 000 000 EUR
  .

| c) | De tekniska avsättningarna till följd av den återförsäkring som företaget mottagit uppgår till mer än 10 % av företagets totala tekniska avsättningar. |
| --- | --- |

c)

De tekniska avsättningarna till följd av den återförsäkring som företaget mottagit uppgår till mer än 10 % av företagets totala tekniska avsättningar.

2.
     
  Varje medlemsstat får välja att, på de försäkringsföretag som avses i punkt 1 och med huvudkontor inom dess territorium, tillämpa bestämmelserna i artikel 34 i direktiv 200./../EG [återförsäkringsdirektivet] med avseende på dessas verksamheter med mottagen återförsäkring, om något av villkoren i punkt 1 uppfylls.

I ett sådant fall skall den berörda medlemsstaten föreskriva att alla tillgångar som utnyttjas av försäkringsföretagen för att täcka tekniska avsättningar som motsvarar dess mottagna återförsäkringar skall avgränsas, förvaltas och organiseras separat från försäkringsföretagens direktförsäkringsverksamhet, utan någon möjlighet till överföring. I detta fall, och enbart vad beträffar deras verksamheter med mottagen återförsäkring, skall försäkringsföretagen undantas från artiklarna 22-26.

Medlemsstaterna skall se till att deras behöriga myndigheter verifierar den separering som föreskrivs i föregående stycke.

| 11) | Artikel 37.4 skall ersättas med följande:




  4.
     
  Medlemsstaterna skall se till att de behöriga myndigheterna har befogenhet att minska nedsättningen, på grundval av återförsäkring, av den solvensmarginal som fastställts i enlighet med artikel 28, om










  a) | återförsäkringsavtalen har ändrats eller försämrats i betydande omfattning sedan föregående räkenskapsår, eller |
| --- | --- | --- |

11)

Artikel 37.4 skall ersättas med följande:

4.
     
  Medlemsstaterna skall se till att de behöriga myndigheterna har befogenhet att minska nedsättningen, på grundval av återförsäkring, av den solvensmarginal som fastställts i enlighet med artikel 28, om

a)

återförsäkringsavtalen har ändrats eller försämrats i betydande omfattning sedan föregående räkenskapsår, eller

| b) | det inte finns någon, eller bara finns en begränsad, risköverföring i återförsäkringsavtalen. |
| --- | --- |

b)

det inte finns någon, eller bara finns en begränsad, risköverföring i återförsäkringsavtalen.

Artikel 60

Ändringar av direktiv 98/78/EG

Direktiv 98/78/EG ändras på följande sätt:

| 1. | Titeln skall ersättas med följande:
  Europaparlamentets och rådets direktiv 98/78/EG av den 27 oktober 1998 om extra tillsyn över försäkrings- och återförsäkringsföretag som ingår i en försäkrings- eller återförsäkringsgrupp |
| --- | --- |

1.

Titeln skall ersättas med följande:

Europaparlamentets och rådets direktiv 98/78/EG av den 27 oktober 1998 om extra tillsyn över försäkrings- och återförsäkringsföretag som ingår i en försäkrings- eller återförsäkringsgrupp

| 2. | Artikel 1 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkterna c, i, j och k skall ersättas med följande:






  c) | ”återförsäkringsföretag”: ett företag som har fått officiell auktorisation enligt artikel 3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 200./../EG (37) [återförsäkringsdirektivet]. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Artikel 1 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkterna c, i, j och k skall ersättas med följande:

c)

”återförsäkringsföretag”: ett företag som har fått officiell auktorisation enligt artikel 3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 200./../EG (37) [återförsäkringsdirektivet].

| i) | ”försäkringsholdingbolag”: ett moderföretag vars huvudsakliga verksamhet består i att förvärva och ha ägarintresse i dotterföretag, vilka enbart eller huvudsakligen är försäkringsföretag, återförsäkringsföretag eller återförsäkringsföretag i tredje land, där minst ett av dotterföretagen är ett försäkringsföretag eller ett återförsäkringsföretag, som inte är ett blandat finansiellt holdingföretag i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/87/EG (38). |
| --- | --- |

i)

”försäkringsholdingbolag”: ett moderföretag vars huvudsakliga verksamhet består i att förvärva och ha ägarintresse i dotterföretag, vilka enbart eller huvudsakligen är försäkringsföretag, återförsäkringsföretag eller återförsäkringsföretag i tredje land, där minst ett av dotterföretagen är ett försäkringsföretag eller ett återförsäkringsföretag, som inte är ett blandat finansiellt holdingföretag i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/87/EG (38).

| j) | ”försäkringsholdingföretag med blandad verksamhet”: ett annat moderföretag än ett försäkringsföretag, ett försäkringsföretag i tredje land, ett återförsäkringsföretag, ett återförsäkringsföretag i tredje land, ett försäkringsholdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag i den mening som avses i direktiv 2002/87/EG, vilket har minst ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag bland sina dotterföretag. |
| --- | --- |

j)

”försäkringsholdingföretag med blandad verksamhet”: ett annat moderföretag än ett försäkringsföretag, ett försäkringsföretag i tredje land, ett återförsäkringsföretag, ett återförsäkringsföretag i tredje land, ett försäkringsholdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag i den mening som avses i direktiv 2002/87/EG, vilket har minst ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag bland sina dotterföretag.

| k) | ”behöriga myndigheter”: de nationella myndigheter som enligt lag eller annan författning har behörighet att utöva tillsyn över försäkringsföretag. |
| --- | --- |

k)

”behöriga myndigheter”: de nationella myndigheter som enligt lag eller annan författning har behörighet att utöva tillsyn över försäkringsföretag.

(37)  EGT L ..."

(38)  EUT L 35, 11.2.2003, s. 1. Direktivet ändrat genom direktiv 2005/1/EG."

| b) | Följande punkt l skall läggas till:






  l) | ”återförsäkringsföretag i tredje land”: ett företag för vilket auktorisation skulle krävas i enlighet med artikel 3 i direktiv 200./../EG [återförsäkringsdirektivet], om dess huvudkontor var beläget inom gemenskapen. |
| --- | --- | --- |

b)

Följande punkt l skall läggas till:

l)

”återförsäkringsföretag i tredje land”: ett företag för vilket auktorisation skulle krävas i enlighet med artikel 3 i direktiv 200./../EG [återförsäkringsdirektivet], om dess huvudkontor var beläget inom gemenskapen.

| 3. | Artiklarna 2, 3 och 4 skall ersättas med följande:
  Artikel 2
  Tillämplighet av den extra tillsynen över försäkrings- och återförsäkringsföretag
  1.   Utöver de bestämmelser i direktiv 73/239/EEG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/83/EG (39) och direktiv 200./../EG [återförsäkringsdirektivet] som innehåller bestämmelser om tillsyn över försäkrings- och återförsäkringsföretag skall medlemsstaterna meddela föreskrifter om extra tillsyn över försäkrings- eller återförsäkringsföretag med ägarintresse i minst ett försäkringsföretag, återförsäkringsföretag eller försäkrings- eller återförsäkringsföretag i tredje land, på det sätt som anges i artiklarna 5, 6, 8 och 9.
  2.   Varje försäkrings- eller återförsäkringsföretag vars moderföretag är ett försäkringsholdingbolag eller ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag i tredje land skall vara underkastat extra tillsyn på det sätt som anges i artiklarna 5.2, 6, 8 och 10.
  3.   Varje försäkrings- eller återförsäkringsföretag vars moderföretag är ett försäkringsholdingbolag med blandad verksamhet skall vara underkastat extra tillsyn på det sätt som anges i artiklarna 5.2, 6 och 8.
  Artikel 3
  Omfattning av den extra tillsynen
  1.   Utövande av extra tillsyn i enlighet med artikel 2 skall inte i något hänseende innebära att de behöriga myndigheterna är skyldiga att utöva en tillsynsfunktion gentemot enskilda försäkrings- eller återförsäkringsföretag i tredje land, enskilda försäkringsholdingbolag eller enskilda försäkringsholdingbolag med blandad verksamhet.
  2.   Den extra tillsynen skall omfatta följande slag av företag som avses i artiklarna 5, 6, 8, 9 och 10:






  — | Företag som är anknutna till ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag. |
| --- | --- | --- |

3.

Artiklarna 2, 3 och 4 skall ersättas med följande:

Artikel 2

Tillämplighet av den extra tillsynen över försäkrings- och återförsäkringsföretag

1.   Utöver de bestämmelser i direktiv 73/239/EEG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/83/EG (39) och direktiv 200./../EG [återförsäkringsdirektivet] som innehåller bestämmelser om tillsyn över försäkrings- och återförsäkringsföretag skall medlemsstaterna meddela föreskrifter om extra tillsyn över försäkrings- eller återförsäkringsföretag med ägarintresse i minst ett försäkringsföretag, återförsäkringsföretag eller försäkrings- eller återförsäkringsföretag i tredje land, på det sätt som anges i artiklarna 5, 6, 8 och 9.

2.   Varje försäkrings- eller återförsäkringsföretag vars moderföretag är ett försäkringsholdingbolag eller ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag i tredje land skall vara underkastat extra tillsyn på det sätt som anges i artiklarna 5.2, 6, 8 och 10.

3.   Varje försäkrings- eller återförsäkringsföretag vars moderföretag är ett försäkringsholdingbolag med blandad verksamhet skall vara underkastat extra tillsyn på det sätt som anges i artiklarna 5.2, 6 och 8.

Artikel 3

Omfattning av den extra tillsynen

1.   Utövande av extra tillsyn i enlighet med artikel 2 skall inte i något hänseende innebära att de behöriga myndigheterna är skyldiga att utöva en tillsynsfunktion gentemot enskilda försäkrings- eller återförsäkringsföretag i tredje land, enskilda försäkringsholdingbolag eller enskilda försäkringsholdingbolag med blandad verksamhet.

2.   Den extra tillsynen skall omfatta följande slag av företag som avses i artiklarna 5, 6, 8, 9 och 10:

—

Företag som är anknutna till ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag.

| — | Företag med ägarintresse i ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag. |
| --- | --- |

—

Företag med ägarintresse i ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag.

| — | Företag som är anknutna till företag med ägarintresse i ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag. |
| --- | --- |

—

Företag som är anknutna till företag med ägarintresse i ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag.

3.   Medlemsstaterna får besluta att företag som har sitt säte i tredje land där det finns rättsliga hinder för överföring av nödvändig information inte skall omfattas av den extra tillsyn som avses i artikel 2, utan att detta påverkar tillämpningen av punkt 2.5 i bilaga I och punkt 4 i bilaga II.

Dessutom kan de behöriga myndigheter som ansvarar för den extra tillsynen från fall till fall besluta att ett företag inte skall omfattas av den extra tillsyn som avses i artikel 2, om

| — | det företag som skulle omfattas endast är av ringa intresse med hänsyn till syftet med den extra tillsynen över försäkrings- eller återförsäkringsföretag, eller om |
| --- | --- |

—

det företag som skulle omfattas endast är av ringa intresse med hänsyn till syftet med den extra tillsynen över försäkrings- eller återförsäkringsföretag, eller om

| — | det skulle vara olämpligt eller missvisande att låta företagets finansiella situation omfattas med hänsyn till syftet med den extra tillsynen över försäkrings- eller återförsäkringsföretag. |
| --- | --- |

—

det skulle vara olämpligt eller missvisande att låta företagets finansiella situation omfattas med hänsyn till syftet med den extra tillsynen över försäkrings- eller återförsäkringsföretag.

Artikel 4

Behöriga myndigheter som ansvarar för den extra tillsynen

1.   Den extra tillsynen skall utövas av de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där försäkringsföretaget har fått officiell auktorisation enligt artikel 6 i direktiv 73/239/EEG, artikel 4 i direktiv 2002/83/EEG eller artikel 3 i direktiv 200./../EG [återförsäkringsdirektivet].

2.   Om försäkrings- eller återförsäkringsföretag som är auktoriserade i två eller flera medlemsstater har samma försäkringsholdingbolag, försäkringsföretag i tredje land, återförsäkringsföretag i tredje land eller försäkringsholdingbolag med blandad verksamhet som moderföretag, får de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna komma överens om vilken av dem som skall ansvara för utövandet av den extra tillsynen.

3.   Om en medlemsstat har mer än en behörig myndighet för stabilitetstillsyn över försäkringsföretag och återförsäkringsföretag skall den medlemsstaten vidta nödvändiga åtgärder för att organisera samordningen mellan dessa myndigheter.

(39)  EGT L 345, 19.12.2002, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/1/EG."

| 4. | I artikel 5 skall punkt 1 ersättas med följande:
  1.   Medlemsstaterna skall föreskriva att de behöriga myndigheterna skall kräva att alla försäkrings- eller återförsäkringsföretag som är underkastade extra tillsyn skall ha adekvata interna kontrollförfaranden för att ta fram de uppgifter och den information som är relevanta för den extra tillsynen. |
| --- | --- |

4.

I artikel 5 skall punkt 1 ersättas med följande:

1.   Medlemsstaterna skall föreskriva att de behöriga myndigheterna skall kräva att alla försäkrings- eller återförsäkringsföretag som är underkastade extra tillsyn skall ha adekvata interna kontrollförfaranden för att ta fram de uppgifter och den information som är relevanta för den extra tillsynen.

| 5. | Artiklarna 6, 7 och 8 skall ersättas med följande:
  Artikel 6
  Tillgång till uppgifter
  1.   Medlemsstaterna skall se till att deras behöriga myndigheter som ansvarar för den extra tillsynen har tillgång till all information som är relevant för utövande av tillsyn över de försäkrings- eller återförsäkringsföretag som är underkastade extra tillsyn. De behöriga myndigheterna får vända sig direkt till de berörda företag som avses i artikel 3.2 för att erhålla erforderlig information, endast om sådan information har begärts från försäkrings- eller återförsäkringsföretaget och detta inte har lämnat denna information.
  2.   Medlemsstaterna skall se till att deras behöriga myndigheter, själva eller genom personer som de ger ett sådant uppdrag, inom sitt territorium får genomföra kontroll på platsen av den information som avses i punkt 1 hos






  — | det försäkringsföretag som är underkastat extra tillsyn, |
| --- | --- | --- |

5.

Artiklarna 6, 7 och 8 skall ersättas med följande:

Artikel 6

Tillgång till uppgifter

1.   Medlemsstaterna skall se till att deras behöriga myndigheter som ansvarar för den extra tillsynen har tillgång till all information som är relevant för utövande av tillsyn över de försäkrings- eller återförsäkringsföretag som är underkastade extra tillsyn. De behöriga myndigheterna får vända sig direkt till de berörda företag som avses i artikel 3.2 för att erhålla erforderlig information, endast om sådan information har begärts från försäkrings- eller återförsäkringsföretaget och detta inte har lämnat denna information.

2.   Medlemsstaterna skall se till att deras behöriga myndigheter, själva eller genom personer som de ger ett sådant uppdrag, inom sitt territorium får genomföra kontroll på platsen av den information som avses i punkt 1 hos

—

det försäkringsföretag som är underkastat extra tillsyn,

| — | det återförsäkringsföretag som är underkastat extra tillsyn, |
| --- | --- |

—

det återförsäkringsföretag som är underkastat extra tillsyn,

| — | dotterföretag till detta försäkringsföretag, |
| --- | --- |

—

dotterföretag till detta försäkringsföretag,

| — | dotterföretag till detta återförsäkringsföretag, |
| --- | --- |

—

dotterföretag till detta återförsäkringsföretag,

| — | moderföretag till detta försäkringsföretag, |
| --- | --- |

—

moderföretag till detta försäkringsföretag,

| — | moderföretag till detta återförsäkringsföretag, |
| --- | --- |

—

moderföretag till detta återförsäkringsföretag,

| — | dotterföretag till ett moderföretag till detta försäkringsföretag, |
| --- | --- |

—

dotterföretag till ett moderföretag till detta försäkringsföretag,

| — | dotterföretag till ett moderföretag till detta återförsäkringsföretag. |
| --- | --- |

—

dotterföretag till ett moderföretag till detta återförsäkringsföretag.

3.   Om de behöriga myndigheterna i en medlemsstat vid tillämpning av denna artikel i särskilt angivna fall vill kontrollera viktig information som rör ett företag som är beläget i en annan medlemsstat och som är ett anknutet försäkrings- eller återförsäkringsföretag, ett dotterföretag, ett moderföretag eller ett dotterföretag till ett moderföretag till det försäkrings- eller återförsäkringsföretag som är underkastat extra tillsyn, skall de hos de behöriga myndigheterna i den andra medlemsstaten begära att denna kontroll genomförs. De myndigheter som mottar en sådan begäran skall inom ramen för sin behörighet efterkomma den genom att själva genomföra kontrollen, låta de myndigheter som framställt begäran genomföra den eller tillåta en revisor eller annan expert att genomföra kontrollen.

Den behöriga myndighet som har framställt begäran får om den så önskar delta i kontrollen, om den inte själv utför den.

Artikel 7

Samarbete mellan behöriga myndigheter

1.   Om försäkrings eller återförsäkringsföretag är direkt eller indirekt anknutna eller har samma företag med ägarintresse och är etablerade i olika medlemsstater, skall de behöriga myndigheterna i varje medlemsstat på begäran till varandra överlämna all relevant information som gör det möjligt att utöva eller som underlättar utövandet av tillsyn inom ramen för detta direktiv och på eget initiativ överlämna all information som enligt deras bedömning är viktig för de övriga behöriga myndigheterna.

2.   Om ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag och antingen ett kreditinstitut enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG (40) eller ett värdepappersföretag enligt definitionen i direktiv 93/22/EEG eller båda är direkt eller indirekt anknutna eller har samma företag med ägarintresse, skall de behöriga myndigheterna och de myndigheter som har anförtrotts det offentliga uppdraget att utöva tillsyn över dessa andra företag samarbeta nära. Utan att det påverkar deras respektive behörighet skall dessa myndigheter till varandra överlämna all information som kan underlätta utförandet av deras uppdrag, särskilt inom ramen för detta direktiv.

3.   Information som mottas till följd av detta direktiv, särskilt genom utbyte av information mellan behöriga myndigheter som avses i detta direktiv, skall omfattas av tystnadsplikt enligt artikel 16 i direktiv 92/49/EEG, artikel 16 i direktiv 2002/83/EG och artikel 24–30 i direktiv 200./../EG [återförsäkringsdirektivet].

Artikel 8

Transaktioner inom grupper

1.   Medlemsstaterna skall se till att de behöriga myndigheterna utövar allmän tillsyn över transaktioner mellan

| a) | ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag och






  i) | ett företag som är anknutet till försäkrings- eller återförsäkringsföretaget, |
| --- | --- | --- |

a)

ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag och

i)

ett företag som är anknutet till försäkrings- eller återförsäkringsföretaget,

| ii) | ett företag med ägarintresse i försäkrings- eller återförsäkringsföretaget, eller |
| --- | --- |

ii)

ett företag med ägarintresse i försäkrings- eller återförsäkringsföretaget, eller

| iii) | ett företag som är anknutet till ett företag med ägarintresse i försäkrings- eller återförsäkringsföretaget, |
| --- | --- |

iii)

ett företag som är anknutet till ett företag med ägarintresse i försäkrings- eller återförsäkringsföretaget,

| b) | ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag och en fysisk person som har ägarintresse i






  i) | försäkringsföretaget, återförsäkringsföretaget eller något av dessas anknutna företag, |
| --- | --- | --- |

b)

ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag och en fysisk person som har ägarintresse i

i)

försäkringsföretaget, återförsäkringsföretaget eller något av dessas anknutna företag,

| ii) | ett företag med ägarintresse i försäkrings- eller återförsäkringsföretaget, eller |
| --- | --- |

ii)

ett företag med ägarintresse i försäkrings- eller återförsäkringsföretaget, eller

| iii) | ett företag som är anknutet till ett företag med ägarintresse i försäkrings- eller återförsäkringsföretaget. |
| --- | --- |

iii)

ett företag som är anknutet till ett företag med ägarintresse i försäkrings- eller återförsäkringsföretaget.

Dessa transaktioner skall särskilt avse

| — | lån, |
| --- | --- |

—

lån,

| — | garantier och transaktioner utanför balansräkningen, |
| --- | --- |

—

garantier och transaktioner utanför balansräkningen,

| — | poster som får ingå i solvensmarginalen, |
| --- | --- |

—

poster som får ingå i solvensmarginalen,

| — | investeringar, |
| --- | --- |

—

investeringar,

| — | återförsäkrings- och retrocessionsverksamhet, |
| --- | --- |

—

återförsäkrings- och retrocessionsverksamhet,

| — | avtal om delade kostnader. |
| --- | --- |

—

avtal om delade kostnader.

2.   Medlemsstaterna skall kräva att försäkringsföretagen tillämpar adekvata metoder för riskhantering och rutiner för intern kontroll, inbegripet sunda rapporterings- och redovisningsförfaranden, för att på ett lämpligt sätt identifiera, mäta, övervaka och kontrollera transaktioner enligt bestämmelserna i punkt 1. Medlemsstaterna skall också kräva att försäkringsföretagen minst en gång om året rapporterar betydande transaktioner till de behöriga myndigheterna. Dessa förfaranden och rutiner skall övervakas av de behöriga myndigheterna.

Om det på grundval av denna information visar sig att ett försäkrings- eller återförsäkringsföretags solvens äventyras eller riskerar att äventyras, skall den behöriga myndigheten vidta lämpliga åtgärder mot försäkrings- eller återförsäkringsföretaget.

(40)  EGT L 126, 26.5.2000, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/1/EG."

| 6. | I artikel 9 skall punkt 3 ersättas med följande:
  3.   Om den beräkning som avses i punkt 1 visar att den jämkade solvensen är negativ, skall de behöriga myndigheterna vidta lämpliga åtgärder mot de berörda försäkrings- eller återförsäkringsföretagen. |
| --- | --- |

6.

I artikel 9 skall punkt 3 ersättas med följande:

3.   Om den beräkning som avses i punkt 1 visar att den jämkade solvensen är negativ, skall de behöriga myndigheterna vidta lämpliga åtgärder mot de berörda försäkrings- eller återförsäkringsföretagen.

| 7. | Artikel 10 ändras på följande sätt:






  a) | Titeln skall ersättas med följande:
  Försäkringsholdingbolag samt försäkrings- och återförsäkringsföretag i tredje land |
| --- | --- | --- |

7.

Artikel 10 ändras på följande sätt:

a)

Titeln skall ersättas med följande:

Försäkringsholdingbolag samt försäkrings- och återförsäkringsföretag i tredje land

| b) | Punkterna 2 och 3 skall ersättas med följande:
  2.   I det fall som avses i artikel 2.2 skall beräkningen omfatta alla företag som är anknutna till försäkringsholdingbolaget eller till ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag i tredje land enligt den metod som föreskrivs i bilaga II.
  3.   Om de behöriga myndigheterna på grundval av denna beräkning kommer fram till att solvensställningen inom ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag som är dotterföretag till ett försäkringsholdingbolag eller ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag i tredje land äventyras eller riskerar att äventyras, skall de behöriga myndigheterna vidta lämpliga åtgärder mot det berörda försäkrings- eller återförsäkringsföretaget. |
| --- | --- |

b)

Punkterna 2 och 3 skall ersättas med följande:

2.   I det fall som avses i artikel 2.2 skall beräkningen omfatta alla företag som är anknutna till försäkringsholdingbolaget eller till ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag i tredje land enligt den metod som föreskrivs i bilaga II.

3.   Om de behöriga myndigheterna på grundval av denna beräkning kommer fram till att solvensställningen inom ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag som är dotterföretag till ett försäkringsholdingbolag eller ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag i tredje land äventyras eller riskerar att äventyras, skall de behöriga myndigheterna vidta lämpliga åtgärder mot det berörda försäkrings- eller återförsäkringsföretaget.

| 8. | Artikel 10a ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 skall punkt b ersättas med följande:






  b) | återförsäkringsföretag bland vars delägare det finns företag i den mening som avses i artikel 2 med huvudkontor i tredje land, och |
| --- | --- | --- | --- |

8.

Artikel 10a ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 skall punkt b ersättas med följande:

b)

återförsäkringsföretag bland vars delägare det finns företag i den mening som avses i artikel 2 med huvudkontor i tredje land, och

| c) | försäkrings- eller återförsäkringsföretag i tredje land bland vars delägare det finns företag i den mening som avses i artikel 2 med huvudkontor inom gemenskapen. |
| --- | --- |

c)

försäkrings- eller återförsäkringsföretag i tredje land bland vars delägare det finns företag i den mening som avses i artikel 2 med huvudkontor inom gemenskapen.

| b) | Punkt 2 skall ersättas med följande:
  2.   De avtal som avses i punkt 1 skall särskilt syfta till att säkerställa såväl






  a) | att de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna kan få fram den information som krävs för att utöva extra tillsyn över försäkrings- och återförsäkringsföretag med huvudkontor inom gemenskapen och med dotterföretag eller ägarintressen i företag utanför gemenskapen, som |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 2 skall ersättas med följande:

2.   De avtal som avses i punkt 1 skall särskilt syfta till att säkerställa såväl

a)

att de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna kan få fram den information som krävs för att utöva extra tillsyn över försäkrings- och återförsäkringsföretag med huvudkontor inom gemenskapen och med dotterföretag eller ägarintressen i företag utanför gemenskapen, som

| b) | att de behöriga myndigheterna i tredje land kan få fram den information som krävs för att utöva extra tillsyn över försäkrings- och återförsäkringsföretag med huvudkontor inom deras territorier och med dotterföretag eller ägarintressen i företag i en eller flera medlemsstater. |
| --- | --- |

b)

att de behöriga myndigheterna i tredje land kan få fram den information som krävs för att utöva extra tillsyn över försäkrings- och återförsäkringsföretag med huvudkontor inom deras territorier och med dotterföretag eller ägarintressen i företag i en eller flera medlemsstater.

| 9. | Bilagorna I och II skall ersättas med den text som anges i bilaga II till det här direktivet. |
| --- | --- |

9.

Bilagorna I och II skall ersättas med den text som anges i bilaga II till det här direktivet.

AVDELNING X

ÖVERGÅNGS- OCH
  SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 61

Rättigheter förvärvade av befintliga återförsäkringsföretag

1.
     
  Återförsäkringsföretag som omfattas av detta direktiv och som före detta direktivs ikraftträdande blivit auktoriserade eller berättigade att bedriva återförsäkringsverksamhet i enlighet med bestämmelserna i de medlemsstater där de har sina huvudkontor skall betraktas som auktoriserade i enlighet med artikel 3.

De skall dock vara skyldiga att följa bestämmelserna i detta direktiv om bedrivande av återförsäkringsverksamhet och de krav som anges i artiklarna 6 a, 6 c, 6 d, artiklarna 7, 8 och 12 samt artiklarna 32-41 från och med datumet för genomförandet av de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv vilka anges i artikel 64.1.

2.
     
  Medlemsstaterna får medge sådana återförsäkringsföretag som avses i punkt 1 och som vid tiden för ikraftträdandet av detta direktiv inte uppfyller kraven i artiklarna 6 a, 7 och 8 samt artiklarna 32-40 en tidsfrist fram till ...

   (41)

  för att uppfylla dessa krav.

Artikel 62

Återförsäkringsföretag som upphör med sin verksamhet

1.
     
  Återförsäkringsföretag som före ...

   (42)

  har upphört med att teckna nya återförsäkringsavtal och uteslutande förvaltar sitt befintliga bestånd i syfte att avsluta sin verksamhet skall inte omfattas av detta direktiv.

2.
     
  Medlemsstaterna skall upprätta förteckningar över de återförsäkringsföretag som berörs och överlämna dessa förteckningar till alla övriga medlemsstater.

Artikel 63

Övergångsperiod för artiklarna 57.3 och 59.6

En medlemsstat kan senarelägga tillämpningen av bestämmelserna i artikel 57.3 i detta direktiv om ändring av artikel 15.3 i direktiv 73/239/EEG och av bestämmelsen i artikel 59.6 i detta direktiv om ändring av artikel 20.4 i direktiv 2002/83/EG till den ...

   (41).

Artikel 64

Genomförande

1.   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den ...
   (42). De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till
  kommissionen
  .

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 65

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 66

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EGT C 120, 20.5.2005, s. 1.

1

(2)  EGT C

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 7 juni 2005.

3

Europaparlamentets ståndpunkt av den 7 juni 2005.

(4)  EGT L 228, 16.8.1973, s. 3. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/1/EG (
  EUT L 79, 24.3.2005, s. 9).

4

Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/1/EG (

s. 9).

(5)  EGT L 228, 11. 8. 1992 s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/1/EG.

5

direktiv 2005/1/EG

(6)  EGT L 345, 19.12.2002, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/1/EG.

6

Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/1/EG

(7)  EGT 56, 4.4.1964, s. 878.

7

(8)  EGT L 330, 5.12.1998, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/1/EG.

8

(9)  EUT L 35, 11.2.2003, s. 1. Direktivet ändrat genom direktiv 2005/1/EG.

9

(10)  EGT L 374, 31.12.1991, s. 7. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/51/EG (EGT L 178, 17.7.2003, s. 16).

10

Direktivet senast

(11)  EUT L 3, 7.1.2004, s. 34. Se även rådets direktiv 91/675/EEG (EGT L 374, 31.12.1991, s. 32). Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/1/EG.

11

Direktivet

enast ändrat genom direktiv 2005/1/EG.

(12)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

12

(13)  EUT C 321, 31.12.2003, s. 1.

13

(14)  Rådets sjunde direktiv 83/349/EEG av den 13 juni 1983 grundat på artikel 54.3 g i fördraget om sammanställd redovisning (EGT L 193, 18.7.1983, s. 1). Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/51/EG (
  EGT L 178, 17.7.2003, s. 16).

14

Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/51/EG (

(15)  EGT L 126, 26.5.2000, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/1/EG.

15

(16)  EUT L 145, 30.4.2004, s. 1.

16

(17)  EUT L 235, 23.9.2003, s. 10.

17

(18)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/34/EG av den 28 maj 2001 om upptagande av värdepapper till officiell notering och om uppgifter som skall offentliggöras beträffande sådana värdepapper (
  EGT L 184, 6.7.2001, s. 1). Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/1/EG.

18

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/34/EG av den 28 maj 2001 om upptagande av värdepapper till officiell notering och om uppgifter som skall offentliggöras beträffande sådana värdepapper (

(19)  Rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag (EGT L 294, 10.11.2001. s. 1). Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 885/2004 (
  EUT L 168, 1.5.2004, s. 1).

19

Rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag

Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 885/2004 (

(20)  Rådets åttonde direktiv 84/253/EEG av den 10 april 1984 grundat på artikel 54.3 g i fördraget, om godkännande av personer som har ansvar för lagstadgad revision av räkenskaper (EGT L 126, 12.5.1984, s. 20).

20

Rådets åttonde direktiv 84/253/EEG av den 10 april 1984 grundat på artikel 54.3 g i fördraget, om godkännande av personer som har ansvar för lagstadgad revision av räkenskaper

(21)  Rådets fjärde direktiv 78/660/EEG av den 25 juli 1978 grundat på artikel 54.3 g i fördraget om årsboksslut i vissa typer av bolag (EGT L 222, 14.8.1978, s. 11). Direktivet senast ändrat genom direktiv 2003/51/EG.

21

Rådets fjärde direktiv 78/660/EEG av den 25 juli 1978 grundat på artikel 54.3 g i fördraget om årsboksslut i vissa typer av bolag

Direktivet senast ändrat genom direktiv 2003/51/EG.

(22)  Rådets direktiv 85/611/EEG av den 20 december 1985 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (EGT L 375, 31.12.1985, s. 3). Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/1/EG.

22

Rådets direktiv 85/611/EEG av den 20 december 1985 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag)

Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/1/EG.

(23)  EGT L 141, 11.6.1993, s. 27. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/87/EG (
  EUT L 35, 11.2.2003, s. 1).

23

Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/87/EG (

(24)  EGT L 141, 11.6.1993, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/1/EG.

24

Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/1/EG.

(25)  Dagen för genomförande som fastställs genom artikel 64.1.

25

Dagen för genomförande som fastställs genom artikel 64.1.

(41)  
  36 månader efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

41

36 månader efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

(42)  
  24 månader efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

42

24 månader efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

BILAGA I

Följande företagsformer får antas av återförsäkringsföretag i respektive medlemsstat:

| — | Belgien: ”société anonyme/naamloze vennootschap”, ”société en commandite par actions/commanditaire vennootschap op aandelen”, ”association d'assurance mutuelle/onderlinge verzekeringsvereniging”, ”société coopérative/coöperatieve vennootschap”. |
| --- | --- |

—

Belgien: ”société anonyme/naamloze vennootschap”, ”société en commandite par actions/commanditaire vennootschap op aandelen”, ”association d'assurance mutuelle/onderlinge verzekeringsvereniging”, ”société coopérative/coöperatieve vennootschap”.

| — | Tjeckien: ”akciová společnost”. |
| --- | --- |

—

Tjeckien: ”akciová společnost”.

| — | Danmark: ”aktieselskaber”, ”gensidige selskaber”. |
| --- | --- |

—

Danmark: ”aktieselskaber”, ”gensidige selskaber”.

| — | Tyskland: ”Aktiengesellschaft”, ”Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit”, ”Öffentlich-rechtliches Wettbewerbsversicherungsunternehmen”. |
| --- | --- |

—

Tyskland: ”Aktiengesellschaft”, ”Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit”, ”Öffentlich-rechtliches Wettbewerbsversicherungsunternehmen”.

| — | Estland: ”aktsiaselts”. |
| --- | --- |

—

Estland: ”aktsiaselts”.

| — | Grekland: ”ανώνυμη εταιρία”, ”αλληλασφαλιστικός συνεταιρισμός”. |
| --- | --- |

—

Grekland: ”ανώνυμη εταιρία”, ”αλληλασφαλιστικός συνεταιρισμός”.

| — | Spanien: ”sociedad anónima”. |
| --- | --- |

—

Spanien: ”sociedad anónima”.

| — | Frankrike: ”société anonyme”, ”société d'assurance mutuelle”, ”institution de prévoyance régie par le code de la sécurité sociale”, ”institution de prévoyance régie par le code rural”, ”mutuelles régies par le code de la mutualité”. |
| --- | --- |

—

Frankrike: ”société anonyme”, ”société d'assurance mutuelle”, ”institution de prévoyance régie par le code de la sécurité sociale”, ”institution de prévoyance régie par le code rural”, ”mutuelles régies par le code de la mutualité”.

| — | Irland: ”incorporated companies limited by shares or by guarantee or unlimited”. |
| --- | --- |

—

Irland: ”incorporated companies limited by shares or by guarantee or unlimited”.

| — | Italien: ”società per azioni”. |
| --- | --- |

—

Italien: ”società per azioni”.

| — | Cypern
  : ”
  Εταιρεία Περιορισμένης Ευθύνης με μετοχές”, ”Εταιρεία Περιορισμένης Ευθύνης με εγγύηση”. |
| --- | --- |

—

Cypern
  : ”
  Εταιρεία Περιορισμένης Ευθύνης με μετοχές”, ”Εταιρεία Περιορισμένης Ευθύνης με εγγύηση”.

| — | Lettland: ”akciju sabiedrība”, ”sabiedrība ar ierobežotu atbildību”. |
| --- | --- |

—

Lettland: ”akciju sabiedrība”, ”sabiedrība ar ierobežotu atbildību”.

| — | Litauen: ”akcinė bendrovė”, ”uždaroji akcinė bendrovė”. |
| --- | --- |

—

Litauen: ”akcinė bendrovė”, ”uždaroji akcinė bendrovė”.

| — | Luxemburg: ”société anonyme”
  , ”société en commandite par actions”, ”association d'assurances mutuelles”, ”société coopérative”
  . |
| --- | --- |

—

Luxemburg: ”société anonyme”
  , ”société en commandite par actions”, ”association d'assurances mutuelles”, ”société coopérative”
  .

| — | Ungern: ”biztosító részvénytársaság”, ”biztosító szövetkezet”, ”harmadik országbeli biztosító magyarországi fióktelepe”. |
| --- | --- |

—

Ungern: ”biztosító részvénytársaság”, ”biztosító szövetkezet”, ”harmadik országbeli biztosító magyarországi fióktelepe”.

| — | Malta: ”limited liability company”. |
| --- | --- |

—

Malta: ”limited liability company”.

| — | Nederländerna: ”naamloze vennootschap”, ”onderlinge
  waarborgmaatschappij
  ”. |
| --- | --- |

—

Nederländerna: ”naamloze vennootschap”, ”onderlinge
  waarborgmaatschappij
  ”.

| — | Österrike: ”Aktiengesellschaft”, ”Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit”. |
| --- | --- |

—

Österrike: ”Aktiengesellschaft”, ”Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit”.

| — | Polen: ”spółka akcyjna”, ”towarzystwo ubezpieczeń wzajemnych”. |
| --- | --- |

—

Polen: ”spółka akcyjna”, ”towarzystwo ubezpieczeń wzajemnych”.

| — | Portugal: ”sociedade anónima”, ”mútua de seguros”. |
| --- | --- |

—

Portugal: ”sociedade anónima”, ”mútua de seguros”.

| — | Slovenien: ”delniška družba”. |
| --- | --- |

—

Slovenien: ”delniška družba”.

| — | Slovakien: ”akciová spoločnost”. |
| --- | --- |

—

Slovakien: ”akciová spoločnost”.

| — | Finland: ”keskinäinen vakuutusyhtiö/ömsesidigt försäkringsbolag”, ”vakuutusosakeyhtiö/försäkringsaktiebolag”, ”vakuutusyhdistys/försäkringsförening”. |
| --- | --- |

—

Finland: ”keskinäinen vakuutusyhtiö/ömsesidigt försäkringsbolag”, ”vakuutusosakeyhtiö/försäkringsaktiebolag”, ”vakuutusyhdistys/försäkringsförening”.

| — | Sverige: ”försäkringsaktiebolag”, ”ömsesidigt försäkringsbolag”. |
| --- | --- |

—

Sverige: ”försäkringsaktiebolag”, ”ömsesidigt försäkringsbolag”.

| — | Förenade kungariket: incorporated companies limited by shares or by guarantee or unlimited societies registered under the Industrial and Provident Societies Acts, societies registered or incorporated under the Friendly Societies Act, ”the association of underwriters known as Lloyd's”. |
| --- | --- |

—

Förenade kungariket: incorporated companies limited by shares or by guarantee or unlimited societies registered under the Industrial and Provident Societies Acts, societies registered or incorporated under the Friendly Societies Act, ”the association of underwriters known as Lloyd's”.

BILAGA II

Bilagorna I och II till direktiv 98/78/EG skall ersättas med följande:

Bilaga I

BERÄKNING AV FÖRSÄKRINGS- OCH ÅTERFÖRSÄKRINGS–FÖRETAGS JÄMKADE SOLVENS

1.   VAL AV BERÄKNINGSMETOD OCH ALLMÄNNA PRINCIPER

| A. | Medlemsstaterna skall föreskriva att beräkningen av den jämkade solvensen för de försäkrings- och återförsäkrings–företag som avses i artikel 2.1 skall utföras enligt någon av de i punkt 3 beskrivna metoderna. En medlemsstat får dock föreskriva att de behöriga myndigheterna kan tillåta eller föreskriva tillämpning av en annan i punkt 3 angiven metod än den som medlemsstaten har valt. |
| --- | --- |

A.

Medlemsstaterna skall föreskriva att beräkningen av den jämkade solvensen för de försäkrings- och återförsäkrings–företag som avses i artikel 2.1 skall utföras enligt någon av de i punkt 3 beskrivna metoderna. En medlemsstat får dock föreskriva att de behöriga myndigheterna kan tillåta eller föreskriva tillämpning av en annan i punkt 3 angiven metod än den som medlemsstaten har valt.

| B. | Proportionalitet
  Vid beräkning av ett försäkrings- eller återförsäkringsföretags jämkade solvens skall hänsyn tas till den proportionella andel som ett företag med ägarintresse innehar i de anknutna företagen.
  Med proportionell andel avses antingen, vid användning av metod 1 eller metod 2, vilka beskrivs i avsnitt 3, den del av tecknade kapitalet som det aktuella företaget med ägarintresse direkt eller indirekt innehar eller, vid användning av metod 3, vilken beskrivs i avsnitt 3, de procentandelar som används för att upprätta den sammanställda redovisningen.
  Oavsett vilken metod som tillämpas skall dock, när det anknutna företaget är ett dotterföretag och har ett solvensunderskott, dotterföretagets totala solvensunderskott beaktas.
  Om, enligt de behöriga myndigheternas uppfattning, ansvaret hos ett moderföretag som innehar en andel av kapitalet strikt och otvetydigt är begränsat till denna kapitalandel kan dock dessa behöriga myndigheter tillåta att dotterföretagets solvensunderskott beaktas på proportionell basis.
  Om det inte finns några kapitalband mellan vissa av företagen i en försäkringsgrupp, skall den behöriga myndigheten fastställa vilken proportionell andel som det skall tas hänsyn till. |
| --- | --- |

B.

Proportionalitet

Vid beräkning av ett försäkrings- eller återförsäkringsföretags jämkade solvens skall hänsyn tas till den proportionella andel som ett företag med ägarintresse innehar i de anknutna företagen.

Med proportionell andel avses antingen, vid användning av metod 1 eller metod 2, vilka beskrivs i avsnitt 3, den del av tecknade kapitalet som det aktuella företaget med ägarintresse direkt eller indirekt innehar eller, vid användning av metod 3, vilken beskrivs i avsnitt 3, de procentandelar som används för att upprätta den sammanställda redovisningen.

Oavsett vilken metod som tillämpas skall dock, när det anknutna företaget är ett dotterföretag och har ett solvensunderskott, dotterföretagets totala solvensunderskott beaktas.

Om, enligt de behöriga myndigheternas uppfattning, ansvaret hos ett moderföretag som innehar en andel av kapitalet strikt och otvetydigt är begränsat till denna kapitalandel kan dock dessa behöriga myndigheter tillåta att dotterföretagets solvensunderskott beaktas på proportionell basis.

Om det inte finns några kapitalband mellan vissa av företagen i en försäkringsgrupp, skall den behöriga myndigheten fastställa vilken proportionell andel som det skall tas hänsyn till.

| C. | Eliminering av dubbelt utnyttjande av poster i solvensmarginalen |
| --- | --- |

C.

Eliminering av dubbelt utnyttjande av poster i solvensmarginalen

| C.1. | Allmän behandling av poster i solvensmarginalen
  Oavsett vilken metod som används för att beräkna ett försäkrings- eller återförsäkrings–företags jämkade solvens måste dubbelt utnyttjande av poster som får ingå i solvensmarginalen bland de olika försäkrings- och återförsäkrings–företag som beaktas vid beräkningen elimineras.
  I detta syfte skall, vid beräkning av ett försäkrings- eller återförsäkrings–företags jämkade solvens och när de metoder som beskrivs i avsnitt 3 inte redan innehåller bestämmelser om detta, följande belopp elimineras:






  — | Värdet av alla tillgångar i detta försäkrings- eller återförsäkrings–företag, vilka representerar finansieringen av poster som får ingå i solvensmarginalen för ett av dess anknutna företag. |
| --- | --- | --- |

C.1.

Allmän behandling av poster i solvensmarginalen

Oavsett vilken metod som används för att beräkna ett försäkrings- eller återförsäkrings–företags jämkade solvens måste dubbelt utnyttjande av poster som får ingå i solvensmarginalen bland de olika försäkrings- och återförsäkrings–företag som beaktas vid beräkningen elimineras.

I detta syfte skall, vid beräkning av ett försäkrings- eller återförsäkrings–företags jämkade solvens och när de metoder som beskrivs i avsnitt 3 inte redan innehåller bestämmelser om detta, följande belopp elimineras:

—

Värdet av alla tillgångar i detta försäkrings- eller återförsäkrings–företag, vilka representerar finansieringen av poster som får ingå i solvensmarginalen för ett av dess anknutna företag.

| — | Värdet av alla tillgångar i ett till detta försäkrings- eller återförsäkringsföretag anknutet försäkrings- eller återförsäkringsföretag, vilka representerar finansieringen av poster som får ingå i solvensmarginalen för detta försäkrings- eller återförsäkrings–företag. |
| --- | --- |

—

Värdet av alla tillgångar i ett till detta försäkrings- eller återförsäkringsföretag anknutet försäkrings- eller återförsäkringsföretag, vilka representerar finansieringen av poster som får ingå i solvensmarginalen för detta försäkrings- eller återförsäkrings–företag.

| — | Värdet av alla tillgångar i ett till detta försäkrings- eller återförsäkringsföretag anknutet försäkrings- eller återförsäkringsföretag, vilka representerar finansieringen av poster som får ingå i solvensmarginalen för något annat försäkrings- eller återförsäkrings–företag som är anknutet till detta försäkrings- eller återförsäkrings–företag. |
| --- | --- |

—

Värdet av alla tillgångar i ett till detta försäkrings- eller återförsäkringsföretag anknutet försäkrings- eller återförsäkringsföretag, vilka representerar finansieringen av poster som får ingå i solvensmarginalen för något annat försäkrings- eller återförsäkrings–företag som är anknutet till detta försäkrings- eller återförsäkrings–företag.

| C.2. | Behandling av vissa poster
  Utan att det påverkar bestämmelserna i avsnitt C.1 får






  — | vinstreserver och framtida vinster som uppkommer i ett livförsäkringsföretag [eller livåterförsäkrings–företag] som är anknutet till det försäkrings- eller återförsäkrings–företag för vilket den jämkade solvensen beräknas, och |
| --- | --- | --- |

C.2.

Behandling av vissa poster

Utan att det påverkar bestämmelserna i avsnitt C.1 får

—

vinstreserver och framtida vinster som uppkommer i ett livförsäkringsföretag [eller livåterförsäkrings–företag] som är anknutet till det försäkrings- eller återförsäkrings–företag för vilket den jämkade solvensen beräknas, och

| — | tecknade men inte inbetalda delar av kapitalet i ett försäkrings- eller återförsäkrings–företag som är anknutet till det försäkrings- eller återförsäkringsföretag för vilket den jämkade solvensen beräknas, |
| --- | --- |

—

tecknade men inte inbetalda delar av kapitalet i ett försäkrings- eller återförsäkrings–företag som är anknutet till det försäkrings- eller återförsäkringsföretag för vilket den jämkade solvensen beräknas,

omfattas av beräkningen endast i den mån de får ingå för att täcka kravet på solvensmarginal i detta anknutna företag. Däremot skall alla tecknade men inte inbetalda delar av kapitalet som representerar en möjlig skyldighet för ett företag med ägarintresse uteslutas vid beräkningen.

Allt tecknat men inte inbetalt kapital i ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag med ägarintresse som representerar en möjlig skyldighet för ett anknutet försäkrings- eller åter–försäkrings–företag skall också uteslutas vid beräkningen.

Allt tecknat men inte inbetalt kapital i ett anknutet försäkrings- eller återförsäkringsföretag som representerar en möjlig skyldighet för ett annat försäkrings- eller återförsäkringsföretag, som är anknutet till samma försäkrings- eller återförsäkringsföretag med ägarintresse, skall uteslutas från beräkningarna.

| C.3. | Överförbarhet
  Om de behöriga myndigheterna anser att vissa poster, andra än de som avses i C.2, som får ingå i ett anknutet försäkrings- eller återförsäkringsföretags solvensmarginal inte faktiskt kan göras tillgängliga för att uppfylla kravet på solvensmarginalen i det försäkrings– eller återförsäkringsföretag med ägarintresse för vilket den jämkade solvensen beräknas, får dessa poster endast omfattas av beräkningen i den mån de får ingå för att uppfylla kravet på solvensmarginal i det anknutna företaget. |
| --- | --- |

C.3.

Överförbarhet

Om de behöriga myndigheterna anser att vissa poster, andra än de som avses i C.2, som får ingå i ett anknutet försäkrings- eller återförsäkringsföretags solvensmarginal inte faktiskt kan göras tillgängliga för att uppfylla kravet på solvensmarginalen i det försäkrings– eller återförsäkringsföretag med ägarintresse för vilket den jämkade solvensen beräknas, får dessa poster endast omfattas av beräkningen i den mån de får ingå för att uppfylla kravet på solvensmarginal i det anknutna företaget.

| C.4. | Summan av de poster som avses i C.2 och C.3 får inte överstiga kravet på solvensmarginal för det anknutna försäkrings- eller återförsäkrings–företaget. |
| --- | --- |

C.4.

Summan av de poster som avses i C.2 och C.3 får inte överstiga kravet på solvensmarginal för det anknutna försäkrings- eller återförsäkrings–företaget.

| D. | Eliminering av kapital skapat inom gruppen
  Vid beräkning av den jämkade solvensen skall ingen hänsyn tas till poster som får ingå i solvensmarginalen och som härrör från ömsesidig finansiering mellan försäkrings- eller återförsäkrings–företaget och






  — | ett anknutet företag, |
| --- | --- | --- |

D.

Eliminering av kapital skapat inom gruppen

Vid beräkning av den jämkade solvensen skall ingen hänsyn tas till poster som får ingå i solvensmarginalen och som härrör från ömsesidig finansiering mellan försäkrings- eller återförsäkrings–företaget och

—

ett anknutet företag,

| — | ett företag med ägarintresse, eller |
| --- | --- |

—

ett företag med ägarintresse, eller

| — | ett annat företag som är anknutet till ett av dess företag med ägarintresse. |
| --- | --- |

—

ett annat företag som är anknutet till ett av dess företag med ägarintresse.

Hänsyn skall inte heller tas till poster som får ingå i solvensmarginalen för ett försäkrings- eller återförsäkrings–företag som är anknutet till det försäkrings- eller återförsäkrings–företag för vilket den jämkade solvensen beräknas, om de ifrågavarande posterna härrör från ömsesidig finansiering med ett annat företag som är anknutet till det försäkrings- eller återförsäkrings–företaget.

Ömsesidig finansiering föreligger i synnerhet när ett försäkrings- eller återförsäkrings–företag eller något av dess anknutna företag har ägarintresse i, eller ger lån till ett annat företag som direkt eller indirekt innehar en post som får ingå i solvensmarginalen för det första företaget.

| E. | De behöriga myndigheterna skall se till att den jämkade solvensen beräknas lika ofta som föreskrivs i direktiven 73/239/EEG, 2002/83/EG och 200./../EG [återförsäkringsdirektivet] med avseende på försäkrings- eller återförsäkrings–företags solvensmarginal. Tillgångarna och skulderna skall värderas enligt relevanta bestämmelser i direktiv 73/239/EEG, 2002/83/EG, 200./../EG [återförsäkrings–direktivet] och 91/674/EEG. |
| --- | --- |

E.

De behöriga myndigheterna skall se till att den jämkade solvensen beräknas lika ofta som föreskrivs i direktiven 73/239/EEG, 2002/83/EG och 200./../EG [återförsäkringsdirektivet] med avseende på försäkrings- eller återförsäkrings–företags solvensmarginal. Tillgångarna och skulderna skall värderas enligt relevanta bestämmelser i direktiv 73/239/EEG, 2002/83/EG, 200./../EG [återförsäkrings–direktivet] och 91/674/EEG.

2.   BERÄKNINGSMETODERNAS TILLÄMPNING

| 2.1. | Anknutna försäkrings- och återförsäkringsföretag. Beräkningen av den jämkade solvensen skall utföras enligt de allmänna principer och metoder som fastställs i denna bilaga.
  När försäkrings- eller återförsäkringsföretaget har fler än ett anknutet försäkrings- eller återförsäkrings–företag skall beräkningen av den jämkade solvensen enligt alla metoderna omfatta samtliga anknutna försäkrings- eller återförsäkringsföretag.
  När det gäller successivt ägarintresse (exempelvis då ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag är ett företag med ägarintresse i ett annat försäkrings- eller återförsäkrings–företag som också är ett företag med ägarintresse i ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag) skall den jämkade solvensen beräknas för vart och ett av de försäkrings- eller återförsäkrings–företag med ägarintresse som har minst ett anknutet försäkrings- eller återförsäkringsföretag. Medlemsstaterna får avstå från att beräkna ett försäkrings- eller återförsäkringsföretags jämkade solvens






  — | om fråga är om ett företag som är anknutet till ett annat försäkrings- eller återförsäkrings–företag som är auktoriserat i samma medlemsstat och detta anknutna företag beaktas vid beräkning av den jämkade solvensen för det försäkrings- eller återförsäkringsföretag som har ägarintresse i det, eller |
| --- | --- | --- |

2.1.

Anknutna försäkrings- och återförsäkringsföretag. Beräkningen av den jämkade solvensen skall utföras enligt de allmänna principer och metoder som fastställs i denna bilaga.

När försäkrings- eller återförsäkringsföretaget har fler än ett anknutet försäkrings- eller återförsäkrings–företag skall beräkningen av den jämkade solvensen enligt alla metoderna omfatta samtliga anknutna försäkrings- eller återförsäkringsföretag.

När det gäller successivt ägarintresse (exempelvis då ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag är ett företag med ägarintresse i ett annat försäkrings- eller återförsäkrings–företag som också är ett företag med ägarintresse i ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag) skall den jämkade solvensen beräknas för vart och ett av de försäkrings- eller återförsäkrings–företag med ägarintresse som har minst ett anknutet försäkrings- eller återförsäkringsföretag. Medlemsstaterna får avstå från att beräkna ett försäkrings- eller återförsäkringsföretags jämkade solvens

—

om fråga är om ett företag som är anknutet till ett annat försäkrings- eller återförsäkrings–företag som är auktoriserat i samma medlemsstat och detta anknutna företag beaktas vid beräkning av den jämkade solvensen för det försäkrings- eller återförsäkringsföretag som har ägarintresse i det, eller

| — | om fråga är om ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag som är anknutet till ett försäkringsholdingbolag som har sitt säte i samma medlemsstat som försäkrings- eller återförsäkrings–företaget, och både försäkringsholdingbolaget och det anknutna försäkrings- eller återförsäkrings–företaget beaktas vid beräkningen. |
| --- | --- |

—

om fråga är om ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag som är anknutet till ett försäkringsholdingbolag som har sitt säte i samma medlemsstat som försäkrings- eller återförsäkrings–företaget, och både försäkringsholdingbolaget och det anknutna försäkrings- eller återförsäkrings–företaget beaktas vid beräkningen.

Medlemsstaterna får också avstå från att beräkna ett försäkrings- eller återförsäkrings–företags jämkade solvens om fråga är om ett försäkrings- eller återförsäkrings–företag som är anknutet antingen till ett annat försäkringsföretag eller till ett återförsäkringsföretag eller till ett försäkringsholdingbolag som har sitt säte i en annan medlemsstat, om de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna har enats om att låta den behöriga myndigheten i denna andra medlemsstat utöva extra tillsyn.

Undantag får i dessa fall endast medges om de behöriga myndigheterna har försäkrat sig om att de poster som får ingå i solvensmarginalen för de försäkrings- eller återförsäkrings–företag som beaktas vid beräkningen är adekvat fördelade mellan dessa företag.

Om ett anknutet försäkrings- eller återförsäkringsföretag har sitt säte i en annan medlemsstat än det försäkrings- eller återförsäkringsföretag för vilket en beräkning av den jämkade solvensen utförs, får medlemsstaterna föreskriva att det vid beräkningen skall tas hänsyn till det anknutna företagets solvenssituation så som denna bedöms av de behöriga myndigheterna i den andra medlemsstaten.

| 2.2 | Mellanliggande försäkringsholdingbolag
  Vid beräkning av den jämkade solvensen för ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag som har ägarintresse i ett försäkringsföretag, i ett återförsäkringsföretag eller i ett försäkrings- eller återförsäkrings–företag i tredje land genom ett försäkringsholdingbolag skall det mellanliggande försäkringsholdingbolagets ställning beaktas. Detta försäkringsholdingbolag skall, dock endast såvitt avser denna beräkning, vilken skall utföras enligt de allmänna principer och metoder som beskrivs i denna bilaga, behandlas som om det var ett försäkringsföretag som var underkastat dels ett solvenskrav med värdet noll, dels samma villkor som de som fastställs i artikel 16 i direktiv 73/239/EEG, artikel 27 i direktiv 2002/83/EG eller artikel 36 i direktiv 200./../EG [återförsäkrings–direktivet] såvitt avser vilka poster som får ingå i solvensmarginalen. |
| --- | --- |

2.2

Mellanliggande försäkringsholdingbolag

Vid beräkning av den jämkade solvensen för ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag som har ägarintresse i ett försäkringsföretag, i ett återförsäkringsföretag eller i ett försäkrings- eller återförsäkrings–företag i tredje land genom ett försäkringsholdingbolag skall det mellanliggande försäkringsholdingbolagets ställning beaktas. Detta försäkringsholdingbolag skall, dock endast såvitt avser denna beräkning, vilken skall utföras enligt de allmänna principer och metoder som beskrivs i denna bilaga, behandlas som om det var ett försäkringsföretag som var underkastat dels ett solvenskrav med värdet noll, dels samma villkor som de som fastställs i artikel 16 i direktiv 73/239/EEG, artikel 27 i direktiv 2002/83/EG eller artikel 36 i direktiv 200./../EG [återförsäkrings–direktivet] såvitt avser vilka poster som får ingå i solvensmarginalen.

| 2.3 | Anknutna försäkrings- eller återförsäkringsföretag i tredje land
  Vid beräkning av den jämkade solvensen för ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag med ägarintresse i ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag i tredje land skall det senare, dock endast såvitt avser denna beräkning, jämställas med ett anknutet försäkrings- eller återförsäkrings–företag genom tillämpning av de allmänna principer och metoder som beskrivs i den här bilagan.
  Om det tredje land i vilket detta anknutna företag har sitt säte skulle kräva auktorisation och ställa ett solvenskrav på företaget som åtminstone är jämförbart med det som anges i direktiv 73/239/EEG, 2002/83/EG eller 200./../EG [återförsäkrings–direktivet] får medlemsstaterna med beaktande av de poster som får ingå för att uppfylla detta krav föreskriva att beräkningen i fråga om detta företag skall beakta det tredje landets solvenskrav och de poster som får ingå för att uppfylla detta krav. |
| --- | --- |

2.3

Anknutna försäkrings- eller återförsäkringsföretag i tredje land

Vid beräkning av den jämkade solvensen för ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag med ägarintresse i ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag i tredje land skall det senare, dock endast såvitt avser denna beräkning, jämställas med ett anknutet försäkrings- eller återförsäkrings–företag genom tillämpning av de allmänna principer och metoder som beskrivs i den här bilagan.

Om det tredje land i vilket detta anknutna företag har sitt säte skulle kräva auktorisation och ställa ett solvenskrav på företaget som åtminstone är jämförbart med det som anges i direktiv 73/239/EEG, 2002/83/EG eller 200./../EG [återförsäkrings–direktivet] får medlemsstaterna med beaktande av de poster som får ingå för att uppfylla detta krav föreskriva att beräkningen i fråga om detta företag skall beakta det tredje landets solvenskrav och de poster som får ingå för att uppfylla detta krav.

| 2.4 | Anknutna kreditinstitut, värdepappersföretag och finansiella institut
  Vid beräkningen av jämkad solvens hos ett försäkringsföretag som är ett företag med ägarintresse i ett kreditinstitut, ett värdepappersföretag eller ett finansiellt institut skall reglerna om avdrag av ett sådant ägarintresse enligt artikel 16 i direktiv 73/239/EEG, artikel 27 i direktiv 2002/83/EEG och artikel 36 i direktiv 200./../EG [återförsäkrings–direktivet] samt bestämmelserna om medlemsstaternas möjlighet att under vissa villkor tillåta alternativa metoder och att tillåta att ett sådant ägarintresse inte skall dras av även tillämpas i tillämplig utsträckning. |
| --- | --- |

2.4

Anknutna kreditinstitut, värdepappersföretag och finansiella institut

Vid beräkningen av jämkad solvens hos ett försäkringsföretag som är ett företag med ägarintresse i ett kreditinstitut, ett värdepappersföretag eller ett finansiellt institut skall reglerna om avdrag av ett sådant ägarintresse enligt artikel 16 i direktiv 73/239/EEG, artikel 27 i direktiv 2002/83/EEG och artikel 36 i direktiv 200./../EG [återförsäkrings–direktivet] samt bestämmelserna om medlemsstaternas möjlighet att under vissa villkor tillåta alternativa metoder och att tillåta att ett sådant ägarintresse inte skall dras av även tillämpas i tillämplig utsträckning.

| 2.5. | När nödvändig information inte finns tillgänglig
  Om de behöriga myndigheterna, oavsett orsak, inte har tillgång till information som är nödvändig för att beräkna den jämkade solvensen för ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag och som rör ett anknutet företag som har sitt säte i en medlemsstat eller i tredje land, skall detta företags bokförda värde i ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag med ägarintresse dras från de poster som får ingå i den jämkade solvensmarginalen. I sådant fall får inte någon orealiserad vinst som har samband med detta ägarintresse tas med bland de poster som får ingå i den jämkade solvensmarginalen. |
| --- | --- |

2.5.

När nödvändig information inte finns tillgänglig

Om de behöriga myndigheterna, oavsett orsak, inte har tillgång till information som är nödvändig för att beräkna den jämkade solvensen för ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag och som rör ett anknutet företag som har sitt säte i en medlemsstat eller i tredje land, skall detta företags bokförda värde i ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag med ägarintresse dras från de poster som får ingå i den jämkade solvensmarginalen. I sådant fall får inte någon orealiserad vinst som har samband med detta ägarintresse tas med bland de poster som får ingå i den jämkade solvensmarginalen.

3.   BERÄKNINGSMETODER

Metod 1: Avräknings- och totalmetoden

Den jämkade solvensen för ett försäkringsföretag med ägarintresse utgörs av skillnaden mellan

| i) | summan av






  a) | de poster som får ingå i solvensmarginalen för ett försäkrings- eller återförsäkrings–företag med ägarintresse, och |
| --- | --- | --- |

i)

summan av

a)

de poster som får ingå i solvensmarginalen för ett försäkrings- eller återförsäkrings–företag med ägarintresse, och

| b) | den proportionella andelen för ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag med ägarintresse av de poster som får ingå i solvensmarginalen för det anknutna försäkringsföretaget, |
| --- | --- |

b)

den proportionella andelen för ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag med ägarintresse av de poster som får ingå i solvensmarginalen för det anknutna försäkringsföretaget,

och

| ii) | summan av






  a) | det bokförda värdet av det försäkrings- eller återförsäkrings–företag som är anknutet till ett försäkrings- eller återförsäkrings–företag med ägarintresse, |
| --- | --- | --- |

ii)

summan av

a)

det bokförda värdet av det försäkrings- eller återförsäkrings–företag som är anknutet till ett försäkrings- eller återförsäkrings–företag med ägarintresse,

| b) | solvenskravet för försäkrings- eller återförsäkringsföretaget med ägarintresse, och |
| --- | --- |

b)

solvenskravet för försäkrings- eller återförsäkringsföretaget med ägarintresse, och

| c) | den proportionella andelen av solvenskravet för det anknutna försäkrings- eller återförsäkringsföretaget. |
| --- | --- |

c)

den proportionella andelen av solvenskravet för det anknutna försäkrings- eller återförsäkringsföretaget.

Om ägarintresset i det anknutna försäkrings- eller återförsäkringsföretaget helt eller delvis består av indirekt innehav skall värdet av detta indirekta innehav ingå i punkt ii a ovan med beaktande av de relevanta successiva intressena och punkterna i b och ii c ovan skall omfatta de motsvarande proportionella andelarna av de poster som får ingå i solvensmarginalen för det anknutna försäkringsföretaget respektive av solvenskravet för det anknutna försäkrings- eller återförsäkringsföretaget.

Metod 2: Kravavräkningsmetoden

Den jämkade solvensen för ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag med ägarintresse utgörs av skillnaden mellan

| i) | summan av de poster som får ingå i solvensmarginalen för ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag med ägarintresse,
  och |
| --- | --- |

i)

summan av de poster som får ingå i solvensmarginalen för ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag med ägarintresse,

och

| ii) | summan av






  a) | solvenskravet för ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag med ägarintresse, och |
| --- | --- | --- |

ii)

summan av

a)

solvenskravet för ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag med ägarintresse, och

| b) | den proportionella andelen av solvenskravet för det anknutna försäkrings- eller återförsäkringsföretaget. |
| --- | --- |

b)

den proportionella andelen av solvenskravet för det anknutna försäkrings- eller återförsäkringsföretaget.

För att värdera de poster som får ingå i solvensmarginalen skall andelarna i den mening som avses i detta direktiv värderas med hjälp av kapitalandelsmetoden i enlighet med det alternativ som anges i artikel 59.2 b i direktiv 78/660/EEG.

Metod 3: Metod baserad på sammanställd redovisning

Beräkningen av den jämkade solvensen för ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag med ägarintresse skall genomföras med utgångspunkt i den sammanställda redovisningen. Den jämkade solvensen för ett försäkringsföretag med ägarintresse utgörs av skillnaden mellan

de poster som får ingå i solvensmarginalen, beräknade med utgångspunkt i sammanställda uppgifter, och

| a) | antingen summan av solvenskravet för ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag med ägarintresse och de anknutna försäkrings- eller återförsäkringsföretagens proportionella andel av solvenskraven, som motsvarar de procentsatser som används för att upprätta den sammanställda redovisningen, |
| --- | --- |

a)

antingen summan av solvenskravet för ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag med ägarintresse och de anknutna försäkrings- eller återförsäkringsföretagens proportionella andel av solvenskraven, som motsvarar de procentsatser som används för att upprätta den sammanställda redovisningen,

| b) | eller solvenskravet beräknat med utgångspunkt i sammanställda uppgifter. |
| --- | --- |

b)

eller solvenskravet beräknat med utgångspunkt i sammanställda uppgifter.

Bestämmelserna i direktiven 73/239/EEG, 2002/83/EG, 200./../EG [återförsäkrings–direktivet] och 91/674/EEG skall tillämpas vid beräkning av de poster som får ingå i solvensmarginalen och vid beräkning av solvenskravet med utgångspunkt i sammanställda uppgifter.

Bilaga II

EXTRA TILLSYN ÖVER FÖRSÄKRINGS- OCH ÅTERFÖRSÄKRINGSFÖRETAG SOM ÄR DOTTERFÖRETAG TILL ETT FÖRSÄKRINGSHOLDINGBOLAG ELLER ETT FÖRSÄKRINGS- ELLER ÅTERFÖRSÄKRINGSFÖRETAG I TREDJE LAND

| 1. | I fall då det är fråga om flera sådana försäkrings- eller återförsäkringsföretag som avses i artikel 2.2 och som är dotterföretag till ett försäkringsholdingbolag eller ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag i tredje land och som är etablerade i olika medlemsstater, skall de behöriga myndigheterna se till att den metod som beskrivs i denna bilaga tillämpas på ett konsekvent sätt.
  De behöriga myndigheterna skall utöva extra tillsyn lika ofta som föreskrivs i direktiven 73/239/EEG, 2002/83/EG och 200./../EG [återförsäkringsdirektivet] med avseende på beräkningen av försäkrings- och återförsäkringsföretagens solvensmarginal. |
| --- | --- |

1.

I fall då det är fråga om flera sådana försäkrings- eller återförsäkringsföretag som avses i artikel 2.2 och som är dotterföretag till ett försäkringsholdingbolag eller ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag i tredje land och som är etablerade i olika medlemsstater, skall de behöriga myndigheterna se till att den metod som beskrivs i denna bilaga tillämpas på ett konsekvent sätt.

De behöriga myndigheterna skall utöva extra tillsyn lika ofta som föreskrivs i direktiven 73/239/EEG, 2002/83/EG och 200./../EG [återförsäkringsdirektivet] med avseende på beräkningen av försäkrings- och återförsäkringsföretagens solvensmarginal.

| 2. | Medlemsstaterna får avstå från den beräkning som avses i denna bilaga i fråga om ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag,






  — | om detta försäkrings- eller återförsäkringsföretag är ett företag som är anknutet till ett annat försäkrings- eller återförsäkringsföretag och beaktas vid den i denna bilaga föreskrivna beräkning som utförs för detta andra företag, |
| --- | --- | --- |

2.

Medlemsstaterna får avstå från den beräkning som avses i denna bilaga i fråga om ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag,

—

om detta försäkrings- eller återförsäkringsföretag är ett företag som är anknutet till ett annat försäkrings- eller återförsäkringsföretag och beaktas vid den i denna bilaga föreskrivna beräkning som utförs för detta andra företag,

| — | om detta försäkrings- eller återförsäkringsföretag och ett eller flera andra försäkrings- eller återförsäkringsföretag som är auktoriserade i samma medlemsstat har samma försäkringsholdingbolag eller försäkrings- eller återförsäkringsföretag i tredje land som moderbolag, och försäkrings- eller återförsäkringsföretaget beaktas vid den i denna bilaga föreskrivna beräkning som utförs för ett av dessa andra företag, |
| --- | --- |

—

om detta försäkrings- eller återförsäkringsföretag och ett eller flera andra försäkrings- eller återförsäkringsföretag som är auktoriserade i samma medlemsstat har samma försäkringsholdingbolag eller försäkrings- eller återförsäkringsföretag i tredje land som moderbolag, och försäkrings- eller återförsäkringsföretaget beaktas vid den i denna bilaga föreskrivna beräkning som utförs för ett av dessa andra företag,

| — | om detta försäkrings- eller återförsäkringsföretag och ett eller flera andra försäkrings- eller återförsäkringsföretag som är auktoriserade i andra medlemsstater har samma försäkringsholdingbolag eller försäkrings- eller återförsäkringsföretag i tredje land som moderföretag, och om det i enlighet med artikel 4.2 har ingåtts en överenskommelse som ger en tillsynsmyndighet i en annan medlemsstat i uppgift att utöva den extra tillsyn som avses i denna bilaga. |
| --- | --- |

—

om detta försäkrings- eller återförsäkringsföretag och ett eller flera andra försäkrings- eller återförsäkringsföretag som är auktoriserade i andra medlemsstater har samma försäkringsholdingbolag eller försäkrings- eller återförsäkringsföretag i tredje land som moderföretag, och om det i enlighet med artikel 4.2 har ingåtts en överenskommelse som ger en tillsynsmyndighet i en annan medlemsstat i uppgift att utöva den extra tillsyn som avses i denna bilaga.

När det gäller successivt ägarintresse (exempelvis ett försäkringsholdingbolag eller ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag i tredje land, som i sin tur innehas av ett annat försäkringsholdingbolag eller försäkrings- eller återförsäkringsföretag i tredje land) får medlemsstaterna begränsa tillämpningen av de beräkningar som avses i denna bilaga till det försäkringsholdingbolag eller försäkrings- eller återförsäkringsföretag i tredje land som är det yttersta moderföretaget till försäkrings- eller återförsäkringsföretaget.

| 3. | De behöriga myndigheterna skall säkerställa att beräkningar som motsvarar dem som beskrivs i bilaga I utförs i fråga om försäkringsholdingbolag samt försäkrings- och återförsäkringsföretag i tredje land.
  Denna motsvarighet skall bestå i tillämpning av de allmänna principer och de metoder som beskrivs i bilaga I i fråga om försäkringsholdingbolag samt försäkrings- och återförsäkringsföretag i tredje land.
  Moderföretaget skall, dock endast såvitt avser denna beräkning, behandlas som om fråga var om ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag, som är underkastat






  — | ett solvenskrav med värdet noll när fråga är om ett försäkringsholdingbolag, eller |
| --- | --- | --- |

3.

De behöriga myndigheterna skall säkerställa att beräkningar som motsvarar dem som beskrivs i bilaga I utförs i fråga om försäkringsholdingbolag samt försäkrings- och återförsäkringsföretag i tredje land.

Denna motsvarighet skall bestå i tillämpning av de allmänna principer och de metoder som beskrivs i bilaga I i fråga om försäkringsholdingbolag samt försäkrings- och återförsäkringsföretag i tredje land.

Moderföretaget skall, dock endast såvitt avser denna beräkning, behandlas som om fråga var om ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag, som är underkastat

—

ett solvenskrav med värdet noll när fråga är om ett försäkringsholdingbolag, eller

| — | ett solvenskrav bestämt enligt principerna i punkt 2.3 i bilaga I när fråga är om ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag i tredje land, |
| --- | --- |

—

ett solvenskrav bestämt enligt principerna i punkt 2.3 i bilaga I när fråga är om ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag i tredje land,

och skall underkastas samma villkor som de som anges i artikel 16 i direktiv 73/239/EEG, artikel 27 i direktiv 2002/83/EG och i artikel 36 i direktiv 200./../EG [återförsäkringsdirektivet] i fråga om vilka poster som får ingå i solvensmarginalen.

| 4. | När nödvändig information inte finns tillgänglig
  Om de behöriga myndigheterna, oavsett orsak, inte har tillgång till den information som är nödvändig för att göra den beräkning som avses i denna bilaga och som rör ett anknutet företag som har sitt säte i en medlemsstat eller i tredje land, skall detta företags bokförda värde i företaget med ägarintresse dras från de poster som får ingå i den beräkning som avses i denna bilaga. I sådant fall får inte någon orealiserad vinst som har samband med detta ägarintresse tas med bland de poster som får ingå i beräkningen. |
| --- | --- |

4.

När nödvändig information inte finns tillgänglig

Om de behöriga myndigheterna, oavsett orsak, inte har tillgång till den information som är nödvändig för att göra den beräkning som avses i denna bilaga och som rör ett anknutet företag som har sitt säte i en medlemsstat eller i tredje land, skall detta företags bokförda värde i företaget med ägarintresse dras från de poster som får ingå i den beräkning som avses i denna bilaga. I sådant fall får inte någon orealiserad vinst som har samband med detta ägarintresse tas med bland de poster som får ingå i beräkningen.

P6_TA(2005)0215

Stöd för landsbygdsutvecklingen från EJFLU *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (KOM(2004)0490 – C6-0181/2004 – 2004/0161(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2004)0490) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2004)0490) (1),

| — | med beaktande av artikel 37.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6–0181/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6–0181/2004),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (CESE 251/05), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (CESE 251/05),

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för regional utveckling (A6-0145/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för regional utveckling (A6-0145/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| (3) | GJP-reformerna i juni 2003 och april 2004 innebar genomgripande förändringar som torde få avsevärda effekter på landsbygdsekonomin i hela EU i fråga om produktionsmönster inom jordbruket, markanvändning, sysselsättning samt de i vidare bemärkelse sociala och ekonomiska villkoren. |
| --- | --- |

(3)

GJP-reformerna i juni 2003 och april 2004 innebar genomgripande förändringar som torde få avsevärda effekter på landsbygdsekonomin i hela EU i fråga om produktionsmönster inom jordbruket, markanvändning, sysselsättning samt de i vidare bemärkelse sociala och ekonomiska villkoren.

| (3) | GJP-reformerna i juni 2003 och april 2004 innebar genomgripande förändringar som torde få avsevärda effekter på landsbygdsekonomin i hela EU i fråga om
  jordbrukets strukturella utveckling, regional fördelning, produktionens intensitet,
  produktionsmönster inom jordbruket, markanvändning, sysselsättning samt de i vidare bemärkelse sociala och ekonomiska villkoren. |
| --- | --- |

(3)

GJP-reformerna i juni 2003 och april 2004 innebar genomgripande förändringar som torde få avsevärda effekter på landsbygdsekonomin i hela EU i fråga om
  jordbrukets strukturella utveckling, regional fördelning, produktionens intensitet,
  produktionsmönster inom jordbruket, markanvändning, sysselsättning samt de i vidare bemärkelse sociala och ekonomiska villkoren.

| (3a) | Den europeiska livsmedels- och jordbrukssektorn kommer inom de närmaste åren att bli alltmer avreglerad och tvingas konkurrera på den internationella marknaden. EU:s gemensamma politik bör ge möjligheter till ökad konkurrenskraft genom innovation. |
| --- | --- |

(3a)

Den europeiska livsmedels- och jordbrukssektorn kommer inom de närmaste åren att bli alltmer avreglerad och tvingas konkurrera på den internationella marknaden. EU:s gemensamma politik bör ge möjligheter till ökad konkurrenskraft genom innovation.

| (3b) | För att uppnå ökad konkurrenskraft inom livsmedels- och jordbrukssektorn krävs det att man utvecklar europeisk kvalitetsmärkning som ger information om livsmedelssäkerhet, produktionsprocess (spårbarhet), djurhälsa, miljö och arbetsvillkor. |
| --- | --- |

(3b)

För att uppnå ökad konkurrenskraft inom livsmedels- och jordbrukssektorn krävs det att man utvecklar europeisk kvalitetsmärkning som ger information om livsmedelssäkerhet, produktionsprocess (spårbarhet), djurhälsa, miljö och arbetsvillkor.

| (5) | Enligt artikel 5 i fördraget får gemenskapen vidta åtgärder i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen. Eftersom medlemsstaterna inte kan uppnå målen för landsbygdsutvecklingspolitiken, på grund av kopplingarna till andra instrument i den gemensamma jordbrukspolitiken och de stora skillnaderna mellan olika landsbygdsområden, och eftersom medlemsstaterna i den utvidgade unionen har begränsade ekonomiska resurser, blir slutsatsen att det finns bättre utsikter att målen kan uppnås på EU-nivå genom en flerårig garanterad EU-finansiering och genom en fokusering på prioriteringar på EU-nivå. Den här förordningen följer subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget, och den går inte längre än vad som är nödvändigt för att uppnå målen. |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 5 i fördraget får gemenskapen vidta åtgärder i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen. Eftersom medlemsstaterna inte kan uppnå målen för landsbygdsutvecklingspolitiken, på grund av kopplingarna till andra instrument i den gemensamma jordbrukspolitiken och de stora skillnaderna mellan olika landsbygdsområden, och eftersom medlemsstaterna i den utvidgade unionen har begränsade ekonomiska resurser, blir slutsatsen att det finns bättre utsikter att målen kan uppnås på EU-nivå genom en flerårig garanterad EU-finansiering och genom en fokusering på prioriteringar på EU-nivå. Den här förordningen följer subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget, och den går inte längre än vad som är nödvändigt för att uppnå målen.

| (5) | Enligt artikel 5 i fördraget får gemenskapen vidta åtgärder i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen. Eftersom medlemsstaterna inte kan uppnå målen för landsbygdsutvecklingspolitiken, på grund av kopplingarna till andra instrument i den gemensamma jordbrukspolitiken och de stora skillnaderna mellan olika landsbygdsområden, och eftersom medlemsstaterna i den utvidgade unionen har begränsade ekonomiska resurser, blir slutsatsen att det finns bättre utsikter att målen kan uppnås på EU-nivå genom en flerårig garanterad EU-finansiering och genom en fokusering på prioriteringar på EU-nivå.
  Europeiska unionen bör garantera att den här förordningen är finansiellt genomförbar genom att anslå tillräckliga budgetmedel för att kunna genomföra såväl de gamla som de nya åtgärderna för landsbygdsutveckling.
  Den här förordningen följer subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget, och den går inte längre än vad som är nödvändigt för att uppnå målen. |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 5 i fördraget får gemenskapen vidta åtgärder i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen. Eftersom medlemsstaterna inte kan uppnå målen för landsbygdsutvecklingspolitiken, på grund av kopplingarna till andra instrument i den gemensamma jordbrukspolitiken och de stora skillnaderna mellan olika landsbygdsområden, och eftersom medlemsstaterna i den utvidgade unionen har begränsade ekonomiska resurser, blir slutsatsen att det finns bättre utsikter att målen kan uppnås på EU-nivå genom en flerårig garanterad EU-finansiering och genom en fokusering på prioriteringar på EU-nivå.
  Europeiska unionen bör garantera att den här förordningen är finansiellt genomförbar genom att anslå tillräckliga budgetmedel för att kunna genomföra såväl de gamla som de nya åtgärderna för landsbygdsutveckling.
  Den här förordningen följer subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget, och den går inte längre än vad som är nödvändigt för att uppnå målen.

| (6) | De verksamheter som Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (nedan kallad ”fonden”) bedriver, och de insatser som den bidrar till, måste ha en koppling till och vara förenliga med EU:s övriga politik, och de måste vara förenliga med EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

(6)

De verksamheter som Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (nedan kallad ”fonden”) bedriver, och de insatser som den bidrar till, måste ha en koppling till och vara förenliga med EU:s övriga politik, och de måste vara förenliga med EU:s lagstiftning.

| (6) | De verksamheter som Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (nedan kallad ”fonden”) bedriver, och de insatser som den bidrar till, måste ha en koppling till och vara förenliga med
  sammanhållningspolitiken på landsbygden och
  EU:s övriga politik, och de måste vara förenliga med EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

(6)

De verksamheter som Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (nedan kallad ”fonden”) bedriver, och de insatser som den bidrar till, måste ha en koppling till och vara förenliga med
  sammanhållningspolitiken på landsbygden och
  EU:s övriga politik, och de måste vara förenliga med EU:s lagstiftning.

| (7) | I sina åtgärder för att utveckla landsbygden strävar EU efter att eliminera olikheter och främja
  jämställdheten
  mellan kvinnor och män, i enlighet med artiklarna 2 och 3 i fördraget. |
| --- | --- |

(7)

I sina åtgärder för att utveckla landsbygden strävar EU efter att eliminera olikheter och främja
  jämställdheten
  mellan kvinnor och män, i enlighet med artiklarna 2 och 3 i fördraget.

| (7) | I sina åtgärder för att utveckla landsbygden strävar EU efter att eliminera olikheter och främja
  icke-diskriminering och jämställdhet
  mellan kvinnor och män, i enlighet med artiklarna 2 och 3 i fördraget. |
| --- | --- |

(7)

I sina åtgärder för att utveckla landsbygden strävar EU efter att eliminera olikheter och främja
  icke-diskriminering och jämställdhet
  mellan kvinnor och män, i enlighet med artiklarna 2 och 3 i fördraget.

| (11) | För att få en hållbar utveckling på landsbygden är det nödvändigt att man på EU-nivå fokuserar på ett begränsat antal centrala och prioriterade mål i fråga om jord- och skogsbrukets konkurrenskraft, markanvändning och miljö, livskvalitet samt en diversifiering av verksamheterna. |
| --- | --- |

(11)

För att få en hållbar utveckling på landsbygden är det nödvändigt att man på EU-nivå fokuserar på ett begränsat antal centrala och prioriterade mål i fråga om jord- och skogsbrukets konkurrenskraft, markanvändning och miljö, livskvalitet samt en diversifiering av verksamheterna.

| (11) | För att få en hållbar utveckling på landsbygden är det nödvändigt att man på EU-nivå fokuserar på ett begränsat antal centrala och prioriterade mål i fråga om jord- och skogsbrukets konkurrenskraft, markanvändning och miljö, livskvalitet samt en diversifiering av verksamheterna
  , och samtidigt tar hänsyn till de varierande förhållandena inom EU, vilket kan avse allt mellan avlägsna landsbygdsområden som drabbats av avfolkningsproblem och ekonomisk nedgång och områden i städernas utkanter som utsätts för allt större press från städerna
  . |
| --- | --- |

(11)

För att få en hållbar utveckling på landsbygden är det nödvändigt att man på EU-nivå fokuserar på ett begränsat antal centrala och prioriterade mål i fråga om jord- och skogsbrukets konkurrenskraft, markanvändning och miljö, livskvalitet samt en diversifiering av verksamheterna
  , och samtidigt tar hänsyn till de varierande förhållandena inom EU, vilket kan avse allt mellan avlägsna landsbygdsområden som drabbats av avfolkningsproblem och ekonomisk nedgång och områden i städernas utkanter som utsätts för allt större press från städerna
  .

| (16) | Särskilda stöd för unga jordbrukare kan göra det lättare för dem att starta ett jordbruk och att efter starten genomföra en strukturanpassning på sina gårdar.
  Startstödet bör bli enhetligt genom att man beviljar ett samlat bidrag, och det bör finnas ett krav på att de unga jordbrukarna måste ha
  en affärsplan
  för sin
  verksamhet. |
| --- | --- |

(16)

Särskilda stöd för unga jordbrukare kan göra det lättare för dem att starta ett jordbruk och att efter starten genomföra en strukturanpassning på sina gårdar.
  Startstödet bör bli enhetligt genom att man beviljar ett samlat bidrag, och det bör finnas ett krav på att de unga jordbrukarna måste ha
  en affärsplan
  för sin
  verksamhet.

| (16) | Särskilda stöd för unga jordbrukare kan göra det lättare för dem att starta ett jordbruk och att efter starten genomföra en strukturanpassning på sina gårdar.
  För att startstöd skall beviljas måste det läggas fram
  en affärsplan
  som skall fungera som ett instrument för att i tid garantera utvecklingen av det nystartade företagets
  verksamhet.
  I syfte att underlätta etableringen och utvecklingen av det nystartade företaget bör lämpliga incitament för en sådan affärsplan ges genom ett integrerat åtgärdspaket som rör de olika stödprioriteringarna. |
| --- | --- |

(16)

Särskilda stöd för unga jordbrukare kan göra det lättare för dem att starta ett jordbruk och att efter starten genomföra en strukturanpassning på sina gårdar.
  För att startstöd skall beviljas måste det läggas fram
  en affärsplan
  som skall fungera som ett instrument för att i tid garantera utvecklingen av det nystartade företagets
  verksamhet.
  I syfte att underlätta etableringen och utvecklingen av det nystartade företaget bör lämpliga incitament för en sådan affärsplan ges genom ett integrerat åtgärdspaket som rör de olika stödprioriteringarna.

| (23) | Bättre bearbetning och saluföring av primärproduktionen inom jord- och skogsbruket bör uppmuntras genom stöd för investeringar som syftar till att få en bättre effektivitet i dessa led, att jord- och skogsbruksprodukter skall kunna ge förnybar energi, att införa ny teknik, att få nya möjligheter på marknaden, att satsa på kvalitet, att få ett effektivare miljöskydd och bättre arbetarskydd, hygien och djurskydd, vilket bör ske genom åtgärder som
  riktar sig till småföretag och
  mikroföretag som har
  bättre förutsättningar
  att kunna höja värdet på lokala produkter, samtidigt som kraven för att få investeringsstöd förenklas jämfört med rådets förordning (EG) nr 1257/1999. |
| --- | --- |

(23)

Bättre bearbetning och saluföring av primärproduktionen inom jord- och skogsbruket bör uppmuntras genom stöd för investeringar som syftar till att få en bättre effektivitet i dessa led, att jord- och skogsbruksprodukter skall kunna ge förnybar energi, att införa ny teknik, att få nya möjligheter på marknaden, att satsa på kvalitet, att få ett effektivare miljöskydd och bättre arbetarskydd, hygien och djurskydd, vilket bör ske genom åtgärder som
  riktar sig till småföretag och
  mikroföretag som har
  bättre förutsättningar
  att kunna höja värdet på lokala produkter, samtidigt som kraven för att få investeringsstöd förenklas jämfört med rådets förordning (EG) nr 1257/1999.

| (23) | Bättre bearbetning och saluföring av primärproduktionen inom jord- och skogsbruket bör uppmuntras genom stöd för investeringar som syftar till att få en bättre effektivitet i dessa led, att jord- och skogsbruksprodukter skall kunna ge förnybar energi, att införa ny teknik, att få nya möjligheter på marknaden, att satsa på kvalitet, att få ett effektivare miljöskydd och bättre arbetarskydd, hygien och djurskydd, vilket bör ske genom åtgärder som
  stöder
  mikroföretag
  , små och medelstora företag samt medlemsbaserade producentorganisationer
  som har
  de bästa förutsättningarna
  att kunna höja värdet på lokala produkter, samtidigt som kraven för att få investeringsstöd förenklas jämfört med rådets förordning (EG) nr 1257/1999. |
| --- | --- |

(23)

Bättre bearbetning och saluföring av primärproduktionen inom jord- och skogsbruket bör uppmuntras genom stöd för investeringar som syftar till att få en bättre effektivitet i dessa led, att jord- och skogsbruksprodukter skall kunna ge förnybar energi, att införa ny teknik, att få nya möjligheter på marknaden, att satsa på kvalitet, att få ett effektivare miljöskydd och bättre arbetarskydd, hygien och djurskydd, vilket bör ske genom åtgärder som
  stöder
  mikroföretag
  , små och medelstora företag samt medlemsbaserade producentorganisationer
  som har
  de bästa förutsättningarna
  att kunna höja värdet på lokala produkter, samtidigt som kraven för att få investeringsstöd förenklas jämfört med rådets förordning (EG) nr 1257/1999.

| (32) | Stöden för naturbetingade svårigheter i bergsområden och för andra områden med svårigheter bör genom ett fortsatt användande av jordbruksmark bidra till att hålla landsbygden levande och bevara och främja hållbara jordbruksmetoder. För att dessa stöd skall bli effektiva och för att målen skall kunna uppnås bör det finnas objektiva parametrar för stödnivåerna. |
| --- | --- |

(32)

Stöden för naturbetingade svårigheter i bergsområden och för andra områden med svårigheter bör genom ett fortsatt användande av jordbruksmark bidra till att hålla landsbygden levande och bevara och främja hållbara jordbruksmetoder. För att dessa stöd skall bli effektiva och för att målen skall kunna uppnås bör det finnas objektiva parametrar för stödnivåerna.

| (32) | Stöden för naturbetingade svårigheter i bergsområden och för andra områden med svårigheter bör genom ett fortsatt användande av jordbruksmark bidra till att hålla landsbygden levande och bevara och främja hållbara jordbruksmetoder. För att dessa stöd skall bli effektiva och för att målen skall kunna uppnås bör det finnas objektiva parametrar för stödnivåerna.
  Samtidigt som man tryggar den kontinuitet som krävs vid avgränsning av områden med svårigheter bör grundkonceptet i framtiden särskilt inriktas på naturbetingade svårigheter inom en medlemsstat. När det gäller systemet med kompensationsbetalningar bör medlemsstaterna uppmanas att utveckla systemen för objektiv differentiering. Kommissionen uppmanas att lägga fram en omfattande undersökning med alla relevanta aspekter för att definiera områden med svårigheter. Fram tills dess skall den nuvarande definitionen gälla. |
| --- | --- |

(32)

Stöden för naturbetingade svårigheter i bergsområden och för andra områden med svårigheter bör genom ett fortsatt användande av jordbruksmark bidra till att hålla landsbygden levande och bevara och främja hållbara jordbruksmetoder. För att dessa stöd skall bli effektiva och för att målen skall kunna uppnås bör det finnas objektiva parametrar för stödnivåerna.
  Samtidigt som man tryggar den kontinuitet som krävs vid avgränsning av områden med svårigheter bör grundkonceptet i framtiden särskilt inriktas på naturbetingade svårigheter inom en medlemsstat. När det gäller systemet med kompensationsbetalningar bör medlemsstaterna uppmanas att utveckla systemen för objektiv differentiering. Kommissionen uppmanas att lägga fram en omfattande undersökning med alla relevanta aspekter för att definiera områden med svårigheter. Fram tills dess skall den nuvarande definitionen gälla.

| (33) | För att kunna värna om NATURA 2000-områdena bör det även i fortsättningen finnas stöd för att hjälpa jordbrukarna att klara av särskilda svårigheter till följd av tillämpningen av rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar och rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter. |
| --- | --- |

(33)

För att kunna värna om NATURA 2000-områdena bör det även i fortsättningen finnas stöd för att hjälpa jordbrukarna att klara av särskilda svårigheter till följd av tillämpningen av rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar och rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter.

| (33) | För att kunna värna om NATURA 2000-områdena bör det även i fortsättningen finnas stöd –
  dock endast subsidiärt från Europeiska fonden för landsbygdsutveckling –
  för att hjälpa jordbrukarna
  och skogsbrukarna
  att klara av särskilda svårigheter till följd av tillämpningen av rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar och rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter.
  De huvudsakliga finansieringskällorna är framför allt de nationella budgetarna, vid sidan av andra europeiska fonder. |
| --- | --- |

(33)

För att kunna värna om NATURA 2000-områdena bör det även i fortsättningen finnas stöd –
  dock endast subsidiärt från Europeiska fonden för landsbygdsutveckling –
  för att hjälpa jordbrukarna
  och skogsbrukarna
  att klara av särskilda svårigheter till följd av tillämpningen av rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar och rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter.
  De huvudsakliga finansieringskällorna är framför allt de nationella budgetarna, vid sidan av andra europeiska fonder.

| (34) | Stöden för ett miljövänligare jordbruk bör fortsätta att spela en framträdande roll för en hållbar utveckling på landsbygden och för att tillmötesgå samhällets ökande behov av tjänster på miljöområdet. Stöden bör dessutom uppmuntra jordbrukarna att arbeta för samhället som helhet genom att de börjar eller fortsätter med sådana produktionsmetoder som är förenliga med skydd och förbättringar av miljön, landskapet, naturresurserna, marken, samt den genetiska mångfalden. I enlighet med principen om att det är förorenaren som betalar bör dessa stöd endast täcka sådana åtaganden som går utöver obligatoriska normer. |
| --- | --- |

(34)

Stöden för ett miljövänligare jordbruk bör fortsätta att spela en framträdande roll för en hållbar utveckling på landsbygden och för att tillmötesgå samhällets ökande behov av tjänster på miljöområdet. Stöden bör dessutom uppmuntra jordbrukarna att arbeta för samhället som helhet genom att de börjar eller fortsätter med sådana produktionsmetoder som är förenliga med skydd och förbättringar av miljön, landskapet, naturresurserna, marken, samt den genetiska mångfalden. I enlighet med principen om att det är förorenaren som betalar bör dessa stöd endast täcka sådana åtaganden som går utöver obligatoriska normer.

| (34) | Stöden för ett miljövänligare jordbruk bör fortsätta att spela en framträdande roll för en hållbar utveckling på landsbygden och för att tillmötesgå samhällets ökande behov av tjänster på miljöområdet. Stöden bör dessutom uppmuntra jordbrukarna att arbeta för samhället som helhet genom att de börjar eller fortsätter med sådana produktionsmetoder som är förenliga med skydd och förbättringar av miljön, landskapet, naturresurserna, marken, samt den genetiska mångfalden. I enlighet med principen om att det är förorenaren som betalar bör dessa stöd endast täcka sådana åtaganden som går utöver obligatoriska normer
  , och också effektiva stödåtgärder planeras vid sidan av kompensering av effekterna på kostnader och avkastning
  . |
| --- | --- |

(34)

Stöden för ett miljövänligare jordbruk bör fortsätta att spela en framträdande roll för en hållbar utveckling på landsbygden och för att tillmötesgå samhällets ökande behov av tjänster på miljöområdet. Stöden bör dessutom uppmuntra jordbrukarna att arbeta för samhället som helhet genom att de börjar eller fortsätter med sådana produktionsmetoder som är förenliga med skydd och förbättringar av miljön, landskapet, naturresurserna, marken, samt den genetiska mångfalden. I enlighet med principen om att det är förorenaren som betalar bör dessa stöd endast täcka sådana åtaganden som går utöver obligatoriska normer
  , och också effektiva stödåtgärder planeras vid sidan av kompensering av effekterna på kostnader och avkastning
  .

| (45) | Förändringarna på landsbygden måste åtgärdas genom hjälp för att diversifiera verksamheterna i riktning mot andra typer av verksamhet än jordbruk och att utveckla andra sektorer, att öka sysselsättningen, förbättra den grundläggande servicen och satsa på investeringar som gör landsbygden attraktivare, så att man kan vända en utveckling som är på väg mot ekonomisk och social nedgång och avfolkning. Det behövs ansträngningar för att höja människors potential i det här avseendet. |
| --- | --- |

(45)

Förändringarna på landsbygden måste åtgärdas genom hjälp för att diversifiera verksamheterna i riktning mot andra typer av verksamhet än jordbruk och att utveckla andra sektorer, att öka sysselsättningen, förbättra den grundläggande servicen och satsa på investeringar som gör landsbygden attraktivare, så att man kan vända en utveckling som är på väg mot ekonomisk och social nedgång och avfolkning. Det behövs ansträngningar för att höja människors potential i det här avseendet.

| (45) | Förändringarna på landsbygden måste åtgärdas genom hjälp för att diversifiera verksamheterna i riktning mot andra typer av verksamhet än jordbruk och att utveckla andra sektorer, att öka sysselsättningen, förbättra den grundläggande servicen och satsa på investeringar som gör landsbygden attraktivare, så att man kan vända en utveckling som är på väg mot ekonomisk och social nedgång och avfolkning. Det behövs ansträngningar för att höja människors potential i det här avseendet.
  Åtgärderna för att utveckla landsbygden, särskilt dem i prioritering 3, bör vidtas vid sidan av de pågående politiska åtgärderna och sålunda leda till särskilda synergier på landsbygden. |
| --- | --- |

(45)

Förändringarna på landsbygden måste åtgärdas genom hjälp för att diversifiera verksamheterna i riktning mot andra typer av verksamhet än jordbruk och att utveckla andra sektorer, att öka sysselsättningen, förbättra den grundläggande servicen och satsa på investeringar som gör landsbygden attraktivare, så att man kan vända en utveckling som är på väg mot ekonomisk och social nedgång och avfolkning. Det behövs ansträngningar för att höja människors potential i det här avseendet.
  Åtgärderna för att utveckla landsbygden, särskilt dem i prioritering 3, bör vidtas vid sidan av de pågående politiska åtgärderna och sålunda leda till särskilda synergier på landsbygden.

| (50) | Med tanke på hur viktig Leaderdimensionen är bör en
  avsevärd
  del av fondens stöd öronmärkas för denna prioritering. |
| --- | --- |

(50)

Med tanke på hur viktig Leaderdimensionen är bör en
  avsevärd
  del av fondens stöd öronmärkas för denna prioritering.

| (50) | Med tanke på hur viktig Leaderdimensionen är bör en
  tillräcklig
  del av fondens stöd öronmärkas för denna prioritering. |
| --- | --- |

(50)

Med tanke på hur viktig Leaderdimensionen är bör en
  tillräcklig
  del av fondens stöd öronmärkas för denna prioritering.

| (56) | Utöver dessa belopp måste medlemsstaterna beakta de belopp som genereras via modulering enligt artikel 12.2 i förordning (EG) nr .../... [οm finansieringen av GJP]. |
| --- | --- |

(56)

Utöver dessa belopp måste medlemsstaterna beakta de belopp som genereras via modulering enligt artikel 12.2 i förordning (EG) nr .../... [οm finansieringen av GJP].

| (56) | Utöver dessa belopp måste medlemsstaterna beakta de belopp som genereras via modulering enligt artikel 12.2 i förordning (EG) nr .../... [οm finansieringen av GJP]
  och tillse att dessa belopp, som härrör från den första pelaren, används för genomförande av åtgärder för stöd till jord- och skogsbruket, bl.a. för att öka stödet till de jordbrukare som erhåller minst stöd
  . |
| --- | --- |

(56)

Utöver dessa belopp måste medlemsstaterna beakta de belopp som genereras via modulering enligt artikel 12.2 i förordning (EG) nr .../... [οm finansieringen av GJP]
  och tillse att dessa belopp, som härrör från den första pelaren, används för genomförande av åtgärder för stöd till jord- och skogsbruket, bl.a. för att öka stödet till de jordbrukare som erhåller minst stöd
  .

| (58) | Den procentsats med vilken fonden medfinansierar programmen bör fastställas i förhållande till de offentliga utgifterna i medlemsstaterna, med beaktande av den betydelse som markanvändningsplaneringen och miljön har, situationen i de områden som omfattas av konvergensmålet, Leadermetodens
  roll
  , de yttersta randområdena enligt artikel 299 i fördraget och de öar som omfattas av rådets förordning (EEG) nr 2019/93 av den 19 juli 1993 om införandet av särskilda bestämmelser för de mindre Egeiska öarna rörande vissa jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

(58)

Den procentsats med vilken fonden medfinansierar programmen bör fastställas i förhållande till de offentliga utgifterna i medlemsstaterna, med beaktande av den betydelse som markanvändningsplaneringen och miljön har, situationen i de områden som omfattas av konvergensmålet, Leadermetodens
  roll
  , de yttersta randområdena enligt artikel 299 i fördraget och de öar som omfattas av rådets förordning (EEG) nr 2019/93 av den 19 juli 1993 om införandet av särskilda bestämmelser för de mindre Egeiska öarna rörande vissa jordbruksprodukter.

| (58) | Den procentsats med vilken fonden medfinansierar programmen bör fastställas i förhållande till de offentliga utgifterna i medlemsstaterna, med beaktande av den betydelse som markanvändningsplaneringen och miljön har, situationen i de områden som omfattas av konvergensmålet, Leadermetodens
  betydelse
  , de yttersta randområdena enligt artikel 299 i fördraget och de öar som omfattas av rådets förordning (EEG) nr 2019/93 av den 19 juli 1993 om införandet av särskilda bestämmelser för de mindre Egeiska öarna rörande vissa jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

(58)

Den procentsats med vilken fonden medfinansierar programmen bör fastställas i förhållande till de offentliga utgifterna i medlemsstaterna, med beaktande av den betydelse som markanvändningsplaneringen och miljön har, situationen i de områden som omfattas av konvergensmålet, Leadermetodens
  betydelse
  , de yttersta randområdena enligt artikel 299 i fördraget och de öar som omfattas av rådets förordning (EEG) nr 2019/93 av den 19 juli 1993 om införandet av särskilda bestämmelser för de mindre Egeiska öarna rörande vissa jordbruksprodukter.

| (66) | EU-reserven för Leaderdimensionen bör fördelas på grundval av vilka resultat som programmen uppnått i det här avseendet. De kriterier som skall gälla för fördelningen bör alltså innehålla krav i fråga om resultaten. |
| --- | --- |

(66)

EU-reserven för Leaderdimensionen bör fördelas på grundval av vilka resultat som programmen uppnått i det här avseendet. De kriterier som skall gälla för fördelningen bör alltså innehålla krav i fråga om resultaten.

utgår

Fonden skall bidra till att främja en hållbar landsbygdsutveckling i hela Europeiska unionen, och denna strävan skall komplettera såväl den gemensamma jordbrukspolitikens marknads- och inkomststöd som sammanhållningspolitiken och den gemensamma fiskeripolitiken.

Fonden skall
  med uttrycklig hänvisning till artikel 33.1 i EG-fördraget och med särskild tonvikt på målen i den gemensamma jordbrukspolitiken
  bidra till att främja en hållbar landsbygdsutveckling i hela Europeiska unionen
  och förhindra en avfolkning av landsbygden
  , och denna strävan skall komplettera såväl den gemensamma jordbrukspolitikens marknads- och inkomststöd som sammanhållningspolitiken
  , åtgärderna för social integrering, icke-diskriminering, främjande av lika möjligheter
  och den gemensamma fiskeripolitiken.

| a) | att genom stöd för omstrukturering stärka jord- och skogsbrukets konkurrenskraft; |
| --- | --- |

a)

att genom stöd för omstrukturering stärka jord- och skogsbrukets konkurrenskraft;

| a) | att genom stöd för
  utveckling och
  omstrukturering
  , innovation, utbildning och förbättrade yrkeskvalifikationer
  stärka jord- och skogsbrukets konkurrenskraft; |
| --- | --- |

a)

att genom stöd för
  utveckling och
  omstrukturering
  , innovation, utbildning och förbättrade yrkeskvalifikationer
  stärka jord- och skogsbrukets konkurrenskraft;

| b) | att genom stöd för markanvändningsplanering förbättra miljön på landsbygden; |
| --- | --- |

b)

att genom stöd för markanvändningsplanering förbättra miljön på landsbygden;

| b) | att genom stöd för
  en hållbar
  markanvändningsplanering förbättra miljön på landsbygden
  och jordbruksmetoderna
  ; |
| --- | --- |

b)

att genom stöd för
  en hållbar
  markanvändningsplanering förbättra miljön på landsbygden
  och jordbruksmetoderna
  ;

| c) | att höja livskvaliteten på landsbygden och att uppmuntra en diversifiering av ekonomin. |
| --- | --- |

c)

att höja livskvaliteten på landsbygden och att uppmuntra en diversifiering av ekonomin.

| c) | att höja livskvaliteten
  och främja den kulturella utvecklingen
  på landsbygden och att uppmuntra en
  utveckling och
  diversifiering av ekonomin. |
| --- | --- |

c)

att höja livskvaliteten
  och främja den kulturella utvecklingen
  på landsbygden och att uppmuntra en
  utveckling och
  diversifiering av ekonomin.

| ca) | att förbättra den lokala och regionala befolkningens tillgång till lokala och regionala jordbruksprodukter; |
| --- | --- |

ca)

| cb) | att öka bidraget till hållbar energiförsörjning och skydd av klimatet. |
| --- | --- |

cb)

1.   Fonden skall komplettera nationella, regionala och lokala insatser som bidrar till att EU:s prioriteringar kan uppnås.

1.   Fonden skall komplettera nationella, regionala och lokala insatser som bidrar till att EU:s prioriteringar kan uppnås
  , detta utan att begränsa genomförandet av motsvarande nationella utvecklingsprogram
  .

2.   Kommissionen och medlemsstaterna skall se till att fondens och medlemsstaternas stöd ligger i linje med EU:s verksamheter, politik och prioriteringar. Stöden från fonden skall ha en koppling till målen för den ekonomiska
  och
  sociala sammanhållningen och särskilt för Europeiska fiskerifonden.

2.   Kommissionen och medlemsstaterna skall se till att fondens och medlemsstaternas stöd ligger i linje med EU:s verksamheter, politik och prioriteringar. Stöden från fonden skall ha en koppling till målen för den ekonomiska
  ,
  sociala
  och regionala
  sammanhållningen och särskilt för Europeiska fiskerifonden
  och miljöpolitiken
  .

4.   Det skall också finnas en koppling till de åtgärder som finansieras via Europeiska garantifonden för jordbruket.

4.   Det skall också finnas en koppling till de åtgärder som finansieras via Europeiska garantifonden för jordbruket
  och en klart markerad åtskillnad i förhållande till finansiering av åtgärder för andra viktiga strukturella ingrepp inom ramen för andra strukturfonder
  .

| b) | arbetsmarknadens parter och näringslivets organisationer; |
| --- | --- |

b)

arbetsmarknadens parter och näringslivets organisationer;

| b) | arbetsmarknadens parter och näringslivets organisationer
  samt jordbruksorganisationer som aktivt verkar på detta område
  ; |
| --- | --- |

b)

arbetsmarknadens parter och näringslivets organisationer
  samt jordbruksorganisationer som aktivt verkar på detta område
  ;

3.   Partnerskapet skall delta i utarbetandet och övervakningen av den nationella strategiska planen och i utarbetandet, genomförandet och utvärderingen av landsbygdsutvecklingsprogrammen. Medlemsstaten skall se till att alla lämpliga partner blir involverade i de olika stegen i programarbetet
  , med beaktande av den tidsgräns som finns för varje steg
  .

3.   Partnerskapet skall delta i utarbetandet och övervakningen av den nationella strategiska planen och i utarbetandet, genomförandet och utvärderingen av landsbygdsutvecklingsprogrammen. Medlemsstaten skall se till att alla lämpliga partner blir involverade i de olika stegen i programarbetet
  . I programplaneringen bör hänsyn därför tas till att det finns tillräckligt med tid för att höra de berörda parterna och se till att de verkligen blir involverade
  .

Medlemsstaterna skall ansvara för att landsbygdsutvecklingsprogrammen genomförs på lämpligaste geografiska nivå, i enlighet med de egna institutionella förhållandena. De åtgärder som detta ansvar medför skall vidtas i enlighet med den här förordningen.

Medlemsstaterna skall ansvara för att landsbygdsutvecklingsprogrammen genomförs på lämpligaste geografiska nivå, i enlighet med de egna institutionella förhållandena
  och bestämmelserna om subsidiaritet i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa
  . De åtgärder som detta ansvar medför skall vidtas i enlighet med den här förordningen.

I programmens samtliga faser skall medlemsstaterna och kommissionen sträva efter jämställdhet mellan kvinnor och män.

I programmens samtliga faser skall medlemsstaterna och kommissionen sträva efter jämställdhet mellan kvinnor och män
  och icke-diskriminering på de grunder som anges i artikel 13 i fördraget
  .

Detta skall således ske under planeringen, i genomförandet, övervakningen och utvärderingen.

Detta skall således ske under planeringen, i genomförandet, övervakningen och utvärderingen
  , varvid införlivandet av jämställdhetspolitiken skall säkerställas genom en kvantitativ indikator som skall väga tungt när det gäller programmens möjlighet att få stöd
  .

Medlemsstaterna skall formulera åtgärder för att underlätta kvinnors möjligheter att stå som samägare till jordbruksföretag samt deras möjligheter att få det stöd som regleras i den här förordningen.

Artikel 8a

Särskilt stöd till småföretag och mikroföretag

Medlemsstaterna och kommissionen skall stödja småföretag och mikroföretag på grund av deras särskilda betydelse för sysselsättningen och miljön på landsbygden. Med tanke på företagens särskilda socioekonomiska betydelse skall varje medlemsstat fastställa stödkriterier som garanterar att dessa företag får prioriterad tillgång till stödet för landsbygdsutveckling.

1.   Med beaktande av EU:s övergripande prioriteringar skall rådet anta strategiska riktlinjer för landsbygdsutvecklingen i hela unionen under programperioden 1 januari 2007 – 31 december 2013.

1.   Med beaktande av EU:s övergripande prioriteringar skall rådet anta strategiska riktlinjer för landsbygdsutvecklingen
  och i synnerhet för genomförande av de mål som anges i artikel 4
  i hela unionen under programperioden 1 januari 2007 – 31 december 2013.

Dessa riktlinjer skall innehålla gemensamma strategiska prioriteringar för landsbygdsutvecklingen under perioden, i syfte att förverkliga var och en av de prioriteringar som anges i den här förordningen.

Dessa riktlinjer skall innehålla gemensamma strategiska prioriteringar för landsbygdsutvecklingen under perioden, i syfte att förverkliga var och en av de prioriteringar som anges i den här förordningen.
  Utan att det inverkar på de befogenheter som nödvändigtvis förbehålls medlemsstaterna genom subsidiaritetsprincipen, skall dessa ta hänsyn till nämnda prioriteringar i sina nationella strategiska planer i enlighet med artikel 11.

| e) | en redogörelse för på vilka sätt en samverkan
  med andra GJP-instrument och med sammanhållningspolitiken
  garanteras; |
| --- | --- |

e)

en redogörelse för på vilka sätt en samverkan
  med andra GJP-instrument och med sammanhållningspolitiken
  garanteras;

| e) | en redogörelse för på vilka sätt en samverkan garanteras
  mellan GJP – inklusive dess två pelare 1a och 1b – och sammanhållningspolitiken, politiken för territoriell konvergens samt politiken för regional konkurrenskraft och sysselsättning
  ; |
| --- | --- |

e)

en redogörelse för på vilka sätt en samverkan garanteras
  mellan GJP – inklusive dess två pelare 1a och 1b – och sammanhållningspolitiken, politiken för territoriell konvergens samt politiken för regional konkurrenskraft och sysselsättning
  ;

| ga) | ett utkast för hur planen bidrar till social integrering och icke-diskriminering. |
| --- | --- |

ga)

2.   Medlemsstaterna skall skicka in sina nationella strategiska planer till kommissionen innan de skickar in sina landsbygdsutvecklingsprogram.

2.   Medlemsstaterna skall skicka in sina nationella strategiska planer till kommissionen innan
  eller samtidigt som
  de skickar in sina landsbygdsutvecklingsprogram.
  Om en medlemsstat bara har ett landsbygdsutvecklingsprogram kan den nationella strategin införas som ett separat kapitel.

Sammanfattande
  årsrapporter
  från medlemsstaterna

1.   
  För första gången år 2008, och
  senast den
  1 oktober varje år,
  skall varje medlemsstat skicka in en sammanfattande årsrapport till kommissionen, med en redogörelse för hur man lyckats genomföra sin strategi och uppnå sina mål, och hur detta bidragit till att genomföra EU:s strategiska riktlinjer.

Sammanfattande
  rapporter
  från medlemsstaterna

1.   Senast den
  1 oktober 2010
  skall varje medlemsstat skicka in en sammanfattande årsrapport till kommissionen, med en redogörelse för hur man lyckats genomföra sin strategi och uppnå sina mål, och hur detta bidragit till att genomföra EU:s strategiska riktlinjer.
  Efter att programarbetet avslutats skall varje medlemsstat lägga fram en sammanfattande rapport om programperioden 2007–2013.

Årsrapporter
  från kommissionen

1.   F
  ör första gången år 2009, och när varje nytt år börjar, skall
  kommissionen lägga fram en
  årsrapport
  med en sammanfattning av de viktigaste händelserna, tendenserna och utmaningarna i fråga om genomförandet av såväl de nationella strategiska planerna som EU:s strategiska riktlinjer. Rapporten skall utarbetas på grundval av kommissionens analys och bedömning av de sammanfattande
  årsrapporter
  från medlemsstaterna som avses i artikel 12, men också på grundval av annan information. Den skall också innehålla en redogörelse för de åtgärder som medlemsstaterna och kommissionen har vidtagit eller kommer att vidta för att på bästa sätt följa upp slutsatserna i rapporten.

Rapporter
  från kommissionen

1.   Kommissionen
  skall efter det att medlemsstaterna lagt fram sina rapporter
  lägga fram en
  sammanfattande rapport 2011
  med en sammanfattning av de viktigaste händelserna, tendenserna och utmaningarna i fråga om genomförandet av såväl de nationella strategiska planerna som EU:s strategiska riktlinjer. Rapporten skall utarbetas på grundval av kommissionens analys och bedömning av de sammanfattande
  rapporter
  från medlemsstaterna som avses i artikel 12, men också på grundval av annan information. Den skall också innehålla en redogörelse för de åtgärder som medlemsstaterna och kommissionen har vidtagit eller kommer att vidta för att på bästa sätt följa upp slutsatserna i rapporten.

2.   Kommissionens
  årsrapporter
  skall skickas till rådet, parlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén.

2.   Kommissionens
  rapporter
  skall skickas till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén.

2.   Medlemsstaterna får skicka in antingen ett
  samlat
  program
  för hela landet eller ett program för varje region
  .

2.   Medlemsstaterna får skicka in antingen ett
  nationellt
  program
  eller regionala program eller en kombination av de två programtyperna
  .

EU:s stöd för vart och ett av de tre mål som anges i artikel 4 skall utgöra minst
  15 %
  av fondens totala stöd för ett program under prioritering I
  eller III
  enligt avsnitt I
  respektive III
  i kapitel I i avdelning IV,
  och 25 %
  av fondens totala stöd för ett program under prioritering II enligt avsnitt II i samma kapitel.

EU:s stöd för vart och ett av de fem mål som anges i artikel 4 skall utgöra minst
  10 %
  av fondens totala stöd för ett program under prioritering I enligt avsnitt I i kapitel I i avdelning IV,
  20 %
  av fondens totala stöd för ett program under prioritering II enligt avsnitt II i samma kapitel
  samt 8 % av fondens totala stöd för ett program under prioritering III enligt avsnitt III i kapitel I
  .

1.   På medlemsstatens eller kommissionens initiativ skall programmen ses över och, efter övervakningskommitténs godkännande, vid behov ändras för resten av perioden. Syftet med en sådan översyn skall vara att ta hänsyn till utvärderingsresultat och till kommissionens årsrapporter, särskilt i fråga om att skärpa eller justera formerna för hur EU:s prioriteringar beaktas.
  Programmen skall i tillämpliga fall ses över efter det att den Leaderreserv som avses i artikel 92 har fördelats.

1.   På medlemsstatens eller kommissionens initiativ skall programmen ses över och, efter övervakningskommitténs godkännande, vid behov ändras för resten av perioden. Syftet med en sådan översyn skall vara att ta hänsyn till utvärderingsresultat och till kommissionens årsrapporter, särskilt i fråga om att skärpa eller justera formerna för hur EU:s prioriteringar beaktas.

| va) | stöd för att ge jord- och skogsbrukare tillgång till teknisk expertis, |
| --- | --- |

va)

| i) | att modernisera gårdarna, |
| --- | --- |

i)

att modernisera gårdarna,

| i) | att modernisera gårdarna,
  även de minsta av dem, |
| --- | --- |

i)

att modernisera gårdarna,
  även de minsta av dem,

| va) | att satsa på experimentell utveckling, |
| --- | --- |

va)

| i) | att hjälpa jordbrukarna att anpassa sig till sådana normer som bygger på EU:s lagstiftning, |
| --- | --- |

i)

att hjälpa jordbrukarna att anpassa sig till sådana normer som bygger på EU:s lagstiftning,

| i) | att hjälpa jordbrukarna att anpassa sig till sådana normer som bygger på EU:s lagstiftning
  för att uppnå maximal livsmedelssäkerhet
  , |
| --- | --- |

i)

att hjälpa jordbrukarna att anpassa sig till sådana normer som bygger på EU:s lagstiftning
  för att uppnå maximal livsmedelssäkerhet
  ,

| ii) | att stödja jordbrukare som deltar i kvalitetssystem för livsmedel, |
| --- | --- |

ii)

att stödja jordbrukare som deltar i kvalitetssystem för livsmedel,

| ii) | att stödja jordbrukare och
  producentsammanslutningar
  som deltar i kvalitetssystem för livsmedel,
  t.ex. inom ramen för rådets förordning (EEG) nr 2081/92 av den 14 juli 1992 om skydd för geografiska och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

   (2)

  , |
| --- | --- |

ii)

att stödja jordbrukare och
  producentsammanslutningar
  som deltar i kvalitetssystem för livsmedel,
  t.ex. inom ramen för rådets förordning (EEG) nr 2081/92 av den 14 juli 1992 om skydd för geografiska och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

   (2)

  ,

| iiia) | att stödja initiativ såsom marknader för lokala jordbrukare och upphandlingssystem för lokalt producerade högklassiga livsmedel; |
| --- | --- |

iiia)

| i) | stöd för gårdar som i mindre eller större utsträckning producerar för de egna behoven och som är under omstrukturering, |
| --- | --- |

i)

stöd för gårdar som i mindre eller större utsträckning producerar för de egna behoven och som är under omstrukturering,

| i) | stöd för gårdar som i mindre eller större utsträckning producerar för de egna behoven
  ,
  som är under omstrukturering
  och som bedriver sin verksamhet på landsbygden, i utkanten av eller i stadsområden
  , |
| --- | --- |

i)

stöd för gårdar som i mindre eller större utsträckning producerar för de egna behoven
  ,
  som är under omstrukturering
  och som bedriver sin verksamhet på landsbygden, i utkanten av eller i stadsområden
  ,

1.   Stöd enligt artikel 19 a ii) skall beviljas personer

1.   Stöd enligt artikel 19 a ii)
  skall vara obligatoriskt för medlemsstaterna och regionerna och
  skall beviljas personer

| c) | som lämnar in en affärsplan för hur de vill utveckla
  sitt jordbruk
  . |
| --- | --- |

c)

som lämnar in en affärsplan för hur de vill utveckla
  sitt jordbruk
  .

| c) | som lämnar in en
  rimlig
  affärsplan för hur de vill utveckla
  sin företagsverksamhet. Genomförandet av denna plan och de uppnådda framstegen skall granskas under en treårsperiod som följer företagsetableringen
  . |
| --- | --- |

c)

som lämnar in en
  rimlig
  affärsplan för hur de vill utveckla
  sin företagsverksamhet. Genomförandet av denna plan och de uppnådda framstegen skall granskas under en treårsperiod som följer företagsetableringen
  .

2.   Stödet skall beviljas i form av ett samlat bidrag upp till
  den övre gräns som anges i bilaga I
  .

2.   Stödet skall beviljas i form av ett samlat bidrag
  och/eller som ett räntesubventionerat lån
  upp till
  ett kapitaliserat värde på högst 55 000 EUR
  .

2a.
     
  För att stödja genomförandet av den affärsplan som avses i punkt 1 c bör det garanteras ett integrerat åtgärdspaket som stöder unga jordbrukares etablering och utveckling av deras företag. Ett sådant paket skall omfatta en eller flera av de insatsåtgärder som avses i avdelning IV i förslaget till förordning för att möjliggöra finansieringen av flera insatser som hänför sig till en eller flera prioriteringar.

2b.
     
  Åtgärder för att hjälpa unga jordbrukare att etablera sig skall ingå i samtliga nationella och regionala program för landsbygdsutveckling.

2c.
     
  Unga jordbrukare som får stöd enligt den här artikeln kan beviljas en frist på högst fem år efter etableringen för att uppfylla villkoren i gemenskapsnormerna eller minimikraven i förbindelse med stödet till modernisering av gårdarna, stöd som kompensation för naturbetingade svårigheter i bergsområden liksom stöd för andra områden med svårigheter samt stöd för miljövänligt jordbruk och för att främja djurens välbefinnande.

| ba) | för att hjälpa potentionella framtida jordbrukare och skogsägare att täcka kostnaderna i samband med utarbetandet av affärsplanen för deras verksamhet. |
| --- | --- |

ba)

| a) | som förbättrar resultatet på gården, och |
| --- | --- |

a)

som förbättrar resultatet på gården, och

| a) | som förbättrar
  det ekonomiska och miljömässiga
  resultatet på gården, och |
| --- | --- |

a)

som förbättrar
  det ekonomiska och miljömässiga
  resultatet på gården, och

| aa) | som skapar arbetstillfällen, och |
| --- | --- |

aa)

Högre ekonomiskt värde i skogen

Högre ekonomiskt
  , ekologiskt och socialt
  värde i skogen

1.   Investeringsstöd enligt artikel 19 b ii) skall beviljas för skogar som ägs av privatpersoner eller av kommuner, eller av sammanslutningar av skogsägare i dessa kategorier. Denna begränsning skall inte gälla för subtropiska skogar och inte heller för skogarna på Azorerna, Madeira och i de franska utomeuropeiska departementen.

1.   Investeringsstöd enligt artikel 19 b ii) skall beviljas för skogar som ägs av privatpersoner eller av kommuner, eller av sammanslutningar av skogsägare i dessa kategorier. Denna begränsning skall inte gälla för
  tropiska eller
  subtropiska skogar och inte heller för skogarna på Azorerna, Madeira och i de franska utomeuropeiska departementen
  samt i Europeiska unionens yttersta randområden
  .
  Investeringsstöd skall också beviljas för att grunda och stärka strukturen i skogsägarföreningar så att dessa kan hjälpa sina medlemmar att förvalta sina skogar på ett hållbart och effektivt sätt.

2.   Det skall finnas skogsbruksplaner som ligger till grund för investeringarna.

2.   Det skall finnas skogsbruksplaner som ligger till grund för investeringarna
  , vilka gäller skogsområden av en bestämd storlek, som medlemsstaterna fastslagit i sina egna program
  .

| a) | som förbättrar gårdens eller företagets resultat, |
| --- | --- |

a)

som förbättrar gårdens eller företagets resultat,

| a) | som förbättrar gårdens eller företagets
  ekonomiska och miljömässiga
  resultat, |
| --- | --- |

a)

som förbättrar gårdens eller företagets
  ekonomiska och miljömässiga
  resultat,

2.   Stöd enligt punkt 1 skall
  begränsas till
  mikroföretag och
  småföretag
  i den mening som avses i kommissionens rekommendation 2003/361/EG. I fråga om skogsbruksprodukter skall stödet begränsas till enbart mikroföretag.

2.   Stöd enligt punkt 1 skall
  beviljas
  mikroföretag och
  små och medelstora företag
  i den mening som avses i kommissionens rekommendation 2003/361/EG
  samt alla typer av medlemsbaserade producentorganisationer
  . I fråga om skogsbruksprodukter skall stödet begränsas till enbart mikroföretag
  och småföretag samt till sammanslutningar av mikroföretag och småföretag
  .

Stöd enligt artikel 19 b iv) får täcka insatser för att kunna ta sig fram till mark på gården eller i skogen, energiförsörjning och vattenhushållning.

Stöd enligt artikel 19 b iv får täcka insatser
  för sammanläggning av skiften, varvid hänsyn skall tas till landskapsskyddet,
  för att kunna ta sig fram till mark på gården eller i skogen, energiförsörjning och vattenhushållning
  samt bemanning och utrustning av offentliga organ för tekniskt stöd till livsmedelsbranschen
  .

| b) | vara avsedda för kvalitetssystem på EU-nivå för livsmedel, eller för sådana system som godkänts av medlemsstaterna och som uppfyller precisa kriterier som skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 95.2; stöd får inte beviljas för system vars enda syfte är att skärpa kontrollerna av att normer i EU-lagstiftningen eller den nationella lagstiftningen uppfylls, |
| --- | --- |

b)

vara avsedda för kvalitetssystem på EU-nivå för livsmedel, eller för sådana system som godkänts av medlemsstaterna och som uppfyller precisa kriterier som skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 95.2; stöd får inte beviljas för system vars enda syfte är att skärpa kontrollerna av att normer i EU-lagstiftningen eller den nationella lagstiftningen uppfylls,

| b) | vara avsedda för kvalitetssystem på EU-nivå för livsmedel,
  t.ex. inom ramen för förordning (EEG) nr 2081/92,
  eller för sådana system som godkänts av medlemsstaterna och som uppfyller precisa kriterier som skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 95.2; stöd får inte beviljas för system vars enda syfte är att skärpa kontrollerna av att normer i EU-lagstiftningen eller den nationella lagstiftningen uppfylls, |
| --- | --- |

b)

vara avsedda för kvalitetssystem på EU-nivå för livsmedel,
  t.ex. inom ramen för förordning (EEG) nr 2081/92,
  eller för sådana system som godkänts av medlemsstaterna och som uppfyller precisa kriterier som skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 95.2; stöd får inte beviljas för system vars enda syfte är att skärpa kontrollerna av att normer i EU-lagstiftningen eller den nationella lagstiftningen uppfylls,

Stödet kan omfatta informations- och marknadsföringsverksamhet inom ramen för:

| a) | samarbete, överföring av information eller upprättande av nätverk mellan jordbrukare, bearbetningsföretag eller andra marknadsaktörer i livsmedelskedjan för jordbruksprodukter, |
| --- | --- |

a)

samarbete, överföring av information eller upprättande av nätverk mellan jordbrukare, bearbetningsföretag eller andra marknadsaktörer i livsmedelskedjan för jordbruksprodukter,

| b) | överföring av know-how och bästa metoder mellan jordbrukare, bearbetningsföretag eller andra marknadsaktörer i livsmedelskedjan för jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

b)

överföring av know-how och bästa metoder mellan jordbrukare, bearbetningsföretag eller andra marknadsaktörer i livsmedelskedjan för jordbruksprodukter.

| iv) | stöd för miljövänligt jordbruk och för djurskydd, |
| --- | --- |

iv)

stöd för miljövänligt jordbruk och för djurskydd,

| iv) | stöd för miljövänligt jordbruk och för djurskydd
  samt åtgärder för att bevara den jordbruksrelaterade genetiska mångfalden och utnyttja den på gårdarna
  , |
| --- | --- |

iv)

stöd för miljövänligt jordbruk och för djurskydd
  samt åtgärder för att bevara den jordbruksrelaterade genetiska mångfalden och utnyttja den på gårdarna
  ,

| iva) | stöd för ekologiskt jordbruk, |
| --- | --- |

iva)

| v) | stöd för miljövänligt skogsbruk, |
| --- | --- |

v)

stöd för miljövänligt skogsbruk,

| v) | stöd för miljövänligt skogsbruk
  och åtgärder för att utnyttja och bevara den genetiska mångfalden inom skogsbruket
  , |
| --- | --- |

v)

stöd för miljövänligt skogsbruk
  och åtgärder för att utnyttja och bevara den genetiska mångfalden inom skogsbruket
  ,

4.   Stöden skall gradvis trappas ner, ovanför en lägsta areal per gård som skall anges i programmet.

4.   Stöden skall
  med hänsyn till de gällande målen
  gradvis trappas ner, ovanför en lägsta areal per gård som skall anges i programmet.

Stöd enligt artikel 34 a iii) skall beviljas på årsbasis per hektar utnyttjad jordbruksareal, i syfte att kompensera jordbrukarna för kostnader eller inkomstbortfall på grund av svårigheter i områdena i fråga i samband med tillämpningen av direktiven 79/409/EEG
  och
  92/43/EEG.

Stöd enligt artikel 34 a iii) skall beviljas på årsbasis per hektar utnyttjad jordbruksareal, i syfte att kompensera jordbrukarna för kostnader eller inkomstbortfall på grund av svårigheter i områdena i fråga i samband med tillämpningen av direktiven 79/409/EEG
  ,
  92/43/EEG
  och 2000/60/EG
  .

Stöden får uppgå till de högsta belopp som anges i bilaga I.

Stöden får uppgå till de högsta belopp som anges i bilaga I.
  Stödbeloppet skall fastställas långsiktigt, till 200 EUR per hektar per år, med möjlighet till förlängning.

3.   Stöden för miljövänligt jordbruk och för djurskydd får endast avse sådana åtaganden som klart anges i ett program och som går längre än gällande normer i enlighet med artiklarna 4 och 5 i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 och i bilagorna III och IV till den förordningen, eller längre än andra normer i den nationella lagstiftningen.
  Dessutom skall jordbrukare och andra markanvändare som gör miljöåtaganden inom jordbruket uppfylla minimikraven för gödningsmedel och växtskyddsprodukter, och detta skall också anges i programmet.

3.   Stöden för miljövänligt jordbruk och för djurskydd får endast avse sådana åtaganden som klart anges i ett program och som går längre än gällande normer i enlighet med artiklarna 4 och 5 i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 och i bilagorna III och IV till den förordningen, eller längre än andra normer i den nationella lagstiftningen.

Åtagandena skall gälla i 5 år. Om det är nödvändigt och väl motiverat kan en längre period fastställas för vissa typer av åtaganden,
  i enlighet med förfarandet i artikel 95.2
  .

Åtagandena skall
  som regel
  gälla i 5 år. Om det är nödvändigt och motiverat kan en längre period
  på högst 7 år
  fastställas för vissa typer av åtaganden.
  I särskilda fall där så är motiverat är det även möjligt med en period på mindre än 5 år.

4.   Stöden skall beviljas på årsbasis
  , och
  de skall täcka extra kostnader och inkomstbortfall till följd av åtaganden som gjorts, samt vid behov även transaktionskostnader.

4.   Stöden skall beviljas på årsbasis. De skall
  omfatta ett stimulansbidrag på 20 %
  och täcka extra kostnader och inkomstbortfall till följd av åtaganden som gjorts, samt vid behov även transaktionskostnader.

Om det anses lämpligt kan stödmottagarna väljas ut genom en anbudsinfordran, på grundval av kriterier i fråga om ekonomi, miljö och djurskydd.

Om det anses lämpligt kan stödmottagarna väljas ut genom en anbudsinfordran, på grundval av kriterier som avser ekonomi, miljö
  , djurhälsa
  och djurskydd.

| b) | investeringar
  på en gård
  som höjer ett Natura 2000-områdes skönhets- eller rekreationsvärde för allmänheten. |
| --- | --- |

b)

investeringar
  på en gård
  som höjer ett Natura 2000-områdes skönhets- eller rekreationsvärde för allmänheten.

| b) | investeringar som höjer ett Natura 2000-områdes
  och andra ur naturskyddssynpunkt betydelsefulla områdens
  skönhets- eller rekreationsvärde för allmänheten. |
| --- | --- |

b)

investeringar som höjer ett Natura 2000-områdes
  och andra ur naturskyddssynpunkt betydelsefulla områdens
  skönhets- eller rekreationsvärde för allmänheten.

3.   Stöd får inte beviljas för julgranar eller snabbväxande arter som odlas på kort sikt.

3.   Stöd får inte beviljas för julgranar
  , invasiva eller främmande arter,
  eller snabbväxande arter som odlas på kort sikt.

Stöd enligt artikel 31 b iv) skall per år och per hektar skog beviljas privata skogsägare eller sammanslutningar av sådana, i syfte att ge kompensation för kostnader på grund av restriktioner för användningen av skog eller annan trädbevuxen mark i enlighet med direktiven 79/409/EEG och 92/43/EEG.

Stöd enligt artikel 31 b iv skall
  inom ramen för specifika projekt
  per år
  som schablonbelopp
  och per hektar skog beviljas privata skogsägare eller sammanslutningar av sådana, i syfte att ge kompensation för kostnader
  och inkomstförluster
  på grund av restriktioner för användningen av skog eller annan trädbevuxen mark i enlighet med direktiven 79/409/EEG och 92/43/EEG.

2.   Stöden skall
  täcka extra kostnader till följd av åtagandena. De skall
  beräknas på grundval av
  faktiska kostnader
  .

2.   Stöden skall beräknas på grundval av
  normala bedömningsgrunder
  .

| b) | som höjer områdets skönhets- eller rekreationsvärde för allmänheten. |
| --- | --- |

b)

som höjer områdets skönhets- eller rekreationsvärde för allmänheten.

| b) | som höjer
  eller bevarar
  områdets skönhets- eller rekreationsvärde för allmänheten. |
| --- | --- |

b)

som höjer
  eller bevarar
  områdets skönhets- eller rekreationsvärde för allmänheten.

1.   Med beaktande av punkterna 2, 3, 4 och 5 i den här artikeln skall medlemsstaterna fastställa vilka områden som berättigar till stöd enligt artikel 34 a i), ii) och iii) och 34 b i), iii), iv) och vi).

1.   Med beaktande av punkterna 2, 3, 4 och 5 i den här artikeln skall medlemsstaterna
  i enlighet med sin institutionella struktur
  fastställa vilka områden som berättigar till stöd enligt artikel 34 a i), ii) och iii) och 34 b i), iii), iv) och vi).
  När det gäller områden som skall beskogas för första gången skall områdesindelningen bortfalla om det finns ett nationellt förfarande för godkännande.

| a) | att höjden över havet gör klimatförhållandena mycket svåra, vilket avsevärt förkortar vegetationsperioden, |
| --- | --- |

a)

att höjden över havet gör klimatförhållandena mycket svåra, vilket avsevärt förkortar vegetationsperioden,

| a) | att höjden över havet
  eller det nordliga läget
  gör klimatförhållandena mycket svåra, vilket avsevärt förkortar vegetationsperioden, |
| --- | --- |

a)

att höjden över havet
  eller det nordliga läget
  gör klimatförhållandena mycket svåra, vilket avsevärt förkortar vegetationsperioden,

| ba) | att befolkningen är liten eller minskande och i hög grad beroende av en jordbruksverksamhet som, om den minskar i snabbare takt, riskerar att leda till att befolkningen flyr dessa områden och äventyrar den sociala, ekonomiska och miljömässiga hållbarheten. |
| --- | --- |

ba)

| bb) | att de inbegripits bland de bergsområden och mindre gynnade områden för vilka stöden skall fasas ut. |
| --- | --- |

bb)

Områden norr om
  62:a
  breddgraden och vissa angränsande områden skall betraktas som bergsområden.

Områden norr om
  60:e
  breddgraden och vissa angränsande områden skall betraktas som bergsområden.

| ba) | präglas av en liten eller minskande befolkning som i hög grad är beroende av en jordbruksverksamhet som, om den minskar i snabbare takt, riskerar att leda till att befolkningen flyr dessa områden och äventyrar den sociala, ekonomiska och miljömässiga hållbarheten. |
| --- | --- |

ba)

| bb) | tillhöra de bergsområden och mindre gynnade områden för vilka stöden skall fasas ut. |
| --- | --- |

bb)

De områden som enligt b) i första stycket präglas av särskilda svårigheter får sammanlagt utgöra högst 10 % av medlemsstatens yta.

utgår

I programmen skall medlemsstaterna
  avgränsa
  dessa
  områden
  i enlighet med särskilda bestämmelser som skall fastställas enligt förfarandet i artikel 95.2.

I programmen skall medlemsstaterna
  bekräfta eller ändra
  dessa
  områdens nuvarande avgränsningar
  i enlighet med särskilda bestämmelser som skall fastställas enligt förfarandet i artikel 95.2.

5.   Områden som av miljöskäl är lämpliga att beskogas
  , t.ex. för att få ett skydd mot erosion eller för att utvidga skogsarealerna för att därigenom mildra klimatförändringen,
  skall berättiga till stöd enligt artikel 34 b i) och iii).

5.   Områden som av miljöskäl
  eller för att skydda mot erosion
  är lämpliga att beskogas skall berättiga till stöd enligt artikel 34 b i och iii.
  Utvidgningar av skogsarealerna för att mildra klimatförändringen skall inte berättiga till stöd.

| i) | en diversifiering till annan verksamhet än jordbruk, |
| --- | --- |

i)

en diversifiering till annan verksamhet än jordbruk,

| i) | en diversifiering till annan verksamhet än jordbruk,
  inklusive verksamheter på jordbruksföretag, |
| --- | --- |

i)

en diversifiering till annan verksamhet än jordbruk,
  inklusive verksamheter på jordbruksföretag,

| ia) | diversifiering av inkomsterna från jordbruket genom stöd till lokal förädling, direkt saluföring och etablering av produkter med geografisk ursprungsbeteckning samt särskilda kvalitetsegenskaper, |
| --- | --- |

ia)

| ii) | nya och expanderande mikroföretag, satsningar på entreprenörskap och en allsidigare ekonomi, |
| --- | --- |

ii)

nya och expanderande mikroföretag, satsningar på entreprenörskap och en allsidigare ekonomi,

| ii) | nya
  , på nytt startade, uppköpta
  och expanderande mikroföretag
  och småföretag, familjeföretag inbegripna,
  satsningar på entreprenörskap och en allsidigare ekonomi, |
| --- | --- |

ii)

nya
  , på nytt startade, uppköpta
  och expanderande mikroföretag
  och småföretag, familjeföretag inbegripna,
  satsningar på entreprenörskap och en allsidigare ekonomi,

| iii) | ökad
  turism, |
| --- | --- |

iii)

ökad
  turism,

| iii) | främjande av en hållbar
  turism, |
| --- | --- |

iii)

främjande av en hållbar
  turism,

| iv) | skydd, uppgradering och vård av
  naturarvet
  ,
  med en hållbar ekonomisk utveckling som mål
  ; |
| --- | --- |

iv)

skydd, uppgradering och vård av
  naturarvet
  ,
  med en hållbar ekonomisk utveckling som mål
  ;

| iv) | skydd, uppgradering och vård av
  landsbygdsarvet (natur- och kulturarv samt historiskt arv)
  ; |
| --- | --- |

iv)

skydd, uppgradering och vård av
  landsbygdsarvet (natur- och kulturarv samt historiskt arv)
  ;

| iva) | stöd och främjande av kvinnors verksamhet på landsbygden; |
| --- | --- |

iva)

| ii) | förnyelse och utveckling i byarna, samt bevarande och uppgradering av landsbygdsarvet; |
| --- | --- |

ii)

förnyelse och utveckling i byarna, samt bevarande och uppgradering av landsbygdsarvet;

| ii) | förnyelse och utveckling i byarna, samt bevarande och uppgradering av landsbygdsarvet,
  bevarande av landskapet och skydd av naturen
  ; |
| --- | --- |

ii)

förnyelse och utveckling i byarna, samt bevarande och uppgradering av landsbygdsarvet,
  bevarande av landskapet och skydd av naturen
  ;

| c) | kompetensutveckling för personer som är verksamma på de områden som omfattas av prioritering 3; |
| --- | --- |

c)

utgår

I fråga om åtgärder enligt artikel 49 a i) kan stödmottagaren vara en jordbrukare, jordbrukarens maka eller make,
  eller
  ett av deras barn.

I fråga om åtgärder enligt artikel 49 a i kan stödmottagaren vara en jordbrukare, jordbrukarens maka eller make, ett av deras barn
  eller andra personer vars inkomst är direkt beroende av jordbruket, dvs. personer som är sysselsatta på helårsbasis inom jordbruket eller områden som ligger före eller efter jordbruket i distributionskedjan
  .

Artikel 50a

Stöd till saluföringsåtgärder

I fråga om åtgärder enligt artikel 49 a ia kan stödmottagaren vara en jordbrukare, jordbrukarens maka eller make, eller ett av deras barn.

Stöd för att starta och utveckla företag

Stöd för att starta
  , överta
  och utveckla företag

| ca) | inrättande och modernisering av småskalig turisminfrastruktur på landsbygden. |
| --- | --- |

ca)

Stöd enligt artikel 49 a iv) skall avse insatser för att höja allmänhetens miljömedvetande
  ,
  förbättringar inom turismen
  , samt skydds- och förvaltningsplaner för Natura 2000-områden eller andra platser med ett högt naturvärde
  .

Stöd enligt artikel 49 a iv) skall avse insatser för att höja allmänhetens miljömedvetande
  och
  förbättringar inom turismen.

Artikel 56

Utbildning

Stöd enligt artikel 49 c får inte avse kurser eller praktik som är en del av den normala utbildningen på högstadienivå eller högre.

utgår

| a) | områdesbaserade program för
  väl definierade subregionala
  landsbygdsområden, |
| --- | --- |

a)

områdesbaserade program för
  väl definierade subregionala
  landsbygdsområden,

| a) | områdesbaserade program för
  regionala
  landsbygdsområden
  , i synnerhet mindre gynnade områden, bergsområden samt områden för vilka stöden skall fasas ut
  , |
| --- | --- |

a)

områdesbaserade program för
  regionala
  landsbygdsområden
  , i synnerhet mindre gynnade områden, bergsområden samt områden för vilka stöden skall fasas ut
  ,

2.   För varje landsbygdsutvecklingsprogram kan fonden, på initiativ från medlemsstaten, finansiera förberedelser, administration, övervakning, utvärdering, information och kontroller.

2.   För varje landsbygdsutvecklingsprogram
  och för den nationella strategiplanen
  kan fonden, på initiativ från medlemsstaten, finansiera förberedelser, administration, övervakning, utvärdering, information och kontroller.

Upp till
  4 %
  av det totala beloppet för varje program får användas för dessa ändamål.

Upp till
  2 %
  av det totala beloppet för varje program får användas för dessa ändamål.

Inom den gräns som anges i föregående stycke skall ett visst belopp öronmärkas i varje program för att bilda och driva det nationella landsbygdsnätverk som avses i artikel 69.

Inom den gräns som anges i föregående stycke skall ett visst belopp öronmärkas i varje program för att bilda och driva det nationella landsbygdsnätverk som avses i artikel 69
  och för tekniskt stöd till den nationella strategiplanen
  .

I enlighet med artikel 67.1 skall ett europeiskt nätverk för landsbygdsutveckling inrättas i syfte att få till stånd ett nätverkssamarbete på EU-nivå mellan de nationella nätverken och mellan organisationer och förvaltningar som är involverade i landsbygdsutvecklingen.

I enlighet med artikel 67.1 skall ett europeiskt nätverk för landsbygdsutveckling
  så snart som möjligt
  inrättas i syfte att få till stånd ett nätverkssamarbete på EU-nivå mellan de nationella nätverken och mellan
  representativa ekonomiska och sociala
  organisationer och förvaltningar som är involverade i landsbygdsutvecklingen.

1.   Varje medlemsstat skall inrätta ett nationellt landsbygdsnätverk i vilket alla organisationer och förvaltningar som är involverade i landsbygdsutvecklingen skall delta.

1.   Varje medlemsstat skall
  snarast
  inrätta ett nationellt landsbygdsnätverk i vilket alla
  representativa ekonomiska och sociala
  organisationer och förvaltningar som är involverade i landsbygdsutvecklingen skall delta.

1.   Fondens resurser för perioden 2007-2013 skall uppgå till
  88,75 miljarder euro
  i 2004 års priser. Fördelningen per år framgår av bilaga II. Minst 31,3 miljarder euro i 2004 års priser skall gå till områden som är stödberättigade under konvergensmålet.

1.   Fondens resurser för perioden 2007-2013 skall uppgå till
  95,75 miljarder euro
  i 2004 års priser.
  Detta belopp skall vara förenligt med budgetplanen från och med 2007 och kommer vid behov att anpassas.
  Fördelningen per år framgår av bilaga II. Minst 31,3 miljarder euro i 2004 års priser skall gå till områden som är stödberättigade under konvergensmålet.

Av det belopp som anges i punkt 1 skall 3 %, dvs. 2,66 miljarder euro i 2004 års priser, sättas in i den reserv som förskrivs i artikel 92.

utgår

4a.
     
  De belopp som krävs för att ersätta naturskyddsåtgärder inom ramen för Natura 2000 skall läggas till budgeten för landsbygdsutveckling.

5.   Kommissionen skall göra en första preliminär fördelning per år och per medlemsstat av de belopp som anges i punkt 1, efter avdrag med de belopp som anges i
  punkterna 2 och 3
  , vilket skall ske utifrån objektiva kriterier och med beaktande av

5.   Kommissionen skall göra en första preliminär fördelning per år och per medlemsstat av de belopp som anges i punkt 1, efter avdrag med de belopp som anges i
  punkt 3
  , vilket skall ske utifrån objektiva kriterier och med beaktande av

Innan det belopp som anges i punkt 2 fördelas skall kommissionen år 2011 se över den årliga fördelningen för 2012 och 2013.

utgår

6.   Utöver de belopp som anges i punkt 5 skall medlemsstaterna i sitt programarbete ta hänsyn till de belopp som blir tillgängliga genom modulering enligt artikel 12.2 i förordning (EG) nr .../...[finansieringen av GJP].

6.   Utöver de belopp som anges i punkt 5 skall medlemsstaterna i sitt programarbete ta hänsyn till de belopp som blir tillgängliga genom modulering enligt artikel 12.2 i förordning (EG) nr .../...[finansieringen av GJP].
  Dessa belopp skall användas till förmån för projekt inom ramen för prioriteringarna I och II, varvid betalningar rörande Natura 2000 bör uteslutas.

1.   När ett landsbygdsutvecklingsprogram godkänns skall det högsta stödet från fonden för varje prioritering anges i beslutet. I tillämpliga fall skall även anslagen till sådana områden som omfattas av konvergensmålet anges.

1.   När ett landsbygdsutvecklingsprogram godkänns skall det högsta stödet från fonden för varje prioritering anges i beslutet. I tillämpliga fall skall även anslagen till sådana områden som omfattas av konvergensmålet anges
  , inklusive områden som berörs av den statistiska och den naturliga effekten
  .

4.   Genom undantag från de övre gränser som anges i punkt 3
  kan
  fondens medfinansiering höjas
  med 5 procentenheter
  för program i de yttersta randområdena och på de mindre öarna i Egeiska havet.

4.   Genom undantag från de övre gränser som anges i punkt 3
  skall
  fondens medfinansiering höjas
  till 85 % av de bidragsberättigade offentliga utgifterna
  för program i de yttersta randområdena och på de mindre öarna i Egeiska havet.

En insats får inte medfinansieras av fonden i mer än ett utvecklingsprogram åt gången.
  Den får endast medfinansieras under en av prioriteringarna i ett program.

En insats får inte medfinansieras av fonden i mer än ett utvecklingsprogram åt gången.

| c) | inköp av mark för mer än 10 % av de stödberättigande utgifterna för insatsen i fråga. |
| --- | --- |

c)

inköp av mark för mer än 10 % av de stödberättigande utgifterna för insatsen i fråga.

| c) | inköp av mark för mer än 10 % av de stödberättigande utgifterna för insatsen i fråga
  om inte en högre procentandel fastställts i det program som godkänts av kommissionen
  . |
| --- | --- |

c)

inköp av mark för mer än 10 % av de stödberättigande utgifterna för insatsen i fråga
  om inte en högre procentandel fastställts i det program som godkänts av kommissionen
  .

För varje program skall medlemsstaten utse

| För varje program skall medlemsstaten
  i enlighet med sin institutionella struktur
  utse | a) |
| --- | --- |

För varje program skall medlemsstaten
  i enlighet med sin institutionella struktur
  utse

a)

en förvaltningsmyndighet, som kan vara ett offentligt eller privat organ på nationell, regional eller lokal nivå, vilken utsetts av medlemsstaten, eller medlemsstaten själv,

| a) | en förvaltningsmyndighet, som kan vara ett offentligt eller privat organ på nationell, regional eller lokal nivå, vilken utsetts av medlemsstaten

  i enlighet med dess institutionella struktur

  , eller medlemsstaten själv, |
| --- | --- |

a)

en förvaltningsmyndighet, som kan vara ett offentligt eller privat organ på nationell, regional eller lokal nivå, vilken utsetts av medlemsstaten

  i enlighet med dess institutionella struktur

  , eller medlemsstaten själv,

| a) | se till att de insatser som skall finansieras väljs ut i enlighet med kriterierna för programmet och att de under hela genomförandet följer EU:s och medlemsstatens regler och är förenliga med EU:s övriga politik, |
| --- | --- |

a)

se till att de insatser som skall finansieras väljs ut i enlighet med kriterierna för programmet och att de under hela genomförandet följer EU:s och medlemsstatens regler och är förenliga med EU:s övriga politik,

| a) | se till att de insatser som skall finansieras väljs ut i enlighet med kriterierna för programmet och att de under hela genomförandet följer EU:s och medlemsstatens regler och är förenliga med EU:s övriga politik,
  och att dessa gemenskapsregler och nationella regler bör tillämpas så snart som möjligt, inte vara för stränga och även lämna utrymme för en viss flexibilitet inom de allmänna riktlinjerna för gemenskapens politik, |
| --- | --- |

a)

se till att de insatser som skall finansieras väljs ut i enlighet med kriterierna för programmet och att de under hela genomförandet följer EU:s och medlemsstatens regler och är förenliga med EU:s övriga politik,
  och att dessa gemenskapsregler och nationella regler bör tillämpas så snart som möjligt, inte vara för stränga och även lämna utrymme för en viss flexibilitet inom de allmänna riktlinjerna för gemenskapens politik,

1.
     
  Det belopp som överförs till den reserv som avses i artikel 70.2 skall användas för att stärka Leaderdimensionen i programmen.

2.
     
  En utvärdering skall göras på grundval av bl.a. följande objektiva kriterier:

| a) | i vilken utsträckning Leadermetoden prioriterats, |
| --- | --- |

a)

i vilken utsträckning Leadermetoden prioriterats,

| b) | metodens geografiska täckning, |
| --- | --- |

b)

metodens geografiska täckning,

| c) | hur långt genomförandet av Leaderdimensionen kommit, |
| --- | --- |

c)

hur långt genomförandet av Leaderdimensionen kommit,

| d) | hävstångseffekten i fråga om privat kapital, |
| --- | --- |

d)

hävstångseffekten i fråga om privat kapital,

| e) | resultaten från utvärderingarna efter halva tiden. |
| --- | --- |

e)

resultaten från utvärderingarna efter halva tiden.

utgår

1.   Kommissionen skall biträdas av en landsbygdsutvecklingskommitté (nedan kallad ”kommittén”).

1.   Kommissionen skall biträdas av en landsbygdsutvecklings- och skogsbrukskommitté (nedan kallad ”kommittén”).

2.
     
  De direktiv och beslut som rådet antagit om fastställande och ändring av förteckningar över mindre gynnade områden som avses i artikel 21.2 i förordning (EG) nr 950/97 skall upphöra att gälla.

utgår

Högsta stöd för naturbetingade svårigheter

250 Per hektar UJA

Högsta stöd för områden med andra svårigheter

150 Per hektar UJA

Högsta stöd för naturbetingade svårigheter
  i bergsområden och för områden med andra svårigheter

250 Per hektar UJA

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EGT L 208, 24.7.1992, s. 1.

P6_TA(2005)0216

Utbyte av uppgifter i fråga om grova brott, inbegripet terroristdåd *

Europaparlamentets lagstiftningresolution om Konungariket Sveriges initiativ till rådets antagande av ett rambeslut om förenklat uppgifts- och underrättelseutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna i Europeiska unionens medlemsstater, särskilt i fråga om grova brott, inbegripet terroristdåd (10215/2004 – C6-0153/2004 – 2004/0812(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Konungariket Sveriges initiativ (10215/2004) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Konungariket Sveriges initiativ (10215/2004) (1),

| — | med beaktande av artikel 34.2 b i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 34.2 b i EU-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0153/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0153/2004),

| — | med beaktande av artiklarna 93 och 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 93 och 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0162/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0162/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner Konungariket Sveriges initiativ såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner Konungariket Sveriges initiativ såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Rådet uppmanas att ändra texten i överensstämmelse härmed. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att ändra texten i överensstämmelse härmed.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra Konungariket Sveriges initiativ. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra Konungariket Sveriges initiativ.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen och Konungariket Sveriges regering parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen och Konungariket Sveriges regering parlamentets ståndpunkt.

| (1) | Ett av unionens centrala mål är att inom ett område med frihet, säkerhet och rättvisa ge medborgarna en hög skyddsnivå. |
| --- | --- |

(1)

Ett av unionens centrala mål är att inom ett område med frihet, säkerhet och rättvisa ge medborgarna en hög skyddsnivå.

| (1) | Ett av unionens centrala mål är att inom ett område med frihet, säkerhet och rättvisa ge medborgarna en hög skyddsnivå
  med samtidig respekt för deras integritet
  . |
| --- | --- |

(1)

Ett av unionens centrala mål är att inom ett område med frihet, säkerhet och rättvisa ge medborgarna en hög skyddsnivå
  med samtidig respekt för deras integritet
  .

| (6) | För närvarande hindras ett effektivt och snabbt uppgifts- och underrättelseutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna allvarligt av formella förfaranden, administrativa strukturer och juridiska hinder i medlemsstaternas lagstiftning. Detta förhållande
  är oacceptabelt för medborgarna i Europeiska unionen, som begär
  större säkerhet och effektivare brottsbekämpning samtidigt som de mänskliga rättigheterna värnas. |
| --- | --- |

(6)

För närvarande hindras ett effektivt och snabbt uppgifts- och underrättelseutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna allvarligt av formella förfaranden, administrativa strukturer och juridiska hinder i medlemsstaternas lagstiftning. Detta förhållande
  är oacceptabelt för medborgarna i Europeiska unionen, som begär
  större säkerhet och effektivare brottsbekämpning samtidigt som de mänskliga rättigheterna värnas.

| (6) | För närvarande hindras ett effektivt och snabbt uppgifts- och underrättelseutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna allvarligt av formella förfaranden, administrativa strukturer och juridiska hinder i medlemsstaternas lagstiftning. Detta förhållande
  måste vägas mot behoven av
  större säkerhet och effektivare brottsbekämpning samtidigt som de mänskliga rättigheterna värnas
  , i synnerhet artikel 8 i Europakonventionen om mänskliga rättigheter samt artiklarna 7 och 8 i stadgan om de grundläggande rättigheterna
  . |
| --- | --- |

(6)

För närvarande hindras ett effektivt och snabbt uppgifts- och underrättelseutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna allvarligt av formella förfaranden, administrativa strukturer och juridiska hinder i medlemsstaternas lagstiftning. Detta förhållande
  måste vägas mot behoven av
  större säkerhet och effektivare brottsbekämpning samtidigt som de mänskliga rättigheterna värnas
  , i synnerhet artikel 8 i Europakonventionen om mänskliga rättigheter samt artiklarna 7 och 8 i stadgan om de grundläggande rättigheterna
  .

| (8a) | En hög nivå av förtroende måste skapas mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter och med Europol och Eurojust, eftersom en brist på sådant förtroende hittills har hindrat ett effektivt uppgifts- och underrättelseutbyte. Dessa åtgärder bör inbegripa:








  — | inrättande av gemensamma normer när det gäller skydd av personuppgifter inom den tredje pelaren under överinseende av en oberoende gemensam tillsynsmyndighet, |
| --- | --- | --- |

(8a)

En hög nivå av förtroende måste skapas mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter och med Europol och Eurojust, eftersom en brist på sådant förtroende hittills har hindrat ett effektivt uppgifts- och underrättelseutbyte. Dessa åtgärder bör inbegripa:

—

inrättande av gemensamma normer när det gäller skydd av personuppgifter inom den tredje pelaren under överinseende av en oberoende gemensam tillsynsmyndighet,

| — | införande av en handbok för goda metoder avsedd för polistjänstemän, i vilken deras ansvar och skyldigheter när det gäller uppgiftsskydd fastställs på ett lättfattligt och mycket konkret sätt, |
| --- | --- |

—

införande av en handbok för goda metoder avsedd för polistjänstemän, i vilken deras ansvar och skyldigheter när det gäller uppgiftsskydd fastställs på ett lättfattligt och mycket konkret sätt,

| — | fastställande av minimistandarder inom straff- och processrätten, |
| --- | --- |

—

fastställande av minimistandarder inom straff- och processrätten,

| — | fastställande av allmän behörighet för EG-domstolen inom tredje pelaren, |
| --- | --- |

—

fastställande av allmän behörighet för EG-domstolen inom tredje pelaren,

| — | garanti för fullständig parlamentarisk kontroll. |
| --- | --- |

—

garanti för fullständig parlamentarisk kontroll.

| (9a) | Genom detta rambeslut, i vilket den uppgiftsskyddsnivå som genom Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter

   (2)

  fastställts inom ramen för den första pelaren gäller i tillämpliga delar, inrättas en gemensam tillsynsmyndighet för skydd av personuppgifter inom ramen för den tredje pelaren. Tillsynsmyndigheten bör utöva sina åligganden på ett oberoende sätt. I ljuset av denna särskilda roll bör tillsynsmyndigheten ge råd till EU-institutionerna och i synnerhet bidra till att de nationella bestämmelser som antas i enlighet med detta rambeslut tillämpas på ett enhetligt sätt. |
| --- | --- |

(9a)

Genom detta rambeslut, i vilket den uppgiftsskyddsnivå som genom Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter

   (2)

  fastställts inom ramen för den första pelaren gäller i tillämpliga delar, inrättas en gemensam tillsynsmyndighet för skydd av personuppgifter inom ramen för den tredje pelaren. Tillsynsmyndigheten bör utöva sina åligganden på ett oberoende sätt. I ljuset av denna särskilda roll bör tillsynsmyndigheten ge råd till EU-institutionerna och i synnerhet bidra till att de nationella bestämmelser som antas i enlighet med detta rambeslut tillämpas på ett enhetligt sätt.

| (12) | De personuppgifter som behandlas i samband med genomförandet av rambeslutet kommer att skyddas i enlighet med
  principerna i Europarådets konvention av den 28 januari 1981 om skydd för enskilda vid automatisk databehandling
  av personuppgifter. |
| --- | --- |

(12)

De personuppgifter som behandlas i samband med genomförandet av rambeslutet kommer att skyddas i enlighet med
  principerna i Europarådets konvention av den 28 januari 1981 om skydd för enskilda vid automatisk databehandling
  av personuppgifter.

| (12) | De personuppgifter som behandlas i samband med genomförandet av rambeslutet kommer att skyddas i enlighet med
  EU:s gemensamma normer när det gäller skydd av personuppgifter under överinseende av den gemensamma tillsynsmyndigheten för skydd
  av personuppgifter
  på området för polissamarbete och straffrättsligt samarbete
  . |
| --- | --- |

(12)

De personuppgifter som behandlas i samband med genomförandet av rambeslutet kommer att skyddas i enlighet med
  EU:s gemensamma normer när det gäller skydd av personuppgifter under överinseende av den gemensamma tillsynsmyndigheten för skydd
  av personuppgifter
  på området för polissamarbete och straffrättsligt samarbete
  .

Detta rambeslut syftar till att fastställa bestämmelser enligt vilka medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter effektivt och snabbt kan utbyta befintliga uppgifter och underrättelser för genomförandet av brottsutredningar eller kriminalunderrättelseåtgärder, särskilt i fråga om grova brott, inbegripet terroristdåd. Det påverkar inte mer fördelaktiga bestämmelser i nationell lagstiftning, bilaterala eller multilaterala avtal eller överenskommelser mellan medlemsstaterna eller mellan medlemsstaterna och tredjeländer och påverkar inte heller tillämpningen av Europeiska unionens rättsakter om ömsesidig rättslig hjälp eller ömsesidigt erkännande av domar i brottmål.

1.   Detta rambeslut syftar till att fastställa bestämmelser enligt vilka medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter effektivt och snabbt kan utbyta befintliga uppgifter och underrättelser för genomförandet av brottsutredningar eller kriminalunderrättelseåtgärder, särskilt i fråga om grova brott, inbegripet terroristdåd. Det påverkar inte mer fördelaktiga bestämmelser i nationell lagstiftning, bilaterala eller multilaterala avtal eller överenskommelser mellan medlemsstaterna eller mellan medlemsstaterna och tredjeländer och påverkar inte heller tillämpningen av Europeiska unionens rättsakter om ömsesidig rättslig hjälp eller ömsesidigt erkännande av domar i brottmål
  och inte heller de bestämmelser och instrument som rör tillhandahållandet av uppgifter och underrättelser till Europol och Eurojust
  .

Uppgifts- och underrättelseutbyte i enlighet med detta rambeslut får ske i fråga om brott som enligt lagstiftningen i den ansökande medlemsstaten är belagda med frihetsstraff eller är föremål för ett beslut om frihetsberövande som avser minst 12 månader. Medlemsstaterna får bilateralt komma överens om en utvidgad tillämpning av förfarandena enligt detta rambeslut.

Uppgifts- och underrättelseutbyte i enlighet med detta rambeslut får ske i fråga om brott som enligt lagstiftningen i den ansökande medlemsstaten är belagda med frihetsstraff eller är föremål för ett beslut om frihetsberövande som avser minst 12 månader
  och i fråga om alla de brott som anges i artiklarna 1—3 i rådets rambeslut 2002/475/RIF

   (3)

  av den 13 juni 2002 om bekämpande av terrorism
  . Medlemsstaterna får bilateralt komma överens om en utvidgad tillämpning av förfarandena enligt detta rambeslut.

2.   Medlemsstaterna skall se till att villkoren för att tillhandahålla övriga medlemsstaters behöriga brottsbekämpande myndigheter uppgifter och underrättelser
  , inte är strängare än de
  som tillämpas på nationell nivå för tillhandahållande av eller begäran om uppgifter eller underrättelser.

2.   Medlemsstaterna skall se till att villkoren för att tillhandahålla övriga medlemsstaters behöriga brottsbekämpande myndigheter uppgifter och underrättelser
  motsvarar de villkor
  som tillämpas på nationell nivå för tillhandahållande av eller begäran om uppgifter eller underrättelser.

3a.
     
  Medlemsstaterna skall se till att de uppgifter eller underrättelser som lämnas till de övriga medlemsstaternas behöriga brottsbekämpande myndigheter i enlighet med punkt 1 även meddelas Europol och Eurojust, förutsatt att utbytet gäller ett brott eller en brottslig verksamhet inom Europols eller Eurojusts mandat.

1.   Uppgifter
  och
  underrättelser
  skall
  lämnas
  utan dröjsmål och så långt detta är möjligt inom den begärda tidsfristen. Om uppgifter eller underrättelser inte kan lämnas inom begärd tidsfrist skall den
  behöriga brottsbekämpande
  myndighet som mottagit en begäran om uppgifter eller underrättelser ange den tidsfrist inom vilken dessa kan lämnas. Detta skall anges omgående
  .

1.   
  Varje medlemsstat skall se till att alla relevanta
  uppgifter
  eller
  underrättelser
  omgående
  lämnas
  till de
  behöriga brottsbekämpande
  myndigheterna i de övriga medlemsstater som begär dem
  .

1a.
     
  Om uppgifter eller underrättelser inte kan lämnas omgående skall den behöriga brottsbekämpande myndighet som mottagit en begäran om uppgifter eller underrättelser omgående ange den tidsfrist inom vilken dessa kan lämnas.

2.   Medlemsstaterna skall se till att de förfogar över förfaranden för att inom högst tolv timmar kunna besvara en begäran om uppgifter och underrättelser när den ansökande staten anger att den genomför en brottsutredning eller en kriminalunderrättelseåtgärd som rör följande brott enligt definitionen i den ansökande statens lagstiftning:

2.   Medlemsstaterna skall se till att de förfogar över förfaranden för att inom högst tolv timmar
  eller, vid uppgifter eller underrättelser som förutsätter att formella förfaranden tillämpas eller att förhandskontakter tas med andra myndigheter, inom högst 48 timmar i brådskande fall och tio arbetsdagar i andra fall,
  kunna besvara en begäran om uppgifter och underrättelser när den ansökande staten anger att den genomför en brottsutredning eller en kriminalunderrättelseåtgärd som rör följande brott enligt definitionen i den ansökande statens lagstiftning:

2a.
     
  De tidsfrister som fastställs i punkt 2 skall gälla från och med den tidpunkt då den anmodade behöriga brottsbekämpande myndigheten mottar begäran om uppgifter eller underrättelser.

1.   Uppgifter och underrättelser kan begäras för att upptäcka, förebygga eller utreda ett brott eller en brottslig verksamhet som omfattar de brott som anges i artikel 3 om det finns skäl att förmoda att de berörda uppgifterna och underrättelserna finns tillgängliga i en annan medlemsstat.

1.   Uppgifter och underrättelser kan begäras för att upptäcka, förebygga eller utreda ett brott eller en brottslig verksamhet som omfattar de brott som anges i artikel 3 om det finns skäl att förmoda att de berörda uppgifterna och underrättelserna finns tillgängliga i en annan medlemsstat
  och att tillgång till dessa är i linje med proportionalitetsprincipen enligt dataskyddsexpertis inom Europeiska unionen
  .

3a.
     
  Den uppgiftslämnande staten skall ha rätt att på vissa grunder med stöd i mänskliga rättigheter eller nationell rätt vägra lämna ut uppgifter, mot bakgrund av artikel 8 i Europakonventionen om mänskliga rättigheter samt artiklarna 7 och 8 i stadgan om de grundläggande rättigheterna samt när det är motiverat med hänsyn till respekten för fysiska personers integritet eller för skydd av företagshemligheter.

1.   Varje medlemsstat skall se till att de fastställda regler och normer för uppgiftsskydd som gäller användning av de kommunikationskanaler som avses i artikel 7.1 tillämpas även inom det förfarande för uppgifts- och underrättelseutbyte som föreskrivs i detta rambeslut.

1.   Varje medlemsstat skall
  , i överensstämmelse med de principer som anges i artiklarna 9a och 9b,
  se till att de fastställda regler och normer för uppgiftsskydd som gäller användning av de kommunikationskanaler som avses i artikel 7.1 tillämpas även inom det förfarande för uppgifts- och underrättelseutbyte som föreskrivs i detta rambeslut.

2.
     
  Varje medlemsstat skall, om en kommunikationskanal som avses i artikel 7.2 används, se till att normer för uppgiftsskydd tillämpas som är likvärdiga med de normer som avses i punkt 1 inom det förenklade förfarande för uppgifts- och underrättelseutbyte som föreskrivs i detta rambeslut.

3.
     
  Uppgifter och underrättelser, inklusive personuppgifter, som lämnats enligt detta rambeslut får användas av de behöriga brottsbekämpande myndigheterna i den medlemsstat till vilken de har lämnats för

| a) | förfaranden på vilka rambeslutet är tillämpligt, |
| --- | --- |

a)

förfaranden på vilka rambeslutet är tillämpligt,

| b) | andra brottsbekämpningsförfaranden som direkt rör de som anges i a, |
| --- | --- |

b)

andra brottsbekämpningsförfaranden som direkt rör de som anges i a,

| c) | förebyggande av ett omedelbart och allvarligt hot mot den allmänna säkerheten, |
| --- | --- |

c)

förebyggande av ett omedelbart och allvarligt hot mot den allmänna säkerheten,

| d) | varje annat ändamål, inklusive lagföring eller administrativa förfaranden, endast med uttryckligt förhandsmedgivande av den behöriga brottsbekämpande myndighet som har lämnat uppgifterna eller underrättelserna. |
| --- | --- |

d)

varje annat ändamål, inklusive lagföring eller administrativa förfaranden, endast med uttryckligt förhandsmedgivande av den behöriga brottsbekämpande myndighet som har lämnat uppgifterna eller underrättelserna.

4.
     
  När uppgifter eller underrättelser lämnas i enlighet med detta rambeslut får den lämnande behöriga brottsbekämpande myndigheten, i enlighet med sin nationella lagstiftning, ställa villkor för den mottagande behöriga brottsbekämpande myndighetens användning av uppgifterna eller underrättelserna. Villkor får även ställas när det gäller rapportering av resultatet av den brottsutredning eller kriminalunderrättelseåtgärd inom vilken uppgifts- eller underrättelseutbytet har ägt rum. Den mottagande behöriga brottsbekämpande myndigheten skall vara bunden av sådana villkor.

utgår

2a.
     
  Uppgifter och underrättelser som lämnats enligt detta rambeslut får ej användas för att lagföra andra brott än det som informationen erhållits för. Överskottsinformation får överhuvudtaget inte användas för lagföring.

Artikel 9a

Principer gällande insamling och behandling av uppgifter

1.
     
  Uppgifter och underrättelser, inbegripet personuppgifter, som utbyts eller tillhandahålls i enlighet med detta rambeslut skall

| a) | vara korrekta, adekvata och relevanta med hänsyn till det syfte för vilka de insamlas och därefter behandlas, |
| --- | --- |

a)

vara korrekta, adekvata och relevanta med hänsyn till det syfte för vilka de insamlas och därefter behandlas,

| b) | insamlas och behandlas enbart i syfte att fullgöra de åligganden som föreskrivs i lag. |
| --- | --- |

b)

insamlas och behandlas enbart i syfte att fullgöra de åligganden som föreskrivs i lag.

Uppgifter som hänför sig till privatlivet samt uppgifter som rör icke misstänkta enskilda personer får endast insamlas i absolut nödvändiga fall och under beaktande av strikta villkor.

2.
     
  Uppgifter som tillhandahålls i enlighet med detta beslut skall på alla nivåer av utbytet och behandlingen garanteras rättrådig och konfidentiell hantering.

Källorna skall skyddas.

Artikel 9b

Berörda personers rätt till tillgång till uppgifter

Den person vars uppgifter har insamlats skall

| a) | informeras om att uppgifter om honom/henne insamlats, utom när det föreligger betydande hinder, |
| --- | --- |

a)

informeras om att uppgifter om honom/henne insamlats, utom när det föreligger betydande hinder,

| b) | beredas rätt till kostnadsfri tillgång till de uppgifter som berör honom/henne och ges rätt att rätta felaktiga uppgifter, utom när sådan tillgång kan tänkas påverka allmän säkerhet och ordning eller tredje mans rättigheter och friheter eller hindra pågående utredningar, |
| --- | --- |

b)

beredas rätt till kostnadsfri tillgång till de uppgifter som berör honom/henne och ges rätt att rätta felaktiga uppgifter, utom när sådan tillgång kan tänkas påverka allmän säkerhet och ordning eller tredje mans rättigheter och friheter eller hindra pågående utredningar,

| c) | få rätt, i samband med felaktig användning av uppgifter enligt denna artikel, att kostnadsfritt överklaga för att se till att lagen efterlevs och i förekommande fall erhålla skadestånd om de principer som föreskrivs i denna artikel inte följs. |
| --- | --- |

c)

få rätt, i samband med felaktig användning av uppgifter enligt denna artikel, att kostnadsfritt överklaga för att se till att lagen efterlevs och i förekommande fall erhålla skadestånd om de principer som föreskrivs i denna artikel inte följs.

Artikel 9c

Gemensam tillsynsmyndighet för skydd för personuppgifter

1.
     
  En gemensam tillsynsmyndighet för skydd av personuppgifter, nedan kallad tillsynsmyndigheten, skall inrättas.

Tillsynsmyndigheten skall vara ett fristående rådgivande organ.

2.
     
  Tillsynsmyndigheten skall vara sammansatt av en företrädare för den tillsynsmyndighet eller de tillsynsmyndigheter som varje enskild medlemsstat utser, en företrädare för den myndighet eller de myndigheter som institutionerna inrättar, den europeiska datatillsynsmannen och gemenskapsorganen samt en företrädare för kommissionen.

Varje medlem i tillsynsmyndigheten skall utses av den institution, den myndighet eller de myndigheter som han/hon företräder. Om en medlemsstat utsett flera tillsynsmyndigheter skall de välja en gemensam företrädare. Detta gäller även de myndigheter som inrättats för institutionerna eller gemenskapsorgan.

3.
     
  Tillsynsmyndigheten skall fatta beslut med enkel majoritet av företrädarna för tillsynsmyndigheterna.

4.
     
  Tillsynsmyndigheten skall välja en ordförande. Mandatperioden är två år. Mandatet kan förnyas.

5
  .   
  Tillsynsmyndigheten skall bistås av sekretariatet för de gemensamma tillsynsmyndigheterna med ansvar för uppgiftsskyddet i enlighet med rådets beslut 2000/641/RIF av den 17 oktober 2000

   (4).

Sekretariatet skall överföras till kommissionen så snart som möjligt.

Artikel 9d

Ansvarsområdet för den gemensamma tillsynsmyndigheten för skydd av personuppgifter

1.
     
  Tillsynsmyndigheten skall ha till uppgift att

| a) | utreda varje fråga som avser tillämpningen av de nationella bestämmelser som antas för genomförandet av detta rambeslut, |
| --- | --- |

a)

utreda varje fråga som avser tillämpningen av de nationella bestämmelser som antas för genomförandet av detta rambeslut,

| b) | avge yttranden till kommissionen om skyddsnivån inom EU, |
| --- | --- |

b)

avge yttranden till kommissionen om skyddsnivån inom EU,

| c) | ge råd om alla förslag till ändring av detta rambeslut, om alla förslag till ytterligare eller särskilda åtgärder som skall vidtas för att tillvarata fysiska personers rättigheter och friheter i samband med behandling av personuppgifter och om alla andra förslag till gemenskapslagstiftning som påverkar dessa rättigheter och friheter, |
| --- | --- |

c)

ge råd om alla förslag till ändring av detta rambeslut, om alla förslag till ytterligare eller särskilda åtgärder som skall vidtas för att tillvarata fysiska personers rättigheter och friheter i samband med behandling av personuppgifter och om alla andra förslag till gemenskapslagstiftning som påverkar dessa rättigheter och friheter,

| d) | avge yttranden om de uppförandekoder som tagits fram på EU-nivå, |
| --- | --- |

d)

avge yttranden om de uppförandekoder som tagits fram på EU-nivå,

2.
     
  Om tillsynsmyndigheten fastställer att det förekommer olikheter mellan medlemsstaternas lagstiftning och praxis som kan leda till skillnader när det gäller skydd för enskilda med avseende på behandling av personuppgifter inom EU, skall tillsynsmyndigheten informera kommissionen om detta.

3.
     
  Tillsynsmyndigheten kan på eget initiativ utfärda rekommendationer i alla frågor om skydd för enskilda med avseende på behandling av personuppgifter inom ramen för tredje pelaren.

4.
     
  De yttranden och rekommendationer som avges av tillsynsmyndigheten skall vidarebefordras till kommissionen.

| c) | De begärda uppgifterna eller underrättelserna
  helt klart
  inte står i proportion till eller är irrelevanta för de syften som ledde till begäran. |
| --- | --- |

c)

De begärda uppgifterna eller underrättelserna
  helt klart
  inte står i proportion till eller är irrelevanta för de syften som ledde till begäran.

| c) | De begärda uppgifterna eller underrättelserna inte står i proportion till eller är irrelevanta för de syften som ledde till begäran. |
| --- | --- |

c)

De begärda uppgifterna eller underrättelserna inte står i proportion till eller är irrelevanta för de syften som ledde till begäran.

En behörig brottsbekämpande myndighet kan även vägra lämna uppgifter om den har skäl att misstänka att den uppgiftsbegärande staten ämnar använda dessa uppgifter för lagföring av andra brott än det som angivits vid ansökan. De uppgifter som mottas får endast användas för att lagföra det brott för vilket uppgifterna begärdes.

Artikel 11a

EG-domstolens behörighet

Varje medlemsstat skall godta att Europeiska gemenskapernas domstol är behörig att meddela förhandsavgöranden om giltigheten och tolkningen av detta rambeslut i enlighet med artikel 35.2 i Fördraget om Europeiska unionen.

---

(1)  EUT C 281, 18.11.2004, s. 5.

(2)  EUT L 281, 23.11.1995, s. 31.

(3)  EGT L 164, 22.6.2002, s. 3.

(4)  EGT L 271, 24.10.2000, s. 1.

P6_TA(2005)0217

Informationsutbyte och samarbete när det gäller terroristbrott *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om informationsutbyte och samarbete när det gäller terroristbrott (15599/2004 – C6-0007/2004 – 2004/0069(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets text (15599/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets text (15599/2004),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2004)0221) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2004)0221) (1),

| — | med beaktande av artikel 34.2 c i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 34.2 c i EU-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0007/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0007/2004),

| — | med beaktande av artiklarna 93 och 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 93 och 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för rättsliga frågor (A6-0160/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för rättsliga frågor (A6-0160/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets text såsom ändrad av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets text såsom ändrad av parlamentet.

| 2. | Kommissionen uppmanas att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen uppmanas att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som lagts fram för samråd. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som lagts fram för samråd.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| (3a) | Det är nödvändigt att etablera ett förtroende av hög grad mellan de rättsvårdande myndigheterna i medlemsstaterna och Europol och Eurojust. Bristen på förtroende har hittills hindrat ett effektivt utbyte av information. Åtgärderna måste omfatta








  — | fastställandet av gemensamma normer för uppgiftsskydd under den tredje pelaren som underställs ett gemensamt oberoende övervakningsorgan, |
| --- | --- | --- |

(3a)

Det är nödvändigt att etablera ett förtroende av hög grad mellan de rättsvårdande myndigheterna i medlemsstaterna och Europol och Eurojust. Bristen på förtroende har hittills hindrat ett effektivt utbyte av information. Åtgärderna måste omfatta

—

fastställandet av gemensamma normer för uppgiftsskydd under den tredje pelaren som underställs ett gemensamt oberoende övervakningsorgan,

| — | tillhandahållandet av en handbok avsedd för poliser om bästa arbetsmetoder, som på ett enkelt och åskådligt sätt behöver polisens skyldigheter och ansvar när det gäller uppgiftsskydd, |
| --- | --- |

—

tillhandahållandet av en handbok avsedd för poliser om bästa arbetsmetoder, som på ett enkelt och åskådligt sätt behöver polisens skyldigheter och ansvar när det gäller uppgiftsskydd,

| — | fastställandet av miniminormer för straffrätt och processrätt, |
| --- | --- |

—

fastställandet av miniminormer för straffrätt och processrätt,

| — | förlänandet av allmän behörighet för EG-domstolen under den tredje pelaren, |
| --- | --- |

—

förlänandet av allmän behörighet för EG-domstolen under den tredje pelaren,

| — | säkerställandet av fullständig parlamentarisk kontroll. |
| --- | --- |

—

säkerställandet av fullständig parlamentarisk kontroll.

| (5) | Eftersom
  målen för den föreslagna åtgärden inte i tillräcklig utsträckning
  kan
  uppnås av medlemsstaterna
  och de därför
  , på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre
  kan uppnås på
  gemenskapsnivå,
  kan
  gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen. I enlighet med proportionalitetsprincipen går beslutet inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom
  målen för den föreslagna åtgärden inte i tillräcklig utsträckning
  kan
  uppnås av medlemsstaterna
  och de därför
  , på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre
  kan uppnås på
  gemenskapsnivå,
  kan
  gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen. I enlighet med proportionalitetsprincipen går beslutet inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (5) | Målen för den föreslagna åtgärden
  kan
  inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna
  utan uppnås
  , på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre
  genom närmare samarbete mellan medlemsstaterna och
  på gemenskapsnivå,
  där
  gemenskapen
  kan
  vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen. I enlighet med proportionalitetsprincipen går beslutet inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(5)

Målen för den föreslagna åtgärden
  kan
  inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna
  utan uppnås
  , på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre
  genom närmare samarbete mellan medlemsstaterna och
  på gemenskapsnivå,
  där
  gemenskapen
  kan
  vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen. I enlighet med proportionalitetsprincipen går beslutet inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (5b) | I detta beslut tillämpas samma nivå för uppgiftsskydd som den som tillämpas i första pelaren genom Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter

   (2)

  . En gemensam tillsynsmyndighet upprättas, vilken skall ansvara för skyddet av personuppgifter enligt tredje pelaren och utöva sina åligganden på ett oberoende sätt. Mot bakgrund av denna särskilda roll skall tillsynsmyndigheten ge råd till EU:s institutioner och i synnerhet bidra till att de nationella bestämmelser som antas i enlighet med detta beslut tillämpas på ett enhetligt sätt. |
| --- | --- |

(5b)

I detta beslut tillämpas samma nivå för uppgiftsskydd som den som tillämpas i första pelaren genom Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter

   (2)

  . En gemensam tillsynsmyndighet upprättas, vilken skall ansvara för skyddet av personuppgifter enligt tredje pelaren och utöva sina åligganden på ett oberoende sätt. Mot bakgrund av denna särskilda roll skall tillsynsmyndigheten ge råd till EU:s institutioner och i synnerhet bidra till att de nationella bestämmelser som antas i enlighet med detta beslut tillämpas på ett enhetligt sätt.

| (5c) | Medlemsstaterna är fast beslutna att vidta ytterligare åtgärder för att snabbt ratificera alla internationella konventioner och protokoll som är relevanta för kampen mot terrorismen, bland annat protokollen om ändring av Europolkonventionen, och har åtagit sig att även i fortsättningen uppmuntra tredjeländer att ratificera relevanta internationella rättsakter som avser kampen mot terrorismen och att bevilja stöd och tekniskt bistånd för deras genomförande. |
| --- | --- |

(5c)

Medlemsstaterna är fast beslutna att vidta ytterligare åtgärder för att snabbt ratificera alla internationella konventioner och protokoll som är relevanta för kampen mot terrorismen, bland annat protokollen om ändring av Europolkonventionen, och har åtagit sig att även i fortsättningen uppmuntra tredjeländer att ratificera relevanta internationella rättsakter som avser kampen mot terrorismen och att bevilja stöd och tekniskt bistånd för deras genomförande.

Artikel 1a

Utbyte av information om terroristbrott mellan polismyndigheter och andra brottsbekämpande myndigheter

1.
     
  Varje medlemsstat skall se till att all relevant information avseende terroristbrott som dess polismyndigheter eller andra brottsbekämpande myndigheter förfogar över eller som de utan tvångsåtgärder kan få tillgång till, kan överlämnas till de övriga medlemsstaternas polismyndigheter eller andra behöriga brottsbekämpande myndigheter i enlighet med detta beslut.

2.
     
  Medlemsstaterna skall se till att de villkor som gäller för tillhandahållande av information till de övriga medlemsstaternas polismyndigheter eller andra behöriga brottsbekämpande myndigheter inte är striktare än de villkor som gäller på nationell nivå för tillhandahållande av eller begäran om information.

3.
     
  Information skall lämnas på begäran av en polismyndighet eller annan behörig brottsbekämpande myndighet som agerar i enlighet med nationell lagstiftning i samband med en utredning avseende terroristbrott.

Informationsutbyte om terroristbrott

Tillhandahållande av information
  om terroristbrott
  till Europol och Eurojust.

| da) | Uppgifter om fällande domar avseende terroristbrott och om de särskilda omständigheter som hänför sig till dessa brott. Om fällande domar som utfärdats i första instans ändrats i en högre instans skall den tillfrågade medlemsstaten utan dröjsmål översända dessa ändrade uppgifter till den medlemsstat som begärt information. |
| --- | --- |

da)

Uppgifter om fällande domar avseende terroristbrott och om de särskilda omständigheter som hänför sig till dessa brott. Om fällande domar som utfärdats i första instans ändrats i en högre instans skall den tillfrågade medlemsstaten utan dröjsmål översända dessa ändrade uppgifter till den medlemsstat som begärt information.

| db) | Fällande domar och relevanta uppgifter i fråga om deras verkställande. |
| --- | --- |

db)

Fällande domar och relevanta uppgifter i fråga om deras verkställande.

| dc) | Rättighetsförluster till följd av domen. |
| --- | --- |

dc)

Rättighetsförluster till följd av domen.

| dd) | Tidigare brott. |
| --- | --- |

dd)

Tidigare brott.

| c) | Information om fällande domar för terroristbrott och de särskilda omständigheterna kring dessa brott. |
| --- | --- |

c)

Information om fällande domar för terroristbrott och de särskilda omständigheterna kring dessa brott.

| c) | Information om fällande domar för terroristbrott och de särskilda omständigheterna kring dessa brott.
  Om fällande domar i första instans ändrats i en högre instans skall den tillfrågade medlemsstaten utan dröjsmål översända dessa ändrade uppgifter till den medlemsstat som begärt information. |
| --- | --- |

c)

Information om fällande domar för terroristbrott och de särskilda omständigheterna kring dessa brott.
  Om fällande domar i första instans ändrats i en högre instans skall den tillfrågade medlemsstaten utan dröjsmål översända dessa ändrade uppgifter till den medlemsstat som begärt information.

| ca) | Fällande domar och relevanta uppgifter i fråga om deras verkställande. |
| --- | --- |

ca)

Fällande domar och relevanta uppgifter i fråga om deras verkställande.

| cb) | Rättighetsförluster till följd av domen. |
| --- | --- |

cb)

Rättighetsförluster till följd av domen.

| cc) | Tidigare brott. |
| --- | --- |

cc)

Tidigare brott.

Artikel 2a

Kontroll och utplåning av information om terroristhandlingar

1.
     
  Europol och Eurojust skall vart tredje år kontrollera att de uppgifter som tillhandahållits i enlighet med artikel 2 är uppdaterade.

2.
     
  Europol och Eurojust skall efter tre år utplåna uppgifter som tillhandahållits i enlighet med artikel 2 såvida dessa uppgifter inte är föremål för en pågående utredning.

3.
     
  Den tidsfrist som fastställs i punkt 2 kan i undantagsfall förlängas. Europol och Eurojust skall se till att de förfogar över ett lämpligt förfarande för att pröva sådana undantagsfall.

Artikel 3a

EG-domstolens behörighet

Varje medlemsstat skall godta Europeiska gemenskapernas domstols behörighet att meddela förhandsavgöranden om detta besluts giltighet och tolkning i enlighet med artikel 35.2 i EU-fördraget.

Varje medlemsstat skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att
  framställningar från en annan medlemsstat om ömsesidig rättslig hjälp och om erkännande och verkställighet av domstolsavgöranden i samband med terroristbrott skall behandlas skyndsamt och ges prioritet
  .

Varje medlemsstat skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att
  varje relevant uppgift som finns i en handling, ett register, information, eller en akt i annat bevismaterial som påträffats eller beslagtagits under en brottsutredning eller ett straffrättsligt förfarande avseende terroristbrott omedelbart görs tillgänglig för eller tillhandahålls myndigheterna i andra berörda medlemsstater, i enlighet med nationell lagstiftning och relevanta internationella rättsliga instrument, där sådana uppgifter anses nödvändiga för att påbörja en utredning, där utredningar pågår eller där lagföring avseende terroristbrott har inletts
  .

(Artikel 2.5 faller således bort.)

Om en uppgift inte kan lämnas omedelbart skall den anmodade behöriga myndigheten omedelbart ange inom vilken tidsfrist detta kan ske, varvid denna inte får vara längre än tolv timmar, eller i de fall då en sådan uppgift kräver särskilda formaliteter eller förhandskontakter med andra myndigheter, fyrtioåtta timmar i brådskande fall, och tio arbetsdagar i övriga fall.

De tidsfrister som fastställs under punkt 1a skall löpa från och med den tidpunkt då den anmodade behöriga myndigheten mottar begäran om uppgifter.

Artikel 4a

Spontant informationsutbyte

Utan att det påverkar artiklarna 2 och 3 skall polis och andra behöriga brottsbekämpande myndigheter utan begäran tillhandahålla information för polis och andra behöriga brottsbekämpande myndigheter i andra berörda medlemsstater, om det föreligger allvarliga konkreta skäl att anta att denna information kan komma att bidra till att förhindra, utreda eller upptäcka brott eller brottslig verksamhet som har samband med terroristbrott.

Tillhandahållande av information i enlighet med första stycket skall begränsas till det som anses relevant och nödvändigt för att det berörda brottet eller den berörda brottsliga verksamheten framgångsrikt skall kunna förhindras, utredas eller upptäckas.

De allvarliga konkreta skäl som kan föranleda spontant informationsutbyte i enlighet med första stycket skall uppges och tydligt motiveras för den berörda polisenhet eller de andra behöriga brottsbekämpande myndigheter som berörs.

Artikel 4b

Avslag på begäran om uppgifter

Polisenheten eller annan behörig brottsbekämpande myndighet får inte avslå en begäran om uppgifter annat än om myndigheten anser att det finns allvarliga konkreta skäl att förmoda att

| a) | tillhandahållandet av sådana uppgifter skulle skada ifrågavarande medlemsstats vitala säkerhetsintressen, |
| --- | --- |

a)

tillhandahållandet av sådana uppgifter skulle skada ifrågavarande medlemsstats vitala säkerhetsintressen,

| b) | tillhandahållandet av sådana uppgifter skulle negativt påverka en pågående utredning, |
| --- | --- |

b)

tillhandahållandet av sådana uppgifter skulle negativt påverka en pågående utredning,

| c) | de begärda uppgifterna är orimliga eller utan relevans för det syfte för vilket de begärs. |
| --- | --- |

c)

de begärda uppgifterna är orimliga eller utan relevans för det syfte för vilket de begärs.

Artikel 4c

Principer för insamling och behandling av uppgifter

1.
     
  Uppgifter, inbegripet personuppgifter, som utbyts eller tillhandahålls i enlighet med detta beslut skall

| a) | vara korrekta, adekvata och relevanta med hänsyn till det syfte för vilket de insamlas och därefter behandlas, |
| --- | --- |

a)

vara korrekta, adekvata och relevanta med hänsyn till det syfte för vilket de insamlas och därefter behandlas,

| b) | insamlas och behandlas enbart i syfte att fullgöra de åligganden som föreskrivs i lag. |
| --- | --- |

b)

insamlas och behandlas enbart i syfte att fullgöra de åligganden som föreskrivs i lag.

Uppgifter som rör privatlivet och uppgifter som rör icke misstänkta privatpersoner får inte insamlas annat än om detta är absolut nödvändigt och med full respekt för strikta villkor.

2.
     
  Uppgifter som tillhandahålls i enlighet med detta beslut skall på alla nivåer av utbytet och behandlingen garanteras rättrådig och konfidentiell hantering.

Informationskällorna skall skyddas.

Artikel 4d

Berörda personers rätt till tillgång till uppgifter

Den person som berörs av de insamlade uppgifterna

| a) | informeras om att uppgifter om honom/henne insamlats, utom när det föreligger synnerliga skäl för att så skall ske, |
| --- | --- |

a)

informeras om att uppgifter om honom/henne insamlats, utom när det föreligger synnerliga skäl för att så skall ske,

| b) | beredas rätt till kostnadsfri tillgång till de uppgifter som berör honom/henne och ges rätt att rätta till felaktiga uppgifter, utom när sådan tillgång kan tänkas påverka allmän säkerhet och ordning eller tredje mans rättigheter eller friheter eller negativt påverka pågående utredningar, |
| --- | --- |

b)

beredas rätt till kostnadsfri tillgång till de uppgifter som berör honom/henne och ges rätt att rätta till felaktiga uppgifter, utom när sådan tillgång kan tänkas påverka allmän säkerhet och ordning eller tredje mans rättigheter eller friheter eller negativt påverka pågående utredningar,

| c) | få rätt, i samband med felaktig användning av uppgifter enligt denna artikel, att kostnadsfritt överklaga för att säkerställa att lagen efterlevs och i förekommande fall erhålla skadestånd om de principer som anges i denna artikel åsodosätts. |
| --- | --- |

c)

få rätt, i samband med felaktig användning av uppgifter enligt denna artikel, att kostnadsfritt överklaga för att säkerställa att lagen efterlevs och i förekommande fall erhålla skadestånd om de principer som anges i denna artikel åsodosätts.

Artikel 4e

Gemensam tillsynsmyndighet för skydd av personuppgifter

1.
     
  En gemensam tillsynsmyndighet som ansvarar för skyddet av personuppgifter, nedan kallad tillsynsmyndigheten, skall inrättas.

Tillsynsmyndigheten skall vara ett fristående rådgivande organ.

2.
     
  Tillsynsmyndigheten skall vara sammansatt av företrädare för den tillsynsmyndighet eller de tillsynsmyndigheter som varje enskild medlemsstat utser, en företrädare för den myndighet eller de myndigheter som institutionerna inrättar, den europeiska dataskyddsinspektören och gemenskapsorganen samt en företrädare för kommissionen.

Varje medlem i tillsynsmyndigheten skall utses av den institution, den myndighet eller de myndigheter som han/hon företräder. Om en medlemsstat utsett flera tillsynsmyndigheter skall dessa välja en gemensam företrädare. Detta gäller även de myndigheter som inrättats för institutionerna eller gemenskapsorgan.

3.
     
  Tillsynsmyndigheten skall fatta beslut med enkel majoritet av företrädarna för tillsynsmyndigheterna.

4.
     
  Tillsynsmyndigheten skall välja en ordförande. Mandatperioden är två år. Mandatet kan förnyas.

5.
     
  Tillsynsmyndigheten skall bistås av sekretariatet för de gemensamma tillsynsmyndigheterna med ansvar för dataskyddet i enlighet med rådets beslut 2000/641/RIF av den 17 oktober 2000

   (3).

Sekretariatet skall snarast flyttas till kommissionen.

Artikel 4f

Ansvarsområdet för den gemensamma tillsynsmyndigheten för skydd av personuppgifter

1.
     
  Tillsynsmyndigheten skall ha till uppgift att

| a) | utreda varje fråga som avser tillämpningen av de nationella bestämmelser som antas för genomförandet av detta beslut, |
| --- | --- |

a)

utreda varje fråga som avser tillämpningen av de nationella bestämmelser som antas för genomförandet av detta beslut,

| b) | avge yttrande till kommissionen om skyddsnivån inom EU, |
| --- | --- |

b)

avge yttrande till kommissionen om skyddsnivån inom EU,

| c) | ge råd om alla förslag till ändring av detta beslut, om alla förslag till ytterligare eller särskilda åtgärder som skall vidtas för att tillvarata fysiska personers rättigheter och friheter i samband med behandling av personuppgifter och om alla andra förslag till gemenskapslagstiftning som påverkar dessa rättigheter och friheter, |
| --- | --- |

c)

ge råd om alla förslag till ändring av detta beslut, om alla förslag till ytterligare eller särskilda åtgärder som skall vidtas för att tillvarata fysiska personers rättigheter och friheter i samband med behandling av personuppgifter och om alla andra förslag till gemenskapslagstiftning som påverkar dessa rättigheter och friheter,

| d) | avge yttrande som tagits fram om etiska regler på en EU-nivå. |
| --- | --- |

d)

avge yttrande som tagits fram om etiska regler på en EU-nivå.

2.
     
  Om tillsynsmyndigheten fastställer att olikheter, som kan leda till skillnader när det gäller skydd för enskilda med avseende på behandling av personuppgifter inom EU, förekommer mellan medlemsstaternas lagstiftning och praxis, skall tillsynsmyndigheten informera kommissionen om detta.

3.
     
  Tillsynsmyndigheten kan på eget initiativ utfärda rekommendationer i alla frågor som rör skydd för enskilda med avseende på behandling av personuppgifter i tredje pelaren.

4.
     
  De yttranden och rekommendationer som avges av tillsynsmyndigheten skall vidarebefordras till kommissionen.

5.
     
  I samband med fullgörandet av sina uppgifter skall tillsynsmyndigheten få behörighet att genomföra utredningar och att faktiskt ingripa, vilket ger den möjlighet att i erforderliga fall vidta alla nödvändiga åtgärder för att rätta till tillfälligt eller definitivt förbjuda uppgiftsbehandlingen eller utplåna alla insamlade uppgifter om insamlingen skett i strid med artiklarna 9a och 9b.

6.
     
  Varje person kan framställa en begäran till tillsynsmyndigheten med avseende på skyddet av hans/hennes personuppgifter.

Personen i fråga skall informeras om de åtgärder som vidtagits till följd av hans/hennes begäran.

7.
     
  Kommissionen skall informera tillsynsmyndigheten om de åtgärder som vidtagits till följd av dess yttranden och rekommendationer. Med hänvisning till detta skall tillsynsmyndigheten utarbeta en rapport som även skall översändas till Europaparlamentet och till rådet. Denna rapport skall offentliggöras.

8.
     
  Tillsynsmyndigheten skall utarbeta en årsrapport om hur skyddet för enskilda med avseende på behandling av personuppgifter i tredje pelaren fungerar och översända denna till Europaparlamentet, rådet och kommissionen. Denna rapport skall offentliggöras.

Artikel 5g

Rapporter från Europol och Eurojust

Europol och Eurojust skall utarbeta och lägga fram årsrapporter inför rådet och Europaparlamentet.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

(3)  EUT L 271, 24.10.2000, s. 1.

P6_TA(2005)0218

Skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning

Europaparlamentets resolution om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning (2004/2198(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av parlamentets resolutioner om tidigare årliga rapporter från kommissionen och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning OLAF, |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets resolutioner om tidigare årliga rapporter från kommissionen och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning OLAF,

| — | med beaktande av kommissionens årliga rapport om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen och kampen mot bedrägerier (KOM(2004)0573), inklusive bilagorna (SEK(2004)1058, SEK(2004)1059), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens årliga rapport om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen och kampen mot bedrägerier (KOM(2004)0573), inklusive bilagorna (SEK(2004)1058, SEK(2004)1059),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen – Bedrägeribekämpning – Handlingsplan 2004–2005” (KOM(2004)0544), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen – Bedrägeribekämpning – Handlingsplan 2004–2005” (KOM(2004)0544),

| — | med beaktande av verksamhetsrapporten från OLAF för verksamhetsåret fram till juni 2004 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av verksamhetsrapporten från OLAF för verksamhetsåret fram till juni 2004 (1),

| — | med beaktande av verksamhetsrapporten från OLAF:s övervakningskommitté (2) för rapportperioden juni 2003–juli 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av verksamhetsrapporten från OLAF:s övervakningskommitté (2) för rapportperioden juni 2003–juli 2004,

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2003 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2003 (3),

| — | med beaktande av artikel 276.3 och artikel 280.5 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 276.3 och artikel 280.5 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandena från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och utskottet för regional utveckling (A6-0151/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandena från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och utskottet för regional utveckling (A6-0151/2005).

Anmälda fall av oegentligheter och bedrägerier

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna under 2003 har anmält fall av oegentligheter och bedrägerier inom de olika områdena egna medel, jordbruksutgifter och strukturpolitiska åtgärder som sammanlagt uppgår till ca 922 miljoner euro. Enligt de uppgifter som medlemsstaterna har lämnat till Bryssel fördelar sig dessa fall enligt följande:






  — | Egna medel: 269,9 miljoner euro (år 2002: 341,9 miljoner euro). |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna under 2003 har anmält fall av oegentligheter och bedrägerier inom de olika områdena egna medel, jordbruksutgifter och strukturpolitiska åtgärder som sammanlagt uppgår till ca 922 miljoner euro. Enligt de uppgifter som medlemsstaterna har lämnat till Bryssel fördelar sig dessa fall enligt följande:

—

Egna medel: 269,9 miljoner euro (år 2002: 341,9 miljoner euro).

| — | EUGFJ:s garantisektion: 169,7 miljoner euro (år 2002: 198,1 miljoner euro). |
| --- | --- |

—

EUGFJ:s garantisektion: 169,7 miljoner euro (år 2002: 198,1 miljoner euro).

| — | Strukturåtgärder: 482,2 miljoner euro (år 2002: 614,1 miljoner euro). |
| --- | --- |

—

Strukturåtgärder: 482,2 miljoner euro (år 2002: 614,1 miljoner euro).

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att den anmälda skadevolymen under 2002 sammanlagt uppgick till 1,15 miljarder euro, vilket alltså var mer än under 2003. Parlamentet påminner samtidigt om att man inte skall övervärdera sådana variationer i skadevolymen från ett år till ett annat, eftersom de kan bero på en mängd olika faktorer. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att den anmälda skadevolymen under 2002 sammanlagt uppgick till 1,15 miljarder euro, vilket alltså var mer än under 2003. Parlamentet påminner samtidigt om att man inte skall övervärdera sådana variationer i skadevolymen från ett år till ett annat, eftersom de kan bero på en mängd olika faktorer.

| 3. | Europaparlamentet betonar emellertid att sett över en längre period är skadevolymen för EUGFJ i färd med att minska betydligt, medan en kraftigare ökning kan noteras för strukturfonden. Under 2000 uppgick t.ex. den anmälda skadevolymen för EUGFJ till 474,6 miljoner euro, medan motsvarande belopp för strukturfonden endast var 114,3 miljoner euro under 2000. Relativt sett har därför de båda områdena närapå bytt plats i bedrägeristatistiken. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar emellertid att sett över en längre period är skadevolymen för EUGFJ i färd med att minska betydligt, medan en kraftigare ökning kan noteras för strukturfonden. Under 2000 uppgick t.ex. den anmälda skadevolymen för EUGFJ till 474,6 miljoner euro, medan motsvarande belopp för strukturfonden endast var 114,3 miljoner euro under 2000. Relativt sett har därför de båda områdena närapå bytt plats i bedrägeristatistiken.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att förbättra systemen för kontroll och förvaltning av strukturfonderna, såväl för att se till att riskerna för bedrägeri blir mycket mindre som för att säkerställa att bestämmelserna i förordning (EG) nr 1681/94 (4) tillämpas fullt ut, i synnerhet i samband med förfarandet för tidiga, tydliga och fullständiga underrättelser. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att förbättra systemen för kontroll och förvaltning av strukturfonderna, såväl för att se till att riskerna för bedrägeri blir mycket mindre som för att säkerställa att bestämmelserna i förordning (EG) nr 1681/94 (4) tillämpas fullt ut, i synnerhet i samband med förfarandet för tidiga, tydliga och fullständiga underrättelser.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att OLAF registrerade 637 nya ärenden under rapportperioden och att de ekonomiska konsekvenserna av alla ärenden som fortfarande var under utredning den 30 juni 2004 uppskattades till 1,37 miljarder euro. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet konstaterar att OLAF registrerade 637 nya ärenden under rapportperioden och att de ekonomiska konsekvenserna av alla ärenden som fortfarande var under utredning den 30 juni 2004 uppskattades till 1,37 miljarder euro.

| 6. | Europaparlamentet fastslår också att skadebeloppet för alla ärenden där OLAF hade inlett uppföljningsåtgärder i slutet av rapportperioden (juli 2003–juni 2004) uppgick till 1,76 miljarder euro (5). |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet fastslår också att skadebeloppet för alla ärenden där OLAF hade inlett uppföljningsåtgärder i slutet av rapportperioden (juli 2003–juni 2004) uppgick till 1,76 miljarder euro (5).

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att det i slutet av OLAF:s rapportperiod pågick 55 utredningar i de nya medlems- och anslutningsländerna och att dessa utredningar framför allt gällde yttre bistånd, cigaretter och jordbruk. Europaparlamentet understryker i detta sammanhang den viktiga roll som samordningsenheten för bedrägeribekämpning har spelat. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att det i slutet av OLAF:s rapportperiod pågick 55 utredningar i de nya medlems- och anslutningsländerna och att dessa utredningar framför allt gällde yttre bistånd, cigaretter och jordbruk. Europaparlamentet understryker i detta sammanhang den viktiga roll som samordningsenheten för bedrägeribekämpning har spelat.

| 8. | Europaparlamentet beklagar den bristande jämförbarheten mellan kommissionens och OLAF:s rapporter. Parlamentet välkomnar den harmonisering av rapportperioderna som man nu avser att genomföra. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beklagar den bristande jämförbarheten mellan kommissionens och OLAF:s rapporter. Parlamentet välkomnar den harmonisering av rapportperioderna som man nu avser att genomföra.

Återvinning av för stora eller felaktigt utbetalda belopp

| 9. | Europaparlamentet erinrar om att totalt 3 miljarder euro måste återvinnas inom områdena egna medel, jordbruksutgifter och strukturåtgärder från 2003 och tidigare år (6). |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet erinrar om att totalt 3 miljarder euro måste återvinnas inom områdena egna medel, jordbruksutgifter och strukturåtgärder från 2003 och tidigare år (6).

| 10. | Europaparlamentet förespråkar en förenkling av definitionerna av olika typer av bedrägeri och metoderna för att uppdaga dem. Kommissionen och OLAF uppmanas att enas om en arbetsfördelning på jordbruksområdet som innebär att OLAF i framtiden kommer att ha ansvar för utredningar medan GD Jordbruk kommer att ha ansvar för återvinning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet förespråkar en förenkling av definitionerna av olika typer av bedrägeri och metoderna för att uppdaga dem. Kommissionen och OLAF uppmanas att enas om en arbetsfördelning på jordbruksområdet som innebär att OLAF i framtiden kommer att ha ansvar för utredningar medan GD Jordbruk kommer att ha ansvar för återvinning.

| 11. | Europaparlamentet erinrar också om Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 3/2004 om återvinning av felaktiga utbetalningar inom den gemensamma jordbrukspolitiken (7): Mellan 1971 och september 2004 uppgick de anmälda oegentligheterna inom sektorn till 3,1 miljarder euro. Av detta belopp kunde 626 miljoner euro (dvs. 20,2 procent) återvinnas från mottagare av stöd, 156 miljoner euro (dvs. 5 procent) måste betalas av EUGFJ och 144 miljoner euro (dvs. 4,6 procent) av medlemsstaterna. Följaktligen återstår det fortfarande 2,2 miljarder euro (dvs. 70 procent) som måste återvinnas. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet erinrar också om Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 3/2004 om återvinning av felaktiga utbetalningar inom den gemensamma jordbrukspolitiken (7): Mellan 1971 och september 2004 uppgick de anmälda oegentligheterna inom sektorn till 3,1 miljarder euro. Av detta belopp kunde 626 miljoner euro (dvs. 20,2 procent) återvinnas från mottagare av stöd, 156 miljoner euro (dvs. 5 procent) måste betalas av EUGFJ och 144 miljoner euro (dvs. 4,6 procent) av medlemsstaterna. Följaktligen återstår det fortfarande 2,2 miljarder euro (dvs. 70 procent) som måste återvinnas.

| 12. | Europaparlamentet understryker att det i första hand är medlemsstaterna som har ansvar för en snabb och effektiv återvinning av förlorade budgetmedel. Europaparlamentet beklagar att medlemsstaterna hittills inte har tagit sitt ansvar i tillräcklig omfattning och i synnerhet att de har eftersatt sin rapporteringsskyldighet gentemot kommissionen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet understryker att det i första hand är medlemsstaterna som har ansvar för en snabb och effektiv återvinning av förlorade budgetmedel. Europaparlamentet beklagar att medlemsstaterna hittills inte har tagit sitt ansvar i tillräcklig omfattning och i synnerhet att de har eftersatt sin rapporteringsskyldighet gentemot kommissionen.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar det arbete som utförs av arbetsgruppen för återvinning när det gäller att handlägga utestående fordringar inom jordbruksområdet. Fram till mars 2005 skall arbetsgruppen behandla runt 4 000 ärenden. Parlamentet vill i detta sammanhang uttrycka sin tacksamhet för Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 3/2004 om återvinning av felaktiga utbetalningar inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar det arbete som utförs av arbetsgruppen för återvinning när det gäller att handlägga utestående fordringar inom jordbruksområdet. Fram till mars 2005 skall arbetsgruppen behandla runt 4 000 ärenden. Parlamentet vill i detta sammanhang uttrycka sin tacksamhet för Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 3/2004 om återvinning av felaktiga utbetalningar inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

| 14. | Europaparlamentet uppskattar de framsteg som arbetsgruppen för återvinning har åstadkommit så här långt. Gruppen har t.ex. fastställt att av 2,18 miljarder euro blockeras 812 miljoner euro på grund av pågående domstolsförfaranden och 247 miljoner euro betraktas som omöjliga att återvinna av medlemsstaterna (t.ex. på grund av konkurs). Av detta följer att det för närvarande är 1,12 miljarder euro som måste återvinnas. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppskattar de framsteg som arbetsgruppen för återvinning har åstadkommit så här långt. Gruppen har t.ex. fastställt att av 2,18 miljarder euro blockeras 812 miljoner euro på grund av pågående domstolsförfaranden och 247 miljoner euro betraktas som omöjliga att återvinna av medlemsstaterna (t.ex. på grund av konkurs). Av detta följer att det för närvarande är 1,12 miljarder euro som måste återvinnas.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar att det belopp som skall återvinnas har kunnat minskas från 1,12 miljarder euro till 765 miljoner euro med hjälp av konkreta kontroller av enskilda ärenden (t.ex. genom att undvika dubbla anmälningar). |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar att det belopp som skall återvinnas har kunnat minskas från 1,12 miljarder euro till 765 miljoner euro med hjälp av konkreta kontroller av enskilda ärenden (t.ex. genom att undvika dubbla anmälningar).

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att arbetsgruppens analys visar att av dessa 765 miljoner euro skall EUGFJ stå för 115 miljoner euro och medlemsstaterna för 650 miljoner euro. Medlemsstaterna har redan underrättats skriftligen om detta. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet konstaterar att arbetsgruppens analys visar att av dessa 765 miljoner euro skall EUGFJ stå för 115 miljoner euro och medlemsstaterna för 650 miljoner euro. Medlemsstaterna har redan underrättats skriftligen om detta.

| 17. | Europaparlamentet är kritiskt till att de länder som står för den största ekonomiska skadan på grund av anmälda oegentligheter (2003: Spanien 112 367 457 EUR, Italien 16 896 556 EUR och Frankrike 12 221 826 EUR) också har den lägsta återvinningskvoten (2003: Spanien 4,9 procent, Italien 13,9 procent och Frankrike 15,6 procent). När det gäller exportbidrag står Spanien för nära 50 procent av skadevolymen (2003: 8 694 350 EUR av totalt 17 514 557 EUR), men har endast återvunnit 9,3 procent. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet är kritiskt till att de länder som står för den största ekonomiska skadan på grund av anmälda oegentligheter (2003: Spanien 112 367 457 EUR, Italien 16 896 556 EUR och Frankrike 12 221 826 EUR) också har den lägsta återvinningskvoten (2003: Spanien 4,9 procent, Italien 13,9 procent och Frankrike 15,6 procent). När det gäller exportbidrag står Spanien för nära 50 procent av skadevolymen (2003: 8 694 350 EUR av totalt 17 514 557 EUR), men har endast återvunnit 9,3 procent.

| 18. | Europaparlamentet hoppas att den arbetsgrupp som tillsattes 2003 med uppgift att granska fall från tiden före 1999 kommer att göra det möjligt att återfå en del av de utestående medlen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet hoppas att den arbetsgrupp som tillsattes 2003 med uppgift att granska fall från tiden före 1999 kommer att göra det möjligt att återfå en del av de utestående medlen.

| 19. | Europaparlamentet erinrar på nytt om rättspraxisen från EG-domstolen (8), som redan i sin dom av den 11 oktober 1990 (mål C-34/89, Republiken Italien mot kommissionen) (9) uppmanade medlemsstaterna att iaktta den allmänna omsorgsplikten. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet erinrar på nytt om rättspraxisen från EG-domstolen (8), som redan i sin dom av den 11 oktober 1990 (mål C-34/89, Republiken Italien mot kommissionen) (9) uppmanade medlemsstaterna att iaktta den allmänna omsorgsplikten.

| 20. | Europaparlamentet anser att om felaktiga utbetalningar inte återvinns inom fyra år (genom förvaltningsåtgärder) respektive inom åtta år (genom domstolsprövning), utgör detta ett grovt åsidosättande av omsorgsplikten. Staten i fråga borde då vara skyldig att själv betala tillbaka skuldbeloppet. På så sätt skulle medlemsstaterna få incitament att ta sitt ansvar på ett tidigt stadium och aktivt arbeta för att avhjälpa fel. Ett sådant förfarande skulle också underlätta arbetet för kommissionen, som är redovisningsskyldig gentemot parlamentet, och parlamentet välkomnar därför förslag från kommissionen som går i denna riktning (10). |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att om felaktiga utbetalningar inte återvinns inom fyra år (genom förvaltningsåtgärder) respektive inom åtta år (genom domstolsprövning), utgör detta ett grovt åsidosättande av omsorgsplikten. Staten i fråga borde då vara skyldig att själv betala tillbaka skuldbeloppet. På så sätt skulle medlemsstaterna få incitament att ta sitt ansvar på ett tidigt stadium och aktivt arbeta för att avhjälpa fel. Ett sådant förfarande skulle också underlätta arbetet för kommissionen, som är redovisningsskyldig gentemot parlamentet, och parlamentet välkomnar därför förslag från kommissionen som går i denna riktning (10).

| 21. | Europaparlamentet välkomnar också kommissionens planer på att förbättra systemet med den ”svarta listan”. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka alla valmöjligheter för att göra detta instrument till ett effektivt instrument i bedrägerikampen och i förekommande fall utsträcka det till andra områden än jordbruk. Tyskland, Österrike, Frankrike, Nederländerna, Spanien och Förenade kungariket utnyttjar redan denna möjlighet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar också kommissionens planer på att förbättra systemet med den ”svarta listan”. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka alla valmöjligheter för att göra detta instrument till ett effektivt instrument i bedrägerikampen och i förekommande fall utsträcka det till andra områden än jordbruk. Tyskland, Österrike, Frankrike, Nederländerna, Spanien och Förenade kungariket utnyttjar redan denna möjlighet.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen på nytt att avlägga en rapport om bristerna i systemet med den ”svarta listan” (rådets förordning (EG) nr 1469/95 av den 22 juni 1995 om åtgärder som skall vidtas gentemot vissa förmånstagare till transaktioner som finansieras av garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (11)). |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen på nytt att avlägga en rapport om bristerna i systemet med den ”svarta listan” (rådets förordning (EG) nr 1469/95 av den 22 juni 1995 om åtgärder som skall vidtas gentemot vissa förmånstagare till transaktioner som finansieras av garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (11)).

| 23. | Europaparlamentet önskar att man på grundval av denna rapport inleder en diskussion om att antingen avsevärt ändra detta system eller ersätta det med ett effektivare instrument. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet önskar att man på grundval av denna rapport inleder en diskussion om att antingen avsevärt ändra detta system eller ersätta det med ett effektivare instrument.

| 24. | Europaparlamentet uttrycker oro över att flera medlemsstater, däribland Tyskland, Frankrike och Spanien, inte fullgör sin rapporteringsskyldighet inom de föreskrivna tidsfristerna. I 90 procent av fallen tar det två år innan kommissionen underrättas, vilket minskar utsikterna att lyckas återvinna felaktigt betalade belopp. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uttrycker oro över att flera medlemsstater, däribland Tyskland, Frankrike och Spanien, inte fullgör sin rapporteringsskyldighet inom de föreskrivna tidsfristerna. I 90 procent av fallen tar det två år innan kommissionen underrättas, vilket minskar utsikterna att lyckas återvinna felaktigt betalade belopp.

| 25. | Europaparlamentet påpekar att det i OLAF:s senaste verksamhetsrapport står att läsa att skadevolymen för alla ärenden som har handlagts av OLAF under de senaste fem åren uppskattas till 5,34 miljarder euro av uppgiftslämnarna. Europaparlamentet konstaterar att ungefär 100 miljoner euro av detta belopp hittills har kunnat återvinnas, dvs. endast 1,87 procent av det uppskattade skadebeloppet. Europaparlamentet förväntar sig att OLAF analyserar orsakerna till att återvinningskvoten är så låg för de ärenden som handlagts av byrån. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet påpekar att det i OLAF:s senaste verksamhetsrapport står att läsa att skadevolymen för alla ärenden som har handlagts av OLAF under de senaste fem åren uppskattas till 5,34 miljarder euro av uppgiftslämnarna. Europaparlamentet konstaterar att ungefär 100 miljoner euro av detta belopp hittills har kunnat återvinnas, dvs. endast 1,87 procent av det uppskattade skadebeloppet. Europaparlamentet förväntar sig att OLAF analyserar orsakerna till att återvinningskvoten är så låg för de ärenden som handlagts av byrån.

Bedrägerier med uppblandat smör

| 26. | Europaparlamentet erinrar om att det s.k. Italburro-fallet (uppblandat smör), som avslöjades 1999, åsamkade gemenskapen en ekonomisk skada på mer än 100 miljoner euro. Det är oroväckande att mindre än 10 procent av den uppskattade skadan på 100 miljoner euro hittills har återvunnits av medlemsstaterna (Belgien, Tyskland och Frankrike). Detta innebär möjligen ett grovt åsidosättande av omsorgsplikten från medlemsstaternas sida. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet erinrar om att det s.k. Italburro-fallet (uppblandat smör), som avslöjades 1999, åsamkade gemenskapen en ekonomisk skada på mer än 100 miljoner euro. Det är oroväckande att mindre än 10 procent av den uppskattade skadan på 100 miljoner euro hittills har återvunnits av medlemsstaterna (Belgien, Tyskland och Frankrike). Detta innebär möjligen ett grovt åsidosättande av omsorgsplikten från medlemsstaternas sida.

| 27. | Europaparlamentet är kritiskt till att det fortfarande är oklart vilka eventuella hälsorisker det uppblandade smöret gett upphov till. Parlamentet erinrar också om att det uppblandade smöret upptäcktes mest av en slump, i samband med utredningarna av olika maffiamord, men att det uppenbarligen inte förekommer några rutinkontroller för att förhindra sådan bedräglig verksamhet. Parlamentet förväntar sig att kommissionen lägger fram förslag om effektiva metoder för att förhindra hälsorisker till följd av uppblandade livsmedel. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet är kritiskt till att det fortfarande är oklart vilka eventuella hälsorisker det uppblandade smöret gett upphov till. Parlamentet erinrar också om att det uppblandade smöret upptäcktes mest av en slump, i samband med utredningarna av olika maffiamord, men att det uppenbarligen inte förekommer några rutinkontroller för att förhindra sådan bedräglig verksamhet. Parlamentet förväntar sig att kommissionen lägger fram förslag om effektiva metoder för att förhindra hälsorisker till följd av uppblandade livsmedel.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att senast den 31 oktober 2005 lägga fram en rapport om det nuvarande läget i fråga om det straffrättsliga respektive återvinnande förfarandet och de eventuella hälsorisker som har uppstått. Rapporten skall också innehålla förslag om effektiva metoder för att förhindra hälsorisker till följd av uppblandade livsmedel. Europaparlamentet erinrar om att medlemsstaterna vägrade att avslöja dessa fakta för kommissionen 2000 när affären blev känd. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att senast den 31 oktober 2005 lägga fram en rapport om det nuvarande läget i fråga om det straffrättsliga respektive återvinnande förfarandet och de eventuella hälsorisker som har uppstått. Rapporten skall också innehålla förslag om effektiva metoder för att förhindra hälsorisker till följd av uppblandade livsmedel. Europaparlamentet erinrar om att medlemsstaterna vägrade att avslöja dessa fakta för kommissionen 2000 när affären blev känd.

| 29. | Europaparlamentet konstaterar med förvåning att de tyska myndigheterna endast gjort återkrav på 141 737 EUR mot de berörda företagen, som nu bestrider dessa krav, och att belgiska och franska åklagarmyndigheter nu när det har gått fem år inte ens har inlett något straffrättsligt förfarande. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet konstaterar med förvåning att de tyska myndigheterna endast gjort återkrav på 141 737 EUR mot de berörda företagen, som nu bestrider dessa krav, och att belgiska och franska åklagarmyndigheter nu när det har gått fem år inte ens har inlett något straffrättsligt förfarande.

Bekämpning av cigarettsmuggling

| 30. | Europaparlamentet påpekar att cigarettsmugglingen under 2003 ledde till att intäkterna av egna medel minskade med ca 200 miljoner euro enligt medlemsstaternas egna beräkningar. Den sammanlagda skadan torde vara ännu mycket högre. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet påpekar att cigarettsmugglingen under 2003 ledde till att intäkterna av egna medel minskade med ca 200 miljoner euro enligt medlemsstaternas egna beräkningar. Den sammanlagda skadan torde vara ännu mycket högre.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang särskilt den överenskommelse om att bekämpa cigarettsmugglingen som har ingåtts av kommissionen (tillsammans med Belgien, Tyskland, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Portugal och Finland) och Philip Morris International (PMI). Parlamentet berömmer i detta sammanhang kommissionens framgångsrika samarbete med OLAF och välkomnar det avgörande operationella stödet från OLAF:s arbetsgrupp för bekämpning av cigarettsmuggling. Överenskommelsen omfattar åtgärder för långsiktigt förebyggande av cigarettsmuggling samt lösning av tvister mellan gemenskapen och företaget. Under en tolvårsperiod skall PMI också betala ungefär 1,25 miljarder US-dollar till gemenskapen och medlemsstaterna. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att utnyttja dessa betalningar för att vidta åtgärder för att förebygga och bekämpa cigarettsmuggling, inbegripet förfalskning. Kommissionen uppmanas att lägga fram förslag om användningen av en större del av dessa inkomster och vid behov lägga fram ett preliminärt förslag till ändringsbudget och förslag till rättslig grund. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang särskilt den överenskommelse om att bekämpa cigarettsmugglingen som har ingåtts av kommissionen (tillsammans med Belgien, Tyskland, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Portugal och Finland) och Philip Morris International (PMI). Parlamentet berömmer i detta sammanhang kommissionens framgångsrika samarbete med OLAF och välkomnar det avgörande operationella stödet från OLAF:s arbetsgrupp för bekämpning av cigarettsmuggling. Överenskommelsen omfattar åtgärder för långsiktigt förebyggande av cigarettsmuggling samt lösning av tvister mellan gemenskapen och företaget. Under en tolvårsperiod skall PMI också betala ungefär 1,25 miljarder US-dollar till gemenskapen och medlemsstaterna. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att utnyttja dessa betalningar för att vidta åtgärder för att förebygga och bekämpa cigarettsmuggling, inbegripet förfalskning. Kommissionen uppmanas att lägga fram förslag om användningen av en större del av dessa inkomster och vid behov lägga fram ett preliminärt förslag till ändringsbudget och förslag till rättslig grund.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar att även Irland, Malta och Österrike, och har anslutit sig till överenskommelsen och uppmanar alla övriga medlemsstater att ansluta sig till den. Parlamentet uppmanar samtidigt kommissionen att eftersträva sådana överenskommelser även med andra cigarettillverkare. Medlemsstaterna bör avstå från att själva förhandla fram egna överenskommelser med tillverkarna, eftersom kommissionen har ett bättre förhandlingsutrymme. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar att även Irland, Malta och Österrike, och har anslutit sig till överenskommelsen och uppmanar alla övriga medlemsstater att ansluta sig till den. Parlamentet uppmanar samtidigt kommissionen att eftersträva sådana överenskommelser även med andra cigarettillverkare. Medlemsstaterna bör avstå från att själva förhandla fram egna överenskommelser med tillverkarna, eftersom kommissionen har ett bättre förhandlingsutrymme.

| 33. | Europaparlamentet varnar för att ökade pålagor på cigaretter kan leda till ett ändrat konsumentbeteende (t.ex. att konsumenterna går över till lågprisprodukter), samtidigt som höga skattesatser på tobak kan uppmuntra till brottslig verksamhet (t.ex. smuggling eller cigarettförfalskning). |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet varnar för att ökade pålagor på cigaretter kan leda till ett ändrat konsumentbeteende (t.ex. att konsumenterna går över till lågprisprodukter), samtidigt som höga skattesatser på tobak kan uppmuntra till brottslig verksamhet (t.ex. smuggling eller cigarettförfalskning).

| 34. | Europaparlamentet konstaterar en ökning av den illegala detaljhandeln (särskilt med förfalskade cigaretter) och att denna handel är mycket svårt att bekämpa. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet konstaterar en ökning av den illegala detaljhandeln (särskilt med förfalskade cigaretter) och att denna handel är mycket svårt att bekämpa.

| 35. | Europaparlamentet påpekar att de smugglingsvägar som cigarettsmugglarna använder även kan användas av personer som smugglar narkotika eller andra varor. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet påpekar att de smugglingsvägar som cigarettsmugglarna använder även kan användas av personer som smugglar narkotika eller andra varor.

| 36. | Europaparlamentet varnar för att prisskillnaden på cigaretter mellan de gamla och nya medlemsstaterna kan få smuggling att framstå som en lockande verksamhet. Under en övergångsperiod gäller visserligen kvantitativa begränsningar för införsel av tobaksprodukter vid privata resor från de nya till de gamla medlemsstaterna, men personer och fordon kontrolleras endast genom stickprov. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet varnar för att prisskillnaden på cigaretter mellan de gamla och nya medlemsstaterna kan få smuggling att framstå som en lockande verksamhet. Under en övergångsperiod gäller visserligen kvantitativa begränsningar för införsel av tobaksprodukter vid privata resor från de nya till de gamla medlemsstaterna, men personer och fordon kontrolleras endast genom stickprov.

| 37. | Europaparlamentet anser därför att både förfarandet för ömsesidigt bistånd och informationsutbytet måste förbättras, inte bara mellan de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna utan även på global nivå. Obesatta tjänster vid tullens utredningstjänst måste fyllas och tullmyndigheterna måste i större utsträckning utrustas med mobila insatsstyrkor, som medlemsstaterna kan finansiera med medel från PMI-överenskommelsen. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser därför att både förfarandet för ömsesidigt bistånd och informationsutbytet måste förbättras, inte bara mellan de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna utan även på global nivå. Obesatta tjänster vid tullens utredningstjänst måste fyllas och tullmyndigheterna måste i större utsträckning utrustas med mobila insatsstyrkor, som medlemsstaterna kan finansiera med medel från PMI-överenskommelsen.

| 38. | Europaparlamentet beklagar att medlemsstaternas instanser inte vidarebefordrar erhållna uppgifter om förfalskade cigaretter och smuggelverksamhet via smuggelcentra (t.ex. Sydostasien) till OLAF. Medlemsstaterna uppmanas att på grundval av artikel 280 i EG-fördraget undersöka hur sådan information kan förmedlas till OLAF genom ett administrativt samarbete. Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att inom kort avge ett yttrande över förslaget om en förbättring av det administrativa samarbetet mellan OLAF och medlemsstaterna. Europaparlamentet begär att man också undersöker om det skulle kunna vara till nytta att inrätta OLAF-filialer för att observera smuggelcentra. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet beklagar att medlemsstaternas instanser inte vidarebefordrar erhållna uppgifter om förfalskade cigaretter och smuggelverksamhet via smuggelcentra (t.ex. Sydostasien) till OLAF. Medlemsstaterna uppmanas att på grundval av artikel 280 i EG-fördraget undersöka hur sådan information kan förmedlas till OLAF genom ett administrativt samarbete. Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att inom kort avge ett yttrande över förslaget om en förbättring av det administrativa samarbetet mellan OLAF och medlemsstaterna. Europaparlamentet begär att man också undersöker om det skulle kunna vara till nytta att inrätta OLAF-filialer för att observera smuggelcentra.

| 39. | Europaparlamentet påpekar att erfarenheterna av gemensamma tullaktioner (JCO – Joint Customs Operations) hittills tydligt har visat fördelarna med ett bättre samarbete mellan myndigheterna i de olika medlemsstaterna. Parlamentet rekommenderar att detta samarbete skall stärkas i form av permanenta arbetsgrupper och att Europol skall involveras ytterligare i kampen mot denna form av internationell organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet påpekar att erfarenheterna av gemensamma tullaktioner (JCO – Joint Customs Operations) hittills tydligt har visat fördelarna med ett bättre samarbete mellan myndigheterna i de olika medlemsstaterna. Parlamentet rekommenderar att detta samarbete skall stärkas i form av permanenta arbetsgrupper och att Europol skall involveras ytterligare i kampen mot denna form av internationell organiserad brottslighet.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar också kommissionen att utöka kompetensområdet för Europeiska byrån för förvaltningen vid de yttre gränserna till att även omfatta tullspaningsarbete. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar också kommissionen att utöka kompetensområdet för Europeiska byrån för förvaltningen vid de yttre gränserna till att även omfatta tullspaningsarbete.

Samarbetet med Schweiz

| 41. | Europaparlamentet välkomnar avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om bekämpandet av bedrägerier (12). Europaparlamentet berömmer alla de parter, inbegripet OLAF, som var delaktiga i att upprätta detta avtal. Avtalets bestämmelser täcker många av de aspekter som behandlas i det andra protokollet till konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas ekonomiska intressen, särskilt bestämmelserna om ömsesidigt bistånd, husrannsakan, rekvisition och återvinning. Parlamentet uttrycker sin bristande förståelse för att detta protokoll från 1997 ännu inte har ratificerats av tre av de gamla medlemsstaterna – nämligen Italien, Luxemburg och Österrike. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet välkomnar avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om bekämpandet av bedrägerier (12). Europaparlamentet berömmer alla de parter, inbegripet OLAF, som var delaktiga i att upprätta detta avtal. Avtalets bestämmelser täcker många av de aspekter som behandlas i det andra protokollet till konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas ekonomiska intressen, särskilt bestämmelserna om ömsesidigt bistånd, husrannsakan, rekvisition och återvinning. Parlamentet uttrycker sin bristande förståelse för att detta protokoll från 1997 ännu inte har ratificerats av tre av de gamla medlemsstaterna – nämligen Italien, Luxemburg och Österrike.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar Tjeckien, Cypern, Lettland, Ungern, Malta, Polen och Slovenien, och att skyndsamt ratificera ovannämnda protokoll, såsom Estland (den 3 februari 2005), Litauen (den 28 maj 2004) och Slovakien (den 30 september 2004) redan har gjort. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar Tjeckien, Cypern, Lettland, Ungern, Malta, Polen och Slovenien, och att skyndsamt ratificera ovannämnda protokoll, såsom Estland (den 3 februari 2005), Litauen (den 28 maj 2004) och Slovakien (den 30 september 2004) redan har gjort.

| 43. | Europaparlamentet vill i detta sammanhang se ett skyndsamt antagande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ömsesidigt administrativt bistånd för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen mot bedrägerier och all annan olaglig verksamhet (13). |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet vill i detta sammanhang se ett skyndsamt antagande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ömsesidigt administrativt bistånd för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen mot bedrägerier och all annan olaglig verksamhet (13).

Överföring av den europeiska offentliga tjänstens uppgifter till privata företag

| 44. | Europaparlamentet erinrar om följande bestämmelse i budgetförordningen, som infördes redan i slutet av 1998 till följd av olika affärer där privata uppdragstagare till kommissionen, till viss del med de ansvariga tjänstemännens vetskap och samtycke, hade missbrukat medel och manipulerat tilldelningsförfaranden (ECHO-affären, MED-affären): ”Kommissionen och de andra institutionerna får på inga villkor delegera till externa enheter eller organ uppgifter att genomföra budgeten som inbegriper den europeiska offentliga tjänstens uppgifter, särskilt vad gäller deras behörighet att tilldela kontrakt.” (14) |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet erinrar om följande bestämmelse i budgetförordningen, som infördes redan i slutet av 1998 till följd av olika affärer där privata uppdragstagare till kommissionen, till viss del med de ansvariga tjänstemännens vetskap och samtycke, hade missbrukat medel och manipulerat tilldelningsförfaranden (ECHO-affären, MED-affären): ”Kommissionen och de andra institutionerna får på inga villkor delegera till externa enheter eller organ uppgifter att genomföra budgeten som inbegriper den europeiska offentliga tjänstens uppgifter, särskilt vad gäller deras behörighet att tilldela kontrakt.” (14)

| 45. | Europaparlamentet anser det inte vara godtagbart att kommissionen trots detta i november 1999 antog bestämmelser för byggentreprenader, varor och tjänster inom ramen för samarbetet med tredjeländer, som gjorde det möjligt att anlita s.k. upphandlingsföretag. Dessa företag organiserade sedan anbudsförfaranden, skrev under avtal och utförde betalningar till slutmottagarna. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet anser det inte vara godtagbart att kommissionen trots detta i november 1999 antog bestämmelser för byggentreprenader, varor och tjänster inom ramen för samarbetet med tredjeländer, som gjorde det möjligt att anlita s.k. upphandlingsföretag. Dessa företag organiserade sedan anbudsförfaranden, skrev under avtal och utförde betalningar till slutmottagarna.

| 46. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen senast den 1 september 2005 presenterar en förteckning över alla avtal som har slutits med sådana upphandlingsföretag sedan 2000. Denna förteckning skall också innehålla uppgifter om avtalens giltighetstid, tilldelningsförfarande och de betalningar som hittills har mottagits. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen senast den 1 september 2005 presenterar en förteckning över alla avtal som har slutits med sådana upphandlingsföretag sedan 2000. Denna förteckning skall också innehålla uppgifter om avtalens giltighetstid, tilldelningsförfarande och de betalningar som hittills har mottagits.

OLAF:s arbete – prioriteringar och perspektiv

| 47. | Europaparlamentet erinrar om att subsidiaritetsprincipen gäller även för OLAF, vilket innebär att man skall koncentrera sig på de områden där medlemsstaternas myndigheter inte har någon behörighet eller där deras insatser inte är tillräckliga. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet erinrar om att subsidiaritetsprincipen gäller även för OLAF, vilket innebär att man skall koncentrera sig på de områden där medlemsstaternas myndigheter inte har någon behörighet eller där deras insatser inte är tillräckliga.

| 48. | Europaparlamentet understryker därför återigen, oaktat OLAF:s insatser inom ramen för subsidiaritetsprincipen på andra operativa områden, att utredningar inom organ och institutioner och i samband med kommissionens direkta utgifter bör prioriteras. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet understryker därför återigen, oaktat OLAF:s insatser inom ramen för subsidiaritetsprincipen på andra operativa områden, att utredningar inom organ och institutioner och i samband med kommissionens direkta utgifter bör prioriteras.

| 49. | Europaparlamentet påpekar att det i artikel III-274 i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa fastställs att det får inrättas en europeisk åklagarmyndighet som baseras på Eurojust för att bekämpa brott som skadar unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet påpekar att det i artikel III-274 i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa fastställs att det får inrättas en europeisk åklagarmyndighet som baseras på Eurojust för att bekämpa brott som skadar unionens ekonomiska intressen.

| 50. | Europaparlamentet understryker att detta perspektiv måste beaktas i debatten om vidareutvecklingen av OLAF. Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen och rådet lägger fram konkreta förslag senast den 31 december 2005 om OLAF:s framtida roll i förhållande till den europeiska åklagarmyndigheten och Eurojust. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet understryker att detta perspektiv måste beaktas i debatten om vidareutvecklingen av OLAF. Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen och rådet lägger fram konkreta förslag senast den 31 december 2005 om OLAF:s framtida roll i förhållande till den europeiska åklagarmyndigheten och Eurojust.

OLAF-utredningar och skydd av de grundläggande friheterna

| 51. | Europaparlamentet erinrar om skäl 10 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (15), där det anges att byråns utredningar skall utföras med full respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet erinrar om skäl 10 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (15), där det anges att byråns utredningar skall utföras med full respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och OLAF att visa full respekt för den pressfrihet som garanteras i medlemsstaternas lagstiftning och i artikel 10 i Europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt relevant rättspraxis om skyddet för journalisters källor från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och OLAF att visa full respekt för den pressfrihet som garanteras i medlemsstaternas lagstiftning och i artikel 10 i Europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt relevant rättspraxis om skyddet för journalisters källor från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna

| 53. | Europaparlamentet noterar med oro att OLAF:s nuvarande förfarandebestämmelser för utredningar (”OLAF-manualen”), antagna av OLAF själv, enligt övervakningskommitténs bedömning, eventuellt inte är tillräckliga för att säkerställa rättigheterna för de personer som är under utredning och att det därför i vissa fall finns risk att utredningsresultaten inte godtas av en domstol. Kommissionen uppmanas därför att i samband med den förestående OLAF-reformen föreslå sådana lagstiftningsförslag som kan undanröja dessa farhågor och som kan garantera såväl rättssäkerhet som rättsskydd. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet noterar med oro att OLAF:s nuvarande förfarandebestämmelser för utredningar (”OLAF-manualen”), antagna av OLAF själv, enligt övervakningskommitténs bedömning, eventuellt inte är tillräckliga för att säkerställa rättigheterna för de personer som är under utredning och att det därför i vissa fall finns risk att utredningsresultaten inte godtas av en domstol. Kommissionen uppmanas därför att i samband med den förestående OLAF-reformen föreslå sådana lagstiftningsförslag som kan undanröja dessa farhågor och som kan garantera såväl rättssäkerhet som rättsskydd.

OLAF och EU-ombudsmannen

| 54. | Europaparlamentet framhåller hur betydelsefull EG-domstolen är när det gäller respekten, tolkningen och tillämpningen av gemenskapslagstiftningen och dess rättsliga funktioner på grundval av artikel 255 i fördraget och hur betydelsefullt EU-ombudsmannens arbete är för att fastställa och undanröja missförhållanden inom EU:s institutioner eller organ. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet framhåller hur betydelsefull EG-domstolen är när det gäller respekten, tolkningen och tillämpningen av gemenskapslagstiftningen och dess rättsliga funktioner på grundval av artikel 255 i fördraget och hur betydelsefullt EU-ombudsmannens arbete är för att fastställa och undanröja missförhållanden inom EU:s institutioner eller organ.

| 55. | Europaparlamentet noterar yttrandet från OLAF:s generaldirektör av den 8 mars 2005, enligt vilket OLAF i förfarande 2485/2004/GG ser sig oförmögen att följa förslaget till rekommendation från ombudsmannen och att medge att byrån i sina svaromål till ombudsmannen i samband med dennes utredningar av klagomål 1840/2002/GG lämnat felaktiga och vilseledande uppgifter. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet noterar yttrandet från OLAF:s generaldirektör av den 8 mars 2005, enligt vilket OLAF i förfarande 2485/2004/GG ser sig oförmögen att följa förslaget till rekommendation från ombudsmannen och att medge att byrån i sina svaromål till ombudsmannen i samband med dennes utredningar av klagomål 1840/2002/GG lämnat felaktiga och vilseledande uppgifter.

| 56. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen, med beaktande av ombudsmannens särskilda rapport av den 12 maj 2005 och parlamentets kommande yttrande över den, vidtar de åtgärder som är nödvändiga för att de ansvariga i förekommande fall skall ställas till svars och OLAF:s trovärdighet återställas. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen, med beaktande av ombudsmannens särskilda rapport av den 12 maj 2005 och parlamentets kommande yttrande över den, vidtar de åtgärder som är nödvändiga för att de ansvariga i förekommande fall skall ställas till svars och OLAF:s trovärdighet återställas.

Utnämningsförfarande för OLAF:s generaldirektör

| 57. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens beslut att generaldirektörstjänsten på OLAF skall tillsättas efter offentlig utlysning i Europeiska unionens officiella tidning, i syfte att få till stånd ett verkligt och trovärdigt urvalsförfarande så att generaldirektören får ett giltigt mandat och tillräcklig trovärdighet. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens beslut att generaldirektörstjänsten på OLAF skall tillsättas efter offentlig utlysning i Europeiska unionens officiella tidning, i syfte att få till stånd ett verkligt och trovärdigt urvalsförfarande så att generaldirektören får ett giltigt mandat och tillräcklig trovärdighet.

| 58. | Europaparlamentet har tagit del av kommissionens beslut (1691:e mötet) av den 22 februari 2005 om att byråns hittillsvarande generaldirektör skall ta hand om de löpande ärendena till dess att beslut har fattats om nytillsättningen av posten. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet har tagit del av kommissionens beslut (1691:e mötet) av den 22 februari 2005 om att byråns hittillsvarande generaldirektör skall ta hand om de löpande ärendena till dess att beslut har fattats om nytillsättningen av posten.

| 59. | Europaparlamentet anser att det skulle ha varit bättre om kommissionen tillsammans med parlamentet och rådet hade utsett en tillfällig direktör som skulle ha haft handlingsfrihet. Bestämmelser om utnämning av en tillfällig direktör måste införas i OLAF-förordningen. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet anser att det skulle ha varit bättre om kommissionen tillsammans med parlamentet och rådet hade utsett en tillfällig direktör som skulle ha haft handlingsfrihet. Bestämmelser om utnämning av en tillfällig direktör måste införas i OLAF-förordningen.

| 60. | Europaparlamentet erinrar om att parlamentet redan i sin resolution av den 4 december 2003 om kommissionens rapport om utvärderingen av OLAF:s verksamhet (16) i punkt 55 framförde ett krav om att generaldirektörstjänsten för OLAF i god tid skulle utlysas offentligt. Den försening som nu har uppstått beror uteslutande på kommissionen, som var passiv alldeles för länge innan de nödvändiga stegen i förfarandet inleddes. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet erinrar om att parlamentet redan i sin resolution av den 4 december 2003 om kommissionens rapport om utvärderingen av OLAF:s verksamhet (16) i punkt 55 framförde ett krav om att generaldirektörstjänsten för OLAF i god tid skulle utlysas offentligt. Den försening som nu har uppstått beror uteslutande på kommissionen, som var passiv alldeles för länge innan de nödvändiga stegen i förfarandet inleddes.

| 61. | Europaparlamentet anser att det nu är av särskilt stor betydelse att det inte uppstår några fler onödiga förseningar och att beslutet om nytillsättningen av tjänsten fattas så snart som möjligt. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet anser att det nu är av särskilt stor betydelse att det inte uppstår några fler onödiga förseningar och att beslutet om nytillsättningen av tjänsten fattas så snart som möjligt.

| 62. | Europaparlamentet understryker att enligt artikel 12 i OLAF-förordningen kan kommissionen upprätta en förteckning över kandidater med de nödvändiga kvalifikationerna först efter tillstyrkan från OLAF:s övervakningskommitté, vilket innebär att övervakningskommittén måste ha möjlighet att kontrollera och bedöma alla inkommande kandidaturer innan kommissionen på grundval av detta drar upp förteckningen över lämpliga kandidater. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet understryker att enligt artikel 12 i OLAF-förordningen kan kommissionen upprätta en förteckning över kandidater med de nödvändiga kvalifikationerna först efter tillstyrkan från OLAF:s övervakningskommitté, vilket innebär att övervakningskommittén måste ha möjlighet att kontrollera och bedöma alla inkommande kandidaturer innan kommissionen på grundval av detta drar upp förteckningen över lämpliga kandidater.

| 63. | Europaparlamentet understryker att kommissionen skall utse OLAF:s generaldirektör i samråd med parlamentet och rådet, och att det måste råda samförstånd om beslutet. Parlamentet erinrar om att denna bestämmelse infördes eftersom OLAF:s generaldirektör har omfattande befogenheter (inledande och avslutande av utredningar, översändande av uppgifter till de nationella rättsliga myndigheterna) som inte bara berör kommissionens ledamöter och tjänstemän, utan även parlamentet, rådet och gemenskapens övriga institutioner och organ. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet understryker att kommissionen skall utse OLAF:s generaldirektör i samråd med parlamentet och rådet, och att det måste råda samförstånd om beslutet. Parlamentet erinrar om att denna bestämmelse infördes eftersom OLAF:s generaldirektör har omfattande befogenheter (inledande och avslutande av utredningar, översändande av uppgifter till de nationella rättsliga myndigheterna) som inte bara berör kommissionens ledamöter och tjänstemän, utan även parlamentet, rådet och gemenskapens övriga institutioner och organ.

| 64. | Europaparlamentet förväntar sig att de berörda institutionerna låter neutralitet, transparens och rättvisa råda vid beslutet om nytillsättning av OLAF:s generaldirektör, för att undvika incidenter som vid den första tillsättningen (17). |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet förväntar sig att de berörda institutionerna låter neutralitet, transparens och rättvisa råda vid beslutet om nytillsättning av OLAF:s generaldirektör, för att undvika incidenter som vid den första tillsättningen (17).

Revisionsrättens rapport och yttranden

| 65. | Europaparlamentet förväntar sig att revisionsrättens sedan länge aviserade särskilda rapport skall finnas tillgänglig så att resultaten kan beaktas i samband med utfrågningen av kandidaterna för generaldirektörstjänsten. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet förväntar sig att revisionsrättens sedan länge aviserade särskilda rapport skall finnas tillgänglig så att resultaten kan beaktas i samband med utfrågningen av kandidaterna för generaldirektörstjänsten.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att särskilt överväga följande frågor i sina yttranden om de aktuella lagstiftningsförslagen i enlighet med artikel 280 i EG-fördraget:






  — | Hur kan OLAF:s oberoende utredningsfunktion stärkas? |
| --- | --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att särskilt överväga följande frågor i sina yttranden om de aktuella lagstiftningsförslagen i enlighet med artikel 280 i EG-fördraget:

—

Hur kan OLAF:s oberoende utredningsfunktion stärkas?

| — | Är det möjligt att sammanfatta OLAF:s tillämpliga utredningsbefogenheter i en enda rättsakt? |
| --- | --- |

—

Är det möjligt att sammanfatta OLAF:s tillämpliga utredningsbefogenheter i en enda rättsakt?

Uppföljning av anmärkningar och krav från föregående år

| 67. | Europaparlamentet uppmanar OLAF att återuppta den dialog som inleddes i november 2004 om vilka uppgifter parlamentet kan ha tillgång till i sitt arbete för att finna en lämplig metod för parlamentets kontrollbefogenheter och samtidigt se till att OLAF-utredningarna hålls konfidentiella. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar OLAF att återuppta den dialog som inleddes i november 2004 om vilka uppgifter parlamentet kan ha tillgång till i sitt arbete för att finna en lämplig metod för parlamentets kontrollbefogenheter och samtidigt se till att OLAF-utredningarna hålls konfidentiella.

| 68. | Europaparlamentet konstaterar att Eurostat-arbetsgruppen har handlagt 14 ärenden under OLAF:s rapportperiod, nämligen fyra externa och tio interna utredningar, varav nio ännu inte hade avslutats i juni 2004. Fem färdiga utredningar har lämnats vidare till de luxemburgska respektive franska åklagarmyndigheterna. Parlamentet räknar med en lägesrapport från kommissionen och OLAF senast den 1 oktober 2005. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet konstaterar att Eurostat-arbetsgruppen har handlagt 14 ärenden under OLAF:s rapportperiod, nämligen fyra externa och tio interna utredningar, varav nio ännu inte hade avslutats i juni 2004. Fem färdiga utredningar har lämnats vidare till de luxemburgska respektive franska åklagarmyndigheterna. Parlamentet räknar med en lägesrapport från kommissionen och OLAF senast den 1 oktober 2005.

| 69. | Europaparlamentet konstaterar att det enligt domstolsbeslut skall ha förekommit anställningar vid kommissionens representation i Wien där gällande arbets- och socialrättsbestämmelser har kringgåtts. Parlamentet undrar vilket resultat OLAF-utredningen har lett fram till och vilka åtgärder kommissionen har vidtagit. Parlamentet frågar sig också vilka kostnader detta har orsakat kommissionen, som förlorade dessa arbetsrättsliga tvisterna och tvingades betala socialförsäkringsavgifter i efterhand. Parlamentet undrar också vilka ytterligare kostnader som kan uppstå framöver. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet konstaterar att det enligt domstolsbeslut skall ha förekommit anställningar vid kommissionens representation i Wien där gällande arbets- och socialrättsbestämmelser har kringgåtts. Parlamentet undrar vilket resultat OLAF-utredningen har lett fram till och vilka åtgärder kommissionen har vidtagit. Parlamentet frågar sig också vilka kostnader detta har orsakat kommissionen, som förlorade dessa arbetsrättsliga tvisterna och tvingades betala socialförsäkringsavgifter i efterhand. Parlamentet undrar också vilka ytterligare kostnader som kan uppstå framöver.

| 70. | Europaparlamentet uttrycker sin tillfredsställelse över den utveckling som noterats i vissa medlemsstater, till exempel införandet av nya bestämmelser som reglerar användandet av sanktioner i fall av överträdelser. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uttrycker sin tillfredsställelse över den utveckling som noterats i vissa medlemsstater, till exempel införandet av nya bestämmelser som reglerar användandet av sanktioner i fall av överträdelser.

| 71. | Europaparlamentet noterar att det förmodade missbruket av medel från Leonardo da Vinci-programmet har utretts (18) och att handlingarna har överlämnats till de rumänska åklagarmyndigheterna. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet noterar att det förmodade missbruket av medel från Leonardo da Vinci-programmet har utretts (18) och att handlingarna har överlämnats till de rumänska åklagarmyndigheterna.

| 72. | Europaparlamentet noterar att det tidigare har förekommit missbruk av exportbidrag vid export av levande nötkreatur till Libanon (19), och att Tyskland, Frankrike och Österrike har fattat beslut om återkrav av bidragen. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet noterar att det tidigare har förekommit missbruk av exportbidrag vid export av levande nötkreatur till Libanon (19), och att Tyskland, Frankrike och Österrike har fattat beslut om återkrav av bidragen.

| 73. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen hittills inte har gjort någon sammanställning över vilka internationella konsultfirmor som har bedrivit verksamhet gällande direkta och indirekta utgifter för kommissionens räkning (20), men räknar med att få en sammanställning senast den 1 juli 2005. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen hittills inte har gjort någon sammanställning över vilka internationella konsultfirmor som har bedrivit verksamhet gällande direkta och indirekta utgifter för kommissionens räkning (20), men räknar med att få en sammanställning senast den 1 juli 2005.

| 74. | Europaparlamentet påminner kommissionen om uppmaningen att lägga fram ett meddelande för parlamentet där kommissionen undersöker möjligheten att samla de olika rättsinstrument som tillämpas vid OLAF-utredningar under en gemensam rättslig ram (21). |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet påminner kommissionen om uppmaningen att lägga fram ett meddelande för parlamentet där kommissionen undersöker möjligheten att samla de olika rättsinstrument som tillämpas vid OLAF-utredningar under en gemensam rättslig ram (21).

| 75. | Europaparlamentet har med oro tagit del av de pressmeddelanden där OLAF har konstaterat att kommissionens misshushållning i samband med renoveringen av Berlaymont-byggnaden beräknas ha orsakat en skada på uppemot 180 miljoner euro. OLAF uppmanas att klarlägga det läget. Parlamentet förväntar sig att senast den 1 september 2005 få information från kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av den aktuella OLAF-rapporten. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet har med oro tagit del av de pressmeddelanden där OLAF har konstaterat att kommissionens misshushållning i samband med renoveringen av Berlaymont-byggnaden beräknas ha orsakat en skada på uppemot 180 miljoner euro. OLAF uppmanas att klarlägga det läget. Parlamentet förväntar sig att senast den 1 september 2005 få information från kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av den aktuella OLAF-rapporten.

| 76. | Europaparlamentet är besviket över kommissionens negativa reaktion på punkt 123 i parlamentets resolution av den 21 april 2004 om ansvarsfrihet för kommissionen för 2002 (22), där det konstateras ”att kommissionen tolererar att varor som deklarerats felaktigt av misstag eller falskt med avsikt inte anses vara omfattade av transiteringsförfarandet, vilket får till följd att man inte kan åberopa garantin, att dokumenten måste sändas tillbaka till det EU-land där införseln skett och att bedrägeribekämpningen därmed försvåras”. Kommissionen uppmanas att genast upphöra med denna praxis och att föreslå en ändring av tullkodexen. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet är besviket över kommissionens negativa reaktion på punkt 123 i parlamentets resolution av den 21 april 2004 om ansvarsfrihet för kommissionen för 2002 (22), där det konstateras ”att kommissionen tolererar att varor som deklarerats felaktigt av misstag eller falskt med avsikt inte anses vara omfattade av transiteringsförfarandet, vilket får till följd att man inte kan åberopa garantin, att dokumenten måste sändas tillbaka till det EU-land där införseln skett och att bedrägeribekämpningen därmed försvåras”. Kommissionen uppmanas att genast upphöra med denna praxis och att föreslå en ändring av tullkodexen.

| 77. | Europaparlamentet anser att det är budgetkontrollutskottets uppgift att granska unionens utgifter att det bör kunna avgöra om betalningar görs i enlighet med budgetförordningarna och ställa upp politiska mål. Parlamentet rekommenderar därför att presidiet godkänner att utskottet skickar små delegationer med sina ledamöter på informationsuppdrag även om dessa besök, i välmotiverade fall, kräver en resa utanför unionens territorium.
  *
  - * |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet anser att det är budgetkontrollutskottets uppgift att granska unionens utgifter att det bör kunna avgöra om betalningar görs i enlighet med budgetförordningarna och ställa upp politiska mål. Parlamentet rekommenderar därför att presidiet godkänner att utskottet skickar små delegationer med sina ledamöter på informationsuppdrag även om dessa besök, i välmotiverade fall, kräver en resa utanför unionens territorium.

*

- *

| 78. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, domstolen, revisionsrätten, OLAF:s övervakningskommitté och OLAF. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, domstolen, revisionsrätten, OLAF:s övervakningskommitté och OLAF.

---

(1)  http://europa.eu.int/comm/anti_fraud/reports/olaf/2003-2004/en2.pdf

(2)  En elektronisk version av dokumentet sändes till utskottets sekretariat i januari 2005 och den franska texten kan hämtas på OLAF:s webbplats.

(3)  EUT C 293, 30.11.2004, s. 1.

(4)  Kommissionens förordning (EG) nr 1681/94 av den 11 juli 1994 om oriktigheter och återvinning av belopp som felaktigt har utbetalats i samband med finansieringen av strukturpolitiken och om organisationen av ett informationssystem på detta område (EUT L 178, 12.7.1994, s. 43).

(5)  Den ekonomiska skadan för alla ärenden som har utretts av OLAF och organisationen före OLAF beräknas uppgå till 5,34 miljarder euro (se SEK(2004)1370, bilaga II).

(6)  Av OLAF:s Case Management System framgår att 100 miljoner euro återvanns mellan 1999 och 2004. Detta motsvarar 1,87 procent av den ekonomiska skadan för samma tidsperiod som beräknas uppgå till 5,34 miljarder euro.

(7)  EUT C 269. 4.11.2004, s 1.

(8)  Se punkt 22 i parlamentets resolution av den 30 mars 2004 om skydd av gemenskapens ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning – årsrapport 2002 (EUT C 103 E, 29.4.2004, s. 435).

(9)  Rec. 1990, I-3603.

(10)  KOM(2004)0489.

(11)  EGT L 145, 29.6.1995, s. 1.

(12)  KOM(2004)0559.

(13)  KOM(2004)0509.

(14)  EGT L 320, 28.11.1998, s. 1; se även EGT L 248, 16.9.2002, s. 1, artikel 54.1 och artikel 57.1.

(15)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

(16)  EUT C 89 E, 14.4.2004, s. 153.

(17)  Parlamentet understryker att man måste undvika en sådan situation som uppstod 1999, då det uttrycktes tvivel om huruvida förfarandet hade gått rätt till och en kandidat drog tillbaka sin ansökan sedan kommissionens generalsekreterare i förväg hade yttrat sig positivt om vissa kandidater.

(18)  Se punkt 13 och 14 i ovannämnda resolution av den 30 mars 2004.

(19)  Se punkt 23 och följande punkter i ovannämnda resolution av den 30 mars 2004.

(20)  Se punkt 52 i ovannämnda resolution av den 30 mars 2004.

(21)  Se punkt 41 i ovannämnda resolution av den 30 mars 2004.

(22)  EUT L 330, 4.11.2004, s. 82.

P6_TA(2005)0219

EU:s handlingsplan för bekämpande av terrorism

Europaparlamentets rekommendation till Europeiska rådet och rådet om EU:s handlingsplan för bekämpande av terrorism (2004/2214(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

| — | med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet av Antoine Duquesne för ALDE-gruppen om EU:s omarbetade handlingsplan/arbetsplan för bekämpande av terrorism (B6-0071/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet av Antoine Duquesne för ALDE-gruppen om EU:s omarbetade handlingsplan/arbetsplan för bekämpande av terrorism (B6-0071/2004),

| — | med beaktande av fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, och framför allt artiklarna I-3, I-2, I-9, II-62, II-63, II-64, II-67, II-82, II-107, II-108, II-109, II-110, III-257, III-261, III-271, III-272, III-273, III-274, III-275 och III-276, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, och framför allt artiklarna I-3, I-2, I-9, II-62, II-63, II-64, II-67, II-82, II-107, II-108, II-109, II-110, III-257, III-261, III-271, III-272, III-273, III-274, III-275 och III-276,

| — | med beaktande av artiklarna 6 och 7 och avdelning V i Fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 6 och 7 och avdelning V i Fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av avdelning VI i Fördraget om Europeiska unionen och framför allt artiklarna 29, 30, 31, 32, 34, 39 och 42, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avdelning VI i Fördraget om Europeiska unionen och framför allt artiklarna 29, 30, 31, 32, 34, 39 och 42,

| — | med beaktande av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, undertecknad i Rom den 4 november 1950, ändrad genom protokoll nr 11, och framför allt artiklarna 3, 5, 6, 8, 9 och 10, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, undertecknad i Rom den 4 november 1950, ändrad genom protokoll nr 11, och framför allt artiklarna 3, 5, 6, 8, 9 och 10,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om mänskliga rättigheter, undertecknad den 10 december 1948, och framför allt artiklarna 1, 2, 3, 5, 7, 12, 13 och 19, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om mänskliga rättigheter, undertecknad den 10 december 1948, och framför allt artiklarna 1, 2, 3, 5, 7, 12, 13 och 19,

| — | med beaktande av FN:s tolv konventioner om bekämpande av terrorism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s tolv konventioner om bekämpande av terrorism,

| — | med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen som antogs den 17 juli 1998 av FN:s befullmäktigandekonferens, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen som antogs den 17 juli 1998 av FN:s befullmäktigandekonferens,

| — | med beaktande av handlingsplanen för bekämpande av terrorism som antogs vid Europeiska rådets extraordinarie möte i Bryssel den 21 september 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen för bekämpande av terrorism som antogs vid Europeiska rådets extraordinarie möte i Bryssel den 21 september 2001,

| — | med beaktande av deklarationerna från det informella sammanträdet med stats- och regeringscheferna i Gent den 19 oktober 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av deklarationerna från det informella sammanträdet med stats- och regeringscheferna i Gent den 19 oktober 2001,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet i Laeken den 14–15 december 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet i Laeken den 14–15 december 2001,

| — | med beaktande av rådets beslut 2002/187/RIF av den 28 februari 2002 om inrättande av Eurojust för att stärka kampen mot grov brottslighet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2002/187/RIF av den 28 februari 2002 om inrättande av Eurojust för att stärka kampen mot grov brottslighet (1),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2002/584/RIF av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2002/584/RIF av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna (2),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2002/475/RIF av den 13 juni 2002 om bekämpande av terrorism (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2002/475/RIF av den 13 juni 2002 om bekämpande av terrorism (3),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2002/465/RIF av den 13 juni 2002 (4) om gemensamma utredningsgrupper, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2002/465/RIF av den 13 juni 2002 (4) om gemensamma utredningsgrupper,

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2003/577/RIF av den 22 juli 2003 om verkställighet i Europeiska unionen av beslut om frysning av egendom eller bevismaterial (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2003/577/RIF av den 22 juli 2003 om verkställighet i Europeiska unionen av beslut om frysning av egendom eller bevismaterial (5),

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet i Bryssel den 25–26 mars 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet i Bryssel den 25–26 mars 2004,

| — | med beaktande av slutsatserna från det världstoppmöte om demokrati, terrorism och säkerhet som anordnades av Madridklubben och som sammanträdde i den spanska huvudstaden den 8–11 mars 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från det världstoppmöte om demokrati, terrorism och säkerhet som anordnades av Madridklubben och som sammanträdde i den spanska huvudstaden den 8–11 mars 2005,

| — | med beaktande av Europeiska rådets deklaration av den 25 mars 2004 om bekämpande av terrorism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets deklaration av den 25 mars 2004 om bekämpande av terrorism,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet i Bryssel den 17–18 juni 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet i Bryssel den 17–18 juni 2004,

| — | med beaktande av EU:s omarbetade handlingsplan/arbetsplan för bekämpande av terrorism som antogs av Europeiska rådet vid mötet den 17–18 juni 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s omarbetade handlingsplan/arbetsplan för bekämpande av terrorism som antogs av Europeiska rådet vid mötet den 17–18 juni 2004,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet i Bryssel den 4–5 november 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet i Bryssel den 4–5 november 2004,

| — | med beaktande av Haagprogrammet för stärkt frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen (6), som antogs av Europeiska rådet i Bryssel den 4–5 november 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Haagprogrammet för stärkt frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen (6), som antogs av Europeiska rådet i Bryssel den 4–5 november 2004,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet i Bryssel den 16–17 december 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet i Bryssel den 16–17 december 2004,

| — | med beaktande av artikel 114.3 och artikel 94 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 114.3 och artikel 94 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor (A6-0164/2005), samt av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor (A6-0164/2005), samt av följande skäl:

| A. | De mänskliga rättigheterna är icke-förhandlingsbara, odelbara och kan inte överlåtas, och demokratins viktigaste uppgift är att skydda medborgarnas frihet och deras grundläggande rättigheter. I kampen mot terrorismen får därför inga sådana lagar antas som skulle kunna motverka detta mål. |
| --- | --- |

A.

De mänskliga rättigheterna är icke-förhandlingsbara, odelbara och kan inte överlåtas, och demokratins viktigaste uppgift är att skydda medborgarnas frihet och deras grundläggande rättigheter. I kampen mot terrorismen får därför inga sådana lagar antas som skulle kunna motverka detta mål.

| B. | Ett effektivt skydd och främjande av grundläggande rättigheter utgör grundstommen i den europeiska demokratin och är en nödvändig förutsättning för upprättandet av EU:s handlingsplan för bekämpande av terrorism. |
| --- | --- |

B.

Ett effektivt skydd och främjande av grundläggande rättigheter utgör grundstommen i den europeiska demokratin och är en nödvändig förutsättning för upprättandet av EU:s handlingsplan för bekämpande av terrorism.

| C. | Terrorismen attackerar däremot de grundläggande friheterna och leder till skadlig polarisering. Dess syfte är att förinta själva demokratin med våldsamma medel och att skapa ett klimat som kränker människors rätt att leva utan rädsla. |
| --- | --- |

C.

Terrorismen attackerar däremot de grundläggande friheterna och leder till skadlig polarisering. Dess syfte är att förinta själva demokratin med våldsamma medel och att skapa ett klimat som kränker människors rätt att leva utan rädsla.

| D. | Oavsett i vilken form de förekommer är terroristhandlingar en direkt attack på de medborgerliga fri- och rättigheterna (som fastställts i den allmänna förklaringen om skydd av de mänskliga rättigheterna) samt på demokratin och rättsstatens principer. |
| --- | --- |

D.

Oavsett i vilken form de förekommer är terroristhandlingar en direkt attack på de medborgerliga fri- och rättigheterna (som fastställts i den allmänna förklaringen om skydd av de mänskliga rättigheterna) samt på demokratin och rättsstatens principer.

| E. | Terrorismen är ett av de allvarligaste hoten mot demokratin och ett av de största problemen för Europas medborgare. Den är också ett allvarligt angrepp mot de friheter som fastställs i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

E.

Terrorismen är ett av de allvarligaste hoten mot demokratin och ett av de största problemen för Europas medborgare. Den är också ett allvarligt angrepp mot de friheter som fastställs i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna.

| F. | Terroristhotet är i dag inte begränsat till specifika geografiska områden, eftersom terroristorganisationerna kan utnyttja gränsöverskridande nätverk för att utföra sina vålds- och terrorhandlingar, nätverk som kan åstadkomma förödande effekter i flera olika länder samtidigt. |
| --- | --- |

F.

Terroristhotet är i dag inte begränsat till specifika geografiska områden, eftersom terroristorganisationerna kan utnyttja gränsöverskridande nätverk för att utföra sina vålds- och terrorhandlingar, nätverk som kan åstadkomma förödande effekter i flera olika länder samtidigt.

| G. | Ingen medlemsstat kan bekämpa terrorismen på egen hand. För detta ändamål behövs det snarare en gemensam och samstämd politik. |
| --- | --- |

G.

Ingen medlemsstat kan bekämpa terrorismen på egen hand. För detta ändamål behövs det snarare en gemensam och samstämd politik.

| H. | I kampen mot terrorismen måste samtliga rättsstatens och Europeiska unionens instrument utnyttjas. |
| --- | --- |

H.

I kampen mot terrorismen måste samtliga rättsstatens och Europeiska unionens instrument utnyttjas.

| I. | EU:s politiska åtgärder för intern och extern säkerhet bör komplettera varandra och vara samstämda. Detta bör återspeglas i hur EU-institutionerna fungerar. |
| --- | --- |

I.

EU:s politiska åtgärder för intern och extern säkerhet bör komplettera varandra och vara samstämda. Detta bör återspeglas i hur EU-institutionerna fungerar.

| J. | Det bästa sättet att bekämpa terrorism, extremism och intolerans är att främja de mänskliga rättigheterna. Det är dessutom nödvändigt att ingripa mot
  (text utgår)
  våldshandlingar som en metod för att lösa politiska, ekonomiska, sociala eller andra konflikter. Även åtgärder som förmedlar kunskap om icke-våld måste främjas. |
| --- | --- |

J.

Det bästa sättet att bekämpa terrorism, extremism och intolerans är att främja de mänskliga rättigheterna. Det är dessutom nödvändigt att ingripa mot
  (text utgår)
  våldshandlingar som en metod för att lösa politiska, ekonomiska, sociala eller andra konflikter. Även åtgärder som förmedlar kunskap om icke-våld måste främjas.

| K. | Eftersom det i dag förekommer flera olika former av terrorism i Europa och i världen i övrigt är det nödvändigt att vidta riktade åtgärder för att bekämpa varje enskild form av terrorism. |
| --- | --- |

K.

Eftersom det i dag förekommer flera olika former av terrorism i Europa och i världen i övrigt är det nödvändigt att vidta riktade åtgärder för att bekämpa varje enskild form av terrorism.

| L. | EU främjar demokratiska principer och värden, och ett dynamiskt civilt samhälle innehar en strategisk roll när det gäller att motverka extremistiska ideologier och främja solidaritet och respekt för den kulturella mångfalden. |
| --- | --- |

L.

EU främjar demokratiska principer och värden, och ett dynamiskt civilt samhälle innehar en strategisk roll när det gäller att motverka extremistiska ideologier och främja solidaritet och respekt för den kulturella mångfalden.

| M. | Den politik för att bekämpa terrorismen som bedrivs gemensamt av de spanska och franska regeringarna är ett exempel på effektivt samarbete på detta område. |
| --- | --- |

M.

Den politik för att bekämpa terrorismen som bedrivs gemensamt av de spanska och franska regeringarna är ett exempel på effektivt samarbete på detta område.

| N. | Nödvändiga åtgärder bör vidtas för att bekämpa terrorism, särskilt genom att främja nya initiativ för att medla och skapa fred i samhällen som härjas av konflikter och splittring. I detta sammanhang bör man anta en långsiktig handels-, bistånds- och investeringspolitik som gör det möjligt att bekämpa fattigdomen och stärka de demokratiska institutionerna och öppenheten på nationell och global nivå genom initiativ som kan bidra till dessa mål. |
| --- | --- |

N.

Nödvändiga åtgärder bör vidtas för att bekämpa terrorism, särskilt genom att främja nya initiativ för att medla och skapa fred i samhällen som härjas av konflikter och splittring. I detta sammanhang bör man anta en långsiktig handels-, bistånds- och investeringspolitik som gör det möjligt att bekämpa fattigdomen och stärka de demokratiska institutionerna och öppenheten på nationell och global nivå genom initiativ som kan bidra till dessa mål.

| O. | Det är bara genom demokrati och genom absolut respekt för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna som ett effektivt europeiskt svar i kampen mot terrorismen kan garanteras. |
| --- | --- |

O.

Det är bara genom demokrati och genom absolut respekt för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna som ett effektivt europeiskt svar i kampen mot terrorismen kan garanteras.

| P. | De mord, tortyrhandlingar, förföljelser, kidnappningar och hot som terroristerna gör sig skyldiga till är förkastliga och avskyvärda handlingar som under inga omständigheter kan rättfärdigas. Ett nödvändigt vapen för att besegra terrorismen är en vägran att ge den något som helst moraliskt, orsaksmässigt eller politiskt värde, vilket inte hindrar att man analyserar och försöker påverka de faktorer och miljöer som kan få människor att bli terrorister. |
| --- | --- |

P.

De mord, tortyrhandlingar, förföljelser, kidnappningar och hot som terroristerna gör sig skyldiga till är förkastliga och avskyvärda handlingar som under inga omständigheter kan rättfärdigas. Ett nödvändigt vapen för att besegra terrorismen är en vägran att ge den något som helst moraliskt, orsaksmässigt eller politiskt värde, vilket inte hindrar att man analyserar och försöker påverka de faktorer och miljöer som kan få människor att bli terrorister.

| Q. | EU har redan på flera sätt visat sin solidaritet med terrorismens offer genom i första hand






  — | deklarationen av den 25 mars 2004, i vilken Europeiska rådet utropade den 11 mars till Europeiska dagen för terrorismens offer, |
| --- | --- | --- |

Q.

EU har redan på flera sätt visat sin solidaritet med terrorismens offer genom i första hand

—

deklarationen av den 25 mars 2004, i vilken Europeiska rådet utropade den 11 mars till Europeiska dagen för terrorismens offer,

| — | antagandet av rådets direktiv 2004/80/EG av den 29 april 2004 om ersättning till brottsoffer (7), inklusive dem som är offer för terroristattacker, |
| --- | --- |

—

antagandet av rådets direktiv 2004/80/EG av den 29 april 2004 om ersättning till brottsoffer (7), inklusive dem som är offer för terroristattacker,

| — | inrättandet av ett pilotprogram år 2004 för att finansiera projekt för psykologiskt, medicinskt och socialt stöd till terrorismens offer och deras familjer. |
| --- | --- |

—

inrättandet av ett pilotprogram år 2004 för att finansiera projekt för psykologiskt, medicinskt och socialt stöd till terrorismens offer och deras familjer.

Dessa åtgärder bör utvecklas och uppdateras.

| R. | Terrorismens offer är symboler för demokratin, och de offentliga myndigheterna måste låta dem komma till tals och bereda dem plats i de organ där beslut fattas för att bekämpa dem som har gjort offren till ofrivilliga huvudpersoner. |
| --- | --- |

R.

Terrorismens offer är symboler för demokratin, och de offentliga myndigheterna måste låta dem komma till tals och bereda dem plats i de organ där beslut fattas för att bekämpa dem som har gjort offren till ofrivilliga huvudpersoner.

| S. | Europaparlamentet granskar, i egenskap av företrädare för folken i Europeiska unionen, offentligt och öppet effektiviteten hos EU:s åtgärder för bekämpande av terrorism och kommer i detta sammanhang att eftersträva en förstärkt dialog med de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

S.

Europaparlamentet granskar, i egenskap av företrädare för folken i Europeiska unionen, offentligt och öppet effektiviteten hos EU:s åtgärder för bekämpande av terrorism och kommer i detta sammanhang att eftersträva en förstärkt dialog med de nationella parlamenten.

| 1. | Europaparlamentet riktar följande rekommendation till Europeiska rådet och rådet för tillämpningen av EU:s omarbetade handlingsplan/arbetsplan för bekämpande av terroristhotet:






  a) | Man bör inrätta en europeisk enhet som ansvarar för att hjälpa terrorismens offer, och som ansvars- och befogenhetsmässigt lyder direkt under enheten för EU:s samordnare för kampen mot terrorism. Denna enhet skulle bli en referenspunkt för den europeiska politiken på detta område och dess uppgift skulle vara att ta emot, lyssna till, informera och bistå terrorismens offer samt arbeta för att de åtgärder som är nödvändiga för förvaltningen av enheten genomförs. Kommissionen och EU:s samordnare för kampen mot terrorism bör årligen för Europaparlamentet lägga fram en rapport om hur deras verksamhet utvecklats. Europaparlamentet bör utvärdera denna rapport och vid behov föreslå lämpliga åtgärder. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet riktar följande rekommendation till Europeiska rådet och rådet för tillämpningen av EU:s omarbetade handlingsplan/arbetsplan för bekämpande av terroristhotet:

a)

Man bör inrätta en europeisk enhet som ansvarar för att hjälpa terrorismens offer, och som ansvars- och befogenhetsmässigt lyder direkt under enheten för EU:s samordnare för kampen mot terrorism. Denna enhet skulle bli en referenspunkt för den europeiska politiken på detta område och dess uppgift skulle vara att ta emot, lyssna till, informera och bistå terrorismens offer samt arbeta för att de åtgärder som är nödvändiga för förvaltningen av enheten genomförs. Kommissionen och EU:s samordnare för kampen mot terrorism bör årligen för Europaparlamentet lägga fram en rapport om hur deras verksamhet utvecklats. Europaparlamentet bör utvärdera denna rapport och vid behov föreslå lämpliga åtgärder.

| b) | EU och medlemsstaterna föreslås att inom FN stödja de pågående insatserna för att anta en övergripande definition av terrorism och för att så snart som möjligt nå en överenskommelse om den globala konventionen om internationell terrorism. Samtidigt bör man i medlemsstaterna arbeta för att terroristbrotten inte skall kunna preskriberas och på detta sätt beakta kritiken från världssamfundet, som betraktar sådana brott som de allvarligaste och mest oacceptabla brotten mot mänskligheten. |
| --- | --- |

b)

EU och medlemsstaterna föreslås att inom FN stödja de pågående insatserna för att anta en övergripande definition av terrorism och för att så snart som möjligt nå en överenskommelse om den globala konventionen om internationell terrorism. Samtidigt bör man i medlemsstaterna arbeta för att terroristbrotten inte skall kunna preskriberas och på detta sätt beakta kritiken från världssamfundet, som betraktar sådana brott som de allvarligaste och mest oacceptabla brotten mot mänskligheten.

| c) | I enlighet med andan i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa bör rådet främja samarbetet mellan nationella myndigheter, allmänna åklagare och Eurojust för att man skall kunna utreda, eftersöka och döma alla som begår allvarliga gränsöverskridande brott, framför allt brottet terrorism, och deras medbrottslingar. Man bör även skapa rättsliga förutsättningar för inrättandet av en europeisk åklagarmyndighet med uppgift att eftersträva dessa mål. |
| --- | --- |

c)

I enlighet med andan i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa bör rådet främja samarbetet mellan nationella myndigheter, allmänna åklagare och Eurojust för att man skall kunna utreda, eftersöka och döma alla som begår allvarliga gränsöverskridande brott, framför allt brottet terrorism, och deras medbrottslingar. Man bör även skapa rättsliga förutsättningar för inrättandet av en europeisk åklagarmyndighet med uppgift att eftersträva dessa mål.

| d) | Europol bör göras om till ett EU-organ under Europaparlamentets och rådets demokratiska kontroll och under EG-domstolens jurisdiktion. Det bör utarbetas en gemensam rättslig grund för Europols arbete innan fördraget om upprättande av en konstitution för Europa träder i kraft. |
| --- | --- |

d)

Europol bör göras om till ett EU-organ under Europaparlamentets och rådets demokratiska kontroll och under EG-domstolens jurisdiktion. Det bör utarbetas en gemensam rättslig grund för Europols arbete innan fördraget om upprättande av en konstitution för Europa träder i kraft.

| e) | Prioritet bör ges åt att förstärka möjligheterna för medlemsstaternas underrättelsetjänster att utbyta preventiv information inbördes och med Europol under strikt iakttagande av principerna om uppgiftsskydd. Samarbetet och informationsutbytet mellan Europol och Eurojust bör främjas, särskilt genom att formerna för samarbete mellan båda dessa organ fastställs. |
| --- | --- |

e)

Prioritet bör ges åt att förstärka möjligheterna för medlemsstaternas underrättelsetjänster att utbyta preventiv information inbördes och med Europol under strikt iakttagande av principerna om uppgiftsskydd. Samarbetet och informationsutbytet mellan Europol och Eurojust bör främjas, särskilt genom att formerna för samarbete mellan båda dessa organ fastställs.

| f) | Europeiska rådet och rådet bör, på förslag av kommissionen, fatta beslut om att överföra den europeiska samordnaren av terroristbekämpning till kommissionen, och om en effektiv parlamentarisk kontroll över den europeiska samordnarens aktiviteter. |
| --- | --- |

f)

Europeiska rådet och rådet bör, på förslag av kommissionen, fatta beslut om att överföra den europeiska samordnaren av terroristbekämpning till kommissionen, och om en effektiv parlamentarisk kontroll över den europeiska samordnarens aktiviteter.

| g) | Kommissionen bör uppmanas att övervaka införlivandet i nationell lagstiftning och ett fullständigt och lojalt genomförande av alla rättsliga instrument på området för bekämpande av terrorism som antagits av EU, samt att med jämna mellanrum utarbeta en förteckning över de medlemsstater som ännu inte har införlivat dessa åtgärder på nationell nivå. |
| --- | --- |

g)

Kommissionen bör uppmanas att övervaka införlivandet i nationell lagstiftning och ett fullständigt och lojalt genomförande av alla rättsliga instrument på området för bekämpande av terrorism som antagits av EU, samt att med jämna mellanrum utarbeta en förteckning över de medlemsstater som ännu inte har införlivat dessa åtgärder på nationell nivå.

| h) | En detaljerad offentlig granskning bör i samråd med Europaparlamentet göras av genomförandet av EU:s omarbetade handlingsplan/arbetsplan för bekämpande av terrorism före utgången av år 2005. Syftet med granskningen skall vara att fastställa i vilken utsträckning och hur effektivt nämnda plan tillämpats med det dubbla målet att samtidigt garantera både kollektiv säkerhet och individuell frihet. Denna granskning skall beakta de vidtagna åtgärdernas effektivitet och proportionalitet samt de nya händelser som kan ha inträffat och bör utföras varje år. |
| --- | --- |

h)

En detaljerad offentlig granskning bör i samråd med Europaparlamentet göras av genomförandet av EU:s omarbetade handlingsplan/arbetsplan för bekämpande av terrorism före utgången av år 2005. Syftet med granskningen skall vara att fastställa i vilken utsträckning och hur effektivt nämnda plan tillämpats med det dubbla målet att samtidigt garantera både kollektiv säkerhet och individuell frihet. Denna granskning skall beakta de vidtagna åtgärdernas effektivitet och proportionalitet samt de nya händelser som kan ha inträffat och bör utföras varje år.

| i) | En undersökning bör göras av utformning och tillämpning av nya rättsliga instrument i syfte att effektivare kunna bekämpa intäkter från och distribuering av olika finansieringskällor för terroristaktiviteter som verkar vid sidan av legalt inrättade finansorgan. |
| --- | --- |

i)

En undersökning bör göras av utformning och tillämpning av nya rättsliga instrument i syfte att effektivare kunna bekämpa intäkter från och distribuering av olika finansieringskällor för terroristaktiviteter som verkar vid sidan av legalt inrättade finansorgan.

| j) | Samtliga medlemsstater bör uppmanas att underteckna och ratificera de tolv existerande konventionerna om bekämpande av terrorism. De åtta specialrekommendationer som tagits fram av OECD för att bekämpa finansiering av terrorismen bör antas, och alla tredjeländer som EU har förbindelser med bör uppmanas att göra detsamma. |
| --- | --- |

j)

Samtliga medlemsstater bör uppmanas att underteckna och ratificera de tolv existerande konventionerna om bekämpande av terrorism. De åtta specialrekommendationer som tagits fram av OECD för att bekämpa finansiering av terrorismen bör antas, och alla tredjeländer som EU har förbindelser med bör uppmanas att göra detsamma.

| k) | Kommissionen bör identifiera och undersöka medlemsstaternas och tredjeländernas bästa lösningar när det gäller strategierna för att bekämpa terrorism och metoderna för att förebygga radikalisering. Dessa lösningar skulle kunna ligga till grund för kommissionens strategi. |
| --- | --- |

k)

Kommissionen bör identifiera och undersöka medlemsstaternas och tredjeländernas bästa lösningar när det gäller strategierna för att bekämpa terrorism och metoderna för att förebygga radikalisering. Dessa lösningar skulle kunna ligga till grund för kommissionens strategi.

| l) | Utbildningsprogram som erbjuds via medierna bör utvecklas i syfte att






  — | fördöma alla former av våld, i synnerhet terrorism, |
| --- | --- | --- |

l)

Utbildningsprogram som erbjuds via medierna bör utvecklas i syfte att

—

fördöma alla former av våld, i synnerhet terrorism,

| — | bekämpa sociala miljöer som kan utgöra grogrund för rasistiskt, religiöst eller ideologiskt hat. |
| --- | --- |

—

bekämpa sociala miljöer som kan utgöra grogrund för rasistiskt, religiöst eller ideologiskt hat.

| m) | I enlighet med andan i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa och artikel 42 i EU-fördraget bör medlemsstaterna uppmanas att fatta ett beslut för att garantera att de handlingar som anges i artikel 29 i EU-fördraget för att bekämpa terrorism och gränsöverskridande brottslighet tas upp i avsnitt IV i Fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen och blir föremål för medbeslutande med Europaparlamentet och beslut med kvalificerad majoritet i rådet under EG-domstolens jurisdiktion. |
| --- | --- |

m)

I enlighet med andan i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa och artikel 42 i EU-fördraget bör medlemsstaterna uppmanas att fatta ett beslut för att garantera att de handlingar som anges i artikel 29 i EU-fördraget för att bekämpa terrorism och gränsöverskridande brottslighet tas upp i avsnitt IV i Fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen och blir föremål för medbeslutande med Europaparlamentet och beslut med kvalificerad majoritet i rådet under EG-domstolens jurisdiktion.

| n) | Bekämpning av terrorism skall inte bara betraktas som en prioritet för unionen och en central del av dess externa åtgärder enligt Europeiska säkerhetsstrategin. Terrorism skall även betraktas som ett hot mot demokratin, de rättsstatliga principerna, Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och Förenta nationernas stadga. |
| --- | --- |

n)

Bekämpning av terrorism skall inte bara betraktas som en prioritet för unionen och en central del av dess externa åtgärder enligt Europeiska säkerhetsstrategin. Terrorism skall även betraktas som ett hot mot demokratin, de rättsstatliga principerna, Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och Förenta nationernas stadga.

| o) | Europeiska rådet och rådet bör göra denna interna och externa prioritet helt klar i alla sina förbindelser med tredje länder. |
| --- | --- |

o)

Europeiska rådet och rådet bör göra denna interna och externa prioritet helt klar i alla sina förbindelser med tredje länder.

| p) | Rådet bör ta hänsyn till terrorismens skiftande karaktär, de organisationer som är inblandade i den och de stater och icke-statliga aktörer som stöder, finansierar och utför den i egna syften, det faktum att terrorism är ett växande och oförutsägbart fenomen med sin egen speciella känsla för tid samt det akuta behovet av att unionen utvecklar en proaktiv – inte enbart reaktiv – politik för att bekämpa den. |
| --- | --- |

p)

Rådet bör ta hänsyn till terrorismens skiftande karaktär, de organisationer som är inblandade i den och de stater och icke-statliga aktörer som stöder, finansierar och utför den i egna syften, det faktum att terrorism är ett växande och oförutsägbart fenomen med sin egen speciella känsla för tid samt det akuta behovet av att unionen utvecklar en proaktiv – inte enbart reaktiv – politik för att bekämpa den.

| q) | Europeiska rådet och rådet bör anta grundsatsen att inga externa åtgärder mot terrorism som stöds eller utförs av icke-statliga aktörer kan vara verkligt effektiva om de inte bygger på en sann övertygelse och beslutsamhet inom unionen själv och får stöd av en välunderrättad allmänhet. |
| --- | --- |

q)

Europeiska rådet och rådet bör anta grundsatsen att inga externa åtgärder mot terrorism som stöds eller utförs av icke-statliga aktörer kan vara verkligt effektiva om de inte bygger på en sann övertygelse och beslutsamhet inom unionen själv och får stöd av en välunderrättad allmänhet.

| r) | Europeiska rådet och rådet bör anta specifika åtgärder för att bekämpa alla terrororganisationer, och ta hänsyn till att alla har sina egna målsättningar, organisationsstrukturer och arbetsmetoder. |
| --- | --- |

r)

Europeiska rådet och rådet bör anta specifika åtgärder för att bekämpa alla terrororganisationer, och ta hänsyn till att alla har sina egna målsättningar, organisationsstrukturer och arbetsmetoder.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till Europeiska rådet och rådet, samt för kännedom till kommissionen, de nationella regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna, Europarådet samt FN och dess specialorgan. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till Europeiska rådet och rådet, samt för kännedom till kommissionen, de nationella regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna, Europarådet samt FN och dess specialorgan.

---

(1)  EGT L 63, 6.3.2002, s. 1.

(2)  EGT L 190, 18.7.2002, s. 1.

(3)  EGT L 164, 22.6. 2002, s. 3.

(4)  EGT L 162, 20.6.2002, s. 1.

(5)  EUT L 196, 2.8.2003, s. 45.

(6)  EUT C 53, 3.3.2005, s. 1.

(7)  EUT L 261, 6.8.2004, s. 15.

P6_TA(2005)0220

Terroristattacker, förebyggande arbete, beredskap och insatser

Europaparlamentets rekommendation till Europeiska rådet och rådet om förebyggande arbete, beredskap och insatser i samband med terroristattacker (2005/2043(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet från Alexander Nuno Alvaro för ALDE-gruppen om ett integrerat förhållningssätt på EU-nivå i syfte att förebygga alla former av terroristattacker samt att förbereda sig, reagera på och hantera följderna av sådana attacker (B6-0081/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet från Alexander Nuno Alvaro för ALDE-gruppen om ett integrerat förhållningssätt på EU-nivå i syfte att förebygga alla former av terroristattacker samt att förbereda sig, reagera på och hantera följderna av sådana attacker (B6-0081/2005),

| — | med beaktande av avdelning V i Fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avdelning V i Fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av avdelning VI i Fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 29, 30, 31, 32, 34, 39 och 42, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avdelning VI i Fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 29, 30, 31, 32, 34, 39 och 42,

| — | med beaktande av fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, särskilt artiklarna I-43 och III-284, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, särskilt artiklarna I-43 och III-284,

| — | med beaktande av FN:s tolv konventioner om terrorismbekämpning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s tolv konventioner om terrorismbekämpning,

| — | med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen, som FN:s konferens för befullmäktigade diplomater antog den 17 juli 1998, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen, som FN:s konferens för befullmäktigade diplomater antog den 17 juli 1998,

| — | med beaktande av den handlingsplan för terrorismbekämpning som Europeiska rådet antog vid sitt extramöte i Bryssel den 21 september 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den handlingsplan för terrorismbekämpning som Europeiska rådet antog vid sitt extramöte i Bryssel den 21 september 2001,

| — | med beaktande av förklaringarna från stats- och regeringschefernas informella möte i Gent den 19 oktober 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringarna från stats- och regeringschefernas informella möte i Gent den 19 oktober 2001,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet i Laeken den 14-15 december 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet i Laeken den 14-15 december 2001,

| — | med beaktande av rådets beslut 2002/187/RIF av den 28 februari 2002 om inrättande av Eurojust för att stärka kampen mot grov brottslighet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2002/187/RIF av den 28 februari 2002 om inrättande av Eurojust för att stärka kampen mot grov brottslighet (1),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2002/584/RIF av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2002/584/RIF av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna (2),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2002/475/RIF av den 13 juni 2002 om bekämpande av terrorism (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2002/475/RIF av den 13 juni 2002 om bekämpande av terrorism (3),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2002/465/RIF av den 13 juni 2002 om gemensamma utredningsgrupper (4), för brottsutredningar mellan två eller flera medlemsstater, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2002/465/RIF av den 13 juni 2002 om gemensamma utredningsgrupper (4), för brottsutredningar mellan två eller flera medlemsstater,

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2003/577/RIF av den 22 juli 2003 om verkställighet i Europeiska unionen av beslut om frysning av egendom eller bevismaterial (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2003/577/RIF av den 22 juli 2003 om verkställighet i Europeiska unionen av beslut om frysning av egendom eller bevismaterial (5),

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Bryssel den 25–26 mars 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Bryssel den 25–26 mars 2004,

| — | med beaktande av förklaringen från Europeiska rådet i Bryssel av den 25 mars 2004 om terrorismbekämpning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen från Europeiska rådet i Bryssel av den 25 mars 2004 om terrorismbekämpning,

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Bryssel den 17–18 juni 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Bryssel den 17–18 juni 2004,

| — | med beaktande av EU:s reviderade handlingsplan för terrorismbekämpning, som rådet noterade vid sitt möte den 17 och 18 juni 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s reviderade handlingsplan för terrorismbekämpning, som rådet noterade vid sitt möte den 17 och 18 juni 2004,

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Bryssel av den 4-5 november 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Bryssel av den 4-5 november 2004,

| — | med beaktande av Haagprogrammet: stärkt frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen (6), som Europeiska rådet antagit, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Haagprogrammet: stärkt frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen (6), som Europeiska rådet antagit,

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Bryssel av den 16-17 december 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Bryssel av den 16-17 december 2004,

| — | med beaktande av kommissionens meddelanden ”Förebyggande av och kamp mot finansiering av terrorism genom bättre informationsutbyte, ökad öppenhet och bättre spårbarhet i finansiella transaktioner” (KOM(2004)0700), ”Beredskap och följdhantering i kampen mot terrorismen” (KOM(2004)0701) och ”Skydd av viktig infrastruktur i kampen mot terrorismen” (KOM(2004)0702), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelanden ”Förebyggande av och kamp mot finansiering av terrorism genom bättre informationsutbyte, ökad öppenhet och bättre spårbarhet i finansiella transaktioner” (KOM(2004)0700), ”Beredskap och följdhantering i kampen mot terrorismen” (KOM(2004)0701) och ”Skydd av viktig infrastruktur i kampen mot terrorismen” (KOM(2004)0702),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet ”Vissa åtgärder som bör vidtas för att bekämpa terrorism och annan grov brottslighet, främst i syfte att förbättra uppgiftsutbytet” (KOM(2004)0221), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet ”Vissa åtgärder som bör vidtas för att bekämpa terrorism och annan grov brottslighet, främst i syfte att förbättra uppgiftsutbytet” (KOM(2004)0221),

| — | med beaktande av utkastet till rådets rambeslut om förenklat uppgifts- och underrättelseutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna i Europeiska unionens medlemsstater, särskilt i fråga om grova brott, inbegripet terroristdåd (10215/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets rambeslut om förenklat uppgifts- och underrättelseutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna i Europeiska unionens medlemsstater, särskilt i fråga om grova brott, inbegripet terroristdåd (10215/2004),

| — | med beaktande av artikel 114.3 och artikel 94 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 114.3 och artikel 94 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0166/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0166/2005), och av följande skäl:

| A. | När det gäller att förbereda sig på och vidta åtgärder mot terroristattentat är EU:s huvudsakliga prioritet att se till att gemenskapsinstitutionerna och medlemsstaterna har förmåga att förebygga terroristattentat. |
| --- | --- |

A.

När det gäller att förbereda sig på och vidta åtgärder mot terroristattentat är EU:s huvudsakliga prioritet att se till att gemenskapsinstitutionerna och medlemsstaterna har förmåga att förebygga terroristattentat.

| B. | Det räcker inte att upprätta en lång och allmänt hållen förteckning över förslag till åtgärder för att bekämpa terrorismen. |
| --- | --- |

B.

Det räcker inte att upprätta en lång och allmänt hållen förteckning över förslag till åtgärder för att bekämpa terrorismen.

| C. | I kampen mot terrorismen, vare sig den sker genom attentat eller i andra former, måste skyddet av mänskliga rättigheter och respekt för grundläggande friheter vara ett avgörande inslag och ett kännetecken för våra institutioner. Vid nödlagstiftning måste de mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna och dataskyddet respekteras. |
| --- | --- |

C.

I kampen mot terrorismen, vare sig den sker genom attentat eller i andra former, måste skyddet av mänskliga rättigheter och respekt för grundläggande friheter vara ett avgörande inslag och ett kännetecken för våra institutioner. Vid nödlagstiftning måste de mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna och dataskyddet respekteras.

| D. | För terrorismbekämpningen krävs det särskilda strategier för varje enskild terroristorganisation, och man bör därför beakta dessa organisationers handlingssätt när nya instrument utarbetas. |
| --- | --- |

D.

För terrorismbekämpningen krävs det särskilda strategier för varje enskild terroristorganisation, och man bör därför beakta dessa organisationers handlingssätt när nya instrument utarbetas.

| E. | En terrororganisations otydliga och oförutsägbara karaktär är alltid en fördel för organisationen, eftersom det är omöjligt att veta hur långt organisationen sträcker sig och var dess sociala stöd börjar och slutar. För att kunna bekämpa sådana organisationer på ett effektivt sätt måste man därför ha kunskaper om dem och agera i den sociala miljö som skyddar och stödjer dem. |
| --- | --- |

E.

En terrororganisations otydliga och oförutsägbara karaktär är alltid en fördel för organisationen, eftersom det är omöjligt att veta hur långt organisationen sträcker sig och var dess sociala stöd börjar och slutar. För att kunna bekämpa sådana organisationer på ett effektivt sätt måste man därför ha kunskaper om dem och agera i den sociala miljö som skyddar och stödjer dem.

| F. | Dessa organisationer begränsas inte av gränser eller till vissa geografiska områden. De missbrukar ofta bristen på insyn i ”sönderfallna eller sönderfallande stater” och kan åstadkomma förkrossande konsekvenser i flera olika länder samtidigt. |
| --- | --- |

F.

Dessa organisationer begränsas inte av gränser eller till vissa geografiska områden. De missbrukar ofta bristen på insyn i ”sönderfallna eller sönderfallande stater” och kan åstadkomma förkrossande konsekvenser i flera olika länder samtidigt.

| G. | En utvärdering av alla hot mot unionen ger vid handen att terrorism i alla dess former är ett nytt fenomen, varför det inte finns tillräckliga kunskaper om dess operativa struktur eller om frågor som när och hur ofta attentaten genomförs. |
| --- | --- |

G.

En utvärdering av alla hot mot unionen ger vid handen att terrorism i alla dess former är ett nytt fenomen, varför det inte finns tillräckliga kunskaper om dess operativa struktur eller om frågor som när och hur ofta attentaten genomförs.

| H. | Det bästa sättet att motverka och åtgärda den radikalisering och den skadliga sociala polarisering som ofta utgör en del och en konsekvens av terrorismen är att kraftfullt försvara mångfald, mänskliga rättigheter och fredlig dialog. |
| --- | --- |

H.

Det bästa sättet att motverka och åtgärda den radikalisering och den skadliga sociala polarisering som ofta utgör en del och en konsekvens av terrorismen är att kraftfullt försvara mångfald, mänskliga rättigheter och fredlig dialog.

| I. | För förebyggande insatser krävs det kunskaper och en löpande, offentlig debatt om terrorhotet, ett gemensamt förkastande av terrorism som politisk strategi och en analys av de argument som vissa personer använder för att motivera att de vägrar att förkasta terrorismen. Samtidigt bör man inte väcka obefogade farhågor eller förvränga den verkliga hotbilden. |
| --- | --- |

I.

För förebyggande insatser krävs det kunskaper och en löpande, offentlig debatt om terrorhotet, ett gemensamt förkastande av terrorism som politisk strategi och en analys av de argument som vissa personer använder för att motivera att de vägrar att förkasta terrorismen. Samtidigt bör man inte väcka obefogade farhågor eller förvränga den verkliga hotbilden.

| J. | Parlamentet anser att det är det främsta europeiska forumet för en dialog med samhället och mellan de olika EU-institutionerna, och kan därför dela med sig av information om terroristorganisationer och deras tillvägagångssätt samt om unionens arbete för att bekämpa dem. |
| --- | --- |

J.

Parlamentet anser att det är det främsta europeiska forumet för en dialog med samhället och mellan de olika EU-institutionerna, och kan därför dela med sig av information om terroristorganisationer och deras tillvägagångssätt samt om unionens arbete för att bekämpa dem.

| K. | När det rör sig om terrorism måste EU definiera och genomföra ett europeiskt politiskt projekt som de europeiska medborgarna lätt kan relatera till och som främjar den inre och yttre säkerheten, och inte endast lägga fram en förteckning över allmänna åtgärder. |
| --- | --- |

K.

När det rör sig om terrorism måste EU definiera och genomföra ett europeiskt politiskt projekt som de europeiska medborgarna lätt kan relatera till och som främjar den inre och yttre säkerheten, och inte endast lägga fram en förteckning över allmänna åtgärder.

| L. | Man kan tala om en politisk respons endast om man bedriver förebyggande arbete, eftersom insatserna på EU-nivån annars alltid kommer att vara otillräckliga och dåligt organiserade. |
| --- | --- |

L.

Man kan tala om en politisk respons endast om man bedriver förebyggande arbete, eftersom insatserna på EU-nivån annars alltid kommer att vara otillräckliga och dåligt organiserade.

| M. | EU:s strategier för intern och extern säkerhet bör vara samstämmiga och denna samstämmighet måste återspeglas i dess institutioners arbete. |
| --- | --- |

M.

EU:s strategier för intern och extern säkerhet bör vara samstämmiga och denna samstämmighet måste återspeglas i dess institutioners arbete.

| 1. | Europaparlamentet ger följande rekommendationer till Europeiska rådet:






  A) | Vad gäller det förebyggande arbetet:






  a) | omvandla dagens uttömmande förteckning över allmänt hållna initiativ i förhållande till terrorismen till ett omfattande och enhetligt europeiskt politiskt projekt för att bekämpa terrorismen och dess rötter såväl inom som utanför unionen, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet ger följande rekommendationer till Europeiska rådet:

A)

Vad gäller det förebyggande arbetet:

a)

omvandla dagens uttömmande förteckning över allmänt hållna initiativ i förhållande till terrorismen till ett omfattande och enhetligt europeiskt politiskt projekt för att bekämpa terrorismen och dess rötter såväl inom som utanför unionen,

| b) | ge omfattande stöd till befintliga insatser och, om det är nödvändigt och lämpligt, skapa nya instrument och plattformar för att möjliggöra och främja analyser och informationsutbyte mellan polismyndigheter och underrättelsetjänster om terroristorganisationer och deras modus operandi, varvid principerna om uppgiftsskydd skall respekteras, |
| --- | --- |

b)

ge omfattande stöd till befintliga insatser och, om det är nödvändigt och lämpligt, skapa nya instrument och plattformar för att möjliggöra och främja analyser och informationsutbyte mellan polismyndigheter och underrättelsetjänster om terroristorganisationer och deras modus operandi, varvid principerna om uppgiftsskydd skall respekteras,

| c) | övervaka de finansiella institutens roll överföring av pengar, i syfte att förhindra att misstänkta finansiella flöden går till finansiering av terroristverksamhet, |
| --- | --- |

c)

övervaka de finansiella institutens roll överföring av pengar, i syfte att förhindra att misstänkta finansiella flöden går till finansiering av terroristverksamhet,

| d) | utveckla alla nödvändiga instrument för informationsutbyte om misstänkta terrorister och deras organisationer med tredje länder och internationella organisationer, varvid människors integritet och principerna om uppgiftsskydd skall respekteras, |
| --- | --- |

d)

utveckla alla nödvändiga instrument för informationsutbyte om misstänkta terrorister och deras organisationer med tredje länder och internationella organisationer, varvid människors integritet och principerna om uppgiftsskydd skall respekteras,

| e) | skapa ett forum för informationsutbyte mellan alla EU-institutioner, som skall hålla möten en gång i halvåret med syftet att främja informationsutbytet som, i detta fall, inte avser operativ information, utan kunskaper om dessa terroristorganisationers strategier eller modus operandi samt unionens insatser för att bekämpa dessa organisationer, |
| --- | --- |

e)

skapa ett forum för informationsutbyte mellan alla EU-institutioner, som skall hålla möten en gång i halvåret med syftet att främja informationsutbytet som, i detta fall, inte avser operativ information, utan kunskaper om dessa terroristorganisationers strategier eller modus operandi samt unionens insatser för att bekämpa dessa organisationer,

| f) | vidta omfattande förebyggande åtgärder som bygger på en dialog mellan kulturer och religioner i syfte att främja ömsesidig kännedom och förståelse, |
| --- | --- |

f)

vidta omfattande förebyggande åtgärder som bygger på en dialog mellan kulturer och religioner i syfte att främja ömsesidig kännedom och förståelse,

| g) | uttryckligen stödja det försöksprojekt som presenterats i Europaparlamentet i syfte att främja informationsutbyte mellan polismyndigheter, samtidigt som gemenskapens uppgiftsskyddslagstiftning beaktas, |
| --- | --- |

g)

uttryckligen stödja det försöksprojekt som presenterats i Europaparlamentet i syfte att främja informationsutbyte mellan polismyndigheter, samtidigt som gemenskapens uppgiftsskyddslagstiftning beaktas,

| h) | verka för en ökad specialisering av Europol och Eurojust i kampen mot terrorism genom att stärka deras respektive roller när det gäller att analysera terrorismen och ta i bruk europeiska mekanismer för informationsutbyte mellan polismyndigheterna i unionen och medlemsstaterna, samt främja ömsesidigt förtroende för europeiska mekanismer för informationsutbyte mellan polismyndigheterna i unionen och medlemsstaterna, |
| --- | --- |

h)

verka för en ökad specialisering av Europol och Eurojust i kampen mot terrorism genom att stärka deras respektive roller när det gäller att analysera terrorismen och ta i bruk europeiska mekanismer för informationsutbyte mellan polismyndigheterna i unionen och medlemsstaterna, samt främja ömsesidigt förtroende för europeiska mekanismer för informationsutbyte mellan polismyndigheterna i unionen och medlemsstaterna,

| i) | inrikta utbildningen och specialiseringen vid Europeiska polisakademin, Cepol, mot alla typer av terrorism, som på ett så avgörande sätt påverkar EU:s framtid, |
| --- | --- |

i)

inrikta utbildningen och specialiseringen vid Europeiska polisakademin, Cepol, mot alla typer av terrorism, som på ett så avgörande sätt påverkar EU:s framtid,

| j) | låta företrädare för Europaparlamentet delta vid den icke-operativa informationsdelen under halvårsmötena mellan direktörerna för SCIFA, artikel 36-kommittén, Europol, Eurojust, EBA, CPTF och Europeiska unionens gemensamma lägescentral. |
| --- | --- |

j)

låta företrädare för Europaparlamentet delta vid den icke-operativa informationsdelen under halvårsmötena mellan direktörerna för SCIFA, artikel 36-kommittén, Europol, Eurojust, EBA, CPTF och Europeiska unionens gemensamma lägescentral.

| k) | främja europeisk lagstiftning för kontroll, med största möjliga garantier, av oriktig spridning och lagring av kemiska prekursorer som kan användas för att tillverka sprängmedel. |
| --- | --- |

k)

främja europeisk lagstiftning för kontroll, med största möjliga garantier, av oriktig spridning och lagring av kemiska prekursorer som kan användas för att tillverka sprängmedel.

| B) | Vad gäller insatserna efter ett terrorattentat:






  a) | vidareutveckla protokoll och åtgärder som skall vidtas automatiskt efter ett attentat, |
| --- | --- | --- |

B)

Vad gäller insatserna efter ett terrorattentat:

a)

vidareutveckla protokoll och åtgärder som skall vidtas automatiskt efter ett attentat,

| b) | förse kontoret för EU:s samordnare för kampen mot terrorism med tillräckliga medel för att kunna utforma och samordna de åtgärder som skall sättas in vid ett eventuellt terrorattentat, för att på så sätt garantera att dessa blir så enhetliga och effektiva som möjligt; dessutom är det oerhört viktigt att dessa åtgärder tar hänsyn till offren och deras familjer, |
| --- | --- |

b)

förse kontoret för EU:s samordnare för kampen mot terrorism med tillräckliga medel för att kunna utforma och samordna de åtgärder som skall sättas in vid ett eventuellt terrorattentat, för att på så sätt garantera att dessa blir så enhetliga och effektiva som möjligt; dessutom är det oerhört viktigt att dessa åtgärder tar hänsyn till offren och deras familjer,

| c) | stödja följande åtgärder i samband med terrorismens offer:






  — | inrättande av en europeisk enhet för stöd till terrorismens offer vid kommissionen, som skall fungera som referens- och kontaktpunkt i förhållande till EU-institutionerna, |
| --- | --- | --- |

c)

stödja följande åtgärder i samband med terrorismens offer:

—

inrättande av en europeisk enhet för stöd till terrorismens offer vid kommissionen, som skall fungera som referens- och kontaktpunkt i förhållande till EU-institutionerna,

| — | stöd till kommissionens initiativ för att utnyttja solidaritetsfonden i händelse av terroristattentat, som ett instrument för ersättning, |
| --- | --- |

—

stöd till kommissionens initiativ för att utnyttja solidaritetsfonden i händelse av terroristattentat, som ett instrument för ersättning,

| — | stärka försöksprojektet för stöd till terrorismens offer genom att inrätta en permanent budgetpost, |
| --- | --- |

—

stärka försöksprojektet för stöd till terrorismens offer genom att inrätta en permanent budgetpost,

| d) | stödja gemenskapsprogram som erbjuder skydd för drabbade personer som bevittnat terrorhandlingar. |
| --- | --- |

d)

stödja gemenskapsprogram som erbjuder skydd för drabbade personer som bevittnat terrorhandlingar.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till Europeiska rådet, rådet och, för kännedom, till kommissionen samt till medlemsstaternas nationella regeringar och parlament, Europarådet och till Förenta nationerna och dess expertorgan. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till Europeiska rådet, rådet och, för kännedom, till kommissionen samt till medlemsstaternas nationella regeringar och parlament, Europarådet och till Förenta nationerna och dess expertorgan.

---

(1)  EGT L 63, 6.3.2002, s. 1.

(2)  EGT L 190, 18.7.2002, s. 1.

(3)  EGT L 164, 22.6.2002, s. 3.

(4)  EGT L 162, 20.6.2002, s. 1.

(5)  EUT L 196, 2.8.2003, s. 45.

(6)  EUT C 53, 3.3.2005, s. 1.

P6_TA(2005)0221

Skydd av viktig infrastruktur i kampen mot terrorismen

Europaparlamentets rekommendation till Europeiska rådet och rådet om skydd av viktig infrastruktur i kampen mot terrorismen (2005/2044(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

| — | med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet från Stavros Lambrinidis för PSE-gruppen om skydd av viktig infrastruktur i kampen mot terrorismen (B6-0085/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet från Stavros Lambrinidis för PSE-gruppen om skydd av viktig infrastruktur i kampen mot terrorismen (B6-0085/2005),

| — | med beaktande av konstitutionsfördraget, särskilt artikel III-284 om skydd och beredskap och artikel I-43, där det fastställs att ”unionen och dess medlemsstater skall handla gemensamt i en anda av solidaritet om en medlemsstat utsätts för en terroristattack eller drabbas av en naturkatastrof eller en katastrof som orsakas av människor”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konstitutionsfördraget, särskilt artikel III-284 om skydd och beredskap och artikel I-43, där det fastställs att ”unionen och dess medlemsstater skall handla gemensamt i en anda av solidaritet om en medlemsstat utsätts för en terroristattack eller drabbas av en naturkatastrof eller en katastrof som orsakas av människor”,

| — | med beaktande av det uttalande om solidaritet i kampen mot terrorism som antogs av stats- och regeringscheferna den 25 mars 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det uttalande om solidaritet i kampen mot terrorism som antogs av stats- och regeringscheferna den 25 mars 2004,

| — | med beaktande av Haagprogrammet (1) av den 5 november 2004 enligt vilket det krävs en ”effektiv hantering av gränsöverskridande kriser inom EU [...] inte endast en förstärkning av nuvarande insatser för skydd av civila och livsviktig infrastruktur utan också att man effektivt utreder hur sådana kriser påverkar allmän ordning och säkerhet [...]. Europeiska rådet uppmanar därför rådet och kommissionen att [...] upprätta integrerade och samordnade EU-arrangemang för hantering av kriser [...], som skall genomföras senast den 1 juli 2006. Arrangemangen bör åtminstone innehålla följande: ytterligare utvärdering av medlemsstaternas resurser, lagring, utbildning, gemensamma övningar och insatsplaner för civil krishantering”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Haagprogrammet (1) av den 5 november 2004 enligt vilket det krävs en ”effektiv hantering av gränsöverskridande kriser inom EU [...] inte endast en förstärkning av nuvarande insatser för skydd av civila och livsviktig infrastruktur utan också att man effektivt utreder hur sådana kriser påverkar allmän ordning och säkerhet [...]. Europeiska rådet uppmanar därför rådet och kommissionen att [...] upprätta integrerade och samordnade EU-arrangemang för hantering av kriser [...], som skall genomföras senast den 1 juli 2006. Arrangemangen bör åtminstone innehålla följande: ytterligare utvärdering av medlemsstaternas resurser, lagring, utbildning, gemensamma övningar och insatsplaner för civil krishantering”,

| — | med beaktande av kommissionens meddelanden






  a) | till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om utbyggnad av räddningstjänstens kapacitet i Europeiska unionen (KOM(2004)0200), som innehåller en utvärdering av utvecklingen av, bristerna i och de tänkbara förbättringarna av EU:s räddningstjänsts kapacitet, särskilt som en första krishanteringsresurs på frivillig basis, |
| --- | --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelanden

a)

till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om utbyggnad av räddningstjänstens kapacitet i Europeiska unionen (KOM(2004)0200), som innehåller en utvärdering av utvecklingen av, bristerna i och de tänkbara förbättringarna av EU:s räddningstjänsts kapacitet, särskilt som en första krishanteringsresurs på frivillig basis,

| b) | till rådet och Europaparlamentet om terroristattacker – förebyggande, beredskap och insatser (KOM(2004)0698), där tonvikten läggs på behovet av en integrerad gemenskapsstrategi som bland annat bör fokusera på myndigheternas kommunikationen med allmänheten i samband med kriser och på Europols roll när det gäller att skapa en larmmekanism på brottsbekämpningsområdet för att bekämpa terrorism och när det gäller att upprätta ett europeiskt program för skydd av viktig infrastruktur; enligt det ovannämnda meddelandet bör strategin även vara inriktad på säkerhetsforskning och på ett väl avvägt deltagande från de relevanta aktörerna inom den privata sektorn, |
| --- | --- |

b)

till rådet och Europaparlamentet om terroristattacker – förebyggande, beredskap och insatser (KOM(2004)0698), där tonvikten läggs på behovet av en integrerad gemenskapsstrategi som bland annat bör fokusera på myndigheternas kommunikationen med allmänheten i samband med kriser och på Europols roll när det gäller att skapa en larmmekanism på brottsbekämpningsområdet för att bekämpa terrorism och när det gäller att upprätta ett europeiskt program för skydd av viktig infrastruktur; enligt det ovannämnda meddelandet bör strategin även vara inriktad på säkerhetsforskning och på ett väl avvägt deltagande från de relevanta aktörerna inom den privata sektorn,

| c) | till rådet och Europaparlamentet om beredskap och följdhantering i kampen mot terrorismen (KOM(2004)0701), där det föreslås en konsolidering av de förvaltnings- och beredskapssystem som hanteras av kommissionen inom ramen för ett säkert och övergripande system för snabb varning (Argus) kopplat till ett centralt kriscentrum bestående av företrädare för kommissionens alla berörda avdelningar och således ett inrättande av en fast förbindelse mellan medlemsstaterna och EU-institutionerna, |
| --- | --- |

c)

till rådet och Europaparlamentet om beredskap och följdhantering i kampen mot terrorismen (KOM(2004)0701), där det föreslås en konsolidering av de förvaltnings- och beredskapssystem som hanteras av kommissionen inom ramen för ett säkert och övergripande system för snabb varning (Argus) kopplat till ett centralt kriscentrum bestående av företrädare för kommissionens alla berörda avdelningar och således ett inrättande av en fast förbindelse mellan medlemsstaterna och EU-institutionerna,

| d) | till rådet och Europaparlamentet om skydd av viktig infrastruktur i kampen mot terrorismen (KOM(2004)0702), där det föreslås att ett europeiskt program för skydd av viktig infrastruktur bör inrättas i samarbete med medlemsstaterna och de berörda aktörerna inom den privata sektorn i syfte att identifiera de eventuella bristerna och de korrigeringsåtgärder (rättsliga eller andra) som bör vidtas, |
| --- | --- |

d)

till rådet och Europaparlamentet om skydd av viktig infrastruktur i kampen mot terrorismen (KOM(2004)0702), där det föreslås att ett europeiskt program för skydd av viktig infrastruktur bör inrättas i samarbete med medlemsstaterna och de berörda aktörerna inom den privata sektorn i syfte att identifiera de eventuella bristerna och de korrigeringsåtgärder (rättsliga eller andra) som bör vidtas,

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 september 2003 om konsekvenserna av den varma sommaren (2), i vilken en europeisk civilförsvarsstyrka efterlystes, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 september 2003 om konsekvenserna av den varma sommaren (2), i vilken en europeisk civilförsvarsstyrka efterlystes,

| — | med beaktande av de relevanta rättsliga grunderna i fördragen som ger gemenskapen och unionen befogenhet att fastställa och genomföra politik till stöd för medlemsstaternas åtgärder för att skydda EU-medborgarnas hälsa och säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de relevanta rättsliga grunderna i fördragen som ger gemenskapen och unionen befogenhet att fastställa och genomföra politik till stöd för medlemsstaternas åtgärder för att skydda EU-medborgarnas hälsa och säkerhet,

| — | med beaktande av artikel 114.3 och artikel 94 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 114.3 och artikel 94 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0161/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0161/2005), och av följande skäl:

| A. | Det är viktigt att fortsätta att skydda EU-medborgarna mot de risker som är förbundna med terroristangrepp (t.ex. nukleära, radiologiska, kemiska och biologiska attacker, attacker på offentliga platser, osv.), naturkatastrofer (t.ex. jordbävningar, översvämningar, bränder och skogsbränder), tekniska katastrofer (t.ex. olyckan i Seveso, fartygskatastrofer och transportolyckor) och hälsokriser och andra kriser (t.ex. pandemier) inom ramen för en integrerad europeisk strategi. Dessa händelser har ofta inte bara allvarliga gränsöverskridande konsekvenser på europeisk nivå utan gör det även nödvändigt för medlemsstaterna att visa solidaritet med varandra och att skapa ett konsekvent och driftskompatibelt system för hantering av krissituationer. |
| --- | --- |

A.

Det är viktigt att fortsätta att skydda EU-medborgarna mot de risker som är förbundna med terroristangrepp (t.ex. nukleära, radiologiska, kemiska och biologiska attacker, attacker på offentliga platser, osv.), naturkatastrofer (t.ex. jordbävningar, översvämningar, bränder och skogsbränder), tekniska katastrofer (t.ex. olyckan i Seveso, fartygskatastrofer och transportolyckor) och hälsokriser och andra kriser (t.ex. pandemier) inom ramen för en integrerad europeisk strategi. Dessa händelser har ofta inte bara allvarliga gränsöverskridande konsekvenser på europeisk nivå utan gör det även nödvändigt för medlemsstaterna att visa solidaritet med varandra och att skapa ett konsekvent och driftskompatibelt system för hantering av krissituationer.

| B. | För att vara effektiv bör den tillämpade strategin vara inriktad både på förberedelser (bedömningar av riskerna för och hoten mot den viktiga infrastrukturen, skärpta säkerhetsåtgärder, främjande av gemensamma säkerhetsstandarder och utbyte av sakkunskap, främjande av EU-övergripande samordning och samarbete) och på hantering av konsekvenserna av attacker och katastrofer (utbyte av know-how och erfarenheter, scenariosimulering och utbildningsövningar samt inrättande av ändamålsenliga mekanismer för krishantering, snabb varning och räddningstjänst). |
| --- | --- |

B.

För att vara effektiv bör den tillämpade strategin vara inriktad både på förberedelser (bedömningar av riskerna för och hoten mot den viktiga infrastrukturen, skärpta säkerhetsåtgärder, främjande av gemensamma säkerhetsstandarder och utbyte av sakkunskap, främjande av EU-övergripande samordning och samarbete) och på hantering av konsekvenserna av attacker och katastrofer (utbyte av know-how och erfarenheter, scenariosimulering och utbildningsövningar samt inrättande av ändamålsenliga mekanismer för krishantering, snabb varning och räddningstjänst).

| C. | När förebyggande och avskräckande åtgärder åsidosätts och attacker genomförs - i synnerhet terroristattacker - kan bara ett välorganiserat och effektivt system för hantering av krissituationer garantera att situationen snabbt återgår till det normala. Bara genom att förbättra specialkunskaperna, nära samarbeta, samla resurser, skapa garantier för riskbedömningar, information, utbildning, kommunikation, förebyggande analyser och analyser efter det att katastrofer inträffat, säkerställa en snabb normalisering av situationen och öka anslagen samt skydda offren med hjälp av det bistånd som krävs kan medlemsstaterna och EU bli bättre rustade att skydda medborgarna när det inom och utanför unionen inträffar en katastrof som kan få verkliga eller omedelbara konsekvenser för EU-medborgarna. |
| --- | --- |

C.

När förebyggande och avskräckande åtgärder åsidosätts och attacker genomförs - i synnerhet terroristattacker - kan bara ett välorganiserat och effektivt system för hantering av krissituationer garantera att situationen snabbt återgår till det normala. Bara genom att förbättra specialkunskaperna, nära samarbeta, samla resurser, skapa garantier för riskbedömningar, information, utbildning, kommunikation, förebyggande analyser och analyser efter det att katastrofer inträffat, säkerställa en snabb normalisering av situationen och öka anslagen samt skydda offren med hjälp av det bistånd som krävs kan medlemsstaterna och EU bli bättre rustade att skydda medborgarna när det inom och utanför unionen inträffar en katastrof som kan få verkliga eller omedelbara konsekvenser för EU-medborgarna.

| D. | Den viktiga infrastrukturen i EU blir alltmer samordnad och ömsesidigt beroende, vilket gör den mer sårbar för störningar och förstörelse. |
| --- | --- |

D.

Den viktiga infrastrukturen i EU blir alltmer samordnad och ömsesidigt beroende, vilket gör den mer sårbar för störningar och förstörelse.

| E. | För att skydda den viktiga infrastrukturen krävs ett konsekvent och samarbetsinriktat partnerskap mellan infrastrukturens ägare och operatörer och medlemsstaternas myndigheter. Arbetet med att bedöma och hantera risker inom varje infrastruktur måste bygga på strikta processer och standarder som fastställts på EU-nivå. Ansvaret för att hantera risker inom lokaler, leverantörskedjor, informationsteknik och kommunikationsnät vilar i första hand på ägarna och på de operatörer som är ansvariga för dessa infrastrukturers löpande verksamhet. EU och medlemsstaterna bör dock på alla myndighetsnivåer hjälpa de berörda sektorerna att fullgöra sina förpliktelser, ge dem anvisningar, stödja dem och kontinuerligt följa upp deras verksamhet, inbegripet genom att när så är lämpligt ge dem ekonomiska och andra incitament. Operatörerna bör kunna vidarebefordra befintlig information till myndigheterna, som bör ta ansvar för att analysera informationen och ta fram lämpliga säkerhetslösningar tillsammans med operatörerna. Det är av avgörande betydelse att den grundläggande rättigheten till dataskydd säkerställs på europeisk och nationell nivå i varje enskilt fall som är kopplat till denna verksamhet. |
| --- | --- |

E.

För att skydda den viktiga infrastrukturen krävs ett konsekvent och samarbetsinriktat partnerskap mellan infrastrukturens ägare och operatörer och medlemsstaternas myndigheter. Arbetet med att bedöma och hantera risker inom varje infrastruktur måste bygga på strikta processer och standarder som fastställts på EU-nivå. Ansvaret för att hantera risker inom lokaler, leverantörskedjor, informationsteknik och kommunikationsnät vilar i första hand på ägarna och på de operatörer som är ansvariga för dessa infrastrukturers löpande verksamhet. EU och medlemsstaterna bör dock på alla myndighetsnivåer hjälpa de berörda sektorerna att fullgöra sina förpliktelser, ge dem anvisningar, stödja dem och kontinuerligt följa upp deras verksamhet, inbegripet genom att när så är lämpligt ge dem ekonomiska och andra incitament. Operatörerna bör kunna vidarebefordra befintlig information till myndigheterna, som bör ta ansvar för att analysera informationen och ta fram lämpliga säkerhetslösningar tillsammans med operatörerna. Det är av avgörande betydelse att den grundläggande rättigheten till dataskydd säkerställs på europeisk och nationell nivå i varje enskilt fall som är kopplat till denna verksamhet.

| F. | Det är nödvändigt att i samarbete med de behöriga europeiska (t.ex. ENISA) och nationella myndigheterna stärka skyddsinriktade IT-system mot det alltmer sofistikerade hotet genom att använda avancerad informationsteknik. |
| --- | --- |

F.

Det är nödvändigt att i samarbete med de behöriga europeiska (t.ex. ENISA) och nationella myndigheterna stärka skyddsinriktade IT-system mot det alltmer sofistikerade hotet genom att använda avancerad informationsteknik.

| 1. | Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till Europeiska rådet och rådet:






  (a) | Europeiska rådet och rådet uppmanas att fullt ut genomföra Europeiska rådets förslag om att skapa ett ”integrerat EU-arrangemang för hantering av inre kriser” som viktigt inslag för att stärka förbindelserna mellan medborgarna och EU-institutionerna och öka det ömsesidiga beroendet och solidariteten mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till Europeiska rådet och rådet:

(a)

Europeiska rådet och rådet uppmanas att fullt ut genomföra Europeiska rådets förslag om att skapa ett ”integrerat EU-arrangemang för hantering av inre kriser” som viktigt inslag för att stärka förbindelserna mellan medborgarna och EU-institutionerna och öka det ömsesidiga beroendet och solidariteten mellan medlemsstaterna.

| (b) | Europeiska rådet och rådet uppmanas att se till att en integrerad europeisk strategi särskilt inriktas mot hotet mot den viktiga infrastrukturen, inklusive IT-infrastrukturer, eftersom störningar eller förstörelse som drabbar sådan infrastruktur kan få allvarliga konsekvenser för medborgarnas hälsa, säkerhet eller ekonomiska välstånd, och att fastställa en harmoniserad EU-metod i syfte att möjliggöra för medlemsstaterna och operatörerna, genom gemensamma normer och de säkerhetsansvariga organisationerna och personerna, att identifiera viktig infrastruktur, analysera denna infrastrukturs sårbarhet och det ömsesidiga beroendet av den och de gränsöverskridande konsekvenserna av kriser samt genomföra de aktuella bedömningarna av hoten och ta fram lösningar för att skydda sådan infrastruktur mot alla risker och reagera på lämpligt sätt om ett attentat eller en katastrof inträffar. |
| --- | --- |

(b)

Europeiska rådet och rådet uppmanas att se till att en integrerad europeisk strategi särskilt inriktas mot hotet mot den viktiga infrastrukturen, inklusive IT-infrastrukturer, eftersom störningar eller förstörelse som drabbar sådan infrastruktur kan få allvarliga konsekvenser för medborgarnas hälsa, säkerhet eller ekonomiska välstånd, och att fastställa en harmoniserad EU-metod i syfte att möjliggöra för medlemsstaterna och operatörerna, genom gemensamma normer och de säkerhetsansvariga organisationerna och personerna, att identifiera viktig infrastruktur, analysera denna infrastrukturs sårbarhet och det ömsesidiga beroendet av den och de gränsöverskridande konsekvenserna av kriser samt genomföra de aktuella bedömningarna av hoten och ta fram lösningar för att skydda sådan infrastruktur mot alla risker och reagera på lämpligt sätt om ett attentat eller en katastrof inträffar.

| (c) | Europeiska rådet och rådet uppmanas att, på förslag från kommissionen och efter parlamentets godkännande, skapa ett europeiskt program för skydd av viktig infrastruktur. Detta program bör finansieras av medlemsstaterna och/eller av ägarna och operatörerna på grundval av ekonomiska eller andra incitament på lämpligt sätt när detta är möjligt. De medlemsstater som deltar i programmet bör sörja för att samarbetet äger rum, inbegripet samarbetet mellan den offentliga och privata sektorn, och se till att tillhandahålla alla de uppgifter och mänskliga och logistiska resurser som krävs för att de olika etapperna i projektet skall vara framgångsrika i syfte att uppfylla kraven om proportionalitet och subsidiaritet, med särskild hänsyn till medborgerliga rättigheter, dataskydd och säkerhetsbestämmelser. |
| --- | --- |

(c)

Europeiska rådet och rådet uppmanas att, på förslag från kommissionen och efter parlamentets godkännande, skapa ett europeiskt program för skydd av viktig infrastruktur. Detta program bör finansieras av medlemsstaterna och/eller av ägarna och operatörerna på grundval av ekonomiska eller andra incitament på lämpligt sätt när detta är möjligt. De medlemsstater som deltar i programmet bör sörja för att samarbetet äger rum, inbegripet samarbetet mellan den offentliga och privata sektorn, och se till att tillhandahålla alla de uppgifter och mänskliga och logistiska resurser som krävs för att de olika etapperna i projektet skall vara framgångsrika i syfte att uppfylla kraven om proportionalitet och subsidiaritet, med särskild hänsyn till medborgerliga rättigheter, dataskydd och säkerhetsbestämmelser.

| (d) | Europeiska rådet och rådet uppmanas att medge att medlemsstaternas brottsbekämpanden myndigheter och de som ansvarar för de nationella civilförsvarsorganisationerna bör betrakta det europeiska programmet för skydd av viktig infrastruktur som ett komplement till planeringen och medvetandegörandet på nationellt plan. Framgången med det europeiska programmet för skydd av viktig infrastruktur bör utvärderas separat och utifrån särskilda standarder. På förslag från kommissionen bör rådet fastställa det europeiska programmet för skydd av viktig infrastruktur med en tydlig och genomförbar tidtabell där specifika och klart definierade åtgärder och mål skall genomföras successivt. Europeiska rådet och rådet bör även medge att ett europeiskt informationsnätverk för tidig varning vid hot mot viktig infrastruktur, för att vara framgångsrikt, bör bidra till att främja ett utbyte av information om gemensamma hot och ömsesidig sårbarhet och ta fram lämpliga åtgärder och strategier för att minska riskerna, i syfte att skydda den viktiga infrastrukturen. |
| --- | --- |

(d)

Europeiska rådet och rådet uppmanas att medge att medlemsstaternas brottsbekämpanden myndigheter och de som ansvarar för de nationella civilförsvarsorganisationerna bör betrakta det europeiska programmet för skydd av viktig infrastruktur som ett komplement till planeringen och medvetandegörandet på nationellt plan. Framgången med det europeiska programmet för skydd av viktig infrastruktur bör utvärderas separat och utifrån särskilda standarder. På förslag från kommissionen bör rådet fastställa det europeiska programmet för skydd av viktig infrastruktur med en tydlig och genomförbar tidtabell där specifika och klart definierade åtgärder och mål skall genomföras successivt. Europeiska rådet och rådet bör även medge att ett europeiskt informationsnätverk för tidig varning vid hot mot viktig infrastruktur, för att vara framgångsrikt, bör bidra till att främja ett utbyte av information om gemensamma hot och ömsesidig sårbarhet och ta fram lämpliga åtgärder och strategier för att minska riskerna, i syfte att skydda den viktiga infrastrukturen.

| (e) | Europeiska rådet och rådet uppmanas att medge att






  — | det med tanke på dataskyddskraven på europeisk och nationell nivå bör skapas ett europeiskt system för riskanalys i samarbete med den europeiska datatillsynsmannen för att trygga driftskompabiliteten, |
| --- | --- | --- |

(e)

Europeiska rådet och rådet uppmanas att medge att

—

det med tanke på dataskyddskraven på europeisk och nationell nivå bör skapas ett europeiskt system för riskanalys i samarbete med den europeiska datatillsynsmannen för att trygga driftskompabiliteten,

| — | det bör finnas en samordning mellan alla berörda informationsspridande myndigheter på nationell, europeisk och internationell nivå vilken bör inkludera dataskyddsmyndigheten på respektive nivå, |
| --- | --- |

—

det bör finnas en samordning mellan alla berörda informationsspridande myndigheter på nationell, europeisk och internationell nivå vilken bör inkludera dataskyddsmyndigheten på respektive nivå,

| — | relevant information oavsett varifrån den kommer (militära eller civila underrättelser, polissamarbete) bör hanteras på ett korrekt pålitligt och vid behov konfidentiellt sätt; en lämplig parlamentarisk kontroll bör säkerställas genom ett särskilt interinstitutionellt avtal för detta ändamål i de fall europeiska interna säkerhetsintressen står på spel, |
| --- | --- |

—

relevant information oavsett varifrån den kommer (militära eller civila underrättelser, polissamarbete) bör hanteras på ett korrekt pålitligt och vid behov konfidentiellt sätt; en lämplig parlamentarisk kontroll bör säkerställas genom ett särskilt interinstitutionellt avtal för detta ändamål i de fall europeiska interna säkerhetsintressen står på spel,

| — | det är nödvändigt att inom kommissionen skapa ett europeiskt system för tidig varning vid kriser för att sammankoppla de nuvarande europeiska, nationella och internationella systemen för tidig varning i nödsituationer, så att all relevant information som kan kräva åtgärder på europeisk nivå kan spridas effektivt genom ett centralt nätverk (Argus), |
| --- | --- |

—

det är nödvändigt att inom kommissionen skapa ett europeiskt system för tidig varning vid kriser för att sammankoppla de nuvarande europeiska, nationella och internationella systemen för tidig varning i nödsituationer, så att all relevant information som kan kräva åtgärder på europeisk nivå kan spridas effektivt genom ett centralt nätverk (Argus),

| — | det är tillrådligt att engagera Europeiska standardiseringskommittén (CEN) i de fall sektorsnormer saknas eller om internationella normer ännu inte inrättats. |
| --- | --- |

—

det är tillrådligt att engagera Europeiska standardiseringskommittén (CEN) i de fall sektorsnormer saknas eller om internationella normer ännu inte inrättats.

| (f) | Europeiska rådet och rådet uppmanas att se till att det europeiska programmet för skydd av viktig infrastruktur






  — | underställs en fortlöpande parlamentarisk kontroll på europeisk och nationell nivå, |
| --- | --- | --- |

(f)

Europeiska rådet och rådet uppmanas att se till att det europeiska programmet för skydd av viktig infrastruktur

—

underställs en fortlöpande parlamentarisk kontroll på europeisk och nationell nivå,

| — | utgör ett mycket viktigt inslag i den framtida utvecklingen på kontinental och internationell nivå (3). |
| --- | --- |

—

utgör ett mycket viktigt inslag i den framtida utvecklingen på kontinental och internationell nivå (3).

| (g) | Europeiska rådet och rådet uppmanas att som en kompletterande åtgärd förbättra funktionen av Europeiska unionens solidaritetsfond (för insatser inom unionen) och ECHO (för externa insatser). |
| --- | --- |

(g)

Europeiska rådet och rådet uppmanas att som en kompletterande åtgärd förbättra funktionen av Europeiska unionens solidaritetsfond (för insatser inom unionen) och ECHO (för externa insatser).

| (h) | Europeiska rådet och rådet uppmanas att anamma det förslag som framlades i parlamentets ovannämnda resolution om att skapa en europeisk civilförsvarsstyrka för att övervaka de områden som riskerar att drabbas av naturkatastrofer för att förebygga att det inträffar katastrofer som skördar otaliga människoliv och varifrån vissa grupper skall ingripa när det inträffar händelser såsom den nyligen inträffade flodvågskatastrofen. Dessa grupper bör bära en gemensam beteckning så att den europeiska solidariteten får en starkare profil. |
| --- | --- |

(h)

Europeiska rådet och rådet uppmanas att anamma det förslag som framlades i parlamentets ovannämnda resolution om att skapa en europeisk civilförsvarsstyrka för att övervaka de områden som riskerar att drabbas av naturkatastrofer för att förebygga att det inträffar katastrofer som skördar otaliga människoliv och varifrån vissa grupper skall ingripa när det inträffar händelser såsom den nyligen inträffade flodvågskatastrofen. Dessa grupper bör bära en gemensam beteckning så att den europeiska solidariteten får en starkare profil.

| (i) | Europeiska rådet och rådet uppmanas att stärka det sociala partnerskapet genom att samordna de icke-statliga organisationerna, det civila samhället och de lokala myndigheterna. |
| --- | --- |

(i)

Europeiska rådet och rådet uppmanas att stärka det sociala partnerskapet genom att samordna de icke-statliga organisationerna, det civila samhället och de lokala myndigheterna.

| (j) | Europeiska rådet och rådet uppmanas att se till att det beredskaps-, rådgivnings- och informationsmaterial som utarbetas för att hjälpa offentliga och privata aktörer att skydda sina centrala infrastruktursystem, liksom allt det beredskaps- och rådgivningsmaterial som riktas till allmänheten i samband med katastrofinsatser, bara tar upp det som är absolut nödvändigt och ändamålsenligt och inte i onödan stör medborgarnas och företagens dagliga liv eller skapar omotiverad fruktan eller osäkerhet hos folket. |
| --- | --- |

(j)

Europeiska rådet och rådet uppmanas att se till att det beredskaps-, rådgivnings- och informationsmaterial som utarbetas för att hjälpa offentliga och privata aktörer att skydda sina centrala infrastruktursystem, liksom allt det beredskaps- och rådgivningsmaterial som riktas till allmänheten i samband med katastrofinsatser, bara tar upp det som är absolut nödvändigt och ändamålsenligt och inte i onödan stör medborgarnas och företagens dagliga liv eller skapar omotiverad fruktan eller osäkerhet hos folket.

| (k) | Europeiska rådet och rådet uppmanas att säkerställa respekten för privatlivets helgd, så att konsumenter och operatörer kan lita på att informationen kommer att hanteras på ett konfidentiellt, korrekt och pålitligt sätt och att konfidentiell företagsinformation hanteras på vederbörligt sätt och skyddas från otillåten användning eller insyn. |
| --- | --- |

(k)

Europeiska rådet och rådet uppmanas att säkerställa respekten för privatlivets helgd, så att konsumenter och operatörer kan lita på att informationen kommer att hanteras på ett konfidentiellt, korrekt och pålitligt sätt och att konfidentiell företagsinformation hanteras på vederbörligt sätt och skyddas från otillåten användning eller insyn.

| (l) | Europeiska rådet och rådet uppmanas att se till att det så snart som möjligt och parallellt skapas ett europeiskt system för skydd och bevarande av uppgifter i vilket de relevanta bestämmelserna tillämpas strikt på alla områden, och att skyddet av medborgarnas grundläggande rättigheter tillförsäkras. |
| --- | --- |

(l)

Europeiska rådet och rådet uppmanas att se till att det så snart som möjligt och parallellt skapas ett europeiskt system för skydd och bevarande av uppgifter i vilket de relevanta bestämmelserna tillämpas strikt på alla områden, och att skyddet av medborgarnas grundläggande rättigheter tillförsäkras.

| (m) | Europeiska rådet och rådet uppmanas att se till att utbildningsövningar för att förbättra unionens räddningstjänst och skydd av den viktiga infrastrukturen tar upp realistiska och uppdaterade scenarier och tillvaratar de erfarenheter och sakkunskaper som medlemsstaternas specialister har skaffat sig på området för räddningstjänst och skydd av viktig infrastruktur (t.ex. experter på räddningstjänst och på skydd av viktig infrastruktur och scenarier från Olympiska spelen i Aten 2004). |
| --- | --- |

(m)

Europeiska rådet och rådet uppmanas att se till att utbildningsövningar för att förbättra unionens räddningstjänst och skydd av den viktiga infrastrukturen tar upp realistiska och uppdaterade scenarier och tillvaratar de erfarenheter och sakkunskaper som medlemsstaternas specialister har skaffat sig på området för räddningstjänst och skydd av viktig infrastruktur (t.ex. experter på räddningstjänst och på skydd av viktig infrastruktur och scenarier från Olympiska spelen i Aten 2004).

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till Europeiska rådet och rådet, för kännedom, till kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europarådet och till FN och dess specialorgan. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till Europeiska rådet och rådet, för kännedom, till kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europarådet och till FN och dess specialorgan.

---

(1)  Uppdaterades den 17 december 2004 om den specifika frågan om kamp mot terrorism.

(2)  EUT C 76 E, 25.3.2004, s. 382.

(3)  Se förslaget till reform av den strategi för civilförsvaret och för kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära hot som diskuterats på FN-nivå.

P6_TA(2005)0222

Kampen mot finansiering av terrorism

Europaparlamentets rekommendation till Europeiska rådet och rådet om kampen mot finansiering av terrorism (2005/2065(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet från Stefano Zappalà för PPE-DE-gruppen i syfte att förebygga och bekämpa finansiering av terrorism genom bättre informationsutbyte, ökad öppenhet och bättre spårbarhet i finansiella transaktioner (B6-0221/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet från Stefano Zappalà för PPE-DE-gruppen i syfte att förebygga och bekämpa finansiering av terrorism genom bättre informationsutbyte, ökad öppenhet och bättre spårbarhet i finansiella transaktioner (B6-0221/2005),

| — | med beaktande av uttalandet om terrorismbekämpning som antogs vid Europeiska rådets möte den 24 och 25 mars 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet om terrorismbekämpning som antogs vid Europeiska rådets möte den 24 och 25 mars 2004,

| — | med beaktande av Europeiska unionens omarbetade handlingsplan om terrorismbekämpning som rådets möte noterade vid sitt möte den 14 juni 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens omarbetade handlingsplan om terrorismbekämpning som rådets möte noterade vid sitt möte den 14 juni 2004,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om förebyggande av och kamp mot finansiering av terrorism genom bättre informationsutbyte, ökad öppenhet och bättre spårbarhet i finansiella transaktioner (KOM(2004)0700), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om förebyggande av och kamp mot finansiering av terrorism genom bättre informationsutbyte, ökad öppenhet och bättre spårbarhet i finansiella transaktioner (KOM(2004)0700),

| — | med beaktande av den uppsättning åtgärder för att förebygga och undertrycka terrorism som föreskrivs i Haagprogrammet, vilket antogs vid Europeiska rådets möte den 4-5 november 2004, och som kompletterades av ordförandeskapets slutsatser efter Europeiska rådets möte i Bryssel den 16–17 december 2004, särskilt de slutsatser som handlar om finansiering av terrorism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den uppsättning åtgärder för att förebygga och undertrycka terrorism som föreskrivs i Haagprogrammet, vilket antogs vid Europeiska rådets möte den 4-5 november 2004, och som kompletterades av ordförandeskapets slutsatser efter Europeiska rådets möte i Bryssel den 16–17 december 2004, särskilt de slutsatser som handlar om finansiering av terrorism,

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om förebyggande av penningtvätt genom tullsamarbete (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om förebyggande av penningtvätt genom tullsamarbete (1),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt inbegripet finansiering av terrorism (KOM(2004)0448), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt inbegripet finansiering av terrorism (KOM(2004)0448),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, i synnerhet artiklarna 6, 7, 8, 10, 12, 21 och 22, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, i synnerhet artiklarna 6, 7, 8, 10, 12, 21 och 22,

| — | med beaktande av artikel 114.3 och artikel 94 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 114.3 och artikel 94 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0159/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0159/2005), och av följande skäl:

| A. | Förslagen i Haagprogrammet, särskilt de som rör kampen mot penningtvätt och finansiering av terrorism samt utbyte av information, bör genomföras inom rimlig tid och på ett effektivt sätt med beaktande av dataskyddet, i syfte att stärka friheten, säkerheten och rättvisan inom EU. |
| --- | --- |

A.

Förslagen i Haagprogrammet, särskilt de som rör kampen mot penningtvätt och finansiering av terrorism samt utbyte av information, bör genomföras inom rimlig tid och på ett effektivt sätt med beaktande av dataskyddet, i syfte att stärka friheten, säkerheten och rättvisan inom EU.

| B. | Den europeiska säkerhetsstrategin innehåller integrerade riktlinjer för terroristbekämpning som bör konkretiseras genom politiska, diplomatiska, humanitära, ekonomiska och finansiella åtgärder samt genom rättsligt och polisiärt samarbete. |
| --- | --- |

B.

Den europeiska säkerhetsstrategin innehåller integrerade riktlinjer för terroristbekämpning som bör konkretiseras genom politiska, diplomatiska, humanitära, ekonomiska och finansiella åtgärder samt genom rättsligt och polisiärt samarbete.

| C. | Den främsta källan till finansiering av internationell terrorism är den illegala internationella handeln med narkotika och vapen. |
| --- | --- |

C.

Den främsta källan till finansiering av internationell terrorism är den illegala internationella handeln med narkotika och vapen.

| D. | Penningtvätt, genom finansiella institut eller investeringar i skatteparadis, bidrar till att finansiera internationella terroristorganisationer. |
| --- | --- |

D.

Penningtvätt, genom finansiella institut eller investeringar i skatteparadis, bidrar till att finansiera internationella terroristorganisationer.

| E. | Strategin med ”förebyggande krig” har inte lett till att de internationella terroristorganisationerna eller deras finansieringsmöjligheter har försvagats. |
| --- | --- |

E.

Strategin med ”förebyggande krig” har inte lett till att de internationella terroristorganisationerna eller deras finansieringsmöjligheter har försvagats.

| F. | Att organisera, hålla igång och utveckla verksamheten i terroristnätverk förutsätter ständigt pågående insamling av medel och ständigt eftersökande av nya och inbördes utbytbara metoder för att skaffa och översända pengar genom legala och illegala kanaler, till exempel internationella handelsföretag, truster, offshore-företag, kurirer, överföringssystem som Hawala eller välgörenhetsorganisationer. |
| --- | --- |

F.

Att organisera, hålla igång och utveckla verksamheten i terroristnätverk förutsätter ständigt pågående insamling av medel och ständigt eftersökande av nya och inbördes utbytbara metoder för att skaffa och översända pengar genom legala och illegala kanaler, till exempel internationella handelsföretag, truster, offshore-företag, kurirer, överföringssystem som Hawala eller välgörenhetsorganisationer.

| G. | Särskilda skattevillkor gäller för välgörenhetssektorn i de flesta medlemsstater. Därför har skattemyndigheterna redan detaljerade uppgifter om dessa organisationers räkenskaper och ekonomiska transaktioner. |
| --- | --- |

G.

Särskilda skattevillkor gäller för välgörenhetssektorn i de flesta medlemsstater. Därför har skattemyndigheterna redan detaljerade uppgifter om dessa organisationers räkenskaper och ekonomiska transaktioner.

| H. | Kapitalflödena på den globala marknaden är idag enorma. Därför, och även med tanke på överföringarnas mångfald och ekonomins ständiga utveckling, är det mycket svårt och komplext att upptäcka och vidta åtgärder mot olagligt utnyttjande av överföringssystemen, till exempel för tvätt av svarta pengar från skatte- och tullbedrägerier, korruption, organiserad brottslighet och maffiaverksamhet, inbegripet illegal handel med knark och vapen samt människohandel och finansiering genom utpressning, inbegripet den så kallade ”revolutionsskatten”. |
| --- | --- |

H.

Kapitalflödena på den globala marknaden är idag enorma. Därför, och även med tanke på överföringarnas mångfald och ekonomins ständiga utveckling, är det mycket svårt och komplext att upptäcka och vidta åtgärder mot olagligt utnyttjande av överföringssystemen, till exempel för tvätt av svarta pengar från skatte- och tullbedrägerier, korruption, organiserad brottslighet och maffiaverksamhet, inbegripet illegal handel med knark och vapen samt människohandel och finansiering genom utpressning, inbegripet den så kallade ”revolutionsskatten”.

| I. | Välgörenhetsorganisationer samlar årligen in hundratals miljarder dollar och det är inte lätt att kontrollera hur sådana organisationer använder sina pengar. Välgörenhetssektorn är alltså lätt att missbruka och därför behövs det större insyn i den typen av juridiska personer. |
| --- | --- |

I.

Välgörenhetsorganisationer samlar årligen in hundratals miljarder dollar och det är inte lätt att kontrollera hur sådana organisationer använder sina pengar. Välgörenhetssektorn är alltså lätt att missbruka och därför behövs det större insyn i den typen av juridiska personer.

| J. | I vissa fall har terroristorganisationer kunnat utnyttja medel som samlats in för välgörenhet utan givarnas vetskap, och ibland även utan att välgörenhetsorganisationernas ledning och personal har vetat om det. Det har dessutom hänt att några välgörenhetsorganisationer har fungerat som täckmantel för och bidragit med logistiskt stöd till såväl terroristverksamhet som överföring av vapen till terroristnätverk. |
| --- | --- |

J.

I vissa fall har terroristorganisationer kunnat utnyttja medel som samlats in för välgörenhet utan givarnas vetskap, och ibland även utan att välgörenhetsorganisationernas ledning och personal har vetat om det. Det har dessutom hänt att några välgörenhetsorganisationer har fungerat som täckmantel för och bidragit med logistiskt stöd till såväl terroristverksamhet som överföring av vapen till terroristnätverk.

| K. | I kampen mot finansieringen av terrorismen i EU behövs det åtgärder för att förbättra informationsutbytet, förstärka det rättsliga och polisiära samarbetet, öka spårbarheten i transaktioner och öppenheten i det finansiella systemet samt öka insynen i juridiska personers finansiella system och faktiska verksamhet. |
| --- | --- |

K.

I kampen mot finansieringen av terrorismen i EU behövs det åtgärder för att förbättra informationsutbytet, förstärka det rättsliga och polisiära samarbetet, öka spårbarheten i transaktioner och öppenheten i det finansiella systemet samt öka insynen i juridiska personers finansiella system och faktiska verksamhet.

| L. | Informationsutbytet är ett av de effektiva systemen i kampen mot finansieringen av terrorismen, men informationsutbytet måste styras och uppvägas av bindande dataskyddslagstiftning, med beaktande av artikel 8 i Europakonventionen om mänskliga rättigheter samt artiklarna 7 och 8 i stadgan om de grundläggande rättigheterna, för att förhindra uppkomsten av ett samhälle i vilket allting övervakas. |
| --- | --- |

L.

Informationsutbytet är ett av de effektiva systemen i kampen mot finansieringen av terrorismen, men informationsutbytet måste styras och uppvägas av bindande dataskyddslagstiftning, med beaktande av artikel 8 i Europakonventionen om mänskliga rättigheter samt artiklarna 7 och 8 i stadgan om de grundläggande rättigheterna, för att förhindra uppkomsten av ett samhälle i vilket allting övervakas.

| M. | De internationella terroristorganisationerna har skapat ett starkt nät av förbindelser med många kriminella organisationer och maffiaorganisationer. Förbindelserna mellan terroristorganisationerna och de kriminella organisationerna och maffiaorganisationerna bygger på gemensamma ekonomiska intressen och på gemensamma finansieringskällor. |
| --- | --- |

M.

De internationella terroristorganisationerna har skapat ett starkt nät av förbindelser med många kriminella organisationer och maffiaorganisationer. Förbindelserna mellan terroristorganisationerna och de kriminella organisationerna och maffiaorganisationerna bygger på gemensamma ekonomiska intressen och på gemensamma finansieringskällor.

| 1. | Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till Europeiska rådet och rådet:






  a) | Europeiska rådet och rådet uppmanas att anta det tredje direktivet om penningtvätt och förordningen om förebyggande av penningtvätt genom tullsamarbete. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till Europeiska rådet och rådet:

a)

Europeiska rådet och rådet uppmanas att anta det tredje direktivet om penningtvätt och förordningen om förebyggande av penningtvätt genom tullsamarbete.

| b) | Europeiska rådet och rådet uppmanas att kräva att medlemsstaterna ratificerar protokollet till den europeiska konventionen om inbördes rättshjälp i brottmål av den 29 maj 2000 och den internationella konventionen om bekämpande av finansiering av terrorism av den 9 december 1999 samt att de införlivar rådets rambeslut 2002/475/RIF av den 13 juni 2002 om kampen mot terrorismen (2) och rådets beslut 2002/187/RIF av den 28 februari 2002 om inrättande av Eurojust för att stärka kampen mot grov brottslighet (3). |
| --- | --- |

b)

Europeiska rådet och rådet uppmanas att kräva att medlemsstaterna ratificerar protokollet till den europeiska konventionen om inbördes rättshjälp i brottmål av den 29 maj 2000 och den internationella konventionen om bekämpande av finansiering av terrorism av den 9 december 1999 samt att de införlivar rådets rambeslut 2002/475/RIF av den 13 juni 2002 om kampen mot terrorismen (2) och rådets beslut 2002/187/RIF av den 28 februari 2002 om inrättande av Eurojust för att stärka kampen mot grov brottslighet (3).

| c) | Europeiska rådet och rådet uppmanas att upprätta samarbets- och utbytesstrukturer, även av teknisk art, för att möjliggöra ett strukturerat informationsutbyte mellan unionens underrättelsetjänster, inklusive Europol och Eurojust och att effektivt genomdriva kravet på utbyte av kompletta och aktuella uppgifter om alla brott av terroristtyp, till exempel medverkan i en terroristgrupps verksamhet genom finansiering. |
| --- | --- |

c)

Europeiska rådet och rådet uppmanas att upprätta samarbets- och utbytesstrukturer, även av teknisk art, för att möjliggöra ett strukturerat informationsutbyte mellan unionens underrättelsetjänster, inklusive Europol och Eurojust och att effektivt genomdriva kravet på utbyte av kompletta och aktuella uppgifter om alla brott av terroristtyp, till exempel medverkan i en terroristgrupps verksamhet genom finansiering.

| d) | Europeiska rådet och rådet uppmanas att med lämplig finansiering stödja projektet FIU-net (Financial Intelligence Units Network), som syftar till att inrätta ett datanätverk för underrättelseutbyte mellan finansunderrättelseenheter (FIU), utan att åsidosätta skyddet för personuppgifter och framför allt med särskilt avseende på metoder för finansiering av terroristnätverk. |
| --- | --- |

d)

Europeiska rådet och rådet uppmanas att med lämplig finansiering stödja projektet FIU-net (Financial Intelligence Units Network), som syftar till att inrätta ett datanätverk för underrättelseutbyte mellan finansunderrättelseenheter (FIU), utan att åsidosätta skyddet för personuppgifter och framför allt med särskilt avseende på metoder för finansiering av terroristnätverk.

| e) | Europeiska rådet och rådet uppmanas att anmoda medlemsstaterna att förbättra samarbetet med SUSTRANS och ratificera det protokoll till Europolkonventionen som kommer att göra det möjligt att utvidga Europols uppdrag till att omfatta alla penningtvättsbrott. |
| --- | --- |

e)

Europeiska rådet och rådet uppmanas att anmoda medlemsstaterna att förbättra samarbetet med SUSTRANS och ratificera det protokoll till Europolkonventionen som kommer att göra det möjligt att utvidga Europols uppdrag till att omfatta alla penningtvättsbrott.

| f) | Europeiska rådet och rådet uppmanas att omedelbart anta lämplig lagstiftning för vidtagande av åtgärder för övervakning av och spårbarhet i internationella banktransaktioner. Många betalningar för vapen- och narkotikaleveranser går genom sådana banktransaktioner, och vinsterna från denna handel kan användas för terroriständamål. |
| --- | --- |

f)

Europeiska rådet och rådet uppmanas att omedelbart anta lämplig lagstiftning för vidtagande av åtgärder för övervakning av och spårbarhet i internationella banktransaktioner. Många betalningar för vapen- och narkotikaleveranser går genom sådana banktransaktioner, och vinsterna från denna handel kan användas för terroriständamål.

| g) | Europeiska rådet och rådet uppmanas att kräva att medlemsstaterna genomför alla rekommendationer från FATF (arbetsgruppen för finansiella åtgärder mot penningtvätt) och att vidta åtgärder för att förbättra spårbarheten i penningöverföringar, kundkännedomen samt genomförandet av bevakningsskyldigheten och samtidigt undvika att urskillningslöst samla in personuppgifter i bank- och finanssammanhang, med full respekt för de grundläggande rättigheterna och i synnerhet skyddet för personuppgifter. |
| --- | --- |

g)

Europeiska rådet och rådet uppmanas att kräva att medlemsstaterna genomför alla rekommendationer från FATF (arbetsgruppen för finansiella åtgärder mot penningtvätt) och att vidta åtgärder för att förbättra spårbarheten i penningöverföringar, kundkännedomen samt genomförandet av bevakningsskyldigheten och samtidigt undvika att urskillningslöst samla in personuppgifter i bank- och finanssammanhang, med full respekt för de grundläggande rättigheterna och i synnerhet skyddet för personuppgifter.

| h) | Europeiska rådet och rådet uppmanas att främja antagandet av internationella normer och att på gemenskapsnivå vidta åtgärder för att kraftigt minska det finansiella systemets svårgenomskådlighet och den bristande insynen i strukturerna för internationella ekonomiska transaktioner och penningöverföring, inbegripet internationella handelsföretag, truster och offshore-företag, också i syfte att bekämpa förekomsten av så kallade skatteparadis, bland annat genom samarbete med tredjeländer. |
| --- | --- |

h)

Europeiska rådet och rådet uppmanas att främja antagandet av internationella normer och att på gemenskapsnivå vidta åtgärder för att kraftigt minska det finansiella systemets svårgenomskådlighet och den bristande insynen i strukturerna för internationella ekonomiska transaktioner och penningöverföring, inbegripet internationella handelsföretag, truster och offshore-företag, också i syfte att bekämpa förekomsten av så kallade skatteparadis, bland annat genom samarbete med tredjeländer.

| i) | Europeiska rådet och rådet uppmanas att vidta åtgärder för att övervaka penningöverföringar som genomförs utanför de officiella kanalerna och för att förhindra att ideella organisationer och välgörenhetsorganisationer utnyttjas och infiltreras av terroristorganisationer, samt att stöda förslaget om en europeisk uppförandekodex i välgörenhetssektorn, med regler om att offentliggöra räkenskaperna och med gemensamma bestämmelser om revision och övervakning av räkenskaperna. |
| --- | --- |

i)

Europeiska rådet och rådet uppmanas att vidta åtgärder för att övervaka penningöverföringar som genomförs utanför de officiella kanalerna och för att förhindra att ideella organisationer och välgörenhetsorganisationer utnyttjas och infiltreras av terroristorganisationer, samt att stöda förslaget om en europeisk uppförandekodex i välgörenhetssektorn, med regler om att offentliggöra räkenskaperna och med gemensamma bestämmelser om revision och övervakning av räkenskaperna.

| j) | Europeiska rådet och rådet uppmanas att be medlemsstaterna vara maximalt vaksamma på eventuella kopplingar mellan terroristnätverk och kriminella och maffialiknande organisationer beträffande penningtvätt för finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

j)

Europeiska rådet och rådet uppmanas att be medlemsstaterna vara maximalt vaksamma på eventuella kopplingar mellan terroristnätverk och kriminella och maffialiknande organisationer beträffande penningtvätt för finansiering av terrorism.

| k) | Europeiska rådet och rådet uppmanas att tillämpa starkare krav på ”due diligence” för transaktioner som genomförs med enheter eller personer som är etablerade i länder där regelverket för bekämpande av penningtvätt inte tillämpas. |
| --- | --- |

k)

Europeiska rådet och rådet uppmanas att tillämpa starkare krav på ”due diligence” för transaktioner som genomförs med enheter eller personer som är etablerade i länder där regelverket för bekämpande av penningtvätt inte tillämpas.

| l) | Europeiska rådet och rådet uppmanas att be medlemsstaterna att noggrant övervaka dels finansinstituten, dels dem som sysslar med penningöverföringar, i syfte att upptäcka misstänkt verksamhet med penningöverföringar som inte åtföljs av fullständiga uppgifter om namn, adress och kontonummer för den (fysiska eller juridiska person) som har begärt överföringen. |
| --- | --- |

l)

Europeiska rådet och rådet uppmanas att be medlemsstaterna att noggrant övervaka dels finansinstituten, dels dem som sysslar med penningöverföringar, i syfte att upptäcka misstänkt verksamhet med penningöverföringar som inte åtföljs av fullständiga uppgifter om namn, adress och kontonummer för den (fysiska eller juridiska person) som har begärt överföringen.

| m) | Europeiska rådet och rådet uppmanas att göra det obligatoriskt för finansinstitut och alla andra organ som omfattas av skyldigheten att förhindra penningtvätt att omgående vidarebefordra alla viktiga upplysningar till de behöriga offentliga myndigheterna när välgrundad misstanke uppstår om att bestämda medel eventuellt har överförts i syfte att användas för terrordåd eller, mer allmänt, för terroristnätverk. Rekvisiten i en definition av ”misstänkt” bör vara högt ställda. De straffrättsliga bestämmelserna för t.ex. penningtvätt och terrorhandlingar bör inte kunna användas för att lagföra andra typer av brottsliga handlingar och därmed stå i överensstämmelse med principerna i Corpus Juris (4). En definition av begreppet ”misstänkt” måste utformas så att den uppnår det uttalade syftet och är proportionerlig. |
| --- | --- |

m)

Europeiska rådet och rådet uppmanas att göra det obligatoriskt för finansinstitut och alla andra organ som omfattas av skyldigheten att förhindra penningtvätt att omgående vidarebefordra alla viktiga upplysningar till de behöriga offentliga myndigheterna när välgrundad misstanke uppstår om att bestämda medel eventuellt har överförts i syfte att användas för terrordåd eller, mer allmänt, för terroristnätverk. Rekvisiten i en definition av ”misstänkt” bör vara högt ställda. De straffrättsliga bestämmelserna för t.ex. penningtvätt och terrorhandlingar bör inte kunna användas för att lagföra andra typer av brottsliga handlingar och därmed stå i överensstämmelse med principerna i Corpus Juris (4). En definition av begreppet ”misstänkt” måste utformas så att den uppnår det uttalade syftet och är proportionerlig.

| n) | Europeiska rådet och rådet uppmanas att utveckla system för automatisk kontroll av penningöverföringar som är misstänkta på grund av de stora beloppen (jämfört med genomsnittet), frekvensen samt avsändarnas och mottagarnas särskilda identitet eller geografiska belägenhet, så att det officiella systemet för penningöverföringar kan skyddas från risken att involveras i illegal verksamhet, särskilt finansiering av terroristverksamhet. Europeiska rådet och rådet uppmanas också att utarbeta nya bestämmelser för banktransaktioner, dock utan att offra jämvikten mellan behovet av fri rörlighet för kapital och behovet av att upptäcka misstänkta medel. |
| --- | --- |

n)

Europeiska rådet och rådet uppmanas att utveckla system för automatisk kontroll av penningöverföringar som är misstänkta på grund av de stora beloppen (jämfört med genomsnittet), frekvensen samt avsändarnas och mottagarnas särskilda identitet eller geografiska belägenhet, så att det officiella systemet för penningöverföringar kan skyddas från risken att involveras i illegal verksamhet, särskilt finansiering av terroristverksamhet. Europeiska rådet och rådet uppmanas också att utarbeta nya bestämmelser för banktransaktioner, dock utan att offra jämvikten mellan behovet av fri rörlighet för kapital och behovet av att upptäcka misstänkta medel.

| o) | Europeiska rådet och rådet uppmanas att utarbeta minimistandarder beträffande reglering av insyn i välgörenhetssektorn för att bankerna, kreditinstituten, försäkringsbolagen, finansbolagen och de ideella organisationerna skall kunna skapa maximal insyn i sina förvaltnings-, ekonomi- och budgetförfaranden genom att enbart använda sig av officiella bankkonton för insättning av medel och lagliga och formella kanaler för överföring av medel, genom att offentliggöra en så komplett budgetplanering som möjligt, med uppgifter om mottagarnas identitet och användningsområdet för medlen, och genom att låta den egna förvaltningen granskas av oberoende revisorer. |
| --- | --- |

o)

Europeiska rådet och rådet uppmanas att utarbeta minimistandarder beträffande reglering av insyn i välgörenhetssektorn för att bankerna, kreditinstituten, försäkringsbolagen, finansbolagen och de ideella organisationerna skall kunna skapa maximal insyn i sina förvaltnings-, ekonomi- och budgetförfaranden genom att enbart använda sig av officiella bankkonton för insättning av medel och lagliga och formella kanaler för överföring av medel, genom att offentliggöra en så komplett budgetplanering som möjligt, med uppgifter om mottagarnas identitet och användningsområdet för medlen, och genom att låta den egna förvaltningen granskas av oberoende revisorer.

| p) | Europeiska rådet och rådet uppmanas att be banker, kreditinstitut, försäkringsbolag, finansbolag och ideella organisationer att ha ett närmare samarbete med experter på finansiering av internationell terrorism, så att de kan skydda sig mot alla former av inblandning i terrorism med tanke på risken för att deras verksamhet olagligen skall utnyttjas för finansiering av terroristnätverk. |
| --- | --- |

p)

Europeiska rådet och rådet uppmanas att be banker, kreditinstitut, försäkringsbolag, finansbolag och ideella organisationer att ha ett närmare samarbete med experter på finansiering av internationell terrorism, så att de kan skydda sig mot alla former av inblandning i terrorism med tanke på risken för att deras verksamhet olagligen skall utnyttjas för finansiering av terroristnätverk.

| q) | Europeiska rådet och rådet uppmanas att kräva att medlemsstaterna utan dröjsmål inför och genomdriver åtgärder för att motverka den brottsliga verksamheten med finansiering av terrorism, särskilt i enlighet med det andra direktivet om penningtvätt (5) och då i synnerhet övervakningsskyldigheten och skyldigheten att förbättra kundkännedomen som införts genom detta direktiv, i avvaktan på ett snart antagande av det tredje direktivet om penningtvätt och förordningen om förebyggande av penningtvätt genom tullsamarbete, bland annat i syfte att i god tid införa uppdateringar för att optimera insatserna för att stoppa den internationella terrorismen. |
| --- | --- |

q)

Europeiska rådet och rådet uppmanas att kräva att medlemsstaterna utan dröjsmål inför och genomdriver åtgärder för att motverka den brottsliga verksamheten med finansiering av terrorism, särskilt i enlighet med det andra direktivet om penningtvätt (5) och då i synnerhet övervakningsskyldigheten och skyldigheten att förbättra kundkännedomen som införts genom detta direktiv, i avvaktan på ett snart antagande av det tredje direktivet om penningtvätt och förordningen om förebyggande av penningtvätt genom tullsamarbete, bland annat i syfte att i god tid införa uppdateringar för att optimera insatserna för att stoppa den internationella terrorismen.

| r) | Europeiska rådet och rådet uppmanas att regelbundet undersöka huruvida de åtgärder som vidtagits för att bekämpa den internationella finansieringen av terrorismen i nära samarbete med Europaparlamentet och kommissionen. |
| --- | --- |

r)

Europeiska rådet och rådet uppmanas att regelbundet undersöka huruvida de åtgärder som vidtagits för att bekämpa den internationella finansieringen av terrorismen i nära samarbete med Europaparlamentet och kommissionen.

| s) | Europeiska rådet och rådet uppmanas att kontrollera om den undantagslagstiftning som vissa medlemsstater antog efter den 11 september 2001 har gett positiva resultat i kampen mot terroristverksamhet och dess finansiering. |
| --- | --- |

s)

Europeiska rådet och rådet uppmanas att kontrollera om den undantagslagstiftning som vissa medlemsstater antog efter den 11 september 2001 har gett positiva resultat i kampen mot terroristverksamhet och dess finansiering.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till Europeiska rådet och rådet samt, för kännedom, till kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europarådet och Förenta nationerna och dess specialiserade organ. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till Europeiska rådet och rådet samt, för kännedom, till kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europarådet och Förenta nationerna och dess specialiserade organ.

---

(1)  EGT C 227 E, 24.9.2002, s. 574.

(2)  EGT L 164, 22.6.2002, s. 3.

(3)  EGT L 63, 6.3.2002, s. 1.

(4)  Skyddet av gemenskapens ekonomiska intressen (KOM(1997)0199).

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/97/EG av den 4 december 2001 om ändring av rådets direktiv 91/308/EEG om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för tvättning av pengar (EGT L 344, 28.12.2001, s. 76).

P6_TA(2005)0223

Uppgifts och underrättelseutbyte avseende terroristbrott

Europaparlamentets rekommendation till Europeiska rådet och rådet om uppgiftsutbyte och samarbete när det gäller terroristbrott (2005/2046(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

| — | med beaktande av den rekommendation till rådet som lagts fram av Antoine Duquesne för ALDE-gruppen om uppgiftsutbyte och samarbete när det gäller terroristbrott (B6-0128/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den rekommendation till rådet som lagts fram av Antoine Duquesne för ALDE-gruppen om uppgiftsutbyte och samarbete när det gäller terroristbrott (B6-0128/2004),

| — | med beaktande av det uttalande om bekämpande av terrorism som antogs av Europeiska rådet den 25 mars 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det uttalande om bekämpande av terrorism som antogs av Europeiska rådet den 25 mars 2004,

| — | med beaktande av artikel I-51 i Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, där skyddet av personuppgifter behandlas (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel I-51 i Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, där skyddet av personuppgifter behandlas (1),

| — | med beaktande av artikel 8 i Europeiska unionens stadgan om de grundläggande rättigheterna, i vilken skyddet av personuppgifter behandlas, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 8 i Europeiska unionens stadgan om de grundläggande rättigheterna, i vilken skyddet av personuppgifter behandlas,

| — | med beaktande av Europarådets konvention 108 om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention 108 om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter,

| — | med beaktande av de principer som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de principer som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (2),

| — | med beaktande av artikel 114.3 och artikel 94 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 114.3 och artikel 94 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0165/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0165/2005), och av följande skäl:

| A. | De attentat som drabbade Spanien hårt den 11 mars 2004 visar att terroristhotet på europeisk mark eller mot europeiska intressen fortfarande är mycket påtagligt. |
| --- | --- |

A.

De attentat som drabbade Spanien hårt den 11 mars 2004 visar att terroristhotet på europeisk mark eller mot europeiska intressen fortfarande är mycket påtagligt.

| B. | Efter attentaten i Madrid beslutade Europeiska rådet vid sitt möte den 18 juni 2004 att revidera EU:s handlingsplan för bekämpande av terrorism, då de tragiska händelserna i Spanien tyvärr visade att den arbetsmetod som EU tillämpat sedan 2001 och som i huvudsak vilade på empirisk grund inte längre var tillräcklig utan måste ersättas av en ny och mer förutseende strategi. |
| --- | --- |

B.

Efter attentaten i Madrid beslutade Europeiska rådet vid sitt möte den 18 juni 2004 att revidera EU:s handlingsplan för bekämpande av terrorism, då de tragiska händelserna i Spanien tyvärr visade att den arbetsmetod som EU tillämpat sedan 2001 och som i huvudsak vilade på empirisk grund inte längre var tillräcklig utan måste ersättas av en ny och mer förutseende strategi.

| C. | Det måste understrykas att alla former av terrorism är brottsliga, oavsett vilka ideologiska skäl man försöker tillskriva dem, och att de därför aldrig kan försvaras. För att effektivt kunna bekämpa terrorismen måste en särskild strategi utformas så att specifika åtgärder kan vidtas gentemot varje enskild terroristorganisation. |
| --- | --- |

C.

Det måste understrykas att alla former av terrorism är brottsliga, oavsett vilka ideologiska skäl man försöker tillskriva dem, och att de därför aldrig kan försvaras. För att effektivt kunna bekämpa terrorismen måste en särskild strategi utformas så att specifika åtgärder kan vidtas gentemot varje enskild terroristorganisation.

| D. | För att kunna bekämpa detta problem på ett effektivt sätt krävs en modern strategi med beaktande av de nära kopplingar som kan finnas mellan olika terrororganisationer samt mellan terrorism och grov organiserad brottslighet, och som gör det möjligt att snabbt ingå tydliga avtal om informationsutbyte inom ramen för de transatlantiska förbindelserna, på grundval av gemensamma effektiva normer och med respekt för rättigheter. |
| --- | --- |

D.

För att kunna bekämpa detta problem på ett effektivt sätt krävs en modern strategi med beaktande av de nära kopplingar som kan finnas mellan olika terrororganisationer samt mellan terrorism och grov organiserad brottslighet, och som gör det möjligt att snabbt ingå tydliga avtal om informationsutbyte inom ramen för de transatlantiska förbindelserna, på grundval av gemensamma effektiva normer och med respekt för rättigheter.

| E. | Det bör inte skapas alltför många rättsliga instrument inom ramen för kampen mot terrorism. I stället bör man sträva efter att göra befintliga bestämmelser enhetliga och enkla. |
| --- | --- |

E.

Det bör inte skapas alltför många rättsliga instrument inom ramen för kampen mot terrorism. I stället bör man sträva efter att göra befintliga bestämmelser enhetliga och enkla.

| F. | En systematisk utvärdering av den politik som förts och de resultat som uppnåtts skulle göra det möjligt att belysa de brister och genomförandeproblem som erfarits i praktiken, men också att ringa in de åtgärder som har visat sig effektiva. |
| --- | --- |

F.

En systematisk utvärdering av den politik som förts och de resultat som uppnåtts skulle göra det möjligt att belysa de brister och genomförandeproblem som erfarits i praktiken, men också att ringa in de åtgärder som har visat sig effektiva.

| G. | Bättre samverkan mellan aktörerna på fältet vid utformningen av handlingsstrategier och instrument skulle möjliggöra en bättre anpassning av de åtgärder som bör vidtas i framtiden. |
| --- | --- |

G.

Bättre samverkan mellan aktörerna på fältet vid utformningen av handlingsstrategier och instrument skulle möjliggöra en bättre anpassning av de åtgärder som bör vidtas i framtiden.

| H. | Europeiska rådets ovannämnda uttalande av den 25 mars 2004 kräver det dels ett förenklat utbyte av information och underrättelser mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter för att bekämpa terrorismen så effektivt som möjligt, dels att medlemsstaterna skall se till att befintliga EU-organ, framför allt Europol och Eurojust, används optimalt och systematiskt för att främja samarbetet i kampen mot terrorism, särskilt genom att förbättra flödet av underrättelser till Europol om alla aspekter av terrorism. |
| --- | --- |

H.

Europeiska rådets ovannämnda uttalande av den 25 mars 2004 kräver det dels ett förenklat utbyte av information och underrättelser mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter för att bekämpa terrorismen så effektivt som möjligt, dels att medlemsstaterna skall se till att befintliga EU-organ, framför allt Europol och Eurojust, används optimalt och systematiskt för att främja samarbetet i kampen mot terrorism, särskilt genom att förbättra flödet av underrättelser till Europol om alla aspekter av terrorism.

| I. | Det är nödvändigt att etablera en hög grad av förtroende mellan de brottsbekämpande myndigheterna i medlemsstaterna och Europol och Eurojust. Bristen på detta har hittills hindrat ett effektivt utbyte av information och underrättelser. Åtgärderna måste omfatta






  — | fastställandet av gemensamma normer för dataskydd under den tredje pelaren som underställs ett gemensamt oberoende övervakningsorgan, |
| --- | --- | --- |

I.

Det är nödvändigt att etablera en hög grad av förtroende mellan de brottsbekämpande myndigheterna i medlemsstaterna och Europol och Eurojust. Bristen på detta har hittills hindrat ett effektivt utbyte av information och underrättelser. Åtgärderna måste omfatta

—

fastställandet av gemensamma normer för dataskydd under den tredje pelaren som underställs ett gemensamt oberoende övervakningsorgan,

| — | tillhandahållandet av en manual avsedd för polisstyrkor om bästa metoder, som på ett enkelt och praktiskt sätt fastställer skyldigheter och ansvar när det gäller dataskydd, |
| --- | --- |

—

tillhandahållandet av en manual avsedd för polisstyrkor om bästa metoder, som på ett enkelt och praktiskt sätt fastställer skyldigheter och ansvar när det gäller dataskydd,

| — | fastställandet av minimistandarder för straffrätt och processrätt, |
| --- | --- |

—

fastställandet av minimistandarder för straffrätt och processrätt,

| — | förlänandet av allmän jurisdiktion för EG-domstolen under den tredje pelaren, |
| --- | --- |

—

förlänandet av allmän jurisdiktion för EG-domstolen under den tredje pelaren,

| — | säkerställandet av fullständig parlamentarisk granskning. |
| --- | --- |

—

säkerställandet av fullständig parlamentarisk granskning.

| J. | Som en reaktion på det ovannämnda uttalandet av den 25 mars 2004 har två initiativ tagits, dels av kommissionen (KOM(2004)0221), dels av konungariket Sverige (3), vilka båda syftar till att förbättra och förenkla informationsutbytet i kampen mot terrorismen. |
| --- | --- |

J.

Som en reaktion på det ovannämnda uttalandet av den 25 mars 2004 har två initiativ tagits, dels av kommissionen (KOM(2004)0221), dels av konungariket Sverige (3), vilka båda syftar till att förbättra och förenkla informationsutbytet i kampen mot terrorismen.

| K. | Det mål som eftersträvas i dessa förslag bör sammanfalla med att harmoniserade minimigarantier för dataskydd införs inom den tredje pelaren, särskilt när det gäller berörda personers tillgång till uppgifter, vilket bör ske i full överensstämmelse med de medborgerliga rättigheter som erkänns i stadgan om de grundläggande rättigheterna, i artikel 6 i EU-fördraget och i artikel I-51 i Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa samt de principer som fastställs för detta i Haagprogrammet. |
| --- | --- |

K.

Det mål som eftersträvas i dessa förslag bör sammanfalla med att harmoniserade minimigarantier för dataskydd införs inom den tredje pelaren, särskilt när det gäller berörda personers tillgång till uppgifter, vilket bör ske i full överensstämmelse med de medborgerliga rättigheter som erkänns i stadgan om de grundläggande rättigheterna, i artikel 6 i EU-fördraget och i artikel I-51 i Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa samt de principer som fastställs för detta i Haagprogrammet.

| L. | Medborgarnas grundläggande rättigheter måste skyddas inom ramen för samtliga åtgärder för att bekämpa terrorismen. |
| --- | --- |

L.

Medborgarnas grundläggande rättigheter måste skyddas inom ramen för samtliga åtgärder för att bekämpa terrorismen.

| M. | En lämplig dataskyddsnivå som minst motsvarar den nivå som garanteras under första pelaren är en förutsättning för uppgifts- och underrättelseutbytena. |
| --- | --- |

M.

En lämplig dataskyddsnivå som minst motsvarar den nivå som garanteras under första pelaren är en förutsättning för uppgifts- och underrättelseutbytena.

| N. | I punkt 9 i det ovannämnda uttalandet av den 25 mars 2004 betonar Europeiska rådet att en ytterligare utveckling av förbindelserna mellan Europol och underrättelsetjänsterna också kommer att ske. Insamling och utbyte av underrättelser är absolut nödvändigt för att bekämpa terrorism, eftersom information från rättsliga förfaranden eller polisutredningar ofta kommer för sent. |
| --- | --- |

N.

I punkt 9 i det ovannämnda uttalandet av den 25 mars 2004 betonar Europeiska rådet att en ytterligare utveckling av förbindelserna mellan Europol och underrättelsetjänsterna också kommer att ske. Insamling och utbyte av underrättelser är absolut nödvändigt för att bekämpa terrorism, eftersom information från rättsliga förfaranden eller polisutredningar ofta kommer för sent.

| O. | Att införa ett europeiskt kriminalregister är ofrånkomligen förknippat med praktiska problem, men det måste bestämt understrykas att det är absolut nödvändigt att verkligen prioritera arbetet med att nå detta mål och att upprätta en detaljerad och snäv tidsram. |
| --- | --- |

O.

Att införa ett europeiskt kriminalregister är ofrånkomligen förknippat med praktiska problem, men det måste bestämt understrykas att det är absolut nödvändigt att verkligen prioritera arbetet med att nå detta mål och att upprätta en detaljerad och snäv tidsram.

| 1. | Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till Europeiska rådet och rådet:






  a) | Det är nödvändigt att införa behovet av att utarbeta en gemensam proaktiv strategi för kampen mot terrorismen bland de prioriterade målen. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till Europeiska rådet och rådet:

a)

Det är nödvändigt att införa behovet av att utarbeta en gemensam proaktiv strategi för kampen mot terrorismen bland de prioriterade målen.

| b) | Så länge vi inte har en gemensam europeisk strategi bör ett mer systematiskt och samordnat tillvägagångssätt antas och man måste alltid se till att den lagstiftning som utarbetas är konsekvent. Denna nödvändiga konsekvens förutsätter att man följer en regelrätt politisk strategi baserad på tydliga idéer. |
| --- | --- |

b)

Så länge vi inte har en gemensam europeisk strategi bör ett mer systematiskt och samordnat tillvägagångssätt antas och man måste alltid se till att den lagstiftning som utarbetas är konsekvent. Denna nödvändiga konsekvens förutsätter att man följer en regelrätt politisk strategi baserad på tydliga idéer.

| c) | Rådets åtgärder bör utgå från följande tre riktlinjer:






  — | Att skaffa nödvändiga medel och resurser för att exakt kunna identifiera samtliga mål som man vill uppnå, och samtidigt vara väl medveten om att terrorism inte är något enstaka fenomen, utan tvärtom ett mångfasetterat problem som skiljer sig åt genom de handlingar som begås, de olika terroristorganisationer som ligger bakom och de mål som eftersträvas. |
| --- | --- | --- |

c)

Rådets åtgärder bör utgå från följande tre riktlinjer:

—

Att skaffa nödvändiga medel och resurser för att exakt kunna identifiera samtliga mål som man vill uppnå, och samtidigt vara väl medveten om att terrorism inte är något enstaka fenomen, utan tvärtom ett mångfasetterat problem som skiljer sig åt genom de handlingar som begås, de olika terroristorganisationer som ligger bakom och de mål som eftersträvas.

| — | Att effektivisera instrumenten för bekämpande av terrorism genom att anta en modern och realistisk strategi som bygger på en medvetenhet om de mycket starka kopplingar som ofta finns mellan olika terrororganisationer, samt mellan terrorism och grov organiserad brottslighet, särskilt på det ekonomiska planet. |
| --- | --- |

—

Att effektivisera instrumenten för bekämpande av terrorism genom att anta en modern och realistisk strategi som bygger på en medvetenhet om de mycket starka kopplingar som ofta finns mellan olika terrororganisationer, samt mellan terrorism och grov organiserad brottslighet, särskilt på det ekonomiska planet.

| — | Att undvika att skapa fler rättsliga instrument inom kampen mot terrorism och i stället sträva efter att göra befintliga bestämmelser enhetliga och enkla, särskilt genom att säkerställa att systematiska utvärderingar genomförs för att bedöma bestämmelsernas effektivitet. Beslut om att anta nya bestämmelser bör inte fattas förrän det har slagits fast att de tillför ett mervärde jämfört med nuvarande bestämmelser. |
| --- | --- |

—

Att undvika att skapa fler rättsliga instrument inom kampen mot terrorism och i stället sträva efter att göra befintliga bestämmelser enhetliga och enkla, särskilt genom att säkerställa att systematiska utvärderingar genomförs för att bedöma bestämmelsernas effektivitet. Beslut om att anta nya bestämmelser bör inte fattas förrän det har slagits fast att de tillför ett mervärde jämfört med nuvarande bestämmelser.

| d) | Aktörerna på fältet bör i största möjliga mån göras delaktiga i utformningen av åtgärder, så att deras praktiska erfarenhet kan beaktas och införlivas i de nya instrumenten. |
| --- | --- |

d)

Aktörerna på fältet bör i största möjliga mån göras delaktiga i utformningen av åtgärder, så att deras praktiska erfarenhet kan beaktas och införlivas i de nya instrumenten.

| e) | En handbok om goda arbetsmetoder för poliser bör antas utifrån de grundläggande principer som styr informationsutbytet, men även med hänsyn till de brottsbekämpande organens behov. I denna handbok bör ramarna för deras arbete förklaras på ett enkelt och konkret sätt, särskilt när det gäller överföring och insamlande av information samt dataskydd. |
| --- | --- |

e)

En handbok om goda arbetsmetoder för poliser bör antas utifrån de grundläggande principer som styr informationsutbytet, men även med hänsyn till de brottsbekämpande organens behov. I denna handbok bör ramarna för deras arbete förklaras på ett enkelt och konkret sätt, särskilt när det gäller överföring och insamlande av information samt dataskydd.

| f) | Samtliga medlemsstater bör uppmanas med kraft att acceptera EG-domstolens behörighet att meddela förhandsavgöranden om giltighet och tolkning av all lagstiftning som antas inom ramen för information och samarbete beträffande terroristbrott. |
| --- | --- |

f)

Samtliga medlemsstater bör uppmanas med kraft att acceptera EG-domstolens behörighet att meddela förhandsavgöranden om giltighet och tolkning av all lagstiftning som antas inom ramen för information och samarbete beträffande terroristbrott.

| g) | Ett instrument som kan underlätta överföring av underrättelser bör utarbetas, särskilt i samband med inrättandet av ett system för tidig varning. |
| --- | --- |

g)

Ett instrument som kan underlätta överföring av underrättelser bör utarbetas, särskilt i samband med inrättandet av ett system för tidig varning.

| h) | De befintliga bestämmelserna för skydd av personuppgifter i instrumenten inom den nuvarande tredje pelaren bör harmoniseras och samlas i ett enda instrument i vilket samma dataskyddsnivå garanteras som under första pelaren. Harmoniseringen bör utgå från följande grundprinciper, som särskilt omfattar principerna i Haagprogrammet och som måste uppfyllas för att unionens trovärdighet inte skall skadas allvarligt:






  — | De insamlade uppgifternas kvalitet och relevans måste garanteras. |
| --- | --- | --- |

h)

De befintliga bestämmelserna för skydd av personuppgifter i instrumenten inom den nuvarande tredje pelaren bör harmoniseras och samlas i ett enda instrument i vilket samma dataskyddsnivå garanteras som under första pelaren. Harmoniseringen bör utgå från följande grundprinciper, som särskilt omfattar principerna i Haagprogrammet och som måste uppfyllas för att unionens trovärdighet inte skall skadas allvarligt:

—

De insamlade uppgifternas kvalitet och relevans måste garanteras.

| — | Uppgifter får endast samlas in i syfte att utföra rättsliga arbetsuppgifter. |
| --- | --- |

—

Uppgifter får endast samlas in i syfte att utföra rättsliga arbetsuppgifter.

| — | Uppgifter som avser en enskilds privatliv samt uppgifter om enskilda personer som inte är misstänkta för något brott får samlas in endast om det är absolut nödvändigt och om stränga villkor är uppfyllda. |
| --- | --- |

—

Uppgifter som avser en enskilds privatliv samt uppgifter om enskilda personer som inte är misstänkta för något brott får samlas in endast om det är absolut nödvändigt och om stränga villkor är uppfyllda.

| — | Enskilda personer måste informeras om att det finns uppgifter som berör dem, utom när det finns viktiga skäl som talar emot detta. |
| --- | --- |

—

Enskilda personer måste informeras om att det finns uppgifter som berör dem, utom när det finns viktiga skäl som talar emot detta.

| — | Enskilda personer måste ha rätt att få tillgång till de uppgifter som berör dem och att korrigera felaktigheter, utom när sådan tillgång äventyrar säkerheten och den allmänna ordningen eller tredje persons rättigheter och friheter eller riskerar att hindra utredningar. |
| --- | --- |

—

Enskilda personer måste ha rätt att få tillgång till de uppgifter som berör dem och att korrigera felaktigheter, utom när sådan tillgång äventyrar säkerheten och den allmänna ordningen eller tredje persons rättigheter och friheter eller riskerar att hindra utredningar.

| — | Enskilda personer måste skyddas mot oriktig användning av uppgifter. |
| --- | --- |

—

Enskilda personer måste skyddas mot oriktig användning av uppgifter.

| — | Uppgifternas korrekthet och sekretess måste garanteras. |
| --- | --- |

—

Uppgifternas korrekthet och sekretess måste garanteras.

| — | Vidarebefordran av uppgifter måste ske i enlighet med gemensamma standarder, särskilt att informationskällor skall skyddas och att uppgifternas sekretess skall garanteras i alla skeden av utbytet samt efter detta. |
| --- | --- |

—

Vidarebefordran av uppgifter måste ske i enlighet med gemensamma standarder, särskilt att informationskällor skall skyddas och att uppgifternas sekretess skall garanteras i alla skeden av utbytet samt efter detta.

| — | Det krävs en kontroll av att bestämmelserna om dataskydd följs, bland annat med hjälp av en tillsynsmyndighet. |
| --- | --- |

—

Det krävs en kontroll av att bestämmelserna om dataskydd följs, bland annat med hjälp av en tillsynsmyndighet.

| — | Alla har rätt till rättslig upprättelse och ersättning om fastställda principer inte har följts. |
| --- | --- |

—

Alla har rätt till rättslig upprättelse och ersättning om fastställda principer inte har följts.

| j) | Det är nödvändigt att verkligen prioritera ett snabbt inrättande av ett operativt register över straffrättsliga domar och förfaranden på europeisk nivå som får till följd att enskildas rättigheter begränsas (ett europeiskt kriminalregister) och en harmonisering av de faktorer som utgör allvarliga brott, eftersom den senaste händelseutvecklingen visar att detta är absolut nödvändigt för att bekämpa terrorism och organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

j)

Det är nödvändigt att verkligen prioritera ett snabbt inrättande av ett operativt register över straffrättsliga domar och förfaranden på europeisk nivå som får till följd att enskildas rättigheter begränsas (ett europeiskt kriminalregister) och en harmonisering av de faktorer som utgör allvarliga brott, eftersom den senaste händelseutvecklingen visar att detta är absolut nödvändigt för att bekämpa terrorism och organiserad brottslighet.

| k) | Även när det gäller omtvistade och komplexa frågor måste man generellt agera mycket beslutsamt och upprätta en detaljerad och snäv tidsram, både för utarbetandet och för genomförandet av instrument, eftersom dessa instrument i likhet med det europeiska kriminalregistret anses utgöra ett verkligt framsteg i kampen mot terrorism. |
| --- | --- |

k)

Även när det gäller omtvistade och komplexa frågor måste man generellt agera mycket beslutsamt och upprätta en detaljerad och snäv tidsram, både för utarbetandet och för genomförandet av instrument, eftersom dessa instrument i likhet med det europeiska kriminalregistret anses utgöra ett verkligt framsteg i kampen mot terrorism.

| l) | Parlamentet måste underrättas om de fastställda tidsfristerna för utarbetandet av rättsliga instrument som skall möjliggöra registrering av bankkonton och åtgärder som syftar till att öka insynen i juridiska personer. |
| --- | --- |

l)

Parlamentet måste underrättas om de fastställda tidsfristerna för utarbetandet av rättsliga instrument som skall möjliggöra registrering av bankkonton och åtgärder som syftar till att öka insynen i juridiska personer.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till Europeiska rådet och rådet, samt, för kännedom, till kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till Europeiska rådet och rådet, samt, för kännedom, till kommissionen.

---

(1)  EUT C 310, 16.12.2004, s. 36.

(2)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

(3)  EUT C 281, 18.11.2004, s. 5.

---

Onsdagen den 8 juni 2005

| 25.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 124/262 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 124/262

---

PROTOKOLL

(2006/C 124 E/03)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 09.05.

Talare: Marios Matsakis yttrade sig om den låga närvaron i kammaren och om organisationen av debatterna.

2.   Skriftliga förklaringar (artikel 116 i arbetsordningen)

(artikel 116 i arbetsordningen)

De skriftliga förklaringarna nr 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12/2005, som inte erhållit nödvändigt antal underskrifter, hade bortfallit, i enlighet med bestämmelserna i artikel 116.5 i arbetsordningen.

3.   Förberedelser för Europeiska rådets möte, bl.a. beträffande Europeiska unionens framtid efter folkomröstningen om konstitutionen för Europa (Bryssel den 16-17 juni 2005) (debatt)

(debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Förberedelser för Europeiska rådets möte, bl.a. beträffande Europeiska unionens framtid efter folkomröstningen om konstitutionen för Europa

(Bryssel den 16-17 juni 2005)

Nicolas Schmit (rådets tjänstgörande ordförande) och José Manuel Barroso (kommissionens ordförande) gjorde uttalanden.

Talare: Hans-Gert Poettering för PPE-DE-gruppen, Martin Schulz för PSE-gruppen, Graham Watson för ALDE-gruppen, Daniel Marc Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen, Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen, Philippe de Villiers för IND/DEM-gruppen, Cristiana Muscardini för UEN-gruppen, Jean-Marie Le Pen, grupplös, Timothy Kirkhope, Bernard Poignant, Marielle De Sarnez, Johannes Voggenhuber, Erik Meijer, Bastiaan Belder, Brian Crowley, Irena Belohorská, Erna Hennicot-Schoepges, Margrietus van den Berg, Jules Maaten, Carl Schlyter, Nigel Farage, James Hugh Allister, João de Deus Pinheiro, Robert Goebbels och Sophia in 't Veld.

ORDFÖRANDESKAP: Janusz ONYSZKIEWICZ

Vice talman

Talare: Jens-Peter Bonde, Alessandro Battilocchio, Elmar Brok, Poul Nyrup Rasmussen, Andrew Duff, Mirosław Mariusz Piotrowski, Jean-Luc Dehaene, Jo Leinen, Françoise Grossetête, Richard Corbett, Giorgos Dimitrakopoulos, Enrique Barón Crespo, Josef Zieleniec, Genowefa Grabowska, Stanisław Jałowiecki, Libor Rouček, Hartmut Nassauer, Nicola Zingaretti, Othmar Karas, Jacques Toubon, Reinhard Rack, Íñigo Méndez de Vigo, Nicolas Schmit och José Manuel Barroso.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

(Sammanträdet avbröts kl. 11.50, i avvaktan på omröstningen, och återupptogs kl. 12.00.)

(Sammanträdet avbröts kl. 11.50, i avvaktan på omröstningen, och återupptogs kl. 12.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

4.   Välkomsthälsning

Talmannen välkomnade å parlamentets vägnar Vladimir Voronin, Republiken Moldaviens president, och hans delegation, som hade tagit plats på åhörarläktaren.

5.   De politiska gruppernas sammansättning

Talmannen tillkännagav att PPE-DE-gruppen hade meddelat att Roger Helmer inte längre ingick i denna grupp.

6.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilaga 1 till protokollet.

6.1.   Förslag till misstroendeförklaring mot kommissionen (omröstning)

(omröstning)

Förslag till misstroendeförklaring mot kommissionen (B6-0318/2005)

(Kvalificerad majoritet erfordrades: 2/3 av de avgivna rösterna samt en majoritet av parlamentets ledamöter.)

(Kvalificerad majoritet erfordrades: 2/3 av de avgivna rösterna samt en majoritet av parlamentets ledamöter.)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 1)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 1)

Talare: Jens-Peter Bonde yttrade sig om förfaringssättet med misstroendeförklaringen.

Förkastades

6.2.   Politiska utmaningar och budgetmedel i en utvidgad union 2007-2013 (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om politiska utmaningar och budgetmedel i en utvidgad union 2007-2013 [2004/2209(INI)] - Tillfälligt utskott för politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007–2013.

Föredragande: Reimer Böge (A6-0153/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 2)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 2)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0224)

(P6_TA(2005)0224)

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

| — | Före omröstningen föreslog Reimer Böge (föredragande) tekniska ändringar till strecksatserna 7 och 9 i punkt 50 och yttrade sig om ändringsförslagen 6 och 19. |
| --- | --- |

—

Före omröstningen föreslog Reimer Böge (föredragande) tekniska ändringar till strecksatserna 7 och 9 i punkt 50 och yttrade sig om ändringsförslagen 6 och 19.

| — | Efter omröstningen gjorde talmannen ett kort uttalande om den stora vikten av denna omröstning. |
| --- | --- |

—

Efter omröstningen gjorde talmannen ett kort uttalande om den stora vikten av denna omröstning.

ORDFÖRANDESKAP: Alejo VIDAL-QUADRAS ROCA

Vice talman

6.3.   Kontroll av kontantrörelser ***II (omröstning)

(omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt antagen av rådet inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur gemenskapen [14843/1/2004 - C6-0038/2005 - 2002/0132(COD)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Vincent Peillon (A6-0167/2005)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 3)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 3)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0225)

(P6_TA(2005)0225)

6.4.   Punktskattepliktiga varor * (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 92/12/EEG om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor [KOM(2004)0227 - C6-0039/2004 - 2004/0072(CNS)] - Utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Dariusz Rosati (A6-0138/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 4)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 4)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0226)

(P6_TA(2005)0226)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2005)0226)

(P6_TA(2005)0226)

6.5.   Området för frihet, säkerhet och rättvisa (omröstning)

(omröstning)

Resolutionsförslag (B6-0327/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 5)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 5)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0227)

(P6_TA(2005)0227)

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

| — | Jean-Marie Cavada, ordförande för utskottet LIBE. |
| --- | --- |

—

Jean-Marie Cavada, ordförande för utskottet LIBE.

6.6.   Minoritetsskydd och antidiskrimineringspolitik i ett utvidgat EU (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om minoritetsskydd och antidiskrimineringspolitik i ett utvidgat EU [2005/2008(INI)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Claude Moraes (A6-0140/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 6)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 6)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0228)

(P6_TA(2005)0228)

*

- *

Talmannen föreslog, med hänvisning till tiden, att omröstningen om de två kvarvarande betänkandena skulle skjutas upp till morgondagen.

Kammaren biföll förslaget.

7.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

Muntliga röstförklaringar:

Förslag till misstroendeförklaring mot kommissionen (B6-0318/2005)

| — | Bruno Gollnisch |
| --- | --- |

—

Bruno Gollnisch

Betänkande Reimer Böge - A6-0153/2005

| — | Zita Pleštinská, Mairead McGuinness, Gerardo Galeote Quecedo |
| --- | --- |

—

Zita Pleštinská, Mairead McGuinness, Gerardo Galeote Quecedo

Betänkande Claude Moraes - A6-0140/2005

| — | Philip Claeys |
| --- | --- |

—

Philip Claeys

8.   Rättelser till avgivna röster

Följande ledamöter hade meddelat rättelser till avgivna röster:

Förslag till misstroendeförklaring mot kommissionen (B6-0318/2005)

| — | Enda omröstning






  — | nej: Enrique Barón Crespo, John Attard-Montalto, Joel Hasse Ferreira |
| --- | --- | --- |

—

Enda omröstning

—

nej: Enrique Barón Crespo, John Attard-Montalto, Joel Hasse Ferreira

nej:

Betänkande Reimer Böge - A6-0153/2005

| — | ändringsförslag 8/37/45 (identiska)






  — | ja: Nikolaos Sifunakis |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 8/37/45 (identiska)

—

ja: Nikolaos Sifunakis

ja:

| — | nej: Pervenche Berès |
| --- | --- |

—

nej: Pervenche Berès

nej:

| — | ändringsförslag 9






  — | ja: Stephen Hughes, Neena Gill |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 9

—

ja: Stephen Hughes, Neena Gill

ja:

| — | ändringsförslag 41






  — | ja: Gunnar Hökmark |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 41

—

ja: Gunnar Hökmark

ja:

| — | nej: José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra |
| --- | --- |

—

nej: José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra

nej:

| — | ändringsförslag 6






  — | ja: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 6

—

ja: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

ja:

| — | punkt 33






  — | ja: Pervenche Berès |
| --- | --- | --- |

—

punkt 33

—

ja: Pervenche Berès

ja:

| — | nej Rodi Kratsa-Tsagaropoulou |
| --- | --- |

—

nej Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

| — | punkt 34, (andra delen)






  — | ja: Paul Rübig, Gérard Onesta |
| --- | --- | --- |

—

punkt 34, (andra delen)

—

ja: Paul Rübig, Gérard Onesta

ja:

| — | nej: Kader Arif |
| --- | --- |

—

nej: Kader Arif

nej:

| — | punkt 47






  — | ja: Claude Turmes |
| --- | --- | --- |

—

punkt 47

—

ja: Claude Turmes

ja:

| — | punkt 48






  — | ja: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou |
| --- | --- | --- |

—

punkt 48

—

ja: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

ja:

| — | nej: Claude Turmes, Anne Ferreira |
| --- | --- |

—

nej: Claude Turmes, Anne Ferreira

nej:

| — | punkt 50, strecksats 1, (andra delen)






  — | ja: Richard Corbett, Marielle De Sarnez |
| --- | --- | --- |

—

punkt 50, strecksats 1, (andra delen)

—

ja: Richard Corbett, Marielle De Sarnez

ja:

| — | nej: Agnes Schierhuber, Reinhard Rack, Paul Rübig, Ursula Stenzel, Françoise Grossetête, Luis Manuel Capoulas Santos, Edite Estrela, Richard Seeber, Francisco Assis, Fausto Correia, Manuel António dos Santos, Emanuel Jardim Fernandes, Elisa Ferreira, Joel Hasse Ferreira, Stavros Arnaoutakis, Gilles Savary |
| --- | --- |

—

nej: Agnes Schierhuber, Reinhard Rack, Paul Rübig, Ursula Stenzel, Françoise Grossetête, Luis Manuel Capoulas Santos, Edite Estrela, Richard Seeber, Francisco Assis, Fausto Correia, Manuel António dos Santos, Emanuel Jardim Fernandes, Elisa Ferreira, Joel Hasse Ferreira, Stavros Arnaoutakis, Gilles Savary

nej:

| — | ändringsförslag 3






  — | ja: Christopher Heaton-Harris |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 3

—

ja: Christopher Heaton-Harris

ja:

| — | nej: Hans-Peter Martin, Athanasios Pafilis, Véronique De Keyser, Pedro Guerreiro |
| --- | --- |

—

nej: Hans-Peter Martin, Athanasios Pafilis, Véronique De Keyser, Pedro Guerreiro

nej:

| — | ändringsförslag 40






  — | ja: Gary Titley, Arlene McCarthy, Eluned Morgan, Claude Moraes |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 40

—

ja: Gary Titley, Arlene McCarthy, Eluned Morgan, Claude Moraes

ja:

| — | punkt 51, strecksats 5, (andra delen)






  — | nej: Hans-Peter Martin |
| --- | --- | --- |

—

punkt 51, strecksats 5, (andra delen)

—

nej: Hans-Peter Martin

nej:

| — | ändringsförslag 34






  — | ja: Enrique Barón Crespo, Peter Skinner |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 34

—

ja: Enrique Barón Crespo, Peter Skinner

ja:

| — | nej: Jutta D. Haug, Anna Hedh, Pierre Jonckheer |
| --- | --- |

—

nej: Jutta D. Haug, Anna Hedh, Pierre Jonckheer

nej:

Betänkande Dariusz Rosati - A6-0138/2005

| — | ändringsförslag 9






  — | ja: Anders Wijkman |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 9

—

ja: Anders Wijkman

ja:

| — | nedlagd röst: Marie-Noëlle Lienemann |
| --- | --- |

—

nedlagd röst: Marie-Noëlle Lienemann

nedlagd röst:

| — | ändringsförslag 8






  — | ja: Anna Hedh, Marie-Noëlle Lienemann |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 8

—

ja: Anna Hedh, Marie-Noëlle Lienemann

ja:

Området för frihet, säkerhet och rättvisa - B6-0327/2005

| — | punkt 13, (andra delen)






  — | nej: Malcolm Harbour |
| --- | --- | --- |

—

punkt 13, (andra delen)

—

nej: Malcolm Harbour

nej:

| — | punkt 13, (tredje delen)






  — | nej: Ewa Hedkvist Petersen, Malcolm Harbour, Anna Hedh |
| --- | --- | --- |

—

punkt 13, (tredje delen)

—

nej: Ewa Hedkvist Petersen, Malcolm Harbour, Anna Hedh

nej:

| — | punkt 29, (första delen)






  — | nej: Anna Hedh |
| --- | --- | --- |

—

punkt 29, (första delen)

—

nej: Anna Hedh

nej:

| — | punkt 29, (andra delen)






  — | nej: Anna Hedh |
| --- | --- | --- |

—

punkt 29, (andra delen)

—

nej: Anna Hedh

nej:

| — | resolutionen (i sin helhet)






  — | ja: Jacques Toubon |
| --- | --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

—

ja: Jacques Toubon

ja:

Betänkande Claude Moraes - A6-0140/2005

| — | ändringsförslag 12






  — | ja: Marielle De Sarnez |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 12

—

ja: Marielle De Sarnez

ja:

| — | nej: Rainer Wieland |
| --- | --- |

—

nej: Rainer Wieland

nej:

| — | punkt 22, (första delen)






  — | ja: Rainer Wieland |
| --- | --- | --- |

—

punkt 22, (första delen)

—

ja: Rainer Wieland

ja:

| — | punkt 22, (andra delen)






  — | nej: Rainer Wieland, John Attard-Montalto |
| --- | --- | --- |

—

punkt 22, (andra delen)

—

nej: Rainer Wieland, John Attard-Montalto

nej:

| — | ändringsförslag 9






  — | nej: Rainer Wieland, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Piia-Noora Kauppi |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 9

—

nej: Rainer Wieland, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Piia-Noora Kauppi

nej:

| — | punkt 24, (första delen)






  — | ja: Rainer Wieland, Saïd El Khadraoui |
| --- | --- | --- |

—

punkt 24, (första delen)

—

ja: Rainer Wieland, Saïd El Khadraoui

ja:

| — | punkt 24, (andra delen)






  — | ja: Joel Hasse Ferreira |
| --- | --- | --- |

—

punkt 24, (andra delen)

—

ja: Joel Hasse Ferreira

ja:

| — | nej: Rainer Wieland, John Attard-Montalto |
| --- | --- |

—

nej: Rainer Wieland, John Attard-Montalto

nej:

| — | nedlagd röst: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou |
| --- | --- |

—

nedlagd röst: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

nedlagd röst:

| — | resolutionen (i sin helhet)






  — | nej: Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Riccardo Ventre |
| --- | --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

—

nej: Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Riccardo Ventre

nej:

(Sammanträdet avbröts kl. 13.25 och återupptogs kl. 15.05.)

(Sammanträdet avbröts kl. 13.25 och återupptogs kl. 15.05.)

ORDFÖRANDESKAP: Ingo FRIEDRICH

Vice talman

9.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Följande ledamöter hade meddelat rättelser till avgivna röster:

Betänkande Agnes Schierhuber - A6-0145/2005

| — | lagstiftningsresolution (i sin helhet)






  — | ja: Eija-Riitta Korhola |
| --- | --- | --- |

—

lagstiftningsresolution (i sin helhet)

—

ja: Eija-Riitta Korhola

ja:

Betänkande Jaime Mayor Oreja - A6-0166/2005

| — | ändringsförslag 13






  — | nej: Carlos José Iturgaiz Angulo |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 13

—

nej: Carlos José Iturgaiz Angulo

nej:

| — | rekommendation






  — | ja: José Manuel García-Margallo y Marfil |
| --- | --- | --- |

—

rekommendation

—

ja: José Manuel García-Margallo y Marfil

ja:

Michl Ebner hade låtit meddela att han hade varit närvarande under sammanträdet den 06.06.2005 men att hans namn inte förekom på närvarolistan.

*

- *

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

10.   Reform av FN (debatt)

(debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Reform av FN

Nicolas Schmit (rådets tjänstgörande ordförande) och Joe Borg (ledamot av kommissionen) gjorde uttalanden.

Talare: Armin Laschet för PPE-DE-gruppen, Jo Leinen för PSE-gruppen, Alexander Lambsdorff för ALDE-gruppen, Frithjof Schmidt för Verts/ALE-gruppen, Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen, Paul Marie Coûteaux för IND/DEM-gruppen, Roberta Angelilli för UEN-gruppen, Jas Gawronski, Michel Rocard, Raül Romeva i Rueda, Michael Henry Nattrass, Nirj Deva, Alexandra Dobolyi, Hélène Flautre, Hélène Goudin, Francisco José Millán Mon, Panagiotis Beglitis, Marie Anne Isler Béguin och Joe Borg.

ORDFÖRANDESKAP: Luigi COCILOVO

Vice talman

Talare: Nicolas Schmit.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

| — | Armin Laschet, för utskottet AFET, om en reform av Förenta Nationerna (B6-0328/2005). |
| --- | --- |

—

Armin Laschet, för utskottet AFET, om en reform av Förenta Nationerna (B6-0328/2005).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.9 i protokollet av den 09.06.2005.

punkt 9.9 i protokollet av den 09.06.2005.

11.   Transatlantiska relationer (debatt)

(debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Transatlantiska relationer.

Nicolas Schmit (rådets tjänstgörande ordförande) och Joe Borg (ledamot av kommissionen) gjorde uttalanden.

Talare: Elmar Brok för PPE-DE-gruppen, Jan Marinus Wiersma för PSE-gruppen, Annemie Neyts-Uyttebroeck för ALDE-gruppen, Cem Özdemir för Verts/ALE-gruppen, Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen, Bastiaan Belder för IND/DEM-gruppen, Marcin Libicki för UEN-gruppen, Philip Claeys, grupplös, João de Deus Pinheiro, Hannes Swoboda, Nicholson of Winterbourne, Jaromír Kohlíček, Adam Jerzy Bielan, Ryszard Czarnecki, James Elles, Erika Mann, Bogdan Klich och Józef Pinior.

ORDFÖRANDESKAP: Jacek Emil SARYUSZ-WOLSKI

Vice talman

Talare: Benoît Hamon, Nicolas Schmit och Joe Borg.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

| — | Jan Marinus Wiersma och Hannes Swoboda för PSE-gruppen, om transatlantiska förbindelser (B6-0350/2005), |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma och Hannes Swoboda för PSE-gruppen, om transatlantiska förbindelser (B6-0350/2005),

| — | Elmar Brok, James Elles och Bogdan Klich för PPE-DE-gruppen, om arbetet för att det kommande toppmötet mellan EU och Förenta staterna i Washington DC den 20 juni 2005 skall bli en framgång (B6-0352/2005), |
| --- | --- |

—

Elmar Brok, James Elles och Bogdan Klich för PPE-DE-gruppen, om arbetet för att det kommande toppmötet mellan EU och Förenta staterna i Washington DC den 20 juni 2005 skall bli en framgång (B6-0352/2005),

| — | Annemie Neyts-Uyttebroeck för ALDE-gruppen, om vissa avgörande aspekter för att det kommande toppmötet mellan EU och Förenta staterna i Washington DC den 20 juni 2005 skall bli framgångsrikt (B6-0354/2005), |
| --- | --- |

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck för ALDE-gruppen, om vissa avgörande aspekter för att det kommande toppmötet mellan EU och Förenta staterna i Washington DC den 20 juni 2005 skall bli framgångsrikt (B6-0354/2005),

| — | Cristiana Muscardini, Brian Crowley, Anna Elzbieta Fotyga och Inese Vaidere för UEN-gruppen, om vissa avgörande aspekter för att det kommande toppmötet mellan EU och Förenta staterna i Washington DC den 20 juni 2005 skall bli framgångsrikt (B6-0357/2005), |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini, Brian Crowley, Anna Elzbieta Fotyga och Inese Vaidere för UEN-gruppen, om vissa avgörande aspekter för att det kommande toppmötet mellan EU och Förenta staterna i Washington DC den 20 juni 2005 skall bli framgångsrikt (B6-0357/2005),

| — | Cem Özdemir och Joost Lagendijk för Verts/ALE-gruppen, om vissa avgörande aspekter för att det kommande toppmötet mellan EU och Förenta staterna i Washington DC den 20 juni 2005 skall bli framgångsrikt (B6-0358/2005). |
| --- | --- |

—

Cem Özdemir och Joost Lagendijk för Verts/ALE-gruppen, om vissa avgörande aspekter för att det kommande toppmötet mellan EU och Förenta staterna i Washington DC den 20 juni 2005 skall bli framgångsrikt (B6-0358/2005).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.10 i protokollet av den 09.06.2005.

punkt 9.10 i protokollet av den 09.06.2005.

12.   Situationen i Uzbekistan (debatt)

(debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Situationen i Uzbekistan.

Nicolas Schmit (rådets tjänstgörande ordförande) och Joe Borg (ledamot av kommissionen) gjorde uttalanden.

Talare: Albert Jan Maat för PPE-DE-gruppen, Bernadette Bourzai för PSE-gruppen, Ona Juknevičienė för ALDE-gruppen, Bart Staes för Verts/ALE-gruppen, Charles Tannock, Giulietto Chiesa, Alojz Peterle, Nicolas Schmit och Joe Borg.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

| — | Cem Özdemir och Bart Staes för Verts/ALE-gruppen, om Uzbekistan (B6-0370/2005), |
| --- | --- |

—

Cem Özdemir och Bart Staes för Verts/ALE-gruppen, om Uzbekistan (B6-0370/2005),

| — | André Brie för GUE/NGL-gruppen, om situationen i Uzbekistan (B6-0371/2005), |
| --- | --- |

—

André Brie för GUE/NGL-gruppen, om situationen i Uzbekistan (B6-0371/2005),

| — | Ona Juknevičienė för ALDE-gruppen, om Uzbekistan (B6-0372/2005), |
| --- | --- |

—

Ona Juknevičienė för ALDE-gruppen, om Uzbekistan (B6-0372/2005),

| — | Jan Marinus Wiersma för PSE-gruppen, om Uzbekistan (B6-0373/2005), |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma för PSE-gruppen, om Uzbekistan (B6-0373/2005),

| — | Armin Laschet för PPE-DE-gruppen, om Uzbekistan (B6-0374/2005), |
| --- | --- |

—

Armin Laschet för PPE-DE-gruppen, om Uzbekistan (B6-0374/2005),

| — | Cristiana Muscardini för UEN-gruppen, om situationen i Uzbekistan efter det senaste upproret (B6-0377/2005). |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini för UEN-gruppen, om situationen i Uzbekistan efter det senaste upproret (B6-0377/2005).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.11 i protokollet av den 09.06.2005.

punkt 9.11 i protokollet av den 09.06.2005.

13.   Överenskommelse mellan kommissionen/medlemsstaterna och Philip Morris för att bekämpa bedrägerier (debatt)

(debatt)

Muntlig fråga ställd av Bart Staes, till rådet: Samarbetet inom budgetmyndigheten om fördelningen och den möjliga användningen av de utbetalda medel som blev resultatet av överenskommelsen mellan kommissionen/medlemsstaterna och Philip Morris för att bekämpa bedrägerier (B6-0241/2005)

Muntlig fråga ställd av Bart Staes, till kommissionen: Samarbetet inom budgetmyndigheten om fördelningen och den möjliga användningen av de utbetalda medel som blev resultatet av överenskommelsen mellan kommissionen/medlemsstaterna och Philip Morris för att bekämpa bedrägerier (B6-0232/2005)

Bart Staes utvecklade de muntliga frågorna. (B6-0241/2005 och B6-0232/2005).

Nicolas Schmit (rådets tjänstgörande ordförande) besvarade frågan (B6-0241/2005).

Joe Borg (ledamot av kommissionen) besvarade frågan (B6-0232/2005).

Talare: Valdis Dombrovskis för PPE-DE-gruppen, Herbert Bösch för PSE-gruppen, Szabolcs Fazakas och Joe Borg.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

(Sammanträdet avbröts kl. 18.10, i avvaktan på frågestunden, och återupptogs kl. 18.15.)

(Sammanträdet avbröts kl. 18.10, i avvaktan på frågestunden, och återupptogs kl. 18.15.)

ORDFÖRANDESKAP: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

Vice talman

14.   Frågestund (frågor till rådet)

(frågor till rådet)

Parlamentet behandlade en rad frågor till rådet (B6-0246/2005).

Fråga 1 (Marie Panayotopoulos-Cassiotou): Åtgärder för att förverkliga den europeiska pakten för ungdomsfrågor.

Nicolas Schmit (rådets tjänstgörande ordförande) besvarade frågan samt en följdfråga från Marie Panayotopoulos-Cassiotou.

Fråga 2 (Jonas Sjöstedt): Dom mot Egitim Sen.

Nicolas Schmit besvarade frågan samt följdfrågor från Eva-Britt Svensson (ersättare för frågeställaren), Josu Ortuondo Larrea och Inger Segelström.

Fråga 3 (María Esther Herranz García): Uppehållstillstånd för invandrare i Spanien.

Fråga 4 (Javier Moreno Sánchez): Spanien utfärdar uppehållstillstånd för invandrare.

Nicolas Schmit svarade på frågorna samt följdfrågor från Antonio López-Istúriz White (ersättare för frågeställaren) och Antonio Masip Hidalgo (ersättare för frågeställaren).

Fråga 5 (Bernd Posselt): Medlemskapsförhandlingar med Kroatien.

Nicolas Schmit besvarade frågan samt en följdfråga från Bernd Posselt.

Fråga 6 (Erna Hennicot-Schoepges): Kampen mot alkoläsk och alkoholismen bland barn och tonåringar.

Nicolas Schmit besvarade frågan samt följdfrågor från Erna Hennicot-Schoepges, Mairead McGuinness och Daniel Caspary.

Fråga 7 (Bill Newton Dunn): Gemensamma spaningsgrupper i kampen mot organiserad brottslighet.

Nicolas Schmit besvarade frågan samt en följdfråga från Bill Newton Dunn.

Fråga 8 hade dragits tillbaka.

Talare: Philip Bushill-Matthews beklagade sig över att han inte fick ställa en följdfråga till fråga 8.

Talmannen påminde om arbetsordningens bestämmelser angående detta.

Fråga 9 (Mairead McGuinness): Prioritering av barns behov vid utformningen av politik.

Nicolas Schmit besvarade frågan samt följdfrågor från Mairead McGuinness, Vittorio Agnoletto och Eoin Ryan.

De frågor som på grund av tidsbrist inte hade besvarats skulle erhålla skriftliga svar.

Talmannen förklarade frågestunden med frågor till rådet avslutad.

(Sammanträdet avbröts kl. 19.00 och återupptogs kl. 21.00.)

(Sammanträdet avbröts kl. 19.00 och återupptogs kl. 21.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Alejo VIDAL-QUADRAS ROCA

Vice talman

15.   Övervakning av de offentliga finanserna samt övervakning och samordning av den ekonomiska politiken **I - Alltför stora underskott * (debatt)

(debatt)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken [KOM(2005)0154 - C6-0119/2005 - 2005/0064(SYN)] - Utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Othmar Karas (A6-0168/2005)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott [KOM(2005)0155 - C6-0120/2005 - 2005/0061(CNS)] - Utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Othmar Karas (A6-0158/2005)

Talare: Joaquín Almunia (ledamot av kommissionen).

Othmar Karas redogjorde för sina betänkanden.

Talare: Alexander Radwan för PPE-DE-gruppen, Robert Goebbels för PSE-gruppen, Margarita Starkevičiūtė för ALDE-gruppen, Alain Lipietz för Verts/ALE-gruppen, Ilda Figueiredo för GUE/NGL-gruppen, John Whittaker för IND/DEM-gruppen, Eoin Ryan för UEN-gruppen, Sergej Kozlík, grupplös, Piia-Noora Kauppi, Pervenche Berès, Diamanto Manolakou, Johannes Blokland, José Manuel García-Margallo y Marfil, Udo Bullmann, Werner Langen, Poul Nyrup Rasmussen, Ivo Strejček, Benoît Hamon, Cristobal Montoro Romero, Manuel António dos Santos, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Szabolcs Fazakas och Joaquín Almunia.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.3 i protokollet av den 09.06.2005.

punkt 9.3 i protokollet av den 09.06.2005.

16.   Förstärka den europeiska konkurrenskraften (debatt)

(debatt)

Betänkande om att förstärka den europeiska konkurrenskraften: följderna av de industriella omvandlingarna för insatserna riktade mot de små och medelstora företagen samt för den roll dessa företag skall spela [2004/2154(INI)] - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi.

Föredragande: Dominique Vlasto (A6-0148/2005)

Dominique Vlasto redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Günther Verheugen (kommissionens vice ordförande)

Talare: Romana Jordan Cizelj för PPE-DE-gruppen, Joan Calabuig Rull för PSE-gruppen, Marcin Libicki för UEN-gruppen, Leopold Józef Rutowicz, grupplös, Ján Hudacký, Adam Gierek, Małgorzata Handzlik, Pier Antonio Panzeri, Werner Langen, John Attard-Montalto och Othmar Karas.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.2 i protokollet av den 09.06.2005.

punkt 9.2 i protokollet av den 09.06.2005.

17.   Polycykliska aromatiska kolväten ***I (debatt)

(debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om begränsad saluföring och användning av vissa polycykliska aromatiska kolväten i mjukningsmedel och däck (tjugosjunde ändringen av rådets direktiv 76/769/EEG) [KOM(2004)0098 - C5-0081/2004 - 2004/0036(COD)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet.

Föredragande: Adamos Adamou (A6-0104/2005).

Talare: Günther Verheugen (kommissionens vice ordförande).

Adamos Adamou redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Robert Sturdy för PPE-DE-gruppen, Marios Matsakis för ALDE-gruppen, Johannes Blokland för IND/DEM-gruppen, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Kathy Sinnott och Günther Verheugen.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.4 i protokollet av den 09.06.2005.

punkt 9.4 i protokollet av den 09.06.2005.

18.   Gemenskapspatent (debatt)

(debatt)

Muntlig fråga ställd av Giuseppe Gargani, för utskottet JURI, till kommissionen: Förordning om gemenskapspatent och närliggande lagstiftning (B6-0242/2005)

Klaus-Heiner Lehne (ersättare för frågeställaren) utvecklade den muntliga frågan.

Charlie McCreevy (ledamot av kommissionen) besvarade den muntliga frågan.

Talare: Manuel Medina Ortega för PSE-gruppen, Eva Lichtenberger för Verts/ALE-gruppen, och Ilda Figueiredo för GUE/NGL-gruppen.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

19.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde fastställdes (”Föredragningslista” PE 357.269/OJJE).

20.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 23.35.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Gérard Onesta

Vice talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev på:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Aubert, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bersani, Bertinotti, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Cirino Pomicino, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, De Poli, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Fontaine, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Goudin, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Laschet, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Letta, Lévai, Janusz Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Louis, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Borut Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Pavilionis, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Tomczak, Toubon, Toussas, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wierzejski, Wijkman, Wise, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

BILAGA I

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förteckning över förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| - | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| ÄF | ändringsförslag |
| AC | kompromissändringsförslag |
| pc | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| PR | resolutionsförslag |
| PRC | gemensamt resolutionsförslag |
| sluten | sluten omröstning |

+

antogs

-

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

ÄF

ändringsförslag

AC

kompromissändringsförslag

pc

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

PR

resolutionsförslag

PRC

gemensamt resolutionsförslag

sluten

sluten omröstning

1.   Förslag till misstroendeförklaring mot kommissionen

(B6-0318/2005)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO-anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| Förslag till misstroendeförklaring (artikel 100)




  B6-0318/2005 |
| omröstning: förslag till misstroendeförklaring




  (i sin helhet) | ONU | - | 35, 589, 35 |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO-anmärkningar

Förslag till misstroendeförklaring (artikel 100)

B6-0318/2005

omröstning: förslag till misstroendeförklaring

(i sin helhet)

ONU

-

35, 589, 35

2.   Politiska utmaningar och budgetmedel i en utvidgad union 2007-2013

Betänkande: BÖGE (A6-0153/2005)

| Avser | no | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO-anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förslag till alternativ resolution | 2 | Verts/ALE | ONU | - | 31, 635, 19 |
| 48 | GUE/NGL | ONU | - | 48, 618, 17 |
| Punkt 4 | 8=
  37=
  45= | UEN
  Rosati m.fl.
  Rosati m.fl. | ONU | - | 140, 527, 11 |
| § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/ONU | + | 543, 125, 10 |
| Punkt 6 | 35 | PPE-DE | ONU | + | 549, 119, 11 |
| Punkt 8 | 9S | UEN | ONU | - | 153, 519, 10 |
| Punkt 9 | 10S | UEN | | - | |
| Efter punkt 9 | 17 | PSE | | T | |
| Punkt 10 | § | originaltexten | ONU | + | 538, 135, 13 |
| Punkt 11 | § | originaltexten | ONU | + | 544, 129, 9 |
| Punkt 12 | § | originaltexten | särsk. | - | |
| Efter punkt 9 | 17 | PSE | | T | |
| Punkt 16 | 25 | PPE-DE | EO | - | 326, 345, 5 |
| 42 | Angelilli, Dionisi,
  Pittella, Tajani m.fl. | | - | |
| 36 | Ferreira m.fl. | delad | | |
| 1 | - | |
| 2 | - | |
| 16 | UEN | | - | |
| § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 17 | 41 | Hökmark m.fl. | ONU | - | 160, 512, 9 |
| 1 | Ayala Sender m.fl. | EO | + | 351, 317, 18 |
| § | originaltexten | | ↓ | |
| Punkt 20 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 24 | § | originaltexten | delad/ ONU | | |
| 1 | + | 558, 120, 8 |
| 2 | + | 514, 159, 8 |
| Punkt 25 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 26 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 27 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 28 | § | originaltexten | ONU | + | 542, 104, 40 |
| Punkt 31 | 6 | ALDE | ONU | + | 509, 123, 49


  som tillägg |
| Punkt 32 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 33 | 18 | PSE | | - | |
| 26 | PPE-DE | ONU | - | 295, 387, 6 |
| § | originaltexten | ONU | + | 545, 128, 9 |
| Punkt 34 | 38/rev2
  = 46 | Rosati m.fl.
  Rosati m.fl. | AN ONU | - | 162, 511, 8 |
| 11 | UEN | ONU | - | 116, 550, 15 |
| § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/ONU | + | 502, 175, 6 |
| Punkt 35 | 12=
  39/rev
  =47 | UEN
  Rosati m.fl.
  Rosati m.fl. | ONU | - | 211, 459, 6 |
| 43 | Angelilli, Dionisi,
  Pittella, Tajani m.fl. | EO | + | 332, 326, 17 |
| 27 | PPE-DE | | ↓ | |
| § | originaltexten | | ↓ | |
| Punkt 44 | § | originaltexten | ONU | + | 608, 54, 18 |
| Punkt 45 | § | originaltexten | ONU | + | 590, 71, 25 |
| Punkt 46 | § | originaltexten | ONU | + | 584, 80, 18 |
| Punkt 47 | § | originaltexten | ONU | + | 574, 89, 13 |
| Punkt 48 | § | originaltexten | ONU | + | 522, 154, 7 |
| Punkt 50, strecksats 1 | 13 | UEN | | - | |
| 23 | Galeote Quecedo m.fl. | | - | |
| 5 | ALDE | | - | |
| 28 | PPE-DE | ONU | - | 283, 389, 10 |
| 22 | Capoulas Santos m.fl. | EO | - | 106, 512, 49 |
| § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/ONU | + | 472, 188, 13 |
| Punkt 50, strecksats 2 | 19 | PSE | | + | |
| § | originaltexten | | ↓ | |
| Punkt 50, strecksats 3 | 20 | PSE | | - | |
| Punkt 50, strecksats 7 | 3 | ALDE | ONU | - | 189, 475, 7 |
| Punkt 50, strecksats 8 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 50, strecksats 9 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 51, strecksats 5 | 40 | Kirkhope m.fl. | ONU | - | 173, 497, 8 |
| 14 | UEN | | - | |
| § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/ONU | + | 528, 141, 13 |
| 3 | + | |
| Punkt 51, strecksats 6 | 15 | UEN | | - | |
| § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/ONU | + | 545, 121, 14 |
| Punkt 53 | 29 | PPE-DE | EO | + | 351, 306, 20 |
| Punkt 54 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 56 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 57 | 44 | Angelilli, Dionisi,
  Pittella, Tajani m.fl. | | - | |
| 30 | PPE-DE | ONU | - | 301, 366, 21 |
| Punkt 58 | 32 | PPE-DE | | - | |
| 33 | PPE-DE | ONU | + | 407, 268, 12 |
| § | originaltexten | | ↓ | |
| Punkt 63 | 34 | PPE-DE | ONU | + | 382, 278, 14 |
| Efter punkt 63 | 4 | ALDE | | - | |
| Punkt 69 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 70 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 71 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 72 | 21 | PSE | | - | |
| Skäl G | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Skäl N | 7S | UEN | | - | |
| Skäl P | § | originaltexten | särsk. | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 426, 140, 122 |

Avser

no

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO-anmärkningar

Förslag till alternativ resolution

2

Verts/ALE

ONU

-

31, 635, 19

48

GUE/NGL

ONU

-

48, 618, 17

Punkt 4

8=

37=

45=

UEN

Rosati m.fl.

Rosati m.fl.

ONU

-

140, 527, 11

§

originaltexten

delad

1

+

2/ONU

+

543, 125, 10

Punkt 6

35

PPE-DE

ONU

+

549, 119, 11

Punkt 8

9S

UEN

ONU

-

153, 519, 10

Punkt 9

10S

UEN

-

Efter punkt 9

17

PSE

T

Punkt 10

§

originaltexten

ONU

+

538, 135, 13

Punkt 11

§

originaltexten

ONU

+

544, 129, 9

Punkt 12

§

originaltexten

särsk.

-

Efter punkt 9

17

PSE

T

Punkt 16

25

PPE-DE

EO

-

326, 345, 5

42

Angelilli, Dionisi,

Pittella, Tajani m.fl.

-

36

Ferreira m.fl.

delad

1

-

2

-

16

UEN

-

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 17

41

Hökmark m.fl.

ONU

-

160, 512, 9

1

Ayala Sender m.fl.

EO

+

351, 317, 18

§

originaltexten

↓

Punkt 20

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 24

§

originaltexten

delad/ ONU

1

+

558, 120, 8

2

+

514, 159, 8

Punkt 25

§

originaltexten

särsk.

+

Punkt 26

§

originaltexten

särsk.

+

Punkt 27

§

originaltexten

särsk.

+

Punkt 28

§

originaltexten

ONU

+

542, 104, 40

Punkt 31

6

ALDE

ONU

+

509, 123, 49

som tillägg

Punkt 32

§

originaltexten

särsk.

+

Punkt 33

18

PSE

-

26

PPE-DE

ONU

-

295, 387, 6

§

originaltexten

ONU

+

545, 128, 9

Punkt 34

38/rev2

= 46

Rosati m.fl.

Rosati m.fl.

AN ONU

-

162, 511, 8

11

UEN

ONU

-

116, 550, 15

§

originaltexten

delad

1

+

2/ONU

+

502, 175, 6

Punkt 35

12=

39/rev

=47

UEN

Rosati m.fl.

Rosati m.fl.

ONU

-

211, 459, 6

43

Angelilli, Dionisi,

Pittella, Tajani m.fl.

EO

+

332, 326, 17

27

PPE-DE

↓

§

originaltexten

↓

Punkt 44

§

originaltexten

ONU

+

608, 54, 18

Punkt 45

§

originaltexten

ONU

+

590, 71, 25

Punkt 46

§

originaltexten

ONU

+

584, 80, 18

Punkt 47

§

originaltexten

ONU

+

574, 89, 13

Punkt 48

§

originaltexten

ONU

+

522, 154, 7

Punkt 50, strecksats 1

13

UEN

-

23

Galeote Quecedo m.fl.

-

5

ALDE

-

28

PPE-DE

ONU

-

283, 389, 10

22

Capoulas Santos m.fl.

EO

-

106, 512, 49

§

originaltexten

delad

1

+

2/ONU

+

472, 188, 13

Punkt 50, strecksats 2

19

PSE

+

§

originaltexten

↓

Punkt 50, strecksats 3

20

PSE

-

Punkt 50, strecksats 7

3

ALDE

ONU

-

189, 475, 7

Punkt 50, strecksats 8

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 50, strecksats 9

§

originaltexten

särsk.

+

Punkt 51, strecksats 5

40

Kirkhope m.fl.

ONU

-

173, 497, 8

14

UEN

-

§

originaltexten

delad

1

+

2/ONU

+

528, 141, 13

3

+

Punkt 51, strecksats 6

15

UEN

-

§

originaltexten

delad

1

+

2/ONU

+

545, 121, 14

Punkt 53

29

PPE-DE

EO

+

351, 306, 20

Punkt 54

§

originaltexten

särsk.

+

Punkt 56

§

originaltexten

särsk.

+

Punkt 57

44

Angelilli, Dionisi,

Pittella, Tajani m.fl.

-

30

PPE-DE

ONU

-

301, 366, 21

Punkt 58

32

PPE-DE

-

33

PPE-DE

ONU

+

407, 268, 12

§

originaltexten

↓

Punkt 63

34

PPE-DE

ONU

+

382, 278, 14

Efter punkt 63

4

ALDE

-

Punkt 69

§

originaltexten

särsk.

+

Punkt 70

§

originaltexten

särsk.

+

Punkt 71

§

originaltexten

särsk.

+

Punkt 72

21

PSE

-

Skäl G

§

originaltexten

särsk.

+

Skäl N

7S

UEN

-

Skäl P

§

originaltexten

särsk.

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

426, 140, 122

Äf 24 och 31 hade strukits.

Begäran om omröstning med namnupprop

PSE: slutomröstning

GUE/NGL: punkterna 24, 33 och 35, äf 48 och slutomröstning

ALDE: äf 3 och 6

UEN äf 8, 9, 17 (tillbakadragna), 11, 38/rev2, 46, 12, 39/rev2 och 47

PPE-DE äf 17 (tillbakadraget), 26, 28, 30, 33, 34, 35, punkterna 11, 44, 45, 46, 47 och slutomröstning

IND/DEM: äf 2 och 37, punkterna 10, 28 och 48

Kirkhope m.fl.: äf 40 och 41

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE Punkt 12

GUE/NGL: Skäl G och P, punkt 25

ALDE: Punkt 12

Verts/ALE: Punkt 35

IND/DEM: Punkterna 26, 27, 32, 50 strecksats 9, 54, 56, 69, 70 och 71

Begäran om delad omröstning

PSE:

Äf 36

Första delen: Hela texten utom orden ”(t.ex. när det gäller jordbruk och textil)”

Andra delen: dessa ord

GUE/NGL

Punkt 4

Första delen:”Europaparlamentet noterar att den nya ... av sin mandatperiod”

Andra delen:”Parlamentet avvisar dock ... tre påföljande mandatperioder”

Punkt 34

Första delen:”Europaparlamentet noterar att kommissionen ... en period av sju år”

Andra delen:”Parlamentet upprepar att man ... sammanhållningspolitik samt forskningspolitik”

Punkt 51, strecksats 6

Första delen: Hela texten utom orden ”och som finansieringsmekanismer”

Andra delen: dessa ord

GUE/NGL, IND/DEM

Punkt 51, strecksats 5

Första delen:”Egna medel ... av nettobördan”

Andra delen:”och som före utgången ... finansieringssystem för EU”

Tredje delen:”Parlamentet föreslår att ... om deras roller”

PSE, GUE/NGL

Punkt 50, strecksats 1

Första delen:”Parlamentet noterar att anslaget ... politisk och finansiell överenskommelse”

Andra delen:”Parlamentet föreslår därför ... i oktober 2002”

Verts/ALE:

Punkt 16

Första delen: Hela texten utom orden ”och därför ... fortsätta att tillämpas”

Andra delen: dessa ord

IND/DEM:

Punkt 20

Första delen:”Europaparlamentet anser ... hos medlemsstaterna”

Andra delen:”En ökning med ... socialpolitiska agendans mål”

Punkt 24

Första delen:”Europaparlamentet har gjort ... större anslag”

Andra delen:”Parlamentet anser ... och ny utveckling”

Punkt 50, strecksats 8

Första delen:”Rubrik 3: Medborgarskap ... högt av Europaparlamentet”

Andra delen:”Den totala storleken ... programmet Ungdom”

Övrigt:

Reimer Böge, föredragande, gjorde följande tekniska ändringar:

Punkt 50, strecksatserna 7 och 9 skulle ändras enligt följande:

| — | ”4,5 miljarder euro” byts mot ”4,7 miljarder euro”, |
| --- | --- |

—

”4,5 miljarder euro” byts mot ”4,7 miljarder euro”,

| — | ”2,5 miljarder euro” byts mot ”2,7 miljarder euro”, |
| --- | --- |

—

”2,5 miljarder euro” byts mot ”2,7 miljarder euro”,

| — | ”1,5 miljarder euro” byts mot ”1,2 miljarder euro”. |
| --- | --- |

—

”1,5 miljarder euro” byts mot ”1,2 miljarder euro”.

Andra delen av ändringsförslag 6 skall uppfattas som ett tillägg till punkt 31.

3.   Kontroller av kontanta medel ***II

Andrabehandlingsrekommendation: PEILLON (A6-0167/2005)

| Avser | no | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO-anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från ansvarig utskott - sammanslagen omröstning | 1-3 | utskott | | + | |

Avser

no

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO-anmärkningar

Ändringsförslag från ansvarig utskott - sammanslagen omröstning

1-3

utskott

+

4.   Punktskattepliktiga varor *

Betänkande: ROSATI(A6-0138/2005)

| Avser | no | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO-anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från ansvarig utskott - sammanslagen omröstning | 2-3 | utskott | | + | |
| Ändringsförslag från ansvarig utskott - särskild omröstning | 6 | utskott | särsk./EO | + | 432, 146, 58 |
| | 1 | utskott | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| 4 | utskott | särsk. | + | |
| Artikel 9, punkt 2 | 7 | utskott | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 9 | Verts/ALE | ONU | - | 56, 574, 27 |
| Skäl 13 | 8 | Verts/ALE | ONU | - | 152, 480, 25 |
| 5 | utskott | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 / EO | + | 306, 299, 51 |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

no

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO-anmärkningar

Ändringsförslag från ansvarig utskott - sammanslagen omröstning

2-3

utskott

+

Ändringsförslag från ansvarig utskott - särskild omröstning

6

utskott

särsk./EO

+

432, 146, 58

1

utskott

delad

1

+

2

+

3

+

4

utskott

särsk.

+

Artikel 9, punkt 2

7

utskott

delad

1

+

2

-

9

Verts/ALE

ONU

-

56, 574, 27

Skäl 13

8

Verts/ALE

ONU

-

152, 480, 25

5

utskott

delad

1

+

2 / EO

+

306, 299, 51

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE äf 8 och 9

Begäran om delad omröstning

GUE/NGL:

äf 1

Första delen:”Tretton år ... punktskattepliktiga varor”, utom ordet ”fri”

Andra delen:”fri”

Tredje delen:”i syfte att ... det här området”

PPE-DE

äf 5

Första delen:”Möjligheterna för ... inre marknadens principer”

Andra delen:”Referensnivåerna blir ... kommersiella ändamål”

PPE-DE, PSE, ALDE:

äf 7

Första delen:”De varor som avses ... e) Varornas kvantitet”

Andra delen:”Kommissionen skall se över ... icke-kommersiell karaktär”

Begäran om särskild omröstning

GUE/NGL: äf 4

Föredragande: äf 6

5.   Området för frihet, säkerhet och rättvisa

Resolutionsförslag B6-0327/2005

| Avser | no | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO-anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutionsförslag B6-0327/2005




  (Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor) |
| Punkt 1 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 3 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 13 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/ONU | + | 572, 68, 11 |
| 3/ONU | + | 501, 149, 10 |
| Punkt 14 | § | originaltexten | särsk./EO | + | 499, 85, 65 |
| Efter punkt 17 | 4 | GUE/NGL | | - | |
| 5 | GUE/NGL | EO | + | 331, 290, 20 |
| 6 | GUE/NGL | | - | |
| Punkt 22 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 / EO | + | 339, 300, 10 |
| 2 | + | |
| Efter punkt 22 | 2 | GUE/NGL | | - | |
| Efter punkt 23 | 1 | GUE/NGL | | - | |
| Punkt 24 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 / EO | + | 343, 298, 10 |
| Punkt 25 | § | originaltexten | särsk./EO | + | 348, 295, 9 |
| Punkt 26 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Efter punkt 26 | 3 | GUE/NGL | ONU | - | 312, 319, 14 |
| Punkt 29 | 8 | PSE | | T | |
| § | originaltexten | delad | | |
| 1/ONU | + | 565, 92, 9 |
| 2/ONU | + | 521, 128, 9 |
| 3 | + | |
| 4 | - | |
| Punkt 31 | 9 | PSE | EO | - | 299, 346, 6 |
| Efter punkt 31 | 7 | GUE/NGL | delad | | |
| 1 / EO | + | 332, 310, 19 |
| 2 | - | |
| Punkt 33 | 10 | PSE | | | |
| 1 | - | |
| 2 | ↓ | |
| § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 / EO | - | 292, 363, 8 |
| 3 | + | |
| Skäl G | § | originaltexten | särsk. | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 528, 116, 24 |

Avser

no

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO-anmärkningar

Resolutionsförslag B6-0327/2005

(Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor)

Punkt 1

§

originaltexten

särsk.

+

Punkt 3

§

originaltexten

särsk.

+

Punkt 13

§

originaltexten

delad

1

+

2/ONU

+

572, 68, 11

3/ONU

+

501, 149, 10

Punkt 14

§

originaltexten

särsk./EO

+

499, 85, 65

Efter punkt 17

4

GUE/NGL

-

5

GUE/NGL

EO

+

331, 290, 20

6

GUE/NGL

-

Punkt 22

§

originaltexten

delad

1 / EO

+

339, 300, 10

2

+

Efter punkt 22

2

GUE/NGL

-

Efter punkt 23

1

GUE/NGL

-

Punkt 24

§

originaltexten

delad

1

+

2 / EO

+

343, 298, 10

Punkt 25

§

originaltexten

särsk./EO

+

348, 295, 9

Punkt 26

§

originaltexten

särsk.

+

Efter punkt 26

3

GUE/NGL

ONU

-

312, 319, 14

Punkt 29

8

PSE

T

§

originaltexten

delad

1/ONU

+

565, 92, 9

2/ONU

+

521, 128, 9

3

+

4

-

Punkt 31

9

PSE

EO

-

299, 346, 6

Efter punkt 31

7

GUE/NGL

delad

1 / EO

+

332, 310, 19

2

-

Punkt 33

10

PSE

1

-

2

↓

§

originaltexten

delad

1

+

2 / EO

-

292, 363, 8

3

+

Skäl G

§

originaltexten

särsk.

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

528, 116, 24

Begäran om delad omröstning

Verts/ALE

Äf 10

Första delen: Hela texten utom ordet ”biometriska”

Andra delen: detta ord

Verts/ALE, GUE/NGL

Punkt 33

Första delen: Hela texten utom orden ”inte minst med hjälp av biometriska uppgifter”

Andra delen:”inte minst med hjälp av biometriska uppgifter”

Tredje delen:”den biometriska tekniken används effektivt”

ALDE

Äf 7

Första delen:”Europaparlamentet varnar rådet ... informationssystem”

Andra delen:”motsätter sig ... repressiv databas”

PSE, GUE/NGL, IND/DEM

Punkt 29

Första delen: Strecksats 1 utom orden ”förstärka samarbetet mellan detta organ och Eurojust och”

Andra delen: dessa ord

Tredje delen: strecksats 2

Fjärde delen: strecksats 3

UEN

Punkt 22

Första delen:”Europaparlamentet ser med stor oro ... avvisningar med flyg”

Andra delen:”Avtalen med ... kan angripas”

Punkt 24

Första delen:”Europaparlamentet påminner kommissionen ... i EG-fördraget”

Andra delen:”Den senaste tiden ... EU:s rättsordning”

IND/DEM, GUE/NGL

Punkt 13

Första delen:”Europaparlamentet påminner om att det ... berörda parter”

Andra delen:”samt genom att ... i EU-frågor”

Tredje delen:”En förstärkning av ... av avgörande betydelse”

Begäran om särskild omröstning

GUE/NGL Skäl G, punkterna 1, 3 och 14

PPE-DE Punkterna 22, 24, 25 och 26

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE äf 3 och slutomröstning

6.   Minoritetsskydd och antidiskrimineringspolitik i ett utvidgat EU

Betänkande: MORAES (A6-0140/2005)

| Avser | no | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO-anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkt 2 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 / EO | + | 549, 62, 20 |
| 2 / EO | + | 349, 280, 18 |
| 3 | + | |
| Punkt 8, strecksats 1 | 11 | UEN | | - | |
| Punkt 14 | 3 | ALDE | | + | |
| Punkt 15 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Underrubrik före punkt 19 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 21, strecksats 1 | 4 | ALDE | | + | |
| Punkt 21, strecksats 3 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 22 | 12 | UEN | ONU | - | 93, 536, 21 |
| § | originaltexten | delad/ ONU | | |
| 1 | + | 571, 55, 15 |
| 2 | + | 341, 294, 16 |
| Punkt 23 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 24 | 9 | UEN | ONU | - | 212, 415, 18 |
| § | originaltexten | delad/ ONU | | |
| 1 | + | 575, 62, 19 |
| 2 | + | 346, 280, 22 |
| Punkt 43 | 6 | GUE/NGL | | + | |
| Punkt 47 | 1=
  7= | PPE-DE UEN | | + | |
| 5 | ALDE | | T | |
| § | originaltexten | ONU | ↓ | |
| Punkt 48 | 10 | UEN | | - | |
| Punkt 49 | 8S | UEN | ONU | + | 556, 86, 10 |
| Strecksats 2 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Strecksats 3 i beaktandemeningen | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Efter skäl A | 2 | ALDE | | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 360, 272, 20 |

Avser

no

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO-anmärkningar

Punkt 2

§

originaltexten

delad

1 / EO

+

549, 62, 20

2 / EO

+

349, 280, 18

3

+

Punkt 8, strecksats 1

11

UEN

-

Punkt 14

3

ALDE

+

Punkt 15

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

Underrubrik före punkt 19

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 21, strecksats 1

4

ALDE

+

Punkt 21, strecksats 3

§

originaltexten

särsk.

+

Punkt 22

12

UEN

ONU

-

93, 536, 21

§

originaltexten

delad/ ONU

1

+

571, 55, 15

2

+

341, 294, 16

Punkt 23

§

originaltexten

särsk.

+

Punkt 24

9

UEN

ONU

-

212, 415, 18

§

originaltexten

delad/ ONU

1

+

575, 62, 19

2

+

346, 280, 22

Punkt 43

6

GUE/NGL

+

Punkt 47

1=

7=

PPE-DE UEN

+

5

ALDE

T

§

originaltexten

ONU

↓

Punkt 48

10

UEN

-

Punkt 49

8S

UEN

ONU

+

556, 86, 10

Strecksats 2

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

Strecksats 3 i beaktandemeningen

§

originaltexten

särsk.

+

Efter skäl A

2

ALDE

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

360, 272, 20

Begäran om omröstning med namnupprop

UEN Punkterna 22 och 24, äf 9 och 12

PPE-DE Punkt 22 (andra delen)

Verts/ALE: äf 8S (punkt 49) och slutomröstning

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

Punkt 22

Första delen:”Europaparlamentet ... är förbjuden”

Andra delen:”Parlamentet uppmanar ... utbildningsområdet”

Punkt 24

Första delen: Hela texten utom orden ”hatiska uttalanden från religiösa och politiska ledare”

Andra delen: dessa ord

PPE-DE, IND/DEM

Punkt 2

Första delen:”Europaparlamentet erinrar ... 5 december 1997 och”

Andra delen: ”framstående politikers och regeringsmedlemmars”

Tredje delen: ”framhåller [därför] att de grundläggande ... vid varje utvidgning)”

IND/DEM

Strecksats 2

Första delen: Hela texten utom orden ”eller sexuell läggning”

Andra delen: dessa ord

Punkt 15

Första delen: Hela texten utom orden ”sexuell läggning”

Andra delen: dessa ord

Underrubrik före punkt 19

Första delen: Hela texten utom orden ”sexuell läggning”

Andra delen: dessa ord

Begäran om särskild omröstning

IND/DEM: strecksats 3 i beaktandemeningen, punkt 21 strecksats 3, punkterna 23 och 24

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   B6-0318/2005

förslag till misstroendeförklaring

Ja-röster: 35

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

NI: Claeys, Dillen, Mölzer, Mussolini, Vanhecke

Verts/ALE: Evans Jillian, de Groen-Kouwenhoven, Hudghton, Smith

Nej-röster: 589

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Guidoni, Kaufmann, McDonald, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Rizzo, Triantaphyllides, Uca, Verges, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 35

ALDE: Ortuondo Larrea

GUE/NGL: Flasarová, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Pafilis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Allister, Baco, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Helmer, Kamall, Lombardo

UEN: Camre

Verts/ALE: Breyer, van Buitenen, Schlyter, Staes

2.   Betänkande Böge A6-0153/2005

ändringförslag 2

Ja-röster: 31

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schmidt, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 635

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, Schlyter, Smith

Nedlagda röster: 19

GUE/NGL: Markov

NI: Baco, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Martin Hans-Peter, Resetarits

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

Verts/ALE: Auken, van Buitenen, Joan i Marí, Rühle, Schroedter

3.   Betänkande Böge A6-0153/2005

ändringförslag 48

Ja-röster: 48

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Mölzer

Nej-röster: 618

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Resetarits, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 17

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Queiró

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Cottigny, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

Verts/ALE: Bennahmias, van Buitenen

4.   Betänkande Böge A6-0153/2005

ändringförslag 8, 37, 45

Ja-röster: 140

ALDE: Andria, Gentvilas, Geremek, Kułakowski, Onyszkiewicz, Oviir, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Buzek, Chmielewski, De Veyrac, Dombrovskis, Handzlik, Hannan, Jałowiecki, Kaczmarek, Kelam, Klich, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Lewandowski, Olbrycht, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Protasiewicz, Queiró, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Berès, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Kuc, Lambrinidis, Liberadzki, Matsouka, Muscat, Pinior, Rosati, Sakalas, Siwiec, Szejna, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, Joan i Marí, Schroedter, Smith

Nej-röster: 527

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Brie, Guidoni, Kaufmann, Markov, Pflüger, Rizzo, Sjöstedt, Svensson, Uca, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Bobošíková, Martin Hans-Peter, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, La Russa, Muscardini, Poli Bortone, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 11

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Coûteaux

NI: Allister, Baco, Kozlík, Mote

PPE-DE: Ribeiro e Castro

UEN: Camre, Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen

5.   Betänkande Böge A6-0153/2005

punkt 4 andra delen

Ja-röster: 543

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Kaufmann, Markov, Rizzo

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pálfi, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Grabowska, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, La Russa, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Nej-röster: 125

ALDE: Gentvilas, Geremek, Kułakowski, Onyszkiewicz, Savi, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Coûteaux, Louis, Salvini, Speroni, de Villiers

NI: Battilocchio, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Buzek, Chmielewski, Dombrovskis, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Kelam, Klich, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lewandowski, Olbrycht, Panayotopoulos-Cassiotou, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Protasiewicz, Reul, Saryusz-Wolski, Sonik, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, De Rossa, Fava, Glante, Lambrinidis, Matsouka, Rosati, Sacconi, Sakalas, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, Joan i Marí, Lipietz, Schroedter, Smith, Ždanoka

Nedlagda röster: 10

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

NI: Allister, Baco, Belohorská, Kozlík, Mote

PPE-DE: De Veyrac

PSE: Goebbels

Verts/ALE: van Buitenen

6.   Betänkande Böge A6-0153/2005

ändringförslag 35

Ja-röster: 549

ALDE: Andria, Cocilovo, Costa, Guardans Cambó, Letta, Onyszkiewicz, Pistelli

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott, Speroni, Železný

NI: Bobošíková, Masiel, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 119

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Lombardo, Wijkman

PSE: Grabowska, Kuc, Pinior, Rosati, dos Santos, Siwiec, Szejna

UEN: Tatarella

Nedlagda röster: 11

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Borghezio, Salvini

NI: Allister, Baco, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

7.   Betänkande Böge A6-0153/2005

ändringförslag 9

Ja-röster: 153

ALDE: Andria, Staniszewska

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Kušķis, Landsbergis, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Pīks, Purvis, Siekierski, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Ventre, Vlasák, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Geringer de Oedenberg, Gierek, Golik, Grabowska, Herczog, Honeyball, Howitt, Ilves, Kinnock, Kuc, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Morgan, Pinior, Rosati, dos Santos, Siwiec, Skinner, Stihler, Szejna, Tabajdi, Titley, Whitehead, Wynn

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Isler Béguin, Schlyter

Nej-röster: 519

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Guidoni, Kaufmann, Markov, Pflüger, Rizzo, Uca, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Lundgren, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Goebbels, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, La Russa, Muscardini, Poli Bortone

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 10

ALDE: Geremek

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Mote

UEN: Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen

8.   Betänkande Böge A6-0153/2005

punkt 10

Ja-röster: 538

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Kaufmann, Rizzo

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 135

ALDE: Andria

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Lombardo, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Rübig, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Koterec

UEN: Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Nedlagda röster: 13

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PSE: Laignel

UEN: Angelilli, Foglietta, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

9.   Betänkande Böge A6-0153/2005

punkt 11

Ja-röster: 544

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Kaufmann, Rizzo

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foglietta, Kristovskis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 129

ALDE: Birutis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wuermeling, Zvěřina

PSE: Pleguezuelos Aguilar

UEN: Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 9

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

UEN: Didžiokas, Krasts, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

10.   Betänkande Böge A6-0153/2005

ändringförslag 41

Ja-röster: 160

ALDE: Malmström, Onyszkiewicz

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Železný

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Grossetête, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Kušķis, Landsbergis, Maat, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Pīks, Purvis, Salafranca Sánchez-Neyra, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wijkman, Zahradil, Zvěřina

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 512

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Szymański

Nedlagda röster: 9

ALDE: Ek

NI: Allister, Baco, Belohorská, Martin Hans-Peter, Mote, Rivera

PPE-DE: Queiró

Verts/ALE: van Buitenen

11.   Betänkande Böge A6-0153/2005

punkt 24 första delen

Ja-röster: 558

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo

IND/DEM: Belder, Blokland

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 120

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Cottigny

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 8

IND/DEM: Borghezio

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Kozlík, Vanhecke

UEN: Krasts

Verts/ALE: van Buitenen

12.   Betänkande Böge A6-0153/2005

punkt 24 andra delen

Ja-röster: 514

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Isler Béguin, Kallenbach

Nej-röster: 159

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Cottigny, Laignel

UEN: Camre, Krasts

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 8

IND/DEM: Borghezio

NI: Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen, Rühle

13.   Betänkande Böge A6-0153/2005

punkt 28

Ja-röster: 542

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Kaufmann, Rizzo

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 104

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Seeberg

PSE: Cottigny, Laignel

UEN: Camre, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Roszkowski, Szymański, Zīle

Nedlagda röster: 40

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Krasts, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

14.   Betänkande Böge A6-0153/2005

ändringförslag 6

Ja-röster: 509

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Kaufmann, Rizzo

IND/DEM: Adwent, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Mitchell, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Krasts, La Russa, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 123

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Sinnott, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Claeys, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ayuso González, Brunetta, Castiglione, Cesa, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Fernández Martín, Fraga Estévez, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gawronski, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Herranz García, Herrero-Tejedor, Iturgaiz Angulo, Lombardo, López-Istúriz White, Mato Adrover, Mauro, Méndez de Vigo, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Podestà, Pomés Ruiz, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Tajani, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca

PSE: Laignel

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Nedlagda röster: 49

ALDE: Kułakowski

IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis, Lundgren

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Graça Moura, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

15.   Betänkande Böge A6-0153/2005

ändringförslag 26

Ja-röster: 295

ALDE: Birutis, Budreikaitė, Degutis, Deprez, Onyszkiewicz, Ries, Wallis

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Falbr, Ilves, Jørgensen, Mikko, Whitehead

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 387

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Claeys, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Heaton-Harris, Helmer

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 6

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: De Veyrac, Siekierski

Verts/ALE: van Buitenen, Hassi

16.   Betänkande Böge A6-0153/2005

punkt 33

Ja-röster: 545

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 128

ALDE: Budreikaitė, Nicholson of Winterbourne, Staniszewska

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Allister, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Kratsa-Tsagaropoulou

PSE: Arif, Arnaoutakis, Beglitis, Cottigny, Laignel, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi, Van Lancker, Xenogiannakopoulou

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 9

ALDE: Letta

IND/DEM: Borghezio, Karatzaferis, Salvini, Speroni

NI: Baco, Kozlík

UEN: Bielan

Verts/ALE: van Buitenen

17.   Betänkande Böge A6-0153/2005

ändringförslag 38/rev 2, 46

Ja-röster: 162

ALDE: Gentvilas, Geremek, Kułakowski, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Wierzejski, Železný

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Ayuso González, Březina, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Cederschiöld, Chmielewski, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Fatuzzo, Fernández Martín, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Kaczmarek, Kelam, Klich, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Lewandowski, López-Istúriz White, Mato Adrover, Mayor Oreja, Millán Mon, Montoro Romero, Olbrycht, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Jöns, Kuc, Liberadzki, Muscat, Obiols i Germà, Pinior, Rosati, Sakalas, Siwiec, Szejna, Tabajdi

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Zīle

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, Joan i Marí, Schroedter, Smith, Ždanoka

Nej-röster: 511

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pinheiro, Podestà, Poettering, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, La Russa, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Nedlagda röster: 8

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

NI: Allister, Baco, Belohorská, Kozlík, Rivera

Verts/ALE: van Buitenen

18.   Betänkande Böge A6-0153/2005

ändringförslag 11

Ja-röster: 116

ALDE: Geremek, Kułakowski, Ortuondo Larrea, Staniszewska, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Busuttil, Casa, De Veyrac, Dombrovskis, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Pleštinská, Queiró

PSE: Attard-Montalto, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Kuc, Liberadzki, Pinior, Rosati, Sakalas, Szejna

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, Joan i Marí, Schroedter, Smith

Nej-röster: 550

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Kaufmann, Rizzo

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, Whittaker, Wise

NI: Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Camre, La Russa, Poli Bortone

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 15

ALDE: Cornillet

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, de Villiers, Železný

NI: Allister, Baco, Kozlík

PPE-DE: Ribeiro e Castro

Verts/ALE: van Buitenen

19.   Betänkande Böge A6-0153/2005

punkt 34 andra delen

Ja-röster: 502

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann, Verges

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Carollo, Caspary, Castiglione, Cesa, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote Quecedo, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kauppi, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Krasts, Kristovskis, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 175

ALDE: Andria, Bourlanges, Ortuondo Larrea

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Deva, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Jałowiecki, Kaczmarek, Kamall, Kelam, Kirkhope, Klich, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lewandowski, McMillan-Scott, Nicholson, Olbrycht, Ouzký, Parish, Piskorski, Protasiewicz, Purvis, Rübig, Saryusz-Wolski, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wieland, Wojciechowski, Zahradil, Zaleski, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Barón Crespo, Cottigny, Désir, Grech, Laignel, Poignant

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Voggenhuber

Nedlagda röster: 6

GUE/NGL: Guidoni, McDonald, Rizzo

NI: Baco, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

20.   Betänkande Böge A6-0153/2005

ändringförslag 12, 39/rev, 47

Ja-röster: 211

ALDE: Budreikaitė, Geremek, Kułakowski, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Staniszewska, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Castiglione, Cesa, Chmielewski, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Ebner, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gawronski, de Grandes Pascual, Handzlik, Herranz García, Herrero-Tejedor, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Kaczmarek, Kelam, Klich, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Lewandowski, Lombardo, López-Istúriz White, Mato Adrover, Mauro, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Montoro Romero, Olbrycht, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Tajani, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Correia, Estrela, Geringer de Oedenberg, Gierek, Golik, Grabowska, Grech, Kuc, Lambrinidis, Liberadzki, Madeira, Matsouka, Muscat, Pinior, Rosati, Sakalas, Sifunakis, Siwiec, Szejna, Tabajdi, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, Joan i Marí, Schroedter, Smith

Nej-röster: 459

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Kaufmann, Rizzo

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Bobošíková, Martin Hans-Peter, Mote, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pinheiro, Poettering, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, La Russa, Muscardini, Poli Bortone, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 6

NI: Allister, Baco

PPE-DE: Marques

PSE: Casaca

UEN: Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen

21.   Betänkande Böge A6-0153/2005

punkt 44

Ja-röster: 608

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 54

ALDE: Cocilovo

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Nicholson, Purvis, Sumberg, Tannock, Van Orden

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Bourzai, Cercas, Fazakas, Hamon, Lambrinidis, Liberadzki, Masip Hidalgo, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Ó Neachtain, Poli Bortone

Verts/ALE: Hudghton, Schlyter

Nedlagda röster: 18

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, Salvini, Sinnott, de Villiers

NI: Allister, Baco, Kozlík

PPE-DE: Konrad

PSE: Attard-Montalto

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

22.   Betänkande Böge A6-0153/2005

punkt 45

Ja-röster: 590

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Salvini, Speroni

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 71

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Pomés Ruiz, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 25

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Vanhecke

PPE-DE: Konrad

Verts/ALE: van Buitenen

23.   Betänkande Böge A6-0153/2005

punkt 46

Ja-röster: 584

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Kaufmann, Rizzo, Sjöstedt, Svensson

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 80

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

UEN: Camre

Verts/ALE: Evans Jillian, Schlyter

Nedlagda röster: 18

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

24.   Betänkande Böge A6-0153/2005

punkt 47

Ja-röster: 574

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 89

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 13

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Vanhecke

PPE-DE: Wijkman

Verts/ALE: van Buitenen

25.   Betänkande Böge A6-0153/2005

punkt 48

Ja-röster: 522

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Evans Jillian, Flautre, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Onesta, Schroedter, Smith, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 154

ALDE: Malmström, Sbarbati

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Cirino Pomicino, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Kratsa-Tsagaropoulou, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Camre, Krasts

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Staes, Trüpel, Voggenhuber

Nedlagda röster: 7

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Allister, Baco, Kozlík

PPE-DE: Wijkman

Verts/ALE: van Buitenen, Rühle

26.   Betänkande Böge A6-0153/2005

ändringförslag 28

Ja-röster: 283

ALDE: Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duquesne, Fourtou, Griesbeck, Harkin, Jäätteenmäki, Jensen, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Manders, Morillon, Prodi, Ries, Takkula, Virrankoski

IND/DEM: Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Masiel, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Busquin, Capoulas Santos, De Keyser, De Vits, Gröner, Hutchinson, Leinen, Tarabella

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 389

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Bowles, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ayuso González, Coveney, Doyle, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Iturgaiz Angulo, Kauppi, López-Istúriz White, McGuinness, Mato Adrover, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Pomés Ruiz, Queiró, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Siekierski, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 10

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Baco, Kozlík, Mote

PPE-DE: Buzek, De Veyrac, Freitas, Marques

Verts/ALE: van Buitenen

27.   Betänkande Böge A6-0153/2005

punkt 50, strecksats 1 andra delen

Ja-röster: 472

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Guidoni, Markov, Rizzo, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Vatanen, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: La Russa, Muscardini

Verts/ALE: Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 188

ALDE: Alvaro, Chatzimarkakis, De Sarnez, Klinz, Krahmer

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Coelho, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Fatuzzo, Fernández Martín, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gklavakis, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Iturgaiz Angulo, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lechner, López-Istúriz White, McGuinness, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Millán Mon, Montoro Romero, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pomés Ruiz, Posselt, Queiró, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sudre, Trakatellis, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Záborská, Zvěřina

PSE: Arif, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, Berman, Calabuig Rull, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Hamon, Jørgensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lienemann, Madeira, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, Sifunakis, Sornosa Martínez, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Cohn-Bendit

Nedlagda röster: 13

GUE/NGL: Kaufmann, Liotard, Seppänen

NI: Baco, Kozlík, Rivera

UEN: Angelilli, Foglietta, Pirilli, Poli Bortone

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, van Buitenen

28.   Betänkande Böge A6-0153/2005

ändringförslag 3

189

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Duff, Ek, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guerreiro, Manolakou, Morgantini, Pafilis, Papadimoulis, Strož

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Resetarits, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Castiglione, Cesa, Chichester, Deva, De Veyrac, Dionisi, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gawronski, Grosch, Hannan, Harbour, Jackson, Kamall, Kirkhope, Kuźmiuk, McMillan-Scott, Mauro, Musotto, Nicholson, Ouzký, Parish, Pleštinská, Podestà, Purvis, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Škottová, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tajani, Tannock, Van Orden, Ventre, Vernola, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: De Keyser, Geringer de Oedenberg, Gierek, Golik, Grabowska, Hutchinson, Kuc, Liberadzki, Pinior, Rosati, Siwiec

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 475

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Deprez, De Sarnez, Duquesne, Fourtou, Laperrouze, Lehideux, Letta, Morillon, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Mussolini

PPE-DE: Andrikienė, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Caspary, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Goebbels, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre, Crowley

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 7

IND/DEM: Louis

NI: Allister, Kozlík

PPE-DE: Ribeiro e Castro, Wijkman

UEN: Kristovskis

Verts/ALE: van Buitenen

29.   Betänkande Böge A6-0153/2005

ändringförslag 40

Ja-röster: 173

ALDE: Budreikaitė, Busk, Chiesa, Onyszkiewicz

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, Wise

NI: Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, Callanan, Chichester, Chmielewski, Deva, Dombrovskis, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fjellner, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Jałowiecki, Kaczmarek, Kamall, Kelam, Kirkhope, Klich, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Lewandowski, McMillan-Scott, Nicholson, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Parish, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Saryusz-Wolski, Seeberg, Sonik, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Wojciechowski, Zaleski, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Grabowska, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, Kuc, Liberadzki, McAvan, Martin David, Pinior, Rosati, Siwiec, Skinner, Stihler, Szejna, Whitehead, Wynn

UEN: Bielan, Camre, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Roszkowski, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Harms, Schlyter

Nej-röster: 497

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kauppi, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pinheiro, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Glante, Goebbels, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foglietta, La Russa, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 8

IND/DEM: Sinnott

NI: Allister, Baco, Kozlík, Mote, Rivera

PPE-DE: Fajmon

Verts/ALE: van Buitenen

30.   Betänkande Böge A6-0153/2005

punkt 51, strecksats 5 andra delen

Ja-röster: 528

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo, Svensson

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Krasts, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 141

ALDE: Andria, Malmström

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Elles, Fajmon, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Queiró, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wuermeling, Zvěřina

PSE: Andersson, Hedh, Hedkvist Petersen, Peillon, Segelström, Westlund

UEN: Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 13

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Lombardo, Wijkman

UEN: Aylward, Crowley, Didžiokas, Kristovskis, Ó Neachtain, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

31.   Betänkande Böge A6-0153/2005

punkt 51, streckats 6 andra delen

Ja-röster: 545

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Markov, Ransdorf, Rizzo

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Salvini, Sinnott, Speroni

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Corbett, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 121

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Fraga Estévez, Rübig

PSE: Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Berlinguer, Berman, Calabuig Rull, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Díez González, Dührkop Dührkop, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Pleguezuelos Aguilar, Rasmussen, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Sornosa Martínez, Thomsen, Valenciano Martínez-Orozco, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 14

GUE/NGL: Kaufmann, Liotard

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Kozlík, Rivera, Rutowicz

PSE: Le Foll

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, van Buitenen

32.   Betänkande Böge A6-0153/2005

ändringförslag 30

Ja-röster: 301

ALDE: Bourlanges, Budreikaitė, Degutis, Deprez, Duquesne, Fourtou, Harkin, Ortuondo Larrea, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Borghezio, Karatzaferis, Salvini, Sinnott, Speroni

NI: Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Masiel

PPE-DE: Andrikienė, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, Busquin, Calabuig Rull, Carnero González, Cercas, De Keyser, De Vits, Díez González, Dührkop Dührkop, Ferreira Anne, García Pérez, Gierek, Grech, Gurmai, Hutchinson, Lambrinidis, Lavarra, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Muscat, Obiols i Germà, Pleguezuelos Aguilar, Reynaud, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Sifunakis, Sornosa Martínez, Tarabella, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Bielan, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Nej-röster: 366

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, De Sarnez, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Cesa, Chichester, Deva, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Ebner, Evans Jonathan, Fajmon, Gawronski, Grosch, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Kušķis, Lombardo, McMillan-Scott, Mauro, Nicholson, Ouzký, Parish, Pīks, Podestà, Purvis, Sartori, Siekierski, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tajani, Tannock, Van Orden, Ventre, Vernola, Vlasák, Wijkman, Zahradil, Zappalà, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 21

ALDE: Beaupuy

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Buzek

PSE: Estrela

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

33.   Betänkande Böge A6-0153/2005

ändringförslag 33

Ja-röster: 407

ALDE: Budreikaitė, Degutis, Deprez, Duquesne, Harkin, Jäätteenmäki, Lax, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Ries, Takkula, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Borghezio, Coûteaux, Karatzaferis, Louis, Salvini, Sinnott, Speroni, de Villiers

NI: Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berger, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Carnero González, Castex, Cercas, De Keyser, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Falbr, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Glante, Grech, Gurmai, Hamon, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leinen, Lienemann, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Sifunakis, Sornosa Martínez, Stockmann, Tarabella, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Weiler, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 268

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, De Sarnez, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Portas, Rizzo

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, De Michelis, Gollnisch, Mote, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, Kušķis, Liese, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Pīks, Purvis, Seeberg, Siekierski, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wijkman, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Dobolyi, Douay, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Thomsen, Titley, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Camre, Krasts, Kristovskis, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Evans Jillian

Nedlagda röster: 12

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

NI: Baco, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Buzek

PSE: De Vits, El Khadraoui, Whitehead

Verts/ALE: van Buitenen

34.   Betänkande Böge A6-0153/2005

ändringförslag 34

Ja-röster: 382

ALDE: Gentvilas, Hall, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Szent-Iványi

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Salvini, Speroni, Železný

NI: Allister, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Bono, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, De Vits, Díez González, Estrela, Fazakas, Ferreira Elisa, García Pérez, Glante, Gröner, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Jöns, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Madeira, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Skinner, Sornosa Martínez, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Jonckheer, Smith

Nej-röster: 278

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo, Sjöstedt

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, De Michelis, Dillen, Mote, Resetarits, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Bowis, Grossetête, Kuźmiuk

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ford, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gurmai, Guy-Quint, Harangozó, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 14

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Svensson

IND/DEM: Bonde, Goudin, Louis, Lundgren, de Villiers

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Lombardo, Podkański

Verts/ALE: van Buitenen

35.   Betänkande Böge A6-0153/2005

resolution

Ja-röster: 426

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo

IND/DEM: Sinnott

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Mussolini, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Casaca, Christensen, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Mastenbroek, Mikko, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere

Verts/ALE: Evans Jillian, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Rühle, Smith, Ždanoka

Nej-röster: 140

ALDE: Alvaro, Chatzimarkakis, Klinz, Krahmer, Lambsdorff

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Fruteau, Laignel, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Breyer, Hammerstein Mintz, Isler Béguin, Kusstatscher, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Nedlagda röster: 122

ALDE: Chiesa, Ek, Malmström

GUE/NGL: Adamou, Kaufmann

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Martinez

PPE-DE: Ayuso González, Cederschiöld, Díaz de Mera García Consuegra, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, López-Istúriz White, Mato Adrover, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Montoro Romero, Pomés Ruiz, Queiró, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Varela Suanzes-Carpegna, Wijkman

PSE: Arif, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Cottigny, Díez González, Dührkop Dührkop, Evans Robert, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gill, Hamon, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, Le Foll, Lienemann, McAvan, McCarthy, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Obiols i Germà, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Whitehead, Wynn, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Crowley, Fotyga, Krasts, Ó Neachtain, Ryan, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

36.   Betänkande Rosati A6-0138/2005

ändringförslag 9

Ja-röster: 56

ALDE: Malmström, Matsakis, Samuelsen, Väyrynen

GUE/NGL: de Brún, Liotard, McDonald, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott

NI: Allister, Belohorská, Resetarits

PPE-DE: Gyürk

PSE: van den Berg, Panzeri, Segelström

Verts/ALE: Aubert, Auken, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 574

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, Smith

Nedlagda röster: 27

ALDE: Ek

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera, Rutowicz

PSE: Arif, Berès, Bono, Bourzai, Castex, Ferreira Anne, Hamon, Hedh, Laignel, Moscovici, Rocard, Roure, Vaugrenard, Vergnaud

UEN: Janowski

Verts/ALE: van Buitenen, Rühle

37.   Betänkande Rosati A6-0138/2005

ändringförslag 8

Ja-röster: 152

ALDE: Jäätteenmäki, Malmström, Matsakis, Takkula, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Őry, Pálfi, Schmitt Pál, Surján, Szájer, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Bono, Bourzai, Busquin, Castex, De Keyser, De Vits, El Khadraoui, Ferreira Anne, Guy-Quint, Hamon, Hedkvist Petersen, Hutchinson, Laignel, Lambrinidis, Matsouka, Moscovici, Paleckis, Peillon, Rocard, Roure, Savary, Segelström, Sifunakis, Tarabella, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Westlund, Xenogiannakopoulou

UEN: Fotyga, Janowski, Roszkowski

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 480

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gurmai, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, Smith

Nedlagda röster: 25

ALDE: Hall

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Cederschiöld, Hökmark, Ibrisagic, Seeberg

PSE: Lienemann

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Rühle

38.   B6-0327/2005 — Området för frihet, säkerhet och rättvisa

punkt 13 andra delen

Ja-röster: 572

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Resetarits, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lombardo, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 68

ALDE: Chatzimarkakis

GUE/NGL: de Brún, Liotard, McDonald, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Giertych, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Piotrowski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Allister

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Mauro, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 11

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Karatzaferis, Železný

NI: Baco, Bobošíková, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

39.   B6-0327/2005 — Området för frihet, säkerhet och rättvisa

punkt 13 tredje delen

Ja-röster: 501

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Mölzer, Resetarits, Rivera, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 149

ALDE: Chatzimarkakis, Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Hannan, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Podkański, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, van den Berg, Christensen, Rasmussen, Segelström, Westlund

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 10

ALDE: Takkula

IND/DEM: Karatzaferis, Železný

NI: Bobošíková, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

40.   B6-0327/2005 — Området för frihet, säkerhet och rättvisa

ändringförslag 3

Ja-röster: 312

ALDE: Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, De Sarnez, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Letta, Ludford, Malmström, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Tomczak

NI: Resetarits

PPE-DE: Járóka, Wijkman, Zappalà

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Foglietta

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 319

ALDE: Chatzimarkakis, Hall, Krahmer, Lax, Lehideux, Lynne, Onyszkiewicz, Polfer, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 14

IND/DEM: Goudin

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera

UEN: Bielan, Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski

Verts/ALE: van Buitenen

41.   B6-0327/2005 — Området för frihet, säkerhet och rättvisa

punkt 29 första delen

Ja-röster: 565

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 92

GUE/NGL: de Brún, Liotard, McDonald, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, de Villiers, Whittaker, Wierzejski

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Podestà, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vernola, Vlasák, von Wogau, Zahradil, Zvěřina

UEN: Camre, Krasts, La Russa

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 9

GUE/NGL: Pflüger, Wagenknecht

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Podkański, Ventre

Verts/ALE: van Buitenen

42.   B6-0327/2005 — Området för frihet, säkerhet och rättvisa

punkt 29 andra delen

Ja-röster: 521

ALDE: Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Wallis, Watson

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 128

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vernola, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Camre, Krasts, Kristovskis, La Russa, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Flautre, Schlyter

Nedlagda röster: 9

ALDE: Andria

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Železný

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Ventre

Verts/ALE: van Buitenen

43.   B6-0327/2005 — Området för frihet, säkerhet och rättvisa

resolution

Ja-röster: 528

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Guidoni, Henin, Kaufmann, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Rizzo, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Battilocchio, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Mussolini, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Kristovskis, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 116

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Meijer, Pafilis, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Podkański, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Toubon, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Medina Ortega

UEN: Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Roszkowski, Szymański, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 24

GUE/NGL: Flasarová, Markov, Pflüger, Remek, Wagenknecht

IND/DEM: Železný

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Hybášková, Lauk, Ventre

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Krasts, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella

Verts/ALE: van Buitenen

44.   Betänkande Moraes A6-0140/2005

ändringförslag 12

Ja-röster: 93

ALDE: Birutis, Bourlanges, Degutis, Deprez, Karim, Kułakowski, Lehideux, Lynne, Manders, Ries, Takkula

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Giertych, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Wierzejski

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Bowis, Busuttil, Buzek, Casa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Kelam, Klich, Kudrycka, Lewandowski, Mauro, Olbrycht, Piskorski, Posselt, Protasiewicz, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, von Wogau, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Geringer de Oedenberg, Paasilinna

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Jonckheer

Nej-röster: 536

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Matsakis, Morillon, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Louis, Lundgren, Tomczak, de Villiers

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 21

ALDE: Beaupuy, Laperrouze

GUE/NGL: de Brún, McDonald, Remek

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Speroni, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Wijkman

Verts/ALE: van Buitenen

45.   Betänkande Moraes A6-0140/2005

punkt 22 första delen

Ja-röster: 571

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schwab, Seeber, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 55

ALDE: Alvaro

IND/DEM: Borghezio, Coûteaux, Louis, Pęk, Piotrowski, Salvini, Speroni, de Villiers

NI: Allister, Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Atkins, Buzek, Chmielewski, Handzlik, Kaczmarek, Kelam, Klich, Kudrycka, Kuźmiuk, Olbrycht, Piskorski, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Guy-Quint, Hughes, Ilves, Mann Erika, Martínez Martínez, Valenciano Martínez-Orozco, Yañez-Barnuevo García

Nedlagda röster: 15

IND/DEM: Booth, Clark, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Baco, Kozlík, Mote

PSE: Dührkop Dührkop

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

46.   Betänkande Moraes A6-0140/2005

punkt 22 andra delen

Ja-röster: 341

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Goudin, Grabowski, Lundgren, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Grosch, Maat, Schmitt Ingo, Ventre, Vernola

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 294

ALDE: Karim, Lynne, Takkula

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, de Villiers

NI: Allister, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Libicki, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Nedlagda röster: 16

IND/DEM: Batten, Karatzaferis, Whittaker, Železný

NI: Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Mote, Vanhecke

PPE-DE: Brepoels, Wijkman

UEN: Krasts, Kristovskis, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

47.   Betänkande Moraes A6-0140/2005

ändringförslag 9

Ja-röster: 212

ALDE: Kułakowski

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, de Villiers, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Bradbourn, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Daul, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Goepel, Grossetête, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hybášková, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jeggle, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Mitchell, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Pálfi, Parish, Peterle, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schröder, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Vakalis, Van Orden, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Fazakas, Geringer de Oedenberg, Vergnaud

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 415

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Belet, Berend, Bowis, Busuttil, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Coveney, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Fjellner, Gahler, Gál, Gaľa, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jordan Cizelj, Klich, Kušķis, Landsbergis, Lombardo, López-Istúriz White, Mato Adrover, Mauro, Méndez de Vigo, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Olajos, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Podestà, Podkański, Queiró, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schmitt Ingo, Silva Peneda, Spautz, Šťastný, Stubb, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Weber Manfred, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 18

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Kozlík, Mote, Rivera

PPE-DE: Esteves

Verts/ALE: van Buitenen, de Groen-Kouwenhoven

48.   Betänkande Moraes A6-0140/2005

punkt 24 första delen

Ja-röster: 575

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Resetarits, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schröder, Seeber, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 62

ALDE: Geremek, Guardans Cambó

GUE/NGL: Figueiredo

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, de Villiers, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Buzek, Chmielewski, Cirino Pomicino, Gräßle, Handzlik, Hudacký, Jałowiecki, Kaczmarek, Kelam, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, Mauro, Olbrycht, Piskorski, Saryusz-Wolski, Schöpflin, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Berès, El Khadraoui, Fazakas, Hasse Ferreira

Verts/ALE: de Groen-Kouwenhoven

Nedlagda röster: 19

GUE/NGL: Adamou, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Mote, Rivera, Rutowicz

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

49.   Betänkande Moraes A6-0140/2005

punkt 24 andra delen

Ja-röster: 346

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bowis, Cederschiöld, Esteves, Fjellner, Grosch, Gyürk, Hannan, Hybášková, Ibrisagic, Kauppi, Konrad, Stubb, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Didžiokas, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 280

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere

Nedlagda röster: 22

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Kozlík, Mote

PPE-DE: Lechner, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Samaras, Szájer

PSE: Ilves

UEN: Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

50.   Betänkande Moraes A6-0140/2005

ändringförslag 8

Ja-röster: 556

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Masiel, Mölzer, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 86

ALDE: Szent-Iványi

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Salvini

NI: Battilocchio, Bobošíková, Martinez

PPE-DE: Esteves, Ulmer

PSE: De Rossa

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 10

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Speroni

NI: Baco, Dillen, Kozlík, Mote, Vanhecke

PPE-DE: Wijkman

Verts/ALE: van Buitenen

51.   Betänkande Moraes A6-0140/2005

resolution

Ja-röster: 360

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Bowis, Cederschiöld, Chmielewski, Cirino Pomicino, Dimitrakopoulos, Doyle, Duka-Zólyomi, Fjellner, Gál, Garriga Polledo, Grosch, Hökmark, Ibrisagic, Jałowiecki, Járóka, Kauppi, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Stubb, Surján, Szájer, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 272

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Belet, Berend, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Ouzký, Pack, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 20

ALDE: Takkula

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Coveney, Esteves, Fatuzzo, Hybášková, Jordan Cizelj, Kamall, Posselt

PSE: Attard-Montalto

UEN: Aylward, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Ryan

Verts/ALE: van Buitenen

---

ANTAGNA TEXTER

P6_TA(2005)0224

Politiska utmaningar och budgetmedel i en utvidgad union 2007-2013

Europaparlamentets resolution om politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007–2013 (2004/2209(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av EG-fördraget och särskilt artiklarna 268–276 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget och särskilt artiklarna 268–276 i detta,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelanden till Europaparlamentet och rådet av den 10 februari 2004 - Bygga en gemensam framtid: Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013 (KOM(2004)0101), och av den 14 juli 2004 om budgetplan 2007-2013 (KOM(2004)0487), kommissionens arbetsdokument av den 14 juli 2004 om förslag till ett förnyat interinstitutionellt avtal om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (KOM(2004)0498), kommissionens förslag av den 14 juli 2004 till rådets beslut om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (KOM(2004)0501) samt kommissionens rapport av den 14 juli 2004 om hur systemet för egna medel fungerar (KOM(2004)0505), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelanden till Europaparlamentet och rådet av den 10 februari 2004 - Bygga en gemensam framtid: Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013 (KOM(2004)0101), och av den 14 juli 2004 om budgetplan 2007-2013 (KOM(2004)0487), kommissionens arbetsdokument av den 14 juli 2004 om förslag till ett förnyat interinstitutionellt avtal om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (KOM(2004)0498), kommissionens förslag av den 14 juli 2004 till rådets beslut om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (KOM(2004)0501) samt kommissionens rapport av den 14 juli 2004 om hur systemet för egna medel fungerar (KOM(2004)0505),

| — | med beaktande av Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa (2),

| — | med beaktande av rådets beslut 2000/597/EG, Euratom, av den 29 september 2000 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2000/597/EG, Euratom, av den 29 september 2000 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 april 2004 om att bygga en gemensam framtid: Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007–2013 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 april 2004 om att bygga en gemensam framtid: Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007–2013 (4),

| — | med beaktande av sitt beslut av den 15 september 2004 om tillsättning av ett tillfälligt utskott för politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007–2013 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut av den 15 september 2004 om tillsättning av ett tillfälligt utskott för politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007–2013 (5),

| — | med beaktande av sin fråga för muntligt besvarande O-0067/2004 (B6-0130/2004) till rådet, och sin resolution om budgetplanen inför Europeiska rådets möte i december 2004 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin fråga för muntligt besvarande O-0067/2004 (B6-0130/2004) till rådet, och sin resolution om budgetplanen inför Europeiska rådets möte i december 2004 (6),

| — | med beaktande av sin fråga för muntligt besvarande O-0068/2004 (B6-0131/2004) till kommissionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin fråga för muntligt besvarande O-0068/2004 (B6-0131/2004) till kommissionen,

| — | med beaktande av artikel 175 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 175 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från det tillfälliga utskottet för politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007–2013 och yttrandena från budgetkontrollutskottet, utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för transport och turism, utskottet för regional utveckling, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, fiskeriutskottet, utskottet för kultur och utbildning, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, utskottet för konstitutionella frågor, utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling och utskottet för internationell handel (A6-0153/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från det tillfälliga utskottet för politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007–2013 och yttrandena från budgetkontrollutskottet, utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för transport och turism, utskottet för regional utveckling, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, fiskeriutskottet, utskottet för kultur och utbildning, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, utskottet för konstitutionella frågor, utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling och utskottet för internationell handel (A6-0153/2005), och av följande skäl:

| A. | Den nuvarande budgetplanen och det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet gäller i princip till 2006. |
| --- | --- |

A.

Den nuvarande budgetplanen och det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet gäller i princip till 2006.

| B. | Större delen av gemenskapslagstiftningen på det finansiella området löper ut 2006. |
| --- | --- |

B.

Större delen av gemenskapslagstiftningen på det finansiella området löper ut 2006.

| C. | Utarbetandet av nästa budgetplan är en av de största utmaningarna för unionen under de kommande månaderna, eftersom den kommer att forma den nya utvidgade Europeiska unionen och med beaktande av utmaningar och uppgifter, både inom unionen och globalt. |
| --- | --- |

C.

Utarbetandet av nästa budgetplan är en av de största utmaningarna för unionen under de kommande månaderna, eftersom den kommer att forma den nya utvidgade Europeiska unionen och med beaktande av utmaningar och uppgifter, både inom unionen och globalt.

| D. | Europaparlamentet beslutade att tillsätta ett tillfälligt utskott med följande mandat:






  a) | att fastställa Europaparlamentets politiska prioriteringar för den framtida budgetplanen, både när det gäller rättsliga och budgetmässiga aspekter |
| --- | --- | --- |

D.

Europaparlamentet beslutade att tillsätta ett tillfälligt utskott med följande mandat:

a)

att fastställa Europaparlamentets politiska prioriteringar för den framtida budgetplanen, både när det gäller rättsliga och budgetmässiga aspekter

| b) | att föreslå en struktur för den framtida budgetplanen i linje med dessa prioriteringar |
| --- | --- |

b)

att föreslå en struktur för den framtida budgetplanen i linje med dessa prioriteringar

| c) | att göra en uppskattning av de finansiella medel som skall anslås till Europeiska unionens utgifter för perioden 2007–2013 |
| --- | --- |

c)

att göra en uppskattning av de finansiella medel som skall anslås till Europeiska unionens utgifter för perioden 2007–2013

| d) | att föreslå en vägledande fördelning av resurserna mellan och inom de olika rubrikerna i budgetplanen i linje med prioriteringarna och den föreslagna strukturen. |
| --- | --- |

d)

att föreslå en vägledande fördelning av resurserna mellan och inom de olika rubrikerna i budgetplanen i linje med prioriteringarna och den föreslagna strukturen.

| E. | Det tillfälliga utskottet bör lägga fram sitt slutliga betänkande innan Europeiska rådet fastställer sin gemensamma ståndpunkt. |
| --- | --- |

E.

Det tillfälliga utskottet bör lägga fram sitt slutliga betänkande innan Europeiska rådet fastställer sin gemensamma ståndpunkt.

| F. | I enlighet med punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 påbörjade kommissionen utarbetandet av den nya budgetplanen och det nya interinstitutionella avtalet genom att lägga fram förslag den 10 februari 2004 och 14 juli 2004. |
| --- | --- |

F.

I enlighet med punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 påbörjade kommissionen utarbetandet av den nya budgetplanen och det nya interinstitutionella avtalet genom att lägga fram förslag den 10 februari 2004 och 14 juli 2004.

| G. | Genom Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa (nedan kallad konstitutionen) förstärks Europaparlamentets roll på många lagstiftningsområden, vidgas ansvarsområdet för Europaparlamentets budgetmyndighet, och, i artikel I-55 och i artikel III-402.5, föreskrivs att den fleråriga finansieringsramen skall fastställas i en europeisk lag som antas enhälligt av rådet efter medling och med och godkännande av en majoritet av Europaparlamentets ledamöter. |
| --- | --- |

G.

Genom Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa (nedan kallad konstitutionen) förstärks Europaparlamentets roll på många lagstiftningsområden, vidgas ansvarsområdet för Europaparlamentets budgetmyndighet, och, i artikel I-55 och i artikel III-402.5, föreskrivs att den fleråriga finansieringsramen skall fastställas i en europeisk lag som antas enhälligt av rådet efter medling och med och godkännande av en majoritet av Europaparlamentets ledamöter.

| H. | I punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 föreskrivs att den nuvarande budgetplanen skall förlängas om inte någon av parterna uttryckligen säger upp avtalet om den nuvarande budgetplanen. |
| --- | --- |

H.

I punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 föreskrivs att den nuvarande budgetplanen skall förlängas om inte någon av parterna uttryckligen säger upp avtalet om den nuvarande budgetplanen.

| I. | Om det inte finns något interinstitutionellt avtal föreskrivs i EG-fördraget att årliga budgetar kan antas i enlighet med bestämmelserna i artiklarna 272 och 273 om budgeten inte har antagits i början av ett budgetår. |
| --- | --- |

I.

Om det inte finns något interinstitutionellt avtal föreskrivs i EG-fördraget att årliga budgetar kan antas i enlighet med bestämmelserna i artiklarna 272 och 273 om budgeten inte har antagits i början av ett budgetår.

| J. | Den nya kommissionen stödde officiellt den förra kommissionens förslag om den nya budgetplanens struktur och giltighetstid samt storleken på anslagen per år och per utgiftsrubrik, och alla lagstiftningsförslag som tillsammans benämns ”Prodipaketet” |
| --- | --- |

J.

Den nya kommissionen stödde officiellt den förra kommissionens förslag om den nya budgetplanens struktur och giltighetstid samt storleken på anslagen per år och per utgiftsrubrik, och alla lagstiftningsförslag som tillsammans benämns ”Prodipaketet”

| K. | I sin ovannämnda resolution av den 22 april 2004 betonade Europaparlamentet att ”det inte kommer att finnas någon budgetplan utan en överenskommelse med rådet om det finansiella paketet, eftersom det nuvarande fördraget inte innehåller någon skyldighet att fastställa en budgetplan, utan endast bestämmelser om årliga budgetar”. |
| --- | --- |

K.

I sin ovannämnda resolution av den 22 april 2004 betonade Europaparlamentet att ”det inte kommer att finnas någon budgetplan utan en överenskommelse med rådet om det finansiella paketet, eftersom det nuvarande fördraget inte innehåller någon skyldighet att fastställa en budgetplan, utan endast bestämmelser om årliga budgetar”.

| L. | Mervärdesskatt och BNP (resurser som när de skapades infördes som kompletterande intäkter till unionens traditionella egna medel) har gradvis blivit den huvudsakliga finansieringskällan för gemenskapens budget. Tillsammans med undantagsbestämmelserna, som har lagts till det nuvarande systemet för egna medel, har de endast lett till att systemet blivit mer komplicerat, mer svårbegripligt för medborgarna och allt mindre rättvist, samt till ett finansieringssystem som resulterat i oacceptabla skillnader mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

L.

Mervärdesskatt och BNP (resurser som när de skapades infördes som kompletterande intäkter till unionens traditionella egna medel) har gradvis blivit den huvudsakliga finansieringskällan för gemenskapens budget. Tillsammans med undantagsbestämmelserna, som har lagts till det nuvarande systemet för egna medel, har de endast lett till att systemet blivit mer komplicerat, mer svårbegripligt för medborgarna och allt mindre rättvist, samt till ett finansieringssystem som resulterat i oacceptabla skillnader mellan medlemsstaterna.

| M. | I Europeiska rådets slutsatser från december 2004 bekräftades att ”Prodipaketet” var utgångspunkten för rådets arbete. Rådet samtyckte till en institutionell dialog genom regelbundna kontakter med Europaparlamentet. |
| --- | --- |

M.

I Europeiska rådets slutsatser från december 2004 bekräftades att ”Prodipaketet” var utgångspunkten för rådets arbete. Rådet samtyckte till en institutionell dialog genom regelbundna kontakter med Europaparlamentet.

| N. | I slutsatserna från Europeiska rådets möte i december 2004 tydliggjordes sambandet mellan budgetplanen och frågan om egna medel och korrigeringsmekanismen. |
| --- | --- |

N.

I slutsatserna från Europeiska rådets möte i december 2004 tydliggjordes sambandet mellan budgetplanen och frågan om egna medel och korrigeringsmekanismen.

| O. | Under de senaste sex månaderna har det tillfälliga utskottet






  — | genomfört en djupgående analys av kommissionens förslag, |
| --- | --- | --- |

O.

Under de senaste sex månaderna har det tillfälliga utskottet

—

genomfört en djupgående analys av kommissionens förslag,

| — | haft ett nära samarbete med alla ständiga utskott, och deras yttranden har granskats noggrant, |
| --- | --- |

—

haft ett nära samarbete med alla ständiga utskott, och deras yttranden har granskats noggrant,

| — | med intresse följt den ”byggstensmetod” som det nederländska ordförandeskapet tillämpat och har haft frekventa och konstruktiva kontakter med det luxemburgska ordförandeskapet, |
| --- | --- |

—

med intresse följt den ”byggstensmetod” som det nederländska ordförandeskapet tillämpat och har haft frekventa och konstruktiva kontakter med det luxemburgska ordförandeskapet,

| — | identifierat positiva politiska prioriteringar för att fastställa Europaparlamentets förhandlingsposition, |
| --- | --- |

—

identifierat positiva politiska prioriteringar för att fastställa Europaparlamentets förhandlingsposition,

| — | lämnat förslag till nästa budgetplans giltighetstid, struktur och finansiella resurser i enlighet med det mandat som utskottet fått. |
| --- | --- |

—

lämnat förslag till nästa budgetplans giltighetstid, struktur och finansiella resurser i enlighet med det mandat som utskottet fått.

| P. | I konstitutionsfördraget anges att det är möjligt att inrätta nya kategorier egna medel för unionen, liksom att avskaffa en befintlig kategori. |
| --- | --- |

P.

I konstitutionsfördraget anges att det är möjligt att inrätta nya kategorier egna medel för unionen, liksom att avskaffa en befintlig kategori.

Allmänna kommentarer

| 1. | Europaparlamentet framhåller att det växande EU måste ha tillräckliga budgetresurser för att matcha omfattningen av dess politiska ambitioner och bemöta sitt växande ansvar på hemmaplan och utomlands. Parlamentet framhåller vidare att alla utgifter i EU:s budget bör utformas för att åstadkomma europeiskt mervärde i förhållande till medlemsstaternas offentliga utgifter och att subsidiaritetsprincipen bör iakttas strikt när man fattar utgiftsbeslut på områden med delad befogenhet - i synnerhet kriteriet att EU-åtgärder genom sin storlek eller sina effekter är bättre på att uppnå unionens mål. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet framhåller att det växande EU måste ha tillräckliga budgetresurser för att matcha omfattningen av dess politiska ambitioner och bemöta sitt växande ansvar på hemmaplan och utomlands. Parlamentet framhåller vidare att alla utgifter i EU:s budget bör utformas för att åstadkomma europeiskt mervärde i förhållande till medlemsstaternas offentliga utgifter och att subsidiaritetsprincipen bör iakttas strikt när man fattar utgiftsbeslut på områden med delad befogenhet - i synnerhet kriteriet att EU-åtgärder genom sin storlek eller sina effekter är bättre på att uppnå unionens mål.

| 2. | Europaparlamentet kräver i den sunda finansförvaltningens, förenklingens och den demokratiska redovisningsskyldighetens namn förbättringar och förenklingar av finanskontrollmekanismerna, både på institutionsnivå och inom medlemsstaterna för att garantera en verklig offentlig redovisning av alla EU-utgifter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet kräver i den sunda finansförvaltningens, förenklingens och den demokratiska redovisningsskyldighetens namn förbättringar och förenklingar av finanskontrollmekanismerna, både på institutionsnivå och inom medlemsstaterna för att garantera en verklig offentlig redovisning av alla EU-utgifter.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att budgetplanen är en finansieringsram som syftar till att säkerställa utvecklingen av EU:s prioriteringar med beaktande av budgetdisciplinen och att den inte är någon flerårig budget för sju år. Parlamentet påpekar att budgetplanen är en referensram som skall vara tillräckligt flexibel för att återspegla de medellångsiktiga politiska målsättningarna och tillhandahålla tillräckliga ekonomiska resurser för att på ett effektivt och rättvist sätt bemöta framtida utmaningar, i enlighet med vad som fastställs i EG-fördraget. Parlamentet har för avsikt att till fullo utnyttja sina befogenheter enligt artikel 272 i fördraget i vilken det föreskrivs ett årligt budgetförfarande för att godkänna Europeiska unionens utgifter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om att budgetplanen är en finansieringsram som syftar till att säkerställa utvecklingen av EU:s prioriteringar med beaktande av budgetdisciplinen och att den inte är någon flerårig budget för sju år. Parlamentet påpekar att budgetplanen är en referensram som skall vara tillräckligt flexibel för att återspegla de medellångsiktiga politiska målsättningarna och tillhandahålla tillräckliga ekonomiska resurser för att på ett effektivt och rättvist sätt bemöta framtida utmaningar, i enlighet med vad som fastställs i EG-fördraget. Parlamentet har för avsikt att till fullo utnyttja sina befogenheter enligt artikel 272 i fördraget i vilken det föreskrivs ett årligt budgetförfarande för att godkänna Europeiska unionens utgifter.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att den nya Barrosokommissionen till fullo har stött de förslag som Prodikommissionen lade fram under de sista månaderna av sin mandatperiod. Parlamentet avvisar dock ett system som binder Europeiska unionens valda och verkställande organ under tre påföljande mandatperioder. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att den nya Barrosokommissionen till fullo har stött de förslag som Prodikommissionen lade fram under de sista månaderna av sin mandatperiod. Parlamentet avvisar dock ett system som binder Europeiska unionens valda och verkställande organ under tre påföljande mandatperioder.

| 5. | Europaparlamentet känner till de svåra politiska, ekonomiska och sociala förhållanden som råder i flera medlemsstater men påminner dock i detta sammanhang om att EU:s budget har ökat med 8,2 procent mellan 1996 och 2002, medan den genomsnittliga ökningen i de nationella budgetarna (EU-15) har varit 22,9 procent. Parlamentet konstaterar att det i MacDougall-rapporten (7) föreslås att gemenskapens budget bör uppgå till 2–2,5 procent av medlemsstaternas BNP. Parlamentet tar tillfället i akt att påpeka att det tak för de egna medlen som beslutades 1993 för 15 medlemsstater har varit oförändrat sedan dess, d.v.s. 1,31 procent av EU:s BNI för åtagandebemyndiganden och 1,24 procent av EU:s BNI för betalningsbemyndiganden. Parlamentet påminner om att EU-budgetens nivå för närvarande uppgår till mindre än 2,5 procent av de totala offentliga utgifterna i unionen vilket kan jämföras med ett genomsnitt på 47 procent av EU:s BNI för de totala offentliga utgifterna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet känner till de svåra politiska, ekonomiska och sociala förhållanden som råder i flera medlemsstater men påminner dock i detta sammanhang om att EU:s budget har ökat med 8,2 procent mellan 1996 och 2002, medan den genomsnittliga ökningen i de nationella budgetarna (EU-15) har varit 22,9 procent. Parlamentet konstaterar att det i MacDougall-rapporten (7) föreslås att gemenskapens budget bör uppgå till 2–2,5 procent av medlemsstaternas BNP. Parlamentet tar tillfället i akt att påpeka att det tak för de egna medlen som beslutades 1993 för 15 medlemsstater har varit oförändrat sedan dess, d.v.s. 1,31 procent av EU:s BNI för åtagandebemyndiganden och 1,24 procent av EU:s BNI för betalningsbemyndiganden. Parlamentet påminner om att EU-budgetens nivå för närvarande uppgår till mindre än 2,5 procent av de totala offentliga utgifterna i unionen vilket kan jämföras med ett genomsnitt på 47 procent av EU:s BNI för de totala offentliga utgifterna.

| 6. | Europaparlamentet anser att kostnaderna för utvidgningen, vilka måste hanteras på ett rättvist och skäligt sätt, kan bäras helt och hållet av de 15 gamla medlemsstaterna och att de måste betraktas som ett minimum, med tanke på de politiska, sociala och ekonomiska vinster som Europas återförening innebär för hela unionen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att kostnaderna för utvidgningen, vilka måste hanteras på ett rättvist och skäligt sätt, kan bäras helt och hållet av de 15 gamla medlemsstaterna och att de måste betraktas som ett minimum, med tanke på de politiska, sociala och ekonomiska vinster som Europas återförening innebär för hela unionen.

| 7. | Europaparlamentet är övertygat om att budgetplanen kan möjliggöra en balanserad utveckling av de ekonomiska resurser som anslås till unionen under förutsättning att






  — | de används till åtgärder som är tydliga för medborgarna, innehåller klart fastställda prioriteringar och som tillför ett verkligt europeiskt mervärde, |
| --- | --- | --- |

7.

Europaparlamentet är övertygat om att budgetplanen kan möjliggöra en balanserad utveckling av de ekonomiska resurser som anslås till unionen under förutsättning att

—

de används till åtgärder som är tydliga för medborgarna, innehåller klart fastställda prioriteringar och som tillför ett verkligt europeiskt mervärde,

| — | de optimerar koncentrationen och kompletteringen av åtgärder på nationell, regional och lokal nivå, så att skattebetalarnas börda begränsas så mycket som möjligt, |
| --- | --- |

—

de optimerar koncentrationen och kompletteringen av åtgärder på nationell, regional och lokal nivå, så att skattebetalarnas börda begränsas så mycket som möjligt,

| — | de används i enlighet med bestämmelserna om sund ekonomisk förvaltning och fokuserar på effektivitet. Europaparlamentet noterar att utgifter på europeisk nivå kan medföra besparingar på nationell nivå, i synnerhet för att de möjliggör stordriftsfördelar eller kan ge upphov till inkomster på nationell nivå. |
| --- | --- |

—

de används i enlighet med bestämmelserna om sund ekonomisk förvaltning och fokuserar på effektivitet. Europaparlamentet noterar att utgifter på europeisk nivå kan medföra besparingar på nationell nivå, i synnerhet för att de möjliggör stordriftsfördelar eller kan ge upphov till inkomster på nationell nivå.

| 8. | Europaparlamentet betonar att debatten om budgetplanen hänger nära samman med frågan om egna medel, korrigeringsmekanismen, olika former av samfinansiering och finansiella instrument samt behovet av att anpassa det nuvarande systemet, vilket Europeiska rådet medger i sina slutsatser från december 2004. Parlamentet beklagar att kommissionen inte har lagt fram mer långtgående förslag om att ersätta det nuvarande systemet parallellt med den nya budgetplanen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att debatten om budgetplanen hänger nära samman med frågan om egna medel, korrigeringsmekanismen, olika former av samfinansiering och finansiella instrument samt behovet av att anpassa det nuvarande systemet, vilket Europeiska rådet medger i sina slutsatser från december 2004. Parlamentet beklagar att kommissionen inte har lagt fram mer långtgående förslag om att ersätta det nuvarande systemet parallellt med den nya budgetplanen.

| 9. | Europaparlamentet kommer vid sin slutliga omröstning att ta hänsyn till huruvida rådet erkänner nödvändigheten av en djupgående reform av det nuvarande systemet för egna medel, som skulle göra det möjligt att fördela de nya utgifterna rättvist mellan medlemsstaterna och därefter återgå till den ursprungliga principen med finansiering av gemensamma politikområden genom ett verkligt system för egna medel som är öppet, rättvist och demokratiskt, och som skall träda ikraft senast i början av perioden för nästa budgetplan. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet kommer vid sin slutliga omröstning att ta hänsyn till huruvida rådet erkänner nödvändigheten av en djupgående reform av det nuvarande systemet för egna medel, som skulle göra det möjligt att fördela de nya utgifterna rättvist mellan medlemsstaterna och därefter återgå till den ursprungliga principen med finansiering av gemensamma politikområden genom ett verkligt system för egna medel som är öppet, rättvist och demokratiskt, och som skall träda ikraft senast i början av perioden för nästa budgetplan.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att ikraftträdandet av konstitutionen kommer att ändra lagstiftningsförfarandet för ett stort antal förslag, för vilka medbeslutande blir aktuellt. Parlamentet är medvetet om att det skulle vara rättsligt omöjligt att föregripa konstitutionen genom att tillämpa den innan ratificeringsförfarandet har slutförts. Parlamentet uppmanar rådet att samtycka till ett gentlemen's agreement för att garantera parlamentets lagstiftande befogenheter och införa en översynsklausul för rättsakter för vilka förfarandet ändras efter det att konstitutionen träder i kraft. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att ikraftträdandet av konstitutionen kommer att ändra lagstiftningsförfarandet för ett stort antal förslag, för vilka medbeslutande blir aktuellt. Parlamentet är medvetet om att det skulle vara rättsligt omöjligt att föregripa konstitutionen genom att tillämpa den innan ratificeringsförfarandet har slutförts. Parlamentet uppmanar rådet att samtycka till ett gentlemen's agreement för att garantera parlamentets lagstiftande befogenheter och införa en översynsklausul för rättsakter för vilka förfarandet ändras efter det att konstitutionen träder i kraft.

| 11. | Europaparlamentet anser






  — | mot bakgrund av den stora politiska betydelsen av nästa budgetplan, |
| --- | --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser

—

mot bakgrund av den stora politiska betydelsen av nästa budgetplan,

| — | med beaktande av att det i konstitutionen krävs att den framtida lagen som antas av rådet, som innehåller fleråriga budgetramar, godkänns av parlamentet genom en majoritet av ledamöterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att det i konstitutionen krävs att den framtida lagen som antas av rådet, som innehåller fleråriga budgetramar, godkänns av parlamentet genom en majoritet av ledamöterna,

| — | och med beaktande av att nästa budgetplan kommer att sträcka sig bortom den tidpunkt när konstitutionen träder i kraft och troligen kommer att spela de fleråriga budgetramarnas roll för antagandet av den första årliga budgeten enligt den nya konstitutionens bestämmelser, |
| --- | --- |

—

och med beaktande av att nästa budgetplan kommer att sträcka sig bortom den tidpunkt när konstitutionen träder i kraft och troligen kommer att spela de fleråriga budgetramarnas roll för antagandet av den första årliga budgeten enligt den nya konstitutionens bestämmelser,

att parlamentet endast bör gå med på en överenskommelse om nästa budgetplan om detta godkänns av en majoritet av parlamentsledamöterna.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att budgetplanen enligt de gällande fördragen inte har någon formell status och endast kan fastställas med Europaparlamentets godkännande på frivillig basis. Parlamentet påminner dessutom om att EG-fördraget skall tillämpas för antagandet av årliga budgetar om det inte finns något avtal. Parlamentet betonar att det inte kommer att godkänna den kommande budgetplanen om inte parlamentets prioriteringar beaktas av rådet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påminner om att budgetplanen enligt de gällande fördragen inte har någon formell status och endast kan fastställas med Europaparlamentets godkännande på frivillig basis. Parlamentet påminner dessutom om att EG-fördraget skall tillämpas för antagandet av årliga budgetar om det inte finns något avtal. Parlamentet betonar att det inte kommer att godkänna den kommande budgetplanen om inte parlamentets prioriteringar beaktas av rådet.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar i stort kommissionens förslag om nästa finansieringsram för 2007-2013 och lagstiftningsförslagen till den, vilka är en del av ”Prodipaketet”. Avsikten är att ersätta det mesta i den nuvarande lagstiftningen som löper ut 2006, och detta innebär en möjlighet för den utvidgade unionen att ytterligare utveckla en ny politisk dagordning. Efter en djupgående analys som genomfördes av det tillfälliga utskottet och de 17 utskott som yttrat sig om den anser parlamentet att kommissionens förslag har fått skiftande stöd och att det utgör en god bas för analyser och framtida förhandlingar. Parlamentet vill dock uppmärksamma rådet på några politiska prioriteringar där europeiskt mervärde för unionen och dess medborgare är ytterst viktigt. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar i stort kommissionens förslag om nästa finansieringsram för 2007-2013 och lagstiftningsförslagen till den, vilka är en del av ”Prodipaketet”. Avsikten är att ersätta det mesta i den nuvarande lagstiftningen som löper ut 2006, och detta innebär en möjlighet för den utvidgade unionen att ytterligare utveckla en ny politisk dagordning. Efter en djupgående analys som genomfördes av det tillfälliga utskottet och de 17 utskott som yttrat sig om den anser parlamentet att kommissionens förslag har fått skiftande stöd och att det utgör en god bas för analyser och framtida förhandlingar. Parlamentet vill dock uppmärksamma rådet på några politiska prioriteringar där europeiskt mervärde för unionen och dess medborgare är ytterst viktigt.

| 14. | Europaparlamentet anser dessutom att det är viktigt att budgetplanen snabbt antas så att den kan användas i sin helhet från och med den 1 januari 2007 och så att man undviker ett avbrott i EU:s verksamhet, i synnerhet när det gäller kommissionens lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser dessutom att det är viktigt att budgetplanen snabbt antas så att den kan användas i sin helhet från och med den 1 januari 2007 och så att man undviker ett avbrott i EU:s verksamhet, i synnerhet när det gäller kommissionens lagstiftningsförslag.

Del I   Politiska utmaningar

Ett mer konkurrenskraftigt och sammanhållet Europa

Sammanhållning

| 15. | Europaparlamentet välkomnar den planerade reformen av sammanhållningspolitiken i syfte att främja målen för tillväxt, sysselsättning och hållbar utveckling. Parlamentet anser att den europeiska regionalpolitiken är ett nödvändigt verktyg för främjande av social, ekonomisk och territoriell sammanhållning för att främja den harmoniska utvecklingen av unionen som helhet, ta itu med de strukturella bristerna (svårtillgänglighet, avfolkning och låg befolkningstäthet, avlägset läge osv.) samt stimulera en hållbar utveckling av regionerna samt deras tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning. Parlamentet understryker hur viktig sammanhållningspolitiken är för att uppnå Lissabonmålen och bidra till att minska klyftan mellan EU:s olika regioner – alla resurser som anslås till sammanhållningspolitiken bör gå till detta mål. Parlamentet är övertygat om att gemensamma åtgärder på EU-nivå är kostnadseffektivt, eftersom detta gör det möjligt att utnyttja stordriftsfördelar, förenkla förfaranden och slå samman resurser, särskilt inom det gränsöverskridande samarbetet. Parlamentet anser att en stark och väl finansierad europeisk regionalpolitik är en grundläggande förutsättning för att unionen skall kunna hantera de stegvisa utvidgningarna och minska de regionala skillnaderna, och att i denna process måste stödprogrammens grundstruktur med tre pelare bibehållas med avseende på proportionaliteten mellan dessa. Parlamentet anser därför att beloppet motsvarande 0,41 procent av unionens BNI och 4 procent av de nya medlemsstaternas nationella BNI är rimligt om medlemsstaterna kan garantera att åtgärderna vidtas som ett komplement till de nationella och regionala åtgärderna och att motsvarande samfinansiering (med hjälp av offentliga och privata medel) tillhandahålls. Parlamentet kommer att kontrollera att tillämpningen av kommissionens N+2-regel tillämpas strikt vad gäller strukturfonderna, och därför bör de nuvarande bestämmelserna för sammanhållningsfonden fortsätta att tillämpas. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar den planerade reformen av sammanhållningspolitiken i syfte att främja målen för tillväxt, sysselsättning och hållbar utveckling. Parlamentet anser att den europeiska regionalpolitiken är ett nödvändigt verktyg för främjande av social, ekonomisk och territoriell sammanhållning för att främja den harmoniska utvecklingen av unionen som helhet, ta itu med de strukturella bristerna (svårtillgänglighet, avfolkning och låg befolkningstäthet, avlägset läge osv.) samt stimulera en hållbar utveckling av regionerna samt deras tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning. Parlamentet understryker hur viktig sammanhållningspolitiken är för att uppnå Lissabonmålen och bidra till att minska klyftan mellan EU:s olika regioner – alla resurser som anslås till sammanhållningspolitiken bör gå till detta mål. Parlamentet är övertygat om att gemensamma åtgärder på EU-nivå är kostnadseffektivt, eftersom detta gör det möjligt att utnyttja stordriftsfördelar, förenkla förfaranden och slå samman resurser, särskilt inom det gränsöverskridande samarbetet. Parlamentet anser att en stark och väl finansierad europeisk regionalpolitik är en grundläggande förutsättning för att unionen skall kunna hantera de stegvisa utvidgningarna och minska de regionala skillnaderna, och att i denna process måste stödprogrammens grundstruktur med tre pelare bibehållas med avseende på proportionaliteten mellan dessa. Parlamentet anser därför att beloppet motsvarande 0,41 procent av unionens BNI och 4 procent av de nya medlemsstaternas nationella BNI är rimligt om medlemsstaterna kan garantera att åtgärderna vidtas som ett komplement till de nationella och regionala åtgärderna och att motsvarande samfinansiering (med hjälp av offentliga och privata medel) tillhandahålls. Parlamentet kommer att kontrollera att tillämpningen av kommissionens N+2-regel tillämpas strikt vad gäller strukturfonderna, och därför bör de nuvarande bestämmelserna för sammanhållningsfonden fortsätta att tillämpas.

Forskning

| 16. | Europaparlamentet betonar att vetenskaplig forskning samt teknisk utveckling och innovation är kärnan i den kunskapsbaserade ekonomin och nyckelfaktorer för tillväxt och en hållbar utveckling, företagens konkurrenskraft, sysselsättningen samt för att nå målen i Lissabonstrategin. Parlamentet anser att forskningsinsatserna bör ökas och befästas på EU-nivå så att avancerade forskningscentra kan utvecklas, så att mervärde skapas för näringslivet, de små och medelstora företagen samt för Europas medborgares, så att samarbete främjas mellan privata och offentliga aktörer, särskilt när det gäller infrastruktur på forskningsområdet och så att offentlig-privata partnerskap uppmuntras. Parlamentet betonar att budgetplanen på ett betydande sätt måste bidra till att nå det mål som fastställdes 2002 vid Europeiska rådets möte i Barcelona att öka utgifterna för forskning och utveckling till 3 procent av EU:s BNI senast 2010, och att detta skall föras in i framtida budgetplaner. Parlamentet anser att tillräckliga resurser måste anslås för genomförande av rymdprogrammet inom ramen för forskningsbudgeten samt att lagstiftningsinstrumenten och de finansiella medlen skulle tjäna på en översynsklausul när konstitutionen väl träder i kraft. Parlamentet kräver att det Europeiska forskningsområdet i praktiken skall omfatta samtliga 25 medlemsstater. Parlamentet anser att det är av avgörande betydelse både för Europas konkurrenskraft och den sociala sammanhållningen att den digitala klyftan mellan olika regioner och grupper i samhället överbryggs och att inga EU-medborgare utestängs från informationssamhället. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att vetenskaplig forskning samt teknisk utveckling och innovation är kärnan i den kunskapsbaserade ekonomin och nyckelfaktorer för tillväxt och en hållbar utveckling, företagens konkurrenskraft, sysselsättningen samt för att nå målen i Lissabonstrategin. Parlamentet anser att forskningsinsatserna bör ökas och befästas på EU-nivå så att avancerade forskningscentra kan utvecklas, så att mervärde skapas för näringslivet, de små och medelstora företagen samt för Europas medborgares, så att samarbete främjas mellan privata och offentliga aktörer, särskilt när det gäller infrastruktur på forskningsområdet och så att offentlig-privata partnerskap uppmuntras. Parlamentet betonar att budgetplanen på ett betydande sätt måste bidra till att nå det mål som fastställdes 2002 vid Europeiska rådets möte i Barcelona att öka utgifterna för forskning och utveckling till 3 procent av EU:s BNI senast 2010, och att detta skall föras in i framtida budgetplaner. Parlamentet anser att tillräckliga resurser måste anslås för genomförande av rymdprogrammet inom ramen för forskningsbudgeten samt att lagstiftningsinstrumenten och de finansiella medlen skulle tjäna på en översynsklausul när konstitutionen väl träder i kraft. Parlamentet kräver att det Europeiska forskningsområdet i praktiken skall omfatta samtliga 25 medlemsstater. Parlamentet anser att det är av avgörande betydelse både för Europas konkurrenskraft och den sociala sammanhållningen att den digitala klyftan mellan olika regioner och grupper i samhället överbryggs och att inga EU-medborgare utestängs från informationssamhället.

Transeuropeiska nät

| 17. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om prioriterade TEN-T-projekt. Parlamentet konstaterar dock att de medel som anslagits till 30 prioriterade transportprojekt och till Marco Polo-programmet är ett minimibelopp och att man måste överväga att höja beloppet. Parlamentet betonar den strategiska betydelse som transportnäten har för en slutlig konsolidering av EU:s inre marknad och för närmare EU-förbindelser med kandidatländer, blivande kandidatländer och länder som ingår i ”vänskapskretsen”. Parlamentet konstaterar att sammankopplingen av transportnäten kan stödja utvecklingen av handeln och investeringarna och därigenom främja hållbarhet, stabilitet samt social, ekonomisk och geografisk sammanhållning. Parlamentet efterlyser lämplig finansiering för att utveckla transportförbindelser och gemensam infrastruktur som delas av länderna. Parlamentet kräver att ett villkor för denna finansiering skall vara garantier från medlemsstaterna att på lämpligt sätt delta i finansieringen och att berörda regioner får tillbörlig tillgång till näten. Parlamentet är villigt att göra bedömningar av innovativa finansieringsinstrument som t.ex. lånegarantier, europeiska koncessioner, europeiska lån, en fond för räntesubventioner, avsedd för offentliga eller privata investeringar endast i forskning, innovationer och rymdsektorn eller i stora materiella och immateriella nät eller EIB-instrument. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om prioriterade TEN-T-projekt. Parlamentet konstaterar dock att de medel som anslagits till 30 prioriterade transportprojekt och till Marco Polo-programmet är ett minimibelopp och att man måste överväga att höja beloppet. Parlamentet betonar den strategiska betydelse som transportnäten har för en slutlig konsolidering av EU:s inre marknad och för närmare EU-förbindelser med kandidatländer, blivande kandidatländer och länder som ingår i ”vänskapskretsen”. Parlamentet konstaterar att sammankopplingen av transportnäten kan stödja utvecklingen av handeln och investeringarna och därigenom främja hållbarhet, stabilitet samt social, ekonomisk och geografisk sammanhållning. Parlamentet efterlyser lämplig finansiering för att utveckla transportförbindelser och gemensam infrastruktur som delas av länderna. Parlamentet kräver att ett villkor för denna finansiering skall vara garantier från medlemsstaterna att på lämpligt sätt delta i finansieringen och att berörda regioner får tillbörlig tillgång till näten. Parlamentet är villigt att göra bedömningar av innovativa finansieringsinstrument som t.ex. lånegarantier, europeiska koncessioner, europeiska lån, en fond för räntesubventioner, avsedd för offentliga eller privata investeringar endast i forskning, innovationer och rymdsektorn eller i stora materiella och immateriella nät eller EIB-instrument.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att det genom den nya förordningen också skulle bli möjligt att finansiera infrastruktur inom ramen för TEN-E-programmet, vilket inte var möjligt enligt den tidigare ramen för 2000–2006. Parlamentet anser att medel från detta program främst bör gå till undersökningar. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar att det genom den nya förordningen också skulle bli möjligt att finansiera infrastruktur inom ramen för TEN-E-programmet, vilket inte var möjligt enligt den tidigare ramen för 2000–2006. Parlamentet anser att medel från detta program främst bör gå till undersökningar.

Den socialpolitiska agendan

| 19. | Europaparlamentet anser att de blygsamma medel som anslagits till genomförandet av den socialpolitiska agendan är ett minimum för att åstadkomma ett bidrag till Lissabonstrategin för hållbar utveckling med fler och bättre arbetstillfällen. Parlamentet anser att det är avgörande att en rimlig andel av gemenskapens utgifter går till det socialpolitiska området, särskilt till sysselsättning och socialt skydd. Parlamentet understryker dock det faktum att huvudansvaret och huvudbefogenheterna för socialpolitiken ligger hos medlemsstaterna. En ökning med EUR 200 miljoner är nödvändig för att kunna uppnå den socialpolitiska agendans mål. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att de blygsamma medel som anslagits till genomförandet av den socialpolitiska agendan är ett minimum för att åstadkomma ett bidrag till Lissabonstrategin för hållbar utveckling med fler och bättre arbetstillfällen. Parlamentet anser att det är avgörande att en rimlig andel av gemenskapens utgifter går till det socialpolitiska området, särskilt till sysselsättning och socialt skydd. Parlamentet understryker dock det faktum att huvudansvaret och huvudbefogenheterna för socialpolitiken ligger hos medlemsstaterna. En ökning med EUR 200 miljoner är nödvändig för att kunna uppnå den socialpolitiska agendans mål.

Utbildning

| 20. | Europaparlamentet anser att livslångt lärande, inklusive högre utbildning och yrkesutbildning, är en av de främsta prioriteringarna i nästa budgetplan och en nyckelfaktor för tillväxt, social integration och konkurrenskraft. Parlamentet anser att den föreslagna anslagsökningen är ett absolut minimum för att EU:s mål skall kunna nås på detta område. Parlamentet anser att de europeiska programmens effektivitet när det gäller livslångt lärande, inklusive högre utbildning och yrkesutbildning, är uppenbara, eftersom de skapar mervärde och är ett instrument för att sprida innovation och goda rutiner, något som annars skulle stanna inom nationsgränserna. Parlamentet betonar att rörligheten för studenter och arbetstagare inom hela unionen måste förbättras så att de kan dra fördel av nya möjligheter. Parlamentet betonar att fler studenter bör engageras i gemensamma utbildningsaktiviteter. Parlamentet välkomnar att tidigare separata program har sammanförts till ett enda instrument. Parlamentet anser att en ökning med EUR 670 miljoner är nödvändig för att nå målen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att livslångt lärande, inklusive högre utbildning och yrkesutbildning, är en av de främsta prioriteringarna i nästa budgetplan och en nyckelfaktor för tillväxt, social integration och konkurrenskraft. Parlamentet anser att den föreslagna anslagsökningen är ett absolut minimum för att EU:s mål skall kunna nås på detta område. Parlamentet anser att de europeiska programmens effektivitet när det gäller livslångt lärande, inklusive högre utbildning och yrkesutbildning, är uppenbara, eftersom de skapar mervärde och är ett instrument för att sprida innovation och goda rutiner, något som annars skulle stanna inom nationsgränserna. Parlamentet betonar att rörligheten för studenter och arbetstagare inom hela unionen måste förbättras så att de kan dra fördel av nya möjligheter. Parlamentet betonar att fler studenter bör engageras i gemensamma utbildningsaktiviteter. Parlamentet välkomnar att tidigare separata program har sammanförts till ett enda instrument. Parlamentet anser att en ökning med EUR 670 miljoner är nödvändig för att nå målen.

Bättre livskvalitet

Landsbygdens utveckling

| 21. | Europaparlamentet anser att omstruktureringen av den gemensamma jordbrukspolitiken också måste innebära att fonderna för landsbygdens utveckling får avsevärda tillskott av medel för att hantera problemen med sysselsättning och konkurrenskraft i landsbygdsområden, särskilt i de nya medlemsstaterna, samt att en satsning på landsbygdens utveckling förutsätter stöd också till sådana företag som bidrar till större mångsidighet på landsbygden. Parlamentet anser att kommissionens förslag till budget för den nya fonden för landsbygdens utveckling är mycket snävt och därför utgör ett absolut minimum. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att omstruktureringen av den gemensamma jordbrukspolitiken också måste innebära att fonderna för landsbygdens utveckling får avsevärda tillskott av medel för att hantera problemen med sysselsättning och konkurrenskraft i landsbygdsområden, särskilt i de nya medlemsstaterna, samt att en satsning på landsbygdens utveckling förutsätter stöd också till sådana företag som bidrar till större mångsidighet på landsbygden. Parlamentet anser att kommissionens förslag till budget för den nya fonden för landsbygdens utveckling är mycket snävt och därför utgör ett absolut minimum.

Miljö

| 22. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens strategi att integrera Natura 2000 i fonden för landsbygdens utveckling och strukturfonderna, vilka bör vara huvudkällorna för de finansiella medlen tillsammans med programmet Life+ som bör förstärkas väsentligt. Parlamentet insisterar i detta sammanhang på en rättsligt bindande mekanism som garanterar korrekt genomförande och EU-finansiering av Natura 2000 i nivå med EU:s beräknade bidrag till det planerade totala beloppet, vilket motsvarar cirka EUR 6,1 miljarder för EU-25 per år. Parlamentet insisterar därför på att ett belopp på EUR 21 miljarder bör öronmärkas för Natura 2000 i budgetplanen inom respektive område. Parlamentet förordar att finansieringen av åtgärder för att genomföra Natura 2000, förs in under rubrik 2 i budgetplanen. Parlamentet begär att åtgärder och administration inom ramen för Natura 2000 som inte kan finansieras av andra instrument inom programmet Life+ skall finansieras. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att undersöka möjligheten att integrera Natura 2000 i andra fonder. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens strategi att integrera Natura 2000 i fonden för landsbygdens utveckling och strukturfonderna, vilka bör vara huvudkällorna för de finansiella medlen tillsammans med programmet Life+ som bör förstärkas väsentligt. Parlamentet insisterar i detta sammanhang på en rättsligt bindande mekanism som garanterar korrekt genomförande och EU-finansiering av Natura 2000 i nivå med EU:s beräknade bidrag till det planerade totala beloppet, vilket motsvarar cirka EUR 6,1 miljarder för EU-25 per år. Parlamentet insisterar därför på att ett belopp på EUR 21 miljarder bör öronmärkas för Natura 2000 i budgetplanen inom respektive område. Parlamentet förordar att finansieringen av åtgärder för att genomföra Natura 2000, förs in under rubrik 2 i budgetplanen. Parlamentet begär att åtgärder och administration inom ramen för Natura 2000 som inte kan finansieras av andra instrument inom programmet Life+ skall finansieras. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att undersöka möjligheten att integrera Natura 2000 i andra fonder.

Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa

| 23. | Europaparlamentet har gjort genomförandet av området med frihet, säkerhet och rättvisa till en av sina politiska prioriteringar för perioden för nästa finansieringsram och konstaterar att kommissionen har föreslagit att detta område får betydligt större anslag. Parlamentet anser att det föreslagna anslaget för detta område på cirka två tredjedelar av de medel som planeras för den föreslagna rubrik 3 kanske inte är tillräckligt för att täcka Europeiska unionens behov och ambitioner på detta område, såsom de fastställts av Europaparlamentet och rådet. Parlamentet anser att en ökning med EUR 1 miljard är nödvändig för att nå målen samt att det måste finnas en tillräcklig marginal under rubrik 3 som beredskap för oförutsedda behov och ny utveckling. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet har gjort genomförandet av området med frihet, säkerhet och rättvisa till en av sina politiska prioriteringar för perioden för nästa finansieringsram och konstaterar att kommissionen har föreslagit att detta område får betydligt större anslag. Parlamentet anser att det föreslagna anslaget för detta område på cirka två tredjedelar av de medel som planeras för den föreslagna rubrik 3 kanske inte är tillräckligt för att täcka Europeiska unionens behov och ambitioner på detta område, såsom de fastställts av Europaparlamentet och rådet. Parlamentet anser att en ökning med EUR 1 miljard är nödvändig för att nå målen samt att det måste finnas en tillräcklig marginal under rubrik 3 som beredskap för oförutsedda behov och ny utveckling.

| 24. | Europaparlamentet begär, med tanke på prioriteringen av kampen mot organiserad brottslighet, inbegripet terrorism, och förstärkningen av det rättsliga samarbetet, att budgetmedlen till Europol och Eurojust ökas. Parlamentet önskar också att denna åtgärd åtföljs av en förstärkning av den demokratiska kontrollen av Europol. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet begär, med tanke på prioriteringen av kampen mot organiserad brottslighet, inbegripet terrorism, och förstärkningen av det rättsliga samarbetet, att budgetmedlen till Europol och Eurojust ökas. Parlamentet önskar också att denna åtgärd åtföljs av en förstärkning av den demokratiska kontrollen av Europol.

Ett Europa närmare medborgarna

Främjande av europeiskt medborgarskap och europeisk kultur och mångfald

| 25. | Europaparlamentet anser att programmet Aktiv ungdom skall prioriteras. Parlamentet anser att det nuvarande ungdomsprogrammet tydligt har demonstrerat det europeiska mervärdet av gemenskapssatsningar som att t.ex. organisera multilaterala ungdomsutbyten, en europeisk volontärtjänst, projekt för nätverksbyggande och utbildning på gemenskapsnivå för arbetande ungdomar. Parlamentet välkomnar den föreslagna rationaliseringen av gemenskapsinstrument inom detta område. Parlamentet anser att det krävs en ökning från EUR 811 miljoner till EUR 1 000 miljoner för att programmets mål skall kunna nås. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att programmet Aktiv ungdom skall prioriteras. Parlamentet anser att det nuvarande ungdomsprogrammet tydligt har demonstrerat det europeiska mervärdet av gemenskapssatsningar som att t.ex. organisera multilaterala ungdomsutbyten, en europeisk volontärtjänst, projekt för nätverksbyggande och utbildning på gemenskapsnivå för arbetande ungdomar. Parlamentet välkomnar den föreslagna rationaliseringen av gemenskapsinstrument inom detta område. Parlamentet anser att det krävs en ökning från EUR 811 miljoner till EUR 1 000 miljoner för att programmets mål skall kunna nås.

| 26. | Parlamentet välkomnar den rationalisering av gemenskapsinstrument inom kulturområdet som ingår i kommissionens föreslag till programmet Kultur 2007 (KOM(2004)0469). Parlamentet beklagar att endast 7 cent per capita från EU:s budget för närvarande spenderas på konstnärlig verksamhet. En ökning från EUR 360 miljoner till EUR 500 miljoner är nödvändig för att förbättra finansieringen av kommissionens förslag. |
| --- | --- |

26.

Parlamentet välkomnar den rationalisering av gemenskapsinstrument inom kulturområdet som ingår i kommissionens föreslag till programmet Kultur 2007 (KOM(2004)0469). Parlamentet beklagar att endast 7 cent per capita från EU:s budget för närvarande spenderas på konstnärlig verksamhet. En ökning från EUR 360 miljoner till EUR 500 miljoner är nödvändig för att förbättra finansieringen av kommissionens förslag.

| 27. | Europaparlamentet är bekymrat över att en stor majoritet av Europas medborgare säger att de vet litet eller ingenting alls om Europeiska unionen, dess institutioner, dess politik eller dess framgångar. Parlamentet understryker att unionen måste anslå tillräckliga medel för att stödja en effektiv informations- och kommunikationsstrategi för att förklara för medborgarna hur de institutioner som finns till för att tjäna dem fungerar och varför de har satt upp de existerande politiska målen. Europaparlamentet uppmanar till bättre samordning av budgetplanen och de nya bestämmelserna i konstitutionen, också vad gäller aktiv demokrati och i synnerhet utveckling av den civila dialogen och genomförandet av medborgarinitiativ. Parlamentet välkomnar presentationen av ett lagstiftningsförslag för det program som följer på programmet för samhällsengagemang, som förblir en prioritet för att främja ett aktivt och sjudande civilt samhälle och föra Europa närmare dess medborgare genom en process som startar från botten. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet är bekymrat över att en stor majoritet av Europas medborgare säger att de vet litet eller ingenting alls om Europeiska unionen, dess institutioner, dess politik eller dess framgångar. Parlamentet understryker att unionen måste anslå tillräckliga medel för att stödja en effektiv informations- och kommunikationsstrategi för att förklara för medborgarna hur de institutioner som finns till för att tjäna dem fungerar och varför de har satt upp de existerande politiska målen. Europaparlamentet uppmanar till bättre samordning av budgetplanen och de nya bestämmelserna i konstitutionen, också vad gäller aktiv demokrati och i synnerhet utveckling av den civila dialogen och genomförandet av medborgarinitiativ. Parlamentet välkomnar presentationen av ett lagstiftningsförslag för det program som följer på programmet för samhällsengagemang, som förblir en prioritet för att främja ett aktivt och sjudande civilt samhälle och föra Europa närmare dess medborgare genom en process som startar från botten.

Ett starkare Europa i en säkrare och mer solidarisk värld

| 28. | Europaparlamentet kräver att finansieringen av externa åtgärder skall ligga på en nivå som är tillräcklig för att EU skall kunna bli en verklig global partner i världen och att EU måste få medel för sina politiska ambitioner och internationella åtaganden. Parlamentet betonar att det inte vill medverka till att vidmakthålla en situation med konstant tryck på rubrik 4, vilket har varit fallet under den nuvarande budgetplanen, och påpekar särskilt behovet av stor flexibilitet och tillräcklig marginal för oförutsedda händelser. Parlamentet påpekar behovet av att tillhandahålla tillräckliga medel för genomförandet av den strategi som anges i konstitutionen på detta område, i synnerhet den nya grannskapspolitiken genom särskilda förbindelser enligt artikel I-57. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet kräver att finansieringen av externa åtgärder skall ligga på en nivå som är tillräcklig för att EU skall kunna bli en verklig global partner i världen och att EU måste få medel för sina politiska ambitioner och internationella åtaganden. Parlamentet betonar att det inte vill medverka till att vidmakthålla en situation med konstant tryck på rubrik 4, vilket har varit fallet under den nuvarande budgetplanen, och påpekar särskilt behovet av stor flexibilitet och tillräcklig marginal för oförutsedda händelser. Parlamentet påpekar behovet av att tillhandahålla tillräckliga medel för genomförandet av den strategi som anges i konstitutionen på detta område, i synnerhet den nya grannskapspolitiken genom särskilda förbindelser enligt artikel I-57.

| 29. | Europaparlamentet understryker behovet att skapa en mera mångsidig europeisk grannskapsstrategi som även utgör ett attraktivt alternativ för de länder som potentiellt skulle kunna bli medlemsstater i Europeiska unionen och som på sikt kommer att förbli unionens nära partner. Parlamentet insisterar på att Europaparlamentet som en del av budgetmyndigheten i framtiden måste delta som en jämbördig partner såsom är fallet i dag när det gäller beslut om att omvandla en potentiell kandidat till en föranslutningskandidat, med anledning av de betydande konsekvenserna för budgeten. Parlamentet anser att det är absolut nödvändigt att öka anslagen för att fördjupa förbindelserna med grannländerna och för att medlen avsedda för potentiella kandidatländer och kandidatländer skall ligga på en adekvat nivå, så att dessa länder kan garanteras rättvis och likvärdig behandling. Parlamentet påpekar särskilt att tillgängliga medel avsedda för EU:s förbindelser med utvecklingsländerna måste anses utgöra ett minimum för att unionens åtagande att hjälpa dessa länder att nå millennieutvecklingsmålen senast 2015 skall kunna respekteras. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet understryker behovet att skapa en mera mångsidig europeisk grannskapsstrategi som även utgör ett attraktivt alternativ för de länder som potentiellt skulle kunna bli medlemsstater i Europeiska unionen och som på sikt kommer att förbli unionens nära partner. Parlamentet insisterar på att Europaparlamentet som en del av budgetmyndigheten i framtiden måste delta som en jämbördig partner såsom är fallet i dag när det gäller beslut om att omvandla en potentiell kandidat till en föranslutningskandidat, med anledning av de betydande konsekvenserna för budgeten. Parlamentet anser att det är absolut nödvändigt att öka anslagen för att fördjupa förbindelserna med grannländerna och för att medlen avsedda för potentiella kandidatländer och kandidatländer skall ligga på en adekvat nivå, så att dessa länder kan garanteras rättvis och likvärdig behandling. Parlamentet påpekar särskilt att tillgängliga medel avsedda för EU:s förbindelser med utvecklingsländerna måste anses utgöra ett minimum för att unionens åtagande att hjälpa dessa länder att nå millennieutvecklingsmålen senast 2015 skall kunna respekteras.

| 30. | Europaparlamentet efterlyser samstämmighet mellan bestämmelserna i de föreslagna lagstiftningsinstrumenten och de förmodade framtida bestämmelserna i konstitutionen, vilket under alla omständigheter innebär att Europaparlamentet skall delta på ett verkligt demokratiskt sätt i beslutsfattandet, inklusive antagande och översyn av fleråriga strategiska ramar. Parlamentet betonar särskilt behovet av att parlamentet blir mer delaktigt i beslut om åtgärder som är knutna till den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP), i synnerhet då dessa påverkar budgeten. Parlamentet anser därför att det är nödvändigt att ytterligare utveckla de nuvarande förfarandena för information till och samråd med Europaparlamentet rörande GUSP. Parlamentet anser att tilldelningen av medel bör ingå i EU:s ”normala” budget och sålunda vara underkastad Europaparlamentets behörighet att bevilja ansvarsfrihet. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet efterlyser samstämmighet mellan bestämmelserna i de föreslagna lagstiftningsinstrumenten och de förmodade framtida bestämmelserna i konstitutionen, vilket under alla omständigheter innebär att Europaparlamentet skall delta på ett verkligt demokratiskt sätt i beslutsfattandet, inklusive antagande och översyn av fleråriga strategiska ramar. Parlamentet betonar särskilt behovet av att parlamentet blir mer delaktigt i beslut om åtgärder som är knutna till den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP), i synnerhet då dessa påverkar budgeten. Parlamentet anser därför att det är nödvändigt att ytterligare utveckla de nuvarande förfarandena för information till och samråd med Europaparlamentet rörande GUSP. Parlamentet anser att tilldelningen av medel bör ingå i EU:s ”normala” budget och sålunda vara underkastad Europaparlamentets behörighet att bevilja ansvarsfrihet.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar det nära förestående inrättandet av en gemenskapstjänst för yttre åtgärder och insisterar på att dess administrativa kostnader till 100 procent belastar EU-budgeten. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar det nära förestående inrättandet av en gemenskapstjänst för yttre åtgärder och insisterar på att dess administrativa kostnader till 100 procent belastar EU-budgeten.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar den beslutsamhet som EU:s och Förenta staternas ledare åter visar för att skapa en gemensam dagordning, inklusive gemensamma åtgärder i utrikespolitiska frågor. Parlamentet konstaterar att denna strategi inte återspeglas i kommissionens förslag och vidhåller att Europaparlamentet skall delta i dessa beslut om de får konsekvenser för budgeten. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar den beslutsamhet som EU:s och Förenta staternas ledare åter visar för att skapa en gemensam dagordning, inklusive gemensamma åtgärder i utrikespolitiska frågor. Parlamentet konstaterar att denna strategi inte återspeglas i kommissionens förslag och vidhåller att Europaparlamentet skall delta i dessa beslut om de får konsekvenser för budgeten.

Del II   Finansieringsramens organisation och struktur

Giltighetstid

| 33. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen har föreslagit en finansieringsram för en period av sju år. Parlamentet upprepar att man med tanke på det demokratiska ansvaret är positivt inställd till att samstämmighet införs mellan budgetplanens giltighetstid och Europaparlamentets och kommissionens femåriga mandatperioder, och påminner om att det i konstitutionen föreskrivs att den framtida fleråriga finansieringsramen skall ha en löptid på minst fem år, vilket skulle möjliggöra samordning med kommissionens och Europaparlamentets mandatperioder. Europaparlamentet betonar att lagstiftningsförslagens giltighetstid kan förbli oberoende av budgetplanens tidsram. Parlamentet begär därför att dess delegation som förhandlar om det interinstitutionella avtalet insisterar på att det kommande interinstitutionella avtalet skall innehålla bestämmelser som garanterar längre giltighetstid (sju år) för fleråriga program, i likhet med giltighetstiden för nästa budgetplan, särskilt för viktiga politikområden såsom jordbrukspolitik, struktur- och sammanhållningspolitik samt forskningspolitik. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen har föreslagit en finansieringsram för en period av sju år. Parlamentet upprepar att man med tanke på det demokratiska ansvaret är positivt inställd till att samstämmighet införs mellan budgetplanens giltighetstid och Europaparlamentets och kommissionens femåriga mandatperioder, och påminner om att det i konstitutionen föreskrivs att den framtida fleråriga finansieringsramen skall ha en löptid på minst fem år, vilket skulle möjliggöra samordning med kommissionens och Europaparlamentets mandatperioder. Europaparlamentet betonar att lagstiftningsförslagens giltighetstid kan förbli oberoende av budgetplanens tidsram. Parlamentet begär därför att dess delegation som förhandlar om det interinstitutionella avtalet insisterar på att det kommande interinstitutionella avtalet skall innehålla bestämmelser som garanterar längre giltighetstid (sju år) för fleråriga program, i likhet med giltighetstiden för nästa budgetplan, särskilt för viktiga politikområden såsom jordbrukspolitik, struktur- och sammanhållningspolitik samt forskningspolitik.

| 34. | Europaparlamentet stöder kommissionens förslag om en finansieringsram för en period av sju år. Parlamentet anser att en kortare tidsram skulle vara tekniskt och politiskt opraktisk och att en längre budgetplan kommer att bidra till en stabilisering av systemet och underlätta planeringen av sammanhållningspolitiken och andra budgetinstrument inom ramen för den gemensamma budgeten. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet stöder kommissionens förslag om en finansieringsram för en period av sju år. Parlamentet anser att en kortare tidsram skulle vara tekniskt och politiskt opraktisk och att en längre budgetplan kommer att bidra till en stabilisering av systemet och underlätta planeringen av sammanhållningspolitiken och andra budgetinstrument inom ramen för den gemensamma budgeten.

Struktur

| 35. | Europaparlamentet noterar kommissionens förslag om att omarbeta nästa finansieringsram så att de breda politiska målen återspeglas på ett bättre sätt, den sociala och ekonomiska sammanhållningen stärks och medborgarna får större insyn i EU:s fleråriga utgifter, men anser att detta i vissa fall ger upphov till onödig stelbenthet. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet noterar kommissionens förslag om att omarbeta nästa finansieringsram så att de breda politiska målen återspeglas på ett bättre sätt, den sociala och ekonomiska sammanhållningen stärks och medborgarna får större insyn i EU:s fleråriga utgifter, men anser att detta i vissa fall ger upphov till onödig stelbenthet.

| 36. | Europaparlamentet anser att relevansen för rubrik 3 (medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa) kan ifrågasättas beträffande anslagens storlek jämfört med övriga rubriker, men att den ändå kan godtas ur politisk synvinkel. Parlamentet ställer sig positivt till inrättande av en självständig underrubrik för området med frihet, säkerhet och rättvisa inom rubriken för att se till att denna viktiga politiska prioritering för EU blir mer synlig och vill samtidigt vara säker på att medel till rubrikens övriga delar inte minskas. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att relevansen för rubrik 3 (medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa) kan ifrågasättas beträffande anslagens storlek jämfört med övriga rubriker, men att den ändå kan godtas ur politisk synvinkel. Parlamentet ställer sig positivt till inrättande av en självständig underrubrik för området med frihet, säkerhet och rättvisa inom rubriken för att se till att denna viktiga politiska prioritering för EU blir mer synlig och vill samtidigt vara säker på att medel till rubrikens övriga delar inte minskas.

| 37. | Europaparlamentet påminner om att de medel som öronmärkts för marknadsrelaterade utgifter och direkta betalningar under rubrik 2 inte längre kommer att finnas kvar när konstitutionen väl har trätt ikraft och skillnaden mellan obligatoriska och icke-obligatoriska utgifter har avskaffats. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet påminner om att de medel som öronmärkts för marknadsrelaterade utgifter och direkta betalningar under rubrik 2 inte längre kommer att finnas kvar när konstitutionen väl har trätt ikraft och skillnaden mellan obligatoriska och icke-obligatoriska utgifter har avskaffats.

Administrativa utgifter

| 38. | Europaparlamentet vill behålla en struktur som underlättar budgetmyndighetens kontroll över kommissionens administrativa utgifter och är därför emot förslaget att flytta denna utgift från rubrik 5. Parlamentet anser dock att systemet med verksamhetsbaserad budgetering, som infördes för budgetens kontoplan, skall behållas och vidareutvecklas. Parlamentet ställer sig därför positivt till att låta kommissionens administrativa utgifter ligga kvar under varje enskilt politikområde, men att ett bindande tak utanför tabellen i budgetplanen skall införas med möjlighet att höja taket endast efter beslut av budgetmyndigheten, varvid varje hjälpmedel som finns till förfogande enligt det framtida interinstitutionella avtalet kan användas. Parlamentet betonar att alla EU:s institutioner bör iaktta budgetdisciplin. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet vill behålla en struktur som underlättar budgetmyndighetens kontroll över kommissionens administrativa utgifter och är därför emot förslaget att flytta denna utgift från rubrik 5. Parlamentet anser dock att systemet med verksamhetsbaserad budgetering, som infördes för budgetens kontoplan, skall behållas och vidareutvecklas. Parlamentet ställer sig därför positivt till att låta kommissionens administrativa utgifter ligga kvar under varje enskilt politikområde, men att ett bindande tak utanför tabellen i budgetplanen skall införas med möjlighet att höja taket endast efter beslut av budgetmyndigheten, varvid varje hjälpmedel som finns till förfogande enligt det framtida interinstitutionella avtalet kan användas. Parlamentet betonar att alla EU:s institutioner bör iaktta budgetdisciplin.

Organ

| 39. | Europaparlamentet uttrycker oro över det ständigt ökande antalet olika organ (decentraliserade organ, verkställande organ och tillsynsmyndigheter) och beklagar att kommissionen inte har kunnat lämna närmare upplysningar om den fleråriga programplaneringen för organen för nästa finansieringsram. Parlamentet uppmanar de lagstiftande myndigheterna att ta hänsyn till följderna för budgeten när nya organ inrättas. I detta sammanhang betonar parlamentet också att ökningen av arbetsuppgifter för enskilda organ inverkar kraftigt på budgeten. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vid inrättandet av nya organ ta det ansvar som krävs för organens framtida finansiering. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uttrycker oro över det ständigt ökande antalet olika organ (decentraliserade organ, verkställande organ och tillsynsmyndigheter) och beklagar att kommissionen inte har kunnat lämna närmare upplysningar om den fleråriga programplaneringen för organen för nästa finansieringsram. Parlamentet uppmanar de lagstiftande myndigheterna att ta hänsyn till följderna för budgeten när nya organ inrättas. I detta sammanhang betonar parlamentet också att ökningen av arbetsuppgifter för enskilda organ inverkar kraftigt på budgeten. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vid inrättandet av nya organ ta det ansvar som krävs för organens framtida finansiering.

| 40. | Europaparlamentet betonar att organens utveckling bör undersökas kontinuerligt i framtiden, både av budgetmyndigheten och av de lagstiftande myndigheterna, inte endast på grund av den administrativa börda som de decentraliserade organen innebär för budgeten (2 735 anställda utöver kommissionens tjänsteförteckning för 2005 års budget), utan också med tanke på risken för statligt inflytande från medlemsstaterna på den gemensamma politiken på grund av att företrädare från medlemsstaterna finns med i organens styrelser, och bristen på demokratiskt ansvar gentemot Europaparlamentet. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar att organens utveckling bör undersökas kontinuerligt i framtiden, både av budgetmyndigheten och av de lagstiftande myndigheterna, inte endast på grund av den administrativa börda som de decentraliserade organen innebär för budgeten (2 735 anställda utöver kommissionens tjänsteförteckning för 2005 års budget), utan också med tanke på risken för statligt inflytande från medlemsstaterna på den gemensamma politiken på grund av att företrädare från medlemsstaterna finns med i organens styrelser, och bristen på demokratiskt ansvar gentemot Europaparlamentet.

| 41. | Europaparlamentet efterlyser en strategi liknande den som begärdes för kommissionens administrativa utgifter och som grundas på att tak inrättas för organen utanför tabellen i budgetplanen, vilka endast kan höjas genom beslut av budgetmyndigheten, varvid alla hjälpmedel som finns till förfogande enligt det framtida interinstitutionella avtalet används. Parlamentet avser att på detta sätt förbättra kontrollen av och öka insynen i organen utan att programmen påverkas negativt. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet efterlyser en strategi liknande den som begärdes för kommissionens administrativa utgifter och som grundas på att tak inrättas för organen utanför tabellen i budgetplanen, vilka endast kan höjas genom beslut av budgetmyndigheten, varvid alla hjälpmedel som finns till förfogande enligt det framtida interinstitutionella avtalet används. Parlamentet avser att på detta sätt förbättra kontrollen av och öka insynen i organen utan att programmen påverkas negativt.

Översyn, flexibilitet och reserver

| 42. | Europaparlamentet påminner om att alla olika instrument som under den nuvarande budgetplanen syftar till att höja taket i budgetplanen, såsom översyn, anpassning, flexibilitet och solidaritetsfonden, infördes till följd av en gemensam överenskommelse för att möta de permanenta och strukturella behoven eller för att finansiera oförutsedda behov. Parlamentet betonar att flexibilitet är nödvändigt i ett flerårigt sammanhang och erinrar om att budgetplanen fram till 1999 sågs över vid ett flertal tillfällen. Parlamentet påminner om att flexibilitetsinstrumentet under de senaste åren, och i synnerhet under den nuvarande budgetplanen (2000–2006), har använts under sex av sju år, vilket tydligt visar att vissa rubriker var underfinansierade. Parlamentet avråder bestämt från att i framtiden utnyttja flexibilitetsmekanismen för att årligen finansiera ständiga behov. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet påminner om att alla olika instrument som under den nuvarande budgetplanen syftar till att höja taket i budgetplanen, såsom översyn, anpassning, flexibilitet och solidaritetsfonden, infördes till följd av en gemensam överenskommelse för att möta de permanenta och strukturella behoven eller för att finansiera oförutsedda behov. Parlamentet betonar att flexibilitet är nödvändigt i ett flerårigt sammanhang och erinrar om att budgetplanen fram till 1999 sågs över vid ett flertal tillfällen. Parlamentet påminner om att flexibilitetsinstrumentet under de senaste åren, och i synnerhet under den nuvarande budgetplanen (2000–2006), har använts under sex av sju år, vilket tydligt visar att vissa rubriker var underfinansierade. Parlamentet avråder bestämt från att i framtiden utnyttja flexibilitetsmekanismen för att årligen finansiera ständiga behov.

| 43. | Europaparlamentet betonar att flexibilitet kommer att spela en avgörande roll för den ståndpunkt som Europaparlamentet kommer att inta under förhandlingarna. Parlamentet kommer att avvisa varje försök från rådets sida att godkänna en finansieringsram utan lämpliga mekanismer för anpassning till framtida behov, och anser att ett stort ansvar ligger på budgetmyndigheten att se till att sådana mekanismer införs. Parlamentet anser att flexibilitetsinstrumentens omfattning hänger nära samman med beslutet om de totala beloppen och den finansiella ramens slutliga utformning och giltighetstid. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet betonar att flexibilitet kommer att spela en avgörande roll för den ståndpunkt som Europaparlamentet kommer att inta under förhandlingarna. Parlamentet kommer att avvisa varje försök från rådets sida att godkänna en finansieringsram utan lämpliga mekanismer för anpassning till framtida behov, och anser att ett stort ansvar ligger på budgetmyndigheten att se till att sådana mekanismer införs. Parlamentet anser att flexibilitetsinstrumentens omfattning hänger nära samman med beslutet om de totala beloppen och den finansiella ramens slutliga utformning och giltighetstid.

| 44. | Europaparlamentet föreslår därför






  — | att parlamentet skall godkänna kommissionens förslag om ett översynsförfarande med flerårig påverkan för att täcka varaktiga ändringar av budgetramarna, vilket kan underlättas genom att samma typ av majoritet tillämpas som för budgeten (kvalificerad majoritet i rådet och absolut majoritet i parlamentet), |
| --- | --- | --- |

44.

Europaparlamentet föreslår därför

—

att parlamentet skall godkänna kommissionens förslag om ett översynsförfarande med flerårig påverkan för att täcka varaktiga ändringar av budgetramarna, vilket kan underlättas genom att samma typ av majoritet tillämpas som för budgeten (kvalificerad majoritet i rådet och absolut majoritet i parlamentet),

| — | att parlamentet skall godkänna kommissionens förslag till flexibilitet för rättsakter, men att denna flexibilitet skall öka till 10 procent över eller under de belopp som fastställts genom medbeslutande, |
| --- | --- |

—

att parlamentet skall godkänna kommissionens förslag till flexibilitet för rättsakter, men att denna flexibilitet skall öka till 10 procent över eller under de belopp som fastställts genom medbeslutande,

| — | att parlamentet skall förkasta kommissionens förslag om flexibel omfördelning mellan rubriker, |
| --- | --- |

—

att parlamentet skall förkasta kommissionens förslag om flexibel omfördelning mellan rubriker,

| — | att det skall skapas betydande flexibilitetsreserver utanför finansieringsramen för att göra det möjligt för EU att bemöta oförutsedda behov och oväntade kriser, |
| --- | --- |

—

att det skall skapas betydande flexibilitetsreserver utanför finansieringsramen för att göra det möjligt för EU att bemöta oförutsedda behov och oväntade kriser,

| — | att man skall planera en omarbetning av budgetplanen för det fall grundläggande antaganden om den ekonomiska utvecklingen skulle ändras, t.ex. om en tydlig avvikelse från den förmodade tillväxttakten på 2,3 procent skulle inträffa. |
| --- | --- |

—

att man skall planera en omarbetning av budgetplanen för det fall grundläggande antaganden om den ekonomiska utvecklingen skulle ändras, t.ex. om en tydlig avvikelse från den förmodade tillväxttakten på 2,3 procent skulle inträffa.

| 45. | Europaparlamentet betonar att principen att skapa flexibilitetsreserver är en del av den generella överenskommelsen om finansieringsramen som inte är förhandlingsbar. Graden av flexibilitet bör vara nära förenad med finansieringsramens övergripande tak, och de belopp som anslagits för oförutsedda behov bör






  — | placeras utanför finansieringsramen, |
| --- | --- | --- |

45.

Europaparlamentet betonar att principen att skapa flexibilitetsreserver är en del av den generella överenskommelsen om finansieringsramen som inte är förhandlingsbar. Graden av flexibilitet bör vara nära förenad med finansieringsramens övergripande tak, och de belopp som anslagits för oförutsedda behov bör

—

placeras utanför finansieringsramen,

| — | tas i anspråk på grundval av ett beslut av budgetmyndigheten vilket grundar sig på ett förslag från kommissionen, |
| --- | --- |

—

tas i anspråk på grundval av ett beslut av budgetmyndigheten vilket grundar sig på ett förslag från kommissionen,

| — | finansieras genom






  — | en justering av programplaneringen inom rubrikerna, |
| --- | --- | --- |

—

finansieras genom

—

en justering av programplaneringen inom rubrikerna,

| — | omfördelning av outnyttjade anslag inom och mellan rubriker, |
| --- | --- |

—

omfördelning av outnyttjade anslag inom och mellan rubriker,

| — | nya anslag om de två första metoderna är otillräckliga. |
| --- | --- |

—

nya anslag om de två första metoderna är otillräckliga.

Parlamentet begär att om nya anslag behöver inrättas bör medel begäras från medlemsstaterna först när beslutet har fattats, för att därmed minska bördan för skattebetalarna till ett absolut minimum. Parlamentet föreslår att budgetmyndigheten skall komma överens om ett förenklat förfarande för att skynda på genomförandet av varje beslut.

| 46. | Europaparlamentet anser att denna övergripande flexibilitet skall utgöra 0,03 procent av BNI (i enlighet med punkt 20 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999) och användas för följande syften:






  — | Reserv för konkurrenskraft (upp till högst EUR 7 miljarder):
  Ett nytt instrument som skall ersätta den fond för tillväxtjustering som föreslås av kommissionen för att stärka tillväxten och konkurrenskraften och göra det möjligt för EU att reagera på ekonomiska förändringar. |
| --- | --- | --- |

46.

Europaparlamentet anser att denna övergripande flexibilitet skall utgöra 0,03 procent av BNI (i enlighet med punkt 20 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999) och användas för följande syften:

—

Reserv för konkurrenskraft (upp till högst EUR 7 miljarder):

Ett nytt instrument som skall ersätta den fond för tillväxtjustering som föreslås av kommissionen för att stärka tillväxten och konkurrenskraften och göra det möjligt för EU att reagera på ekonomiska förändringar.

| — | Reserv för sammanhållning (upp till högst EUR 3 miljarder):
  Ett nytt instrument i syfte att utveckla en mekanism som skall användas för att bemöta ekonomiska chocker och plötsliga förändringar i EU-regioner och medlemsstater som omfattas av rubrik 1b, även genom justering av programplaneringen för outnyttjade anslag. |
| --- | --- |

—

Reserv för sammanhållning (upp till högst EUR 3 miljarder):

Ett nytt instrument i syfte att utveckla en mekanism som skall användas för att bemöta ekonomiska chocker och plötsliga förändringar i EU-regioner och medlemsstater som omfattas av rubrik 1b, även genom justering av programplaneringen för outnyttjade anslag.

| — | Reserv: Katastrofhjälp (upp till högst EUR 1,5 miljarder):
  Ett befintligt instrument som skall placeras utanför budgetplanen. |
| --- | --- |

—

Reserv: Katastrofhjälp (upp till högst EUR 1,5 miljarder):

Ett befintligt instrument som skall placeras utanför budgetplanen.

| — | Reserv: Solidaritetsfonden (upp till högst EUR 6,2 miljarder):
  Ett befintligt instrument som redan finns utanför budgetplanen och som kommissionen föreslår skall budgeteras under taket. |
| --- | --- |

—

Reserv: Solidaritetsfonden (upp till högst EUR 6,2 miljarder):

Ett befintligt instrument som redan finns utanför budgetplanen och som kommissionen föreslår skall budgeteras under taket.

| — | Reserv för lånegarantier (upp till högst EUR 3,0 miljarder):
  En del av denna reserv fanns under rubrik 4. Principen skall utvidgas till att garantera finansieringen av transport- och infrastrukturprojekt. Instrumentet bör placeras utanför budgetplanen. |
| --- | --- |

—

Reserv för lånegarantier (upp till högst EUR 3,0 miljarder):

En del av denna reserv fanns under rubrik 4. Principen skall utvidgas till att garantera finansieringen av transport- och infrastrukturprojekt. Instrumentet bör placeras utanför budgetplanen.

| — | Reserv för flexibilitet (upp till högst EUR 3,5 miljarder):
  Befintligt instrument har redan placerats utanför budgetplanen och beloppet har ökats med 500 miljoner euro. |
| --- | --- |

—

Reserv för flexibilitet (upp till högst EUR 3,5 miljarder):

Befintligt instrument har redan placerats utanför budgetplanen och beloppet har ökats med 500 miljoner euro.

Del III   Budgetmedel och alternativ

| 47. | Europaparlamentet anser att kommissionens förslag överlag är godtagbart. Parlamentet anser att några rubriker har överskattats och att andra inte återspeglar de ambitioner som en utvidgad union med 490 miljoner invånare kan förvänta sig under de kommande åren i frågor som rör politik, ekonomi och solidaritet. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet anser att kommissionens förslag överlag är godtagbart. Parlamentet anser att några rubriker har överskattats och att andra inte återspeglar de ambitioner som en utvidgad union med 490 miljoner invånare kan förvänta sig under de kommande åren i frågor som rör politik, ekonomi och solidaritet.

| 48. | Europaparlamentet anser att valmöjligheter och alternativ måste undersökas för att man skall komma fram till en kompromiss mellan ambitionen att fördjupa den europeiska integrationen, åtstramningen av budgeten, de rättmätiga förväntningarna från de nya medlemsstaterna och kommissionens förslag. Parlamentet vill också på nytt göra en avvägning av de totala utgifterna enligt parlamentets egna politiska prioriteringar för framtiden. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet anser att valmöjligheter och alternativ måste undersökas för att man skall komma fram till en kompromiss mellan ambitionen att fördjupa den europeiska integrationen, åtstramningen av budgeten, de rättmätiga förväntningarna från de nya medlemsstaterna och kommissionens förslag. Parlamentet vill också på nytt göra en avvägning av de totala utgifterna enligt parlamentets egna politiska prioriteringar för framtiden.

| 49. | Som alternativ och med hänsyn till kommissionens förslag samt enligt vad som framgår av bifogade tabell vill Europaparlamentet därför framföra följande:






  — | Jordbruket:
  Parlamentet noterar att anslaget till jordbruket enligt kommissionens förslag kommer att minskas från 45 procent 2007 till 35 procent 2013. Parlamentet noterar att jordbruket, trots att detta ökar med endast 3 procent under perioden, ändå får en oproportionell del av anslagen, och denna andel kommer vara ännu högre om vissa politikområden minskas jämfört med andra. Parlamentet förkastar alla förslag om att åternationalisera den gemensamma jordbrukspolitiken. Parlamentet är bekymrat över att finansieringen av marknadsrelaterade utgifter och direkta betalningar för Bulgarien och Rumänien över det tak som Europeiska rådet enades om 2002 för en union med EU-25 fortfarande är tveksam, och detta på grund av att det inte finns någon politisk och finansiell överenskommelse. Parlamentet föreslår därför att möjligheten till en infasningsprocess för obligatorisk samfinansiering bör påbörjas inom EU-15 om behoven överstiger prognoserna för att garantera den omfattning av stödet som beslutades vid Europeiska rådets möte i oktober 2002. |
| --- | --- | --- |

49.

Som alternativ och med hänsyn till kommissionens förslag samt enligt vad som framgår av bifogade tabell vill Europaparlamentet därför framföra följande:

—

Jordbruket:

Parlamentet noterar att anslaget till jordbruket enligt kommissionens förslag kommer att minskas från 45 procent 2007 till 35 procent 2013. Parlamentet noterar att jordbruket, trots att detta ökar med endast 3 procent under perioden, ändå får en oproportionell del av anslagen, och denna andel kommer vara ännu högre om vissa politikområden minskas jämfört med andra. Parlamentet förkastar alla förslag om att åternationalisera den gemensamma jordbrukspolitiken. Parlamentet är bekymrat över att finansieringen av marknadsrelaterade utgifter och direkta betalningar för Bulgarien och Rumänien över det tak som Europeiska rådet enades om 2002 för en union med EU-25 fortfarande är tveksam, och detta på grund av att det inte finns någon politisk och finansiell överenskommelse. Parlamentet föreslår därför att möjligheten till en infasningsprocess för obligatorisk samfinansiering bör påbörjas inom EU-15 om behoven överstiger prognoserna för att garantera den omfattning av stödet som beslutades vid Europeiska rådets möte i oktober 2002.

| — | Europeiska utvecklingsfonden:
  Europaparlamentet påminner om att det har gett starkt stöd åt integreringen av Europeiska utvecklingsfonden i den allmänna budgeten på grundval av principen om budgetens enhet och möjligheterna till insyn, men noterar att integreringen i budgeten inte bör äventyra andra politikområden i finansiellt hänseende. Parlamentet betonar därför att integreringen i budgeten endast är godtagbar om finansieringsramens övergripande tak innebär ytterligare medel till den allmänna budgeten. Parlamentet påpekar att de budgeterade anslagen bör öronmärkas för att undvika negativa effekter på AVS-länderna. Parlamentet betonar att man måste iaktta principen om partnerskap med AVS-länderna när Europeiska utvecklingsfonden integreras med den allmänna budgeten. |
| --- | --- |

—

Europeiska utvecklingsfonden:

Europaparlamentet påminner om att det har gett starkt stöd åt integreringen av Europeiska utvecklingsfonden i den allmänna budgeten på grundval av principen om budgetens enhet och möjligheterna till insyn, men noterar att integreringen i budgeten inte bör äventyra andra politikområden i finansiellt hänseende. Parlamentet betonar därför att integreringen i budgeten endast är godtagbar om finansieringsramens övergripande tak innebär ytterligare medel till den allmänna budgeten. Parlamentet påpekar att de budgeterade anslagen bör öronmärkas för att undvika negativa effekter på AVS-länderna. Parlamentet betonar att man måste iaktta principen om partnerskap med AVS-länderna när Europeiska utvecklingsfonden integreras med den allmänna budgeten.

| — | Fonden för tillväxtjustering:
  Europaparlamentet är negativt inställt till kommissionens förslag. Parlamentet förordar en flexibilitetsreserv för konkurrenskraft i enlighet med punkt 47. |
| --- | --- |

—

Fonden för tillväxtjustering:

Europaparlamentet är negativt inställt till kommissionens förslag. Parlamentet förordar en flexibilitetsreserv för konkurrenskraft i enlighet med punkt 47.

| — | Solidaritetsfonden:
  Europaparlamentet anser att bevarande av det nuvarande systemet är att föredra, vilket innebär att fonden finansieras som en reserv utanför taken med ett maximalt belopp som skall skjutas till endast vid behov i enlighet med punkt 47. |
| --- | --- |

—

Solidaritetsfonden:

Europaparlamentet anser att bevarande av det nuvarande systemet är att föredra, vilket innebär att fonden finansieras som en reserv utanför taken med ett maximalt belopp som skall skjutas till endast vid behov i enlighet med punkt 47.

| — | Katastrofhjälp:
  Europaparlamentet ställer sig negativt till kommissionens förslag att ta med katastrofhjälp under taken. Parlamentet föreslår att en öronmärkt katastrofhjälpsmekanism skall införas utanför taket som vid behov skall finansieras med samma mekanism som för den nuvarande solidaritetsfonden i enlighet med punkt 47. |
| --- | --- |

—

Katastrofhjälp:

Europaparlamentet ställer sig negativt till kommissionens förslag att ta med katastrofhjälp under taken. Parlamentet föreslår att en öronmärkt katastrofhjälpsmekanism skall införas utanför taket som vid behov skall finansieras med samma mekanism som för den nuvarande solidaritetsfonden i enlighet med punkt 47.

| — | Lånegaranti:
  Europaparlamentet är negativt till kommissionens förslag till denna mekanism under rubrik 4 och föreslår att en liknande mekanism utvidgas till att omfatta andra rubriker i enlighet med punkt 47. |
| --- | --- |

—

Lånegaranti:

Europaparlamentet är negativt till kommissionens förslag till denna mekanism under rubrik 4 och föreslår att en liknande mekanism utvidgas till att omfatta andra rubriker i enlighet med punkt 47.

| — | Underrubrik 1a) Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning:
  Europaparlamentet anser att Lissabon-målen även i fortsättningen bör vara en prioritering för unionen inom nästa finansieringsram, och betydande insatser måste göras för att nå målen. Parlamentet anser att budgetmedlen bör vara tillräckliga men realistiska, att de bör ökas men inte överskattas samt att de bör vara begränsade med hänsyn till subsidiaritet och tydligt europeiskt mervärde. Parlamentet ställer sig därför helt bakom kommissionens förslag för forskning och TEN-T. Parlamentet föreslår en omfattande omfördelning av EUR 4,7 miljarder från marginalen och icke-prioriterade åtgärder till rubrik 3 (+ EUR 1,3 miljarder), rubrik 4 (+ EUR 2,7 miljarder) och till livslångt lärande (+ EUR 670 miljoner). Dessutom föreslås en intern omfördelning av EUR 200 miljoner från TEN-E till den sociala agendan. |
| --- | --- |

—

Underrubrik 1a) Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning:

Europaparlamentet anser att Lissabon-målen även i fortsättningen bör vara en prioritering för unionen inom nästa finansieringsram, och betydande insatser måste göras för att nå målen. Parlamentet anser att budgetmedlen bör vara tillräckliga men realistiska, att de bör ökas men inte överskattas samt att de bör vara begränsade med hänsyn till subsidiaritet och tydligt europeiskt mervärde. Parlamentet ställer sig därför helt bakom kommissionens förslag för forskning och TEN-T. Parlamentet föreslår en omfattande omfördelning av EUR 4,7 miljarder från marginalen och icke-prioriterade åtgärder till rubrik 3 (+ EUR 1,3 miljarder), rubrik 4 (+ EUR 2,7 miljarder) och till livslångt lärande (+ EUR 670 miljoner). Dessutom föreslås en intern omfördelning av EUR 200 miljoner från TEN-E till den sociala agendan.

| — | Rubrik 3: medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa:
  Europaparlamentet anser att de politikområden som skall finansieras under denna rubrik, särskilt frihet, säkerhet och rättvisa samt ungdomsfrågor och kultur, prioriteras högt av Europaparlamentet. Den totala storleken på anslagen bör därför ökas med EUR 1,3 miljarder, och av detta belopp bör EUR 1 miljard gå till grundläggande rättigheter och kampen mot brottslighet, EUR 140 miljoner till kultur och EUR 189 miljoner till programmet Ungdom. |
| --- | --- |

—

Rubrik 3: medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa:

Europaparlamentet anser att de politikområden som skall finansieras under denna rubrik, särskilt frihet, säkerhet och rättvisa samt ungdomsfrågor och kultur, prioriteras högt av Europaparlamentet. Den totala storleken på anslagen bör därför ökas med EUR 1,3 miljarder, och av detta belopp bör EUR 1 miljard gå till grundläggande rättigheter och kampen mot brottslighet, EUR 140 miljoner till kultur och EUR 189 miljoner till programmet Ungdom.

| — | Rubrik 4: EU som global partner (och GUSP):
  Europaparlamentet anser att den utvidgade unionens ambitioner för den kommande perioden, särskilt för föranslutnings-, grannskaps- och partnerskapsinstrument, behovet av att finansiera kriser och den omarbetade utrikespolitiken som finns med i konstitutionen medger en ökning med EUR 2,7 miljarder och en omfördelning av EUR 1,2 miljarder. Parlamentet betonar att ökningen med EUR 900 miljoner till GUSP endast kan bli möjlig efter överenskommelse med rådet om Europaparlamentets deltagande i beslutsfattandet. |
| --- | --- |

—

Rubrik 4: EU som global partner (och GUSP):

Europaparlamentet anser att den utvidgade unionens ambitioner för den kommande perioden, särskilt för föranslutnings-, grannskaps- och partnerskapsinstrument, behovet av att finansiera kriser och den omarbetade utrikespolitiken som finns med i konstitutionen medger en ökning med EUR 2,7 miljarder och en omfördelning av EUR 1,2 miljarder. Parlamentet betonar att ökningen med EUR 900 miljoner till GUSP endast kan bli möjlig efter överenskommelse med rådet om Europaparlamentets deltagande i beslutsfattandet.

| — | Administrativa utgifter:
  Europaparlamentet anser att kommissionens administrativa utgifter bör minskas med EUR 2,9 miljarder i linje med den åtstramning som införts för de nationella förvaltningarna och med tanke på utvecklingen av nya styrelseformer (externa organ) och eftersom fortsatta utvidgningar inte systematiskt bör generera mer resurser. |
| --- | --- |

—

Administrativa utgifter:

Europaparlamentet anser att kommissionens administrativa utgifter bör minskas med EUR 2,9 miljarder i linje med den åtstramning som införts för de nationella förvaltningarna och med tanke på utvecklingen av nya styrelseformer (externa organ) och eftersom fortsatta utvidgningar inte systematiskt bör generera mer resurser.

| 50. | Europaparlamentet anser att förhandlingarna inte enbart bör inriktas på procentuella andelar och siffror, utan även på att införa andra faktorer, såsom principerna om rättvisa och gradvisa förändringar som är grundläggande i EU, för att nå en balans som kan uppfylla både medlemsstaternas och medborgarnas förväntningar. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att betrakta dessa faktorer som nödvändiga förutsättningar för att nå en överenskommelse med Europaparlamentet, och vill i detta sammanhang framföra följande:






  — | Aspekter rörande konstitutionen:
  Europaparlamentet har för avsikt att förkasta rättsliga åtaganden som innebär negativa effekter när konstitutionen har trätt ikraft. Parlamentet uppmanar därför med kraft rådet och kommissionen att ingå ett gentlemen's agreement för att tillvarata parlamentets lagstiftningsbefogenheter och i syfte att införa en översynsklausul för rättsakter för vilka förfarandet kommer att ändras i samband med att konstitutionen träder ikraft, då Europaparlamentet kommer att få en mer betydande roll. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att enas om ett sådant åtagande i det kommande interinstitutionella avtalet. |
| --- | --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att förhandlingarna inte enbart bör inriktas på procentuella andelar och siffror, utan även på att införa andra faktorer, såsom principerna om rättvisa och gradvisa förändringar som är grundläggande i EU, för att nå en balans som kan uppfylla både medlemsstaternas och medborgarnas förväntningar. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att betrakta dessa faktorer som nödvändiga förutsättningar för att nå en överenskommelse med Europaparlamentet, och vill i detta sammanhang framföra följande:

—

Aspekter rörande konstitutionen:

Europaparlamentet har för avsikt att förkasta rättsliga åtaganden som innebär negativa effekter när konstitutionen har trätt ikraft. Parlamentet uppmanar därför med kraft rådet och kommissionen att ingå ett gentlemen's agreement för att tillvarata parlamentets lagstiftningsbefogenheter och i syfte att införa en översynsklausul för rättsakter för vilka förfarandet kommer att ändras i samband med att konstitutionen träder ikraft, då Europaparlamentet kommer att få en mer betydande roll. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att enas om ett sådant åtagande i det kommande interinstitutionella avtalet.

| — | Budgetförordningen:
  Europaparlamentet anser att principerna om sund förvaltning i budgetförordningen och genomförandebestämmelserna i den måste ses över för att underlätta genomförandet och skynda på återbetalningar (eller ersättningar) till medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att enas om en omarbetning av bestämmelserna, vilket måste leda till att genomförandet underlättas och att förfarandena förenklas. |
| --- | --- |

—

Budgetförordningen:

Europaparlamentet anser att principerna om sund förvaltning i budgetförordningen och genomförandebestämmelserna i den måste ses över för att underlätta genomförandet och skynda på återbetalningar (eller ersättningar) till medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att enas om en omarbetning av bestämmelserna, vilket måste leda till att genomförandet underlättas och att förfarandena förenklas.

| — | Administrativa bördor
  Europaparlamentet betonar att kommissionen bör vidta åtgärder för att förenkla och förbättra den administrativa styrningens effektivitet när det gäller genomförandet av gemenskapsprogram inom den egna administrationen, i medlemsstaterna och hos dem som får ekonomiska bidrag, särskilt när det gäller småskaliga projekt. Parlamentet anser att en noggrann analys av den administrativa styrningens effektivitet i samband med gemenskapslagstiftningen bör genomföras för var och en av dessa fyra nivåer, för att därigenom kunna upptäcka möjligheter att använda de administrativa kostnaderna effektivare. Parlamentet föreslår att en sådan analys görs av hela budgeten. |
| --- | --- |

—

Administrativa bördor

Europaparlamentet betonar att kommissionen bör vidta åtgärder för att förenkla och förbättra den administrativa styrningens effektivitet när det gäller genomförandet av gemenskapsprogram inom den egna administrationen, i medlemsstaterna och hos dem som får ekonomiska bidrag, särskilt när det gäller småskaliga projekt. Parlamentet anser att en noggrann analys av den administrativa styrningens effektivitet i samband med gemenskapslagstiftningen bör genomföras för var och en av dessa fyra nivåer, för att därigenom kunna upptäcka möjligheter att använda de administrativa kostnaderna effektivare. Parlamentet föreslår att en sådan analys görs av hela budgeten.

| — | Medlemsstaternas certifiering:
  Europaparlamentet anser att Europaparlamentet som en del av budgetmyndigheten har ansvar för att optimera genomförandet av de medel som medlemsstaterna anslår till EU:s budget. Parlamentet vill förbättra genomförandet av de program som skall finansieras under de kommande budgetramarna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att certifiera sina finansiella åtaganden för alla politikområden som genomförs med delad befogenhet genom en formell förhandsdeklaration och en årlig försäkran i efterhand av medlemsstaternas högsta politiska och administrativa myndighet (finansministern). Parlamentet uppmanar därför kommissionen att införa lämpliga mekanismer för att hålla inne betalningar om dessa krav inte uppfylls. Parlamentet vill inte föreslå några större ökningar av anslagen till program utan att medlemsstaterna garanterar att de kommer att göra motsvarande budgetmässiga åtaganden. Parlamentet anser att accepterandet av begreppet ”förhandsdeklaration” är en nödvändig förutsättning för att Europaparlamentet skall ge sitt samtycke till ett nytt interinstitutionellt avtal om budgetplanen. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaternas certifiering:

Europaparlamentet anser att Europaparlamentet som en del av budgetmyndigheten har ansvar för att optimera genomförandet av de medel som medlemsstaterna anslår till EU:s budget. Parlamentet vill förbättra genomförandet av de program som skall finansieras under de kommande budgetramarna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att certifiera sina finansiella åtaganden för alla politikområden som genomförs med delad befogenhet genom en formell förhandsdeklaration och en årlig försäkran i efterhand av medlemsstaternas högsta politiska och administrativa myndighet (finansministern). Parlamentet uppmanar därför kommissionen att införa lämpliga mekanismer för att hålla inne betalningar om dessa krav inte uppfylls. Parlamentet vill inte föreslå några större ökningar av anslagen till program utan att medlemsstaterna garanterar att de kommer att göra motsvarande budgetmässiga åtaganden. Parlamentet anser att accepterandet av begreppet ”förhandsdeklaration” är en nödvändig förutsättning för att Europaparlamentet skall ge sitt samtycke till ett nytt interinstitutionellt avtal om budgetplanen.

| — | Egna medel och korrigeringsmekanismen:
  Europaparlamentet instämmer i Europeiska rådets slutsatser från december 2004 att förhandlingarna om EU:s utgifter måste ses i ett övergripande sammanhang som inkluderar frågan om egna medel, korrigeringsmekanismen och undersökning av möjliga förenklingar av systemet. Parlamentet uppmanar till en översyn av systemet med egna medel som på kort sikt leder till en rättvisare fördelning av nettobördan, och som före utgången av nästa budgetplan leder till inrättandet av ett oberoende finansieringssystem för EU. Parlamentet föreslår att detta nya system skall förberedas av en interparlamentarisk konferens, som skall omfatta Europaparlamentet och de nationella parlamenten i enlighet med konstitutionens protokoll om deras roller. |
| --- | --- |

—

Egna medel och korrigeringsmekanismen:

Europaparlamentet instämmer i Europeiska rådets slutsatser från december 2004 att förhandlingarna om EU:s utgifter måste ses i ett övergripande sammanhang som inkluderar frågan om egna medel, korrigeringsmekanismen och undersökning av möjliga förenklingar av systemet. Parlamentet uppmanar till en översyn av systemet med egna medel som på kort sikt leder till en rättvisare fördelning av nettobördan, och som före utgången av nästa budgetplan leder till inrättandet av ett oberoende finansieringssystem för EU. Parlamentet föreslår att detta nya system skall förberedas av en interparlamentarisk konferens, som skall omfatta Europaparlamentet och de nationella parlamenten i enlighet med konstitutionens protokoll om deras roller.

| — | Finansiella instrument och samfinansiering
  Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag som skall finnas med i genomförandet av all gemensam politik med nya finansiella instrument och samfinansieringsmekanismer. Dessa instrument skall ta itu med marknadsbrister och fungera som katalysatorer för privata investerare. Budgetoptimering och en betydande hävstångseffekt skall var nyckelmål. Det uppnås i synnerhet med garantiinstrument för små och medelstora företag men även med riktat riskkapitalstöd, bland annat till nätverk för ”företagsänglar” (business angels) och tekniköverföring. |
| --- | --- |

—

Finansiella instrument och samfinansiering

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag som skall finnas med i genomförandet av all gemensam politik med nya finansiella instrument och samfinansieringsmekanismer. Dessa instrument skall ta itu med marknadsbrister och fungera som katalysatorer för privata investerare. Budgetoptimering och en betydande hävstångseffekt skall var nyckelmål. Det uppnås i synnerhet med garantiinstrument för små och medelstora företag men även med riktat riskkapitalstöd, bland annat till nätverk för ”företagsänglar” (business angels) och tekniköverföring.

Del IV   Rekommendationer till de ständiga utskotten om lagstiftningsaspekter

| 51. | Europaparlamentet anser att följande rekommendationer skall utgöra en vägledning för de specialiserade utskotten, utan att detta påverkar framtida lagstiftningsbeslut. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet anser att följande rekommendationer skall utgöra en vägledning för de specialiserade utskotten, utan att detta påverkar framtida lagstiftningsbeslut.

Konkurrenskraft och innovation

| 52. | Europaparlamentet uttrycker fortfarande oro över att tidigare program för innovation och konkurrenskraft inte har lyckats åstadkomma den nödvändiga kopplingen mellan grundforskning och tillämpad forskning och industriella innovationer, vilket delvis beror på att de finansiella medlen har varit relativt begränsade. Parlamentet anser att den europeiska allmänhetens stöd är absolut nödvändigt för att Lissabonmålen skall kunna förverkligas. Kommissionen bör föreslå en förenkling av sina ekonomiska förfaranden för att underlätta genomförandet av forskningspolitiken. Parlamentet anser att finansiella instrument behöver omprövas på ett mer preciserat målinriktat sätt och att inrättandet av ett ambitiöst program som ägnas åt konkurrenskraft och innovation och som ges tillräckliga finansiella medel är nödvändigt för att stödja en näringslivspolitik som är inriktad på framgång, särskilt för små och medelstora företag, och som på ett framgångsrikt sätt koncentrerar sig på forskning genom industriella tillämpningar, exempelvis tekniköverföring från universitet och forskningscentra till industriell tillämpning. Ytterligare steg bör tas för att främja utvecklingen av informationssamhället såsom föreslagits av kommissionen, genom utveckling, främjande av internationella standarder för informations- och kommunikationsteknik och mobil telekommunikationsteknik, övervakning av genomförandet av ramlagstiftningen för elektroniska kommunikationer, stöd till EU:s riktmärkesverksamhet inom området för eEuropes handlingsplansinitiativ och ytterligare förstärkning av EU:s säkerhetsforskning. Parlamentet anser att ett sådant program är nödvändigt för att Lissabonstrategins mål skall kunna nås när det gäller ny teknik och miljöteknik. Parlamentet anser att det är nödvändigt att säkra adekvat finansiering för EU:s handlingsplan för miljöteknik (ETAP) genom EU:s sjunde ramprogram för forskning (FP7) och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (CIP). Parlamentet efterlyser adekvat finansieringsstöd till innovativa små och medelstora företag samt initiativ för att stödja kommersialiseringen av forskningsresultat samt tekniköverföring, i första hand genom Europeiska investeringsfonden. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uttrycker fortfarande oro över att tidigare program för innovation och konkurrenskraft inte har lyckats åstadkomma den nödvändiga kopplingen mellan grundforskning och tillämpad forskning och industriella innovationer, vilket delvis beror på att de finansiella medlen har varit relativt begränsade. Parlamentet anser att den europeiska allmänhetens stöd är absolut nödvändigt för att Lissabonmålen skall kunna förverkligas. Kommissionen bör föreslå en förenkling av sina ekonomiska förfaranden för att underlätta genomförandet av forskningspolitiken. Parlamentet anser att finansiella instrument behöver omprövas på ett mer preciserat målinriktat sätt och att inrättandet av ett ambitiöst program som ägnas åt konkurrenskraft och innovation och som ges tillräckliga finansiella medel är nödvändigt för att stödja en näringslivspolitik som är inriktad på framgång, särskilt för små och medelstora företag, och som på ett framgångsrikt sätt koncentrerar sig på forskning genom industriella tillämpningar, exempelvis tekniköverföring från universitet och forskningscentra till industriell tillämpning. Ytterligare steg bör tas för att främja utvecklingen av informationssamhället såsom föreslagits av kommissionen, genom utveckling, främjande av internationella standarder för informations- och kommunikationsteknik och mobil telekommunikationsteknik, övervakning av genomförandet av ramlagstiftningen för elektroniska kommunikationer, stöd till EU:s riktmärkesverksamhet inom området för eEuropes handlingsplansinitiativ och ytterligare förstärkning av EU:s säkerhetsforskning. Parlamentet anser att ett sådant program är nödvändigt för att Lissabonstrategins mål skall kunna nås när det gäller ny teknik och miljöteknik. Parlamentet anser att det är nödvändigt att säkra adekvat finansiering för EU:s handlingsplan för miljöteknik (ETAP) genom EU:s sjunde ramprogram för forskning (FP7) och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (CIP). Parlamentet efterlyser adekvat finansieringsstöd till innovativa små och medelstora företag samt initiativ för att stödja kommersialiseringen av forskningsresultat samt tekniköverföring, i första hand genom Europeiska investeringsfonden.

Rymdprogrammet

| 53. | Europaparlamentet konstaterar att den europeiska rymdpolitiken nu är en del av ramprogrammet för forskning. Parlamentet påpekar att rymdpolitiken, i väntan på att de relevanta bestämmelserna i konstitutionen skall träda ikraft, där rymdpolitiken har sin rättsliga grund (artikel III-254), bör behandlas som ett separat politikområde med sin egen tydligt definierade rättsliga grund och tilldelas tillräckliga finansiella medel och lämpliga finansiella instrument till stöd för rymdrelaterad forskningsverksamhet, utveckling och användning av infrastrukturer för Galileo och GMES och tillträde för EU till rymden. Parlamentet anser att särskilda regler skall införas i ramprogrammet för att möjliggöra genomförandet av dessa specifika verksamheter. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet konstaterar att den europeiska rymdpolitiken nu är en del av ramprogrammet för forskning. Parlamentet påpekar att rymdpolitiken, i väntan på att de relevanta bestämmelserna i konstitutionen skall träda ikraft, där rymdpolitiken har sin rättsliga grund (artikel III-254), bör behandlas som ett separat politikområde med sin egen tydligt definierade rättsliga grund och tilldelas tillräckliga finansiella medel och lämpliga finansiella instrument till stöd för rymdrelaterad forskningsverksamhet, utveckling och användning av infrastrukturer för Galileo och GMES och tillträde för EU till rymden. Parlamentet anser att särskilda regler skall införas i ramprogrammet för att möjliggöra genomförandet av dessa specifika verksamheter.

Transeuropeiska nät

| 54. | Europaparlamentet konstaterar att det på grund av projektens storlek och deras ramanslag inte finns något verkligt alternativ till nationell finansiering eller gemenskapsfinansiering. Europaparlamentet konstaterar att den förhoppning som man ofta har haft om att tillväxt skall uppnås genom deltagande av privata investerare för närvarande inte har gått i uppfyllelse, förutom i några få undantagsfall. Parlamentet noterar antagandet av Europaparlamentets och rådets nya förordning (EG) nr 807/2004 av den 21 april 2004 om ändring av rådets förordning (EG) nr 2236/95 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät (8) som gör det möjligt att koncentrera stödet till de projekt som är mest nödvändiga (prioriterade gränsöverskridande projekt eller projekt som passerar naturliga hinder) och ökar gemenskapens maximala finansieringsgrad för prioriterade projekt till 20-30 procent och i undantagsfall till 50 procent. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet konstaterar att det på grund av projektens storlek och deras ramanslag inte finns något verkligt alternativ till nationell finansiering eller gemenskapsfinansiering. Europaparlamentet konstaterar att den förhoppning som man ofta har haft om att tillväxt skall uppnås genom deltagande av privata investerare för närvarande inte har gått i uppfyllelse, förutom i några få undantagsfall. Parlamentet noterar antagandet av Europaparlamentets och rådets nya förordning (EG) nr 807/2004 av den 21 april 2004 om ändring av rådets förordning (EG) nr 2236/95 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät (8) som gör det möjligt att koncentrera stödet till de projekt som är mest nödvändiga (prioriterade gränsöverskridande projekt eller projekt som passerar naturliga hinder) och ökar gemenskapens maximala finansieringsgrad för prioriterade projekt till 20-30 procent och i undantagsfall till 50 procent.

Den socialpolitiska agendan

| 55. | Europaparlamentet noterar lagstiftningsförslaget om det nya Progress-programmet och betonar betydelsen och behovet av ett sammanhållet europeiskt program som möjliggör adekvat finansiering på detta område som stimulerar till åtgärder på nationell nivå. Parlamentet anser därför att den finansiella ramen för Progress måste vidgas om Europeiska unionen verkligen avser att genomföra Lissabonstrategin och den socialpolitiska agendan. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet noterar lagstiftningsförslaget om det nya Progress-programmet och betonar betydelsen och behovet av ett sammanhållet europeiskt program som möjliggör adekvat finansiering på detta område som stimulerar till åtgärder på nationell nivå. Parlamentet anser därför att den finansiella ramen för Progress måste vidgas om Europeiska unionen verkligen avser att genomföra Lissabonstrategin och den socialpolitiska agendan.

Sammanhållning

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ställa upp ”utvecklingsmål” samt mätbara, konkreta och exakta indikatorer med ekonomisk, social och miljömässig innebörd som ligger i linje med slutsatserna från Europeiska rådets möten i Lissabon och Göteborg, och att förenkla de nuvarande administrativa förfarandena så att medlemsstaternas administrativa börda blir mindre, vid behov genom en översyn av de relevanta bestämmelserna i budgetförordningen. Europaparlamentet understryker att 4-procentstaket för betalningar från strukturfonderna baseras på tidigare erfarenheter, men att det bör behandlas på ett mer tänjbart sätt. Parlamentet menar att man skulle kunna överväga en tillfällig ytterligare differentiering i EU när det gäller samfinansieringskvoterna för EU-programmen. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att lösa problemet genom delad förvaltning och att förbättra tillförlitligheten hos de kontroller som medlemsstaterna genomför samt deras prognosmetoder. Parlamentet efterlyser också ett tydligt åtagande och en exakt tidsplan för genomförande av principen om att medlemsstaternas högsta politiska och administrativa verkställande myndigheter (finansministrarna) skall lämna in särredovisningar. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ställa upp ”utvecklingsmål” samt mätbara, konkreta och exakta indikatorer med ekonomisk, social och miljömässig innebörd som ligger i linje med slutsatserna från Europeiska rådets möten i Lissabon och Göteborg, och att förenkla de nuvarande administrativa förfarandena så att medlemsstaternas administrativa börda blir mindre, vid behov genom en översyn av de relevanta bestämmelserna i budgetförordningen. Europaparlamentet understryker att 4-procentstaket för betalningar från strukturfonderna baseras på tidigare erfarenheter, men att det bör behandlas på ett mer tänjbart sätt. Parlamentet menar att man skulle kunna överväga en tillfällig ytterligare differentiering i EU när det gäller samfinansieringskvoterna för EU-programmen. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att lösa problemet genom delad förvaltning och att förbättra tillförlitligheten hos de kontroller som medlemsstaterna genomför samt deras prognosmetoder. Parlamentet efterlyser också ett tydligt åtagande och en exakt tidsplan för genomförande av principen om att medlemsstaternas högsta politiska och administrativa verkställande myndigheter (finansministrarna) skall lämna in särredovisningar.

| 57. | Europaparlamentet påpekar att regionalpolitiken inte kan betraktas i ett sammanhang skilt från regionala bestämmelser om stöd, och kräver att förslagen skall vara samstämmiga, och att alltför stora skillnader i stödnivåer mellan regioner som gränsar till varandra skall undvikas, eftersom detta kan leda till allvarliga snedvridningar av konkurrensen. Parlamentet betonar de yttersta randområdenas speciella situation (artikel 299.2 i EG-fördraget) som kräver ett annorlunda angreppssätt när det gäller sammanhållningspolitikens parametrar. Parlamentet föreslår en övergångsmekanism som gör det möjligt för de regioner som berörs av den statistiska effekten att även i fortsättningen begära EU-stöd, eftersom ingen region bör känna sig negativt drabbad av utvidgningen. I detta sammanhang måste växelverkan mellan regionalpolitiken och konkurrenspolitiken i de regioner som berörs av den statistiska effekten erkännas samt tas med i analysen över de effekter som befintliga och framtida bestämmelser om statligt stöd har eller kommer att ha för dessa regioner, och att även regioner som befinner sig i ett övergångsskede, särskilt de som tekniskt sett faller inom mål 1, men även de som täcks av mål 2, bör erhålla tillräckligt med stöd och behandlas förmånligt vid tillämpningen av bestämmelser om statligt stöd. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet påpekar att regionalpolitiken inte kan betraktas i ett sammanhang skilt från regionala bestämmelser om stöd, och kräver att förslagen skall vara samstämmiga, och att alltför stora skillnader i stödnivåer mellan regioner som gränsar till varandra skall undvikas, eftersom detta kan leda till allvarliga snedvridningar av konkurrensen. Parlamentet betonar de yttersta randområdenas speciella situation (artikel 299.2 i EG-fördraget) som kräver ett annorlunda angreppssätt när det gäller sammanhållningspolitikens parametrar. Parlamentet föreslår en övergångsmekanism som gör det möjligt för de regioner som berörs av den statistiska effekten att även i fortsättningen begära EU-stöd, eftersom ingen region bör känna sig negativt drabbad av utvidgningen. I detta sammanhang måste växelverkan mellan regionalpolitiken och konkurrenspolitiken i de regioner som berörs av den statistiska effekten erkännas samt tas med i analysen över de effekter som befintliga och framtida bestämmelser om statligt stöd har eller kommer att ha för dessa regioner, och att även regioner som befinner sig i ett övergångsskede, särskilt de som tekniskt sett faller inom mål 1, men även de som täcks av mål 2, bör erhålla tillräckligt med stöd och behandlas förmånligt vid tillämpningen av bestämmelser om statligt stöd.

| 58. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att kommissionen har offentliggjort ett projekt som syftar till att inrätta ett instrument för EU-lånegarantier för TEN-projekt på transportområdet. Parlamentet anser att denna lösning även skulle kunna tillämpas på andra områden för att främja de investeringar som behövs för att Lissabonmålen skall uppnås. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att kommissionen har offentliggjort ett projekt som syftar till att inrätta ett instrument för EU-lånegarantier för TEN-projekt på transportområdet. Parlamentet anser att denna lösning även skulle kunna tillämpas på andra områden för att främja de investeringar som behövs för att Lissabonmålen skall uppnås.

Jordbruk

| 59. | Europaparlamentet anser att ett väsentligt mål för den gemensamma jordbrukspolitiken är att garantera mångfunktionalitet för Europas jordbrukssektor, att se till att den inre marknaden för jordbruksprodukter fungerar väl, att trygga rimliga inkomster för jordbrukarna, att garantera att inhemska jordbruksprodukter av hög kvalitet finns tillgängliga, inbegripet en hög nivå på hälsostandarder och djurskydd, att ge ytterligare stöd till landsbygdsområden som i hög grad släpar efter tätortsområden beträffande inkomster, infrastruktur och tillgång till tjänster, att främja hållbara och miljövänliga jordbruksmetoder för att bevara miljön samt att mot bakgrund av Lissabonstrategin stärka det europeiska jordbrukets konkurrensförmåga så att det kan bidra till att bevara arbetstillfällen i jordbrukssektorn. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet anser att ett väsentligt mål för den gemensamma jordbrukspolitiken är att garantera mångfunktionalitet för Europas jordbrukssektor, att se till att den inre marknaden för jordbruksprodukter fungerar väl, att trygga rimliga inkomster för jordbrukarna, att garantera att inhemska jordbruksprodukter av hög kvalitet finns tillgängliga, inbegripet en hög nivå på hälsostandarder och djurskydd, att ge ytterligare stöd till landsbygdsområden som i hög grad släpar efter tätortsområden beträffande inkomster, infrastruktur och tillgång till tjänster, att främja hållbara och miljövänliga jordbruksmetoder för att bevara miljön samt att mot bakgrund av Lissabonstrategin stärka det europeiska jordbrukets konkurrensförmåga så att det kan bidra till att bevara arbetstillfällen i jordbrukssektorn.

| 60. | Europaparlamentet konstaterar att unionen sedan 1999 har genomfört betydande reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken och den gemensamma organisationen av marknaderna. Kommissionen uppmanas därför att se till att EU:s partner förstår att EU-producenterna redan har gjort stora uppoffringar i och med dessa reformer, och att inom ramen för Dohautvecklingsagendans handelsförhandlingar försvara den europeiska jorbruksmodellens mångfunktionalitet. Parlamentet betonar också vikten av att bibehålla gemenskapspreferensen, särskilt genom att skapa en korrekt och rättvis balans mellan utvecklingsländernas begäran om tillgång till marknaden och gemenskapsmarknadernas stabilitet och hållbarhet. Syftet är att möjliggöra en god förvaltning av marknaderna och undvika kriser som skulle innebära att Europeiska unionen måste göra ytterligare ekonomiska åtaganden, vilket skulle leda till större budgetsvårigheter. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet konstaterar att unionen sedan 1999 har genomfört betydande reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken och den gemensamma organisationen av marknaderna. Kommissionen uppmanas därför att se till att EU:s partner förstår att EU-producenterna redan har gjort stora uppoffringar i och med dessa reformer, och att inom ramen för Dohautvecklingsagendans handelsförhandlingar försvara den europeiska jorbruksmodellens mångfunktionalitet. Parlamentet betonar också vikten av att bibehålla gemenskapspreferensen, särskilt genom att skapa en korrekt och rättvis balans mellan utvecklingsländernas begäran om tillgång till marknaden och gemenskapsmarknadernas stabilitet och hållbarhet. Syftet är att möjliggöra en god förvaltning av marknaderna och undvika kriser som skulle innebära att Europeiska unionen måste göra ytterligare ekonomiska åtaganden, vilket skulle leda till större budgetsvårigheter.

| 61. | Europaparlamentet påminner om att den genomgripande reformen av jordbrukspolitiken 2003, inklusive reformen av nästan hela den gemensamma organisationen av marknaderna, grundades på att den finansieringsram som fastställdes i Europeiska rådets beslut i oktober 2002 gällde. Parlamentet påminner dessutom om att Europaparlamentet har godkänt fördraget och rättsakten om villkoren för de tio nya medlemsstaternas anslutning, vilka grundade de ekonomiska aspekterna av jordbruket på Europeiska rådets överenskommelse. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet påminner om att den genomgripande reformen av jordbrukspolitiken 2003, inklusive reformen av nästan hela den gemensamma organisationen av marknaderna, grundades på att den finansieringsram som fastställdes i Europeiska rådets beslut i oktober 2002 gällde. Parlamentet påminner dessutom om att Europaparlamentet har godkänt fördraget och rättsakten om villkoren för de tio nya medlemsstaternas anslutning, vilka grundade de ekonomiska aspekterna av jordbruket på Europeiska rådets överenskommelse.

Fiske

| 62. | Europaparlamentet anser att den gemensamma fiskeripolitiken är en viktig del av EU:s miljöåtgärder för att återskapa balansen i det marina ekosystemet, och hindra den överexploatering som sker av vissa arter. Parlamentet anser att de medel som kommissionen anslagit utgör ett nödvändigt minimum för bevarande av fiskbestånd samt för att genomföra de mål som överenskommits inom ramen för reformen av den gemensamma fiskeripolitiken från 2002, grundade på hållbar utveckling. Parlamentet anser att den gemensamma fiskeripolitiken i högre grad bör beakta fiskarnas situation och fästa särskild uppmärksamhet vid det särskilda fallet med de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet anser att den gemensamma fiskeripolitiken är en viktig del av EU:s miljöåtgärder för att återskapa balansen i det marina ekosystemet, och hindra den överexploatering som sker av vissa arter. Parlamentet anser att de medel som kommissionen anslagit utgör ett nödvändigt minimum för bevarande av fiskbestånd samt för att genomföra de mål som överenskommits inom ramen för reformen av den gemensamma fiskeripolitiken från 2002, grundade på hållbar utveckling. Parlamentet anser att den gemensamma fiskeripolitiken i högre grad bör beakta fiskarnas situation och fästa särskild uppmärksamhet vid det särskilda fallet med de yttersta randområdena.

Miljö

| 63. | Europaparlamentet anser att EU:s miljöpolitik har visat sig vara ett viktigt instrument för att bidra till att mildra effekterna av klimatförändringarna, stoppa minskningen av naturliga livsmiljöer och biologisk mångfald, skydda vattentillgångar, förbättra miljön, hälsan och livskvaliteten, främja hållbar användning och hantering av naturresurser och avfall och utveckla strategiska perspektiv på politisk utveckling, genomförande och information/ökad medvetenhet liksom hållbar ekonomisk tillväxt, sysselsättning och ekologisk sammanhållning. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet anser att EU:s miljöpolitik har visat sig vara ett viktigt instrument för att bidra till att mildra effekterna av klimatförändringarna, stoppa minskningen av naturliga livsmiljöer och biologisk mångfald, skydda vattentillgångar, förbättra miljön, hälsan och livskvaliteten, främja hållbar användning och hantering av naturresurser och avfall och utveckla strategiska perspektiv på politisk utveckling, genomförande och information/ökad medvetenhet liksom hållbar ekonomisk tillväxt, sysselsättning och ekologisk sammanhållning.

| 64. | Europaparlamentet påpekar att olika miljöpolitikområden bidrar till att Lissabon- och Göteborgsmålen kan uppnås. Parlamentet förordar starkt att miljöpolitiken skall integreras i andra politikområden. Parlamentet betonar att miljöaspekter och effekter såsom miljöteknik, miljöforskning och naturskydd måste beaktas fullt ut vid finansiering av politiken under rubrik 1 och rubrik 2. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet påpekar att olika miljöpolitikområden bidrar till att Lissabon- och Göteborgsmålen kan uppnås. Parlamentet förordar starkt att miljöpolitiken skall integreras i andra politikområden. Parlamentet betonar att miljöaspekter och effekter såsom miljöteknik, miljöforskning och naturskydd måste beaktas fullt ut vid finansiering av politiken under rubrik 1 och rubrik 2.

Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa

| 65. | Europaparlamentet välkomnar strävandena att förenkla och rationalisera den nuvarande situationen på detta område genom fastställandet av tre ramprogram (”Solidaritet”, ”Säkerhet” och ”Rättvisa”), vilket också kommer att ge utrymme för större flexibilitet vid prioriteringen av de olika åtgärderna, men betonar att detta tillvägagångssätt inte får minska Europaparlamentets politiska och budgetmässiga kontroll. Parlamentet varnar för att införandet av begreppet ”delad handläggning tillsammans med medlemsstaterna” för genomförande av programmen på detta område behöver åtföljas av lämpliga kontrollmekanismer. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet välkomnar strävandena att förenkla och rationalisera den nuvarande situationen på detta område genom fastställandet av tre ramprogram (”Solidaritet”, ”Säkerhet” och ”Rättvisa”), vilket också kommer att ge utrymme för större flexibilitet vid prioriteringen av de olika åtgärderna, men betonar att detta tillvägagångssätt inte får minska Europaparlamentets politiska och budgetmässiga kontroll. Parlamentet varnar för att införandet av begreppet ”delad handläggning tillsammans med medlemsstaterna” för genomförande av programmen på detta område behöver åtföljas av lämpliga kontrollmekanismer.

| 66. | Europaparlamentet väntar med att uttrycka sin åsikt om programmens specifika innehåll tills kommissionen lägger fram sina lagstiftningsförslag, och särskilt om huruvida den andel av de totala medlen som kommissionen förslår till varje program är lämpligt för att Europaparlamentets prioriteringar på detta område skall bli tydliga: främjande av grundläggande rättigheter, förstärkning av medborgarnas säkerhet och effektivt genomförande av den gemensamma invandrings- och asylpolitiken (särskilt avseende flyktingfonden). |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet väntar med att uttrycka sin åsikt om programmens specifika innehåll tills kommissionen lägger fram sina lagstiftningsförslag, och särskilt om huruvida den andel av de totala medlen som kommissionen förslår till varje program är lämpligt för att Europaparlamentets prioriteringar på detta område skall bli tydliga: främjande av grundläggande rättigheter, förstärkning av medborgarnas säkerhet och effektivt genomförande av den gemensamma invandrings- och asylpolitiken (särskilt avseende flyktingfonden).

Konsumentskydd och folkhälsa

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast lägga fram lagstiftningsförslag om det nya programmet för konsumentpolitik och folkhälsa, så att Europaparlamentet och rådet kan inleda lagstiftningsarbetet i tid för att programmen skall kunna träda ikraft i början av 2007. Parlamentet är fortfarande övertygat om att uppdelningen i ett nytt program för konsumentpolitik och ett nytt program för folkhälsa kommer att vara den bästa lösningen för att tillmötesgå EU:s prioriteringar. Parlamentet betonar att de finansiella medel som anslås till det nya programmet bör ökas väsentligt jämfört med den nuvarande situationen. Parlamentet anser att hänsyn skall tas till konsekvenserna av den föregående utvidgningen och den framtida utvidgningen till länder med brister inom sjukvårds- och konsumentområdena samt till den föreslagna breddningen av programmets omfattning. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast lägga fram lagstiftningsförslag om det nya programmet för konsumentpolitik och folkhälsa, så att Europaparlamentet och rådet kan inleda lagstiftningsarbetet i tid för att programmen skall kunna träda ikraft i början av 2007. Parlamentet är fortfarande övertygat om att uppdelningen i ett nytt program för konsumentpolitik och ett nytt program för folkhälsa kommer att vara den bästa lösningen för att tillmötesgå EU:s prioriteringar. Parlamentet betonar att de finansiella medel som anslås till det nya programmet bör ökas väsentligt jämfört med den nuvarande situationen. Parlamentet anser att hänsyn skall tas till konsekvenserna av den föregående utvidgningen och den framtida utvidgningen till länder med brister inom sjukvårds- och konsumentområdena samt till den föreslagna breddningen av programmets omfattning.

Utbildning

| 68. | Parlamentet anser att det är nödvändigt att höja Erasmusstudenternas genomsnittliga utbytesstipendium och att underprogrammet Comenius under programmets hela löptid bör inriktas på att engagera fler elever i gemensamma utbildningsaktiviteter. Parlamentet anser att dessa förbättringar av programmet kräver en väsentlig ökning av det referensbelopp som kommissionen har föreslagit. |
| --- | --- |

68.

Parlamentet anser att det är nödvändigt att höja Erasmusstudenternas genomsnittliga utbytesstipendium och att underprogrammet Comenius under programmets hela löptid bör inriktas på att engagera fler elever i gemensamma utbildningsaktiviteter. Parlamentet anser att dessa förbättringar av programmet kräver en väsentlig ökning av det referensbelopp som kommissionen har föreslagit.

Främjande av europeisk kultur och mångfald

| 69. | Europaparlamentet betonar vikten av den audiovisuella sektorn med hänsyn till de teknologiska förändringarna och de innovativa ekonomiska processerna och betonar att den kan bidra till att skapa en kunskapsbaserad ekonomi, såsom utmålades i Lissabonprocessen. Parlamentet betonar att utvecklingen inom den audiovisuella sektorn först och främst är beroende av den privata sektorn, oberoende medier och medlemsstaternas offentliga finansiering. Parlamentet betonar de positiva resultaten av de nuvarande Mediaprogrammen. Parlamentet betonar att Mediaprogrammen har visat sig vara mycket effektiva och tydligt uppvisat europeiskt mervärde när det gäller att stödja utvecklingen inom denna sektor. Parlamentet betonar att det är viktigt att Mediaprogrammet 2007 tilldelas tillräckliga medel och att det belopp som kommissionen har föreslagit är ett minimum för att programmets mål skall kunna nås. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet betonar vikten av den audiovisuella sektorn med hänsyn till de teknologiska förändringarna och de innovativa ekonomiska processerna och betonar att den kan bidra till att skapa en kunskapsbaserad ekonomi, såsom utmålades i Lissabonprocessen. Parlamentet betonar att utvecklingen inom den audiovisuella sektorn först och främst är beroende av den privata sektorn, oberoende medier och medlemsstaternas offentliga finansiering. Parlamentet betonar de positiva resultaten av de nuvarande Mediaprogrammen. Parlamentet betonar att Mediaprogrammen har visat sig vara mycket effektiva och tydligt uppvisat europeiskt mervärde när det gäller att stödja utvecklingen inom denna sektor. Parlamentet betonar att det är viktigt att Mediaprogrammet 2007 tilldelas tillräckliga medel och att det belopp som kommissionen har föreslagit är ett minimum för att programmets mål skall kunna nås.

| 70. | Europaparlamentet välkomnar integreringen av flera åtgärder med mycket små budgetramar i det nya programmet Kultur 2000, och betonar att en adekvat nivå på anslagen till detta område är avgörande, och framhåller hur viktigt det är att inkludera huvudverksamheterna i handlingsprogrammet för 2004–2006 inom den nya fleråriga ramen. Parlamentet uppmanar kommissionen att stimulera åtgärder som ingår i den europeiska pakten för ungdomsfrågor som antogs av Europeiska rådet den 22-23 mars 2005. Parlamentet stöder den åsikt som uttrycktes av kulturministrarna vid mötet i Rotterdam i juli 2004 att budgeten för kultur måste ökas väsentligt. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet välkomnar integreringen av flera åtgärder med mycket små budgetramar i det nya programmet Kultur 2000, och betonar att en adekvat nivå på anslagen till detta område är avgörande, och framhåller hur viktigt det är att inkludera huvudverksamheterna i handlingsprogrammet för 2004–2006 inom den nya fleråriga ramen. Parlamentet uppmanar kommissionen att stimulera åtgärder som ingår i den europeiska pakten för ungdomsfrågor som antogs av Europeiska rådet den 22-23 mars 2005. Parlamentet stöder den åsikt som uttrycktes av kulturministrarna vid mötet i Rotterdam i juli 2004 att budgeten för kultur måste ökas väsentligt.

Utrikespolitik

| 71. | Europaparlamentet välkomnar i princip förenklingen av finansieringsinstrumenten under rubrik 4 men ifrågasätter om det antal och den fördelning som kommissionen har föreslagit är lämplig med hänsyn till öppenhet, tydlighet och demokratisk kontroll rörande användningen av medlen. Parlamentet anser särskilt






  — | att det i de nya finansieringsinstrumentens rättsliga grunder tydligt bör anges vilken roll Europaparlamentet har i utformningen av målen för de geografiska eller tematiska program som dessa instrument kommer att ge upphov till, |
| --- | --- | --- |

71.

Europaparlamentet välkomnar i princip förenklingen av finansieringsinstrumenten under rubrik 4 men ifrågasätter om det antal och den fördelning som kommissionen har föreslagit är lämplig med hänsyn till öppenhet, tydlighet och demokratisk kontroll rörande användningen av medlen. Parlamentet anser särskilt

—

att det i de nya finansieringsinstrumentens rättsliga grunder tydligt bör anges vilken roll Europaparlamentet har i utformningen av målen för de geografiska eller tematiska program som dessa instrument kommer att ge upphov till,

| — | att förslaget om utvecklingssamarbete och ekonomiskt samarbete bör omorganiseras på grundval av en geografisk struktur som gör en mycket tydlig åtskillnad mellan stöd till utvecklingsländer och samarbetet med industriländer; för övrigt bör fördelningen av anslag ske enligt tematiska budgetposter som motsvarar unionens prioriteringar och övergripande politiska mål, |
| --- | --- |

—

att förslaget om utvecklingssamarbete och ekonomiskt samarbete bör omorganiseras på grundval av en geografisk struktur som gör en mycket tydlig åtskillnad mellan stöd till utvecklingsländer och samarbetet med industriländer; för övrigt bör fördelningen av anslag ske enligt tematiska budgetposter som motsvarar unionens prioriteringar och övergripande politiska mål,

| — | att de rättsliga grunderna för föranslutningsinstrumentet och stabilitetsinstrumentet bör ses över, så att medbeslutandeförfarandet kan tillämpas, |
| --- | --- |

—

att de rättsliga grunderna för föranslutningsinstrumentet och stabilitetsinstrumentet bör ses över, så att medbeslutandeförfarandet kan tillämpas,

| — | att hela miljöområdet ingår i såväl den yttre som den inre EU-politiken; parlamentet understryker att EU har ett ansvar för att ta itu med globala miljöutmaningar genom externa program som fastställs tillsammans med utvecklingsländer i partnerskap, |
| --- | --- |

—

att hela miljöområdet ingår i såväl den yttre som den inre EU-politiken; parlamentet understryker att EU har ett ansvar för att ta itu med globala miljöutmaningar genom externa program som fastställs tillsammans med utvecklingsländer i partnerskap,

| — | att kommissionen bör föreslå en separat förordning som ger den nödvändiga flexibiliteten för det europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter (budgetpost 19-04) såsom det enda av EU:s externa instrument som inte kräver värdlandets samtycke, samt bör också medge att full parlamentarisk tillsyn av programmet återinförs. |
| --- | --- |

—

att kommissionen bör föreslå en separat förordning som ger den nödvändiga flexibiliteten för det europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter (budgetpost 19-04) såsom det enda av EU:s externa instrument som inte kräver värdlandets samtycke, samt bör också medge att full parlamentarisk tillsyn av programmet återinförs.

*

- *

| 72. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och de övriga berörda institutionerna och organen, samt till medlemsstaternas nationella regeringar och parlament |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och de övriga berörda institutionerna och organen, samt till medlemsstaternas nationella regeringar och parlament

---

(1)  EGT C 172, 18.6.1999, s. 1.

(2)  EUT C 310, 16.12.2004, s. 1.

(3)  EGT L 253, 7.10.2000, s. 42.

(4)  EUT C 104 E, 30.4.2004, s. 991.

(5)  Antagna texter vid detta datum, P6_TA(2004)0005.

(6)  Antagna texter, 2.12.2004, P6_TA(2004)0075.

(7)  Rapport som 1977 lades fram av en grupp experter på kommissionens begäran.

(8)  EUT L 143, 30.4.2004, s. 46.

BILAGA

Budgetplan 2007-2013

| miljoner euro i 2004 års priser |
| --- |
| Åtagandebemyndiganden | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | TOTALT 2007- 2013 |
| 1. | Hållbar tillväxt |

miljoner euro i 2004 års priser

Åtagandebemyndiganden

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

TOTALT 2007- 2013

1.

57 612

60 612

63 560

65 558

67 699

70 559

73 435

459 035

| 1a. | Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning |
| --- | --- |

1a.

Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

11 010

13 157

15 377

17 207

19 190

21 272

23 350

120 563

| 1b. | Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning |
| --- | --- |

1b.

Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning

46 602

47 455

48 183

48 351

48 509

49 287

50 085

338 472

| 2. | Bevarande och utnyttjande av naturresurser |
| --- | --- |

2.

56 744

56 866

56 980

56 747

56 524

56 299

56 088

396 248

varav: Jordbruk - marknadsstödjande utgifter och direktstöd

43 120

42 697

42 279

41 864

41 453

41 047

40 645

293 105

| 3. | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

3.

1 777

2 156

2 470

2 778

3 096

3 420

3 741

19 437

| 4. | EU som global partner |
| --- | --- |

4.

8 235

8 795

9 343

10 050

10 782

11 434

12 060

70 697

| 5. | Administration |
| --- | --- |

5.

3 675

3 815

3 950

4 090

4 225

4 365

4 500

28 620

Kompensation

419

191

190

-

800

TOTALT åtagandebemyndiganden

128 462

132 434

136 493

139 223

142 326

146 077

149 824

974 837

Åtagandebemyndiganden i procent av BNI (1)

1,17%

1,18%

1,19%

1,18%

1,18%

1,19%

1,19%

1,18%

Totalt avdrag jämfört med kommissionens förslag

– 47 518

Tak för kommissionens administrativa utgifter

3 114

3 321

3 528

3 744

3 942

4 140

4 356

26 145

Tak för externa organ (uppskattning)

307

313

320

326

332

339

346

2 283

TOTALT åtagandebemyndiganden (2)

116 403

120 003

123 680

126 154

128 966

132 365

135 760

883 329

Betalningsbemyndiganden i procent av BNI
   (1)

1,06%

1,07%

1,08%

1,07%

1,07%

1,07%

1,08%

1,07%

---

(1)  Baserat på kommissionens arbetsdokument SEK(2005)0494 slutlig (tekniska justeringar)

(2)  Förhållandet mellan åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden baseras på kommissionens profil KOM(2004)0498

P6_TA(2005)0225

Kontroller av kontanta medel ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur gemenskapen (14843/1/2004 – C6-0038/2005 – 2002/0132(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (14843/1/2004 – C6-0038/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (14843/1/2004 – C6-0038/2005),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2002)0328) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2002)0328) (2),

| — | med beaktande av ändringarna i kommissionens förslag (KOM(2003)0371) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ändringarna i kommissionens förslag (KOM(2003)0371) (3),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0167/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0167/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 67 E, 17.3.2004, s. 259.

(2)  EGT C 227 E, 24.9.2002, s. 574.

(3)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC2-COD(2002)0132

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 8 juni 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2005 om kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur gemenskapen

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 95 och 135,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | En av gemenskapens uppgifter är att främja harmonisk, väl avvägd och hållbar utveckling av ekonomiska verksamheter i hela gemenskapen genom att inrätta en gemensam marknad och en ekonomisk och monetär union. Den inre marknaden omfattar därför ett område utan inre gränser, i vilket fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital säkerställs. |
| --- | --- |

(1)

En av gemenskapens uppgifter är att främja harmonisk, väl avvägd och hållbar utveckling av ekonomiska verksamheter i hela gemenskapen genom att inrätta en gemensam marknad och en ekonomisk och monetär union. Den inre marknaden omfattar därför ett område utan inre gränser, i vilket fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital säkerställs.

| (2) | Att vinning av olaglig verksamhet förs in i det finansiella systemet och investeras efter att ha varit föremål för tvätt är till skada för en sund och hållbar ekonomisk utveckling. Genom rådets direktiv 91/308/EEG av den 10 juni 1991 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för tvättning av pengar (4) har därför en gemenskapsmekanism införts för att förebygga penningtvätt genom övervakning av transaktioner som utförs genom kredit- och finansinstitut och vissa typer av yrken. Eftersom det finns en risk för att tillämpningen av denna mekanism kommer att leda till ökad förflyttning av kontanta medel i olagliga syften, bör direktiv 91/308/EEG kompletteras genom ett kontrollsystem för kontanta medel som förs in i eller ut ur gemenskapen. |
| --- | --- |

(2)

Att vinning av olaglig verksamhet förs in i det finansiella systemet och investeras efter att ha varit föremål för tvätt är till skada för en sund och hållbar ekonomisk utveckling. Genom rådets direktiv 91/308/EEG av den 10 juni 1991 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för tvättning av pengar (4) har därför en gemenskapsmekanism införts för att förebygga penningtvätt genom övervakning av transaktioner som utförs genom kredit- och finansinstitut och vissa typer av yrken. Eftersom det finns en risk för att tillämpningen av denna mekanism kommer att leda till ökad förflyttning av kontanta medel i olagliga syften, bör direktiv 91/308/EEG kompletteras genom ett kontrollsystem för kontanta medel som förs in i eller ut ur gemenskapen.

| (3) | Sådana kontrollsystem tillämpas för närvarande av endast ett fåtal medlemsstater, i enlighet med nationell lagstiftning. Olikheterna i lagstiftningen är till skada för en väl fungerande inre marknad. De grundläggande inslagen bör därför harmonieras på gemenskapsnivå för att garantera en likvärdig kontrollnivå när det gäller förflyttningar av kontanta medel över gemenskapens gränser. En sådan harmonisering bör dock inte påverka möjligheten för medlemsstaterna att i enlighet med de befintliga bestämmelserna i fördraget tillämpa nationella kontroller av förflyttningar av kontanta medel inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(3)

Sådana kontrollsystem tillämpas för närvarande av endast ett fåtal medlemsstater, i enlighet med nationell lagstiftning. Olikheterna i lagstiftningen är till skada för en väl fungerande inre marknad. De grundläggande inslagen bör därför harmonieras på gemenskapsnivå för att garantera en likvärdig kontrollnivå när det gäller förflyttningar av kontanta medel över gemenskapens gränser. En sådan harmonisering bör dock inte påverka möjligheten för medlemsstaterna att i enlighet med de befintliga bestämmelserna i fördraget tillämpa nationella kontroller av förflyttningar av kontanta medel inom gemenskapen.

| (4) | Hänsyn bör även tas till det kompletterande arbete som bedrivs inom andra internationella forum, särskilt arbetsgruppen för finansiella åtgärder mot penningtvätt (FATF), som bildades vid det G 7-toppmöte som hölls i Paris 1989. I FATF:s särskilda rekommendation IX av den 22 oktober 2004 uppmanas staterna att genomföra åtgärder i syfte att spåra fysiska förflyttningar av kontanta medel, inbegripet ett anmälningssystem eller annan meddelandeplikt. |
| --- | --- |

(4)

Hänsyn bör även tas till det kompletterande arbete som bedrivs inom andra internationella forum, särskilt arbetsgruppen för finansiella åtgärder mot penningtvätt (FATF), som bildades vid det G 7-toppmöte som hölls i Paris 1989. I FATF:s särskilda rekommendation IX av den 22 oktober 2004 uppmanas staterna att genomföra åtgärder i syfte att spåra fysiska förflyttningar av kontanta medel, inbegripet ett anmälningssystem eller annan meddelandeplikt.

| (5) | Därför bör kontanta medel som medförs av fysiska personer som reser in i eller ut ur gemenskapen omfattas av principen om anmälningsplikt. Denna princip skulle göra det möjligt för tullmyndigheterna att samla information om sådana förflyttningar av kontanta medel och vid behov överföra denna information till andra myndigheter. Tullmyndigheter finns vid gemenskapens gränser, där kontrollerna är mest effektiva, och vissa av dem har redan skaffat sig praktisk erfarenhet på detta område. Rådets förordning (EG) nr 515/97 av den 13 mars 1997 om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaternas administrativa myndigheter och om samarbetet mellan dessa och kommissionen för att säkerställa en korrekt tillämpning av tull- och jordbrukslagstiftningen (5) bör tillämpas. Detta ömsesidiga bistånd bör säkerställa dels en korrekt tillämpning av kontroller av kontanta medel dels överföring av information som skulle kunna bidra till att målen för direktiv 91/308/EEG uppnås. |
| --- | --- |

(5)

Därför bör kontanta medel som medförs av fysiska personer som reser in i eller ut ur gemenskapen omfattas av principen om anmälningsplikt. Denna princip skulle göra det möjligt för tullmyndigheterna att samla information om sådana förflyttningar av kontanta medel och vid behov överföra denna information till andra myndigheter. Tullmyndigheter finns vid gemenskapens gränser, där kontrollerna är mest effektiva, och vissa av dem har redan skaffat sig praktisk erfarenhet på detta område. Rådets förordning (EG) nr 515/97 av den 13 mars 1997 om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaternas administrativa myndigheter och om samarbetet mellan dessa och kommissionen för att säkerställa en korrekt tillämpning av tull- och jordbrukslagstiftningen (5) bör tillämpas. Detta ömsesidiga bistånd bör säkerställa dels en korrekt tillämpning av kontroller av kontanta medel dels överföring av information som skulle kunna bidra till att målen för direktiv 91/308/EEG uppnås.

| (6) | Med hänsyn till att anmälningsplikten har ett förebyggande och avskräckande syfte, bör den fullgöras vid inresa till eller utresa från gemenskapen. För att myndigheternas åtgärder skall inriktas på betydande förflyttningar av kontanta medel, bör dock endast förflyttningar motsvarande ett belopp av minst 10 000 EUR omfattas av anmälningsplikten. Dessutom bör det anges att anmälningsplikten åligger den fysiska person som medför de kontanta medlen, oavsett om denne är ägare till dem. |
| --- | --- |

(6)

Med hänsyn till att anmälningsplikten har ett förebyggande och avskräckande syfte, bör den fullgöras vid inresa till eller utresa från gemenskapen. För att myndigheternas åtgärder skall inriktas på betydande förflyttningar av kontanta medel, bör dock endast förflyttningar motsvarande ett belopp av minst 10 000 EUR omfattas av anmälningsplikten. Dessutom bör det anges att anmälningsplikten åligger den fysiska person som medför de kontanta medlen, oavsett om denne är ägare till dem.

| (7) | En gemensam standard för den information som skall lämnas bör användas. Detta kommer att underlätta behöriga myndigheters informationsutbyte. |
| --- | --- |

(7)

En gemensam standard för den information som skall lämnas bör användas. Detta kommer att underlätta behöriga myndigheters informationsutbyte.

| (8) | För en enhetlig tolkning av denna förordning är det önskvärt att fastställa de definitioner som behövs. |
| --- | --- |

(8)

För en enhetlig tolkning av denna förordning är det önskvärt att fastställa de definitioner som behövs.

| (9) | Information som samlas in enligt denna förordning av de behöriga myndigheterna bör överlämnas till de myndigheter som avses i artikel 6.1 i direktiv 91/308/EEG. |
| --- | --- |

(9)

Information som samlas in enligt denna förordning av de behöriga myndigheterna bör överlämnas till de myndigheter som avses i artikel 6.1 i direktiv 91/308/EEG.

| (10) | Vid tillämpningen av denna förordning bör Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter

   (6)

  och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter

   (7)

  tillämpas på den behandling av personuppgifter som utförs av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(10)

Vid tillämpningen av denna förordning bör Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter

   (6)

  och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter

   (7)

  tillämpas på den behandling av personuppgifter som utförs av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna.

| (11) | Om det finns tecken på att kontantbeloppen har samband med sådan olaglig verksamhet i anknytning till förflyttningen av kontanta medel som avses i direktiv 91/308/EEG, får den information som samlas in i enlighet med denna förordning av de behöriga myndigheterna överlämnas till behöriga myndigheter i andra medlemsstater och/eller till kommissionen. Det bör dessutom fastställas att vissa uppgifter bör överföras vid tecken på förflyttningar av summor av kontanta medel under det tröskelvärde som fastställs i denna förordning. |
| --- | --- |

(11)

Om det finns tecken på att kontantbeloppen har samband med sådan olaglig verksamhet i anknytning till förflyttningen av kontanta medel som avses i direktiv 91/308/EEG, får den information som samlas in i enlighet med denna förordning av de behöriga myndigheterna överlämnas till behöriga myndigheter i andra medlemsstater och/eller till kommissionen. Det bör dessutom fastställas att vissa uppgifter bör överföras vid tecken på förflyttningar av summor av kontanta medel under det tröskelvärde som fastställs i denna förordning.

| (12) | Behöriga myndigheter bör ges de befogenheter som är nödvändiga för att kunna utöva en effektiv kontroll av förflyttningar av kontanta medel. |
| --- | --- |

(12)

Behöriga myndigheter bör ges de befogenheter som är nödvändiga för att kunna utöva en effektiv kontroll av förflyttningar av kontanta medel.

| (13) | De behöriga myndigheternas befogenheter bör kompletteras med en skyldighet för medlemsstaterna att fastställa påföljder. Det finns dock endast anledning att föreskriva påföljder för utebliven anmälan i enlighet med denna förordning. |
| --- | --- |

(13)

De behöriga myndigheternas befogenheter bör kompletteras med en skyldighet för medlemsstaterna att fastställa påföljder. Det finns dock endast anledning att föreskriva påföljder för utebliven anmälan i enlighet med denna förordning.

| (14) | Eftersom målet för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av penningtvättens gränsöverskridande karaktär inom den inre marknaden, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom målet för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av penningtvättens gränsöverskridande karaktär inom den inre marknaden, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (15) | Denna förordning
  står i överensstämmelse med
  de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns
  i artikel 6.2 i Fördraget om Europeiska unionen och som ingår
  i Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter
  , framför allt i artikel 8 i denna
  . |
| --- | --- |

(15)

Denna förordning
  står i överensstämmelse med
  de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns
  i artikel 6.2 i Fördraget om Europeiska unionen och som ingår
  i Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter
  , framför allt i artikel 8 i denna
  .

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Mål

1.   Denna förordning kompletterar bestämmelserna i direktiv 91/308/EEG när det gäller transaktioner som utförs genom finans- och kreditinstitut och vissa yrken med harmoniserade regler för de behöriga myndigheternas kontroll av kontanta medel som förs in i eller ut ur gemenskapen.

2.   Denna förordning påverkar inte nationella åtgärder för att kontrollera förflyttningar av kontanta medel inom gemenskapen, om de vidtas i enlighet med artikel 58 i fördraget.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning avses med

| 1. | ”behöriga myndigheter”: medlemsstaternas tullmyndigheter eller alla andra myndigheter som har bemyndigats av medlemsstaterna att tillämpa denna förordning, |
| --- | --- |

1.

”behöriga myndigheter”: medlemsstaternas tullmyndigheter eller alla andra myndigheter som har bemyndigats av medlemsstaterna att tillämpa denna förordning,

| 2. | ”kontanta medel”:






  a) | överlåtbara innehavarpapper, inbegripet penninginstrument utställda på innehavaren, exempelvis resecheckar, överlåtbara värdepapper (inbegripet checkar, reverser eller skuldebrev samt postanvisningar), som antingen är utställda på innehavaren, har endosserats utan inskränkning, är utställda på en fiktiv betalningsmottagare eller annars har en sådan form att rätten till dem övergår vid leverans, samt ofullständiga instrument (inbegripet checkar, reverser eller skuldebrev samt postanvisningar), som är undertecknade, men där betalningsmottagarens namn är utelämnat, |
| --- | --- | --- |

2.

”kontanta medel”:

a)

överlåtbara innehavarpapper, inbegripet penninginstrument utställda på innehavaren, exempelvis resecheckar, överlåtbara värdepapper (inbegripet checkar, reverser eller skuldebrev samt postanvisningar), som antingen är utställda på innehavaren, har endosserats utan inskränkning, är utställda på en fiktiv betalningsmottagare eller annars har en sådan form att rätten till dem övergår vid leverans, samt ofullständiga instrument (inbegripet checkar, reverser eller skuldebrev samt postanvisningar), som är undertecknade, men där betalningsmottagarens namn är utelämnat,

| b) | kontanter (sedlar och mynt som är i omlopp som betalningsmedel). |
| --- | --- |

b)

kontanter (sedlar och mynt som är i omlopp som betalningsmedel).

Artikel 3

Anmälningsplikt

1.   Varje fysisk person som reser in i eller ut ur gemenskapen och medför kontanta medel till ett värde av minst 10 000 EUR skall anmäla detta belopp till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat genom vilken denne reser in i eller ut ur gemenskapen i enlighet med denna förordning. Anmälningsplikten har inte uppfyllts om informationen är oriktig eller ofullständig.

2.   Den anmälan som avses i punkt 1 skall innehålla uppgifter om

| a) | anmälaren, däribland fullständigt namn, födelsedatum och födelseort samt nationalitet, |
| --- | --- |

a)

anmälaren, däribland fullständigt namn, födelsedatum och födelseort samt nationalitet,

| b) | de kontanta medlens ägare, |
| --- | --- |

b)

de kontanta medlens ägare,

| c) | den avsedda mottagaren av de kontanta medlen, |
| --- | --- |

c)

den avsedda mottagaren av de kontanta medlen,

| d) | beloppet och typen av kontanta medel, |
| --- | --- |

d)

beloppet och typen av kontanta medel,

| e) | de kontanta medlens ursprung och avsedda användning, |
| --- | --- |

e)

de kontanta medlens ursprung och avsedda användning,

| f) | transportvägen, |
| --- | --- |

f)

transportvägen,

| g) | transportmedlet. |
| --- | --- |

g)

transportmedlet.

3.   Informationen skall lämnas skriftligt, muntligt eller elektroniskt, vilket fastställs av den medlemsstat som avses i punkt 1. På begäran av anmälaren skall denne dock ha rätt att lämna informationen skriftligt. Om en skriftlig anmälan har inlämnats, skall en styrkt kopia på begäran överlämnas till anmälaren.

Artikel 4

Behöriga myndigheters befogenheter

1.   För att kontrollera att anmälningsplikten enligt artikel 3 fullgörs skall tjänstemän vid de behöriga myndigheterna ha rätt att, i enlighet med villkoren i den nationella lagstiftningen, kontrollera fysiska personer, deras bagage och deras transportmedel.

2.   Om anmälningsplikten enligt artikel 3 inte uppfylls, får kontanta medel kvarhållas genom administrativt beslut i enlighet med villkoren i nationell lagstiftning.

Artikel 5

Registrering och bearbetning av information

1.   Den information som erhålls enligt artikel 3 och/eller artikel 4 skall registreras och bearbetas av de behöriga myndigheterna i den medlemsstat som avses i artikel 3.1 och göras tillgänglig för de myndigheter som avses i artikel 6.1 i direktiv 91/308/EEG i den medlemsstaten.

2.   Om det framgår av de kontroller som föreskrivs i artikel 4 att en fysisk person reser in i eller ut ur gemenskapen med kontanta medel som uppgår till ett belopp som understiger tröskelvärdet enligt artikel 3 och om det finns tecken på sådan olaglig verksamhet i anknytning till förflyttningen av kontanta medel som avses i direktiv 91/308/EEG, får denna information, den personens fullständiga namn, födelsedatum, födelseort och nationalitet samt uppgifter om det transportmedel som används också registreras och bearbetas av de behöriga myndigheterna i den medlemsstat som avses i artikel 3.1 och göras tillgängliga för de myndigheter som avses i artikel 6.1 i direktiv 91/308/EEG i den medlemsstaten.

Artikel 6

Informationsutbyte

1.   Om det finns tecken på att kontantbeloppen har samband med sådan olaglig verksamhet i anknytning till förflyttningen av kontanta medel som avses i direktiv 91/308/EEG, får den information som erhålls genom den anmälan som föreskrivs i artikel 3 eller de kontroller som föreskrivs i artikel 4 överlämnas till behöriga myndigheter i andra medlemsstater.

Förordning (EG) nr 515/97 skall gälla i tillämpliga delar.

2.   Om det finns tecken på att kontantbeloppen har samband med bedrägeri eller annan olaglig verksamhet som är till skada för gemenskapens ekonomiska intressen, skall informationen även överlämnas till kommissionen.

Artikel 7

Informationsutbyte med tredjeländer

Inom ramen för ömsesidigt administrativt bistånd får den information som erhålls enligt denna förordning översändas av medlemsstaterna eller av kommissionen till ett tredjeland, under förutsättning att de behöriga myndigheter som erhåller denna information i enlighet med artikel 3 och/eller artikel 4 samtycker till detta och med respekt för relevanta nationella bestämmelser och gemenskapsbestämmelser om överföring av personuppgifter till tredjeländer. Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om detta informationsutbyte, när detta är av särskilt intresse för förordningens tillämpning.

Artikel 8

Tystnadsplikt

Alla uppgifter som är av konfidentiell natur eller som överlämnats på konfidentiella grunder skall omfattas av kravet på tystnadsplikt. De får inte röjas av de behöriga myndigheterna utan uttryckligt tillstånd från den person eller den myndighet som överlämnat dem. Det skall dock vara tillåtet att meddela uppgifter om de behöriga myndigheterna är skyldiga att göra detta enligt gällande bestämmelser, särskilt i samband med rättsliga förfaranden. Om uppgifter röjs eller meddelas skall det ske med strikt iakttagande av gällande bestämmelser om skydd av personuppgifter, särskilt direktiv 95/46/EG och förordning (EG) nr 45/2001.

Artikel 9

Påföljder

1.   Varje medlemsstat skall införa påföljder, som skall tillämpas om den anmälningsplikt som föreskrivs i artikel 3 inte fullgörs. Dessa påföljder skall vara effektiva, proportionerliga och avskräckande.

2.   Medlemsstaterna skall senast den ... (8) meddela kommissionen vilka påföljder som är tillämpliga vid underlåtenhet att fullgöra den anmälningsplikten som föreskrivs i artikel 3.

Artikel 10

Utvärdering

Fyra år efter det att denna förordning trätt i kraft skall kommissionen översända en rapport till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av förordningen.

Artikel 11

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den ... (9).

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ... den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EGT C 227 E, 24.9.2002, s. 574.

1

(2)  EUT ...

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 15 maj 2003 (EUT C 67 E, 17.3.2004, s. 259), rådets gemensamma ståndpunkt av den 17 februari 2005 (ännu ej offentliggjord i EUT) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 8 juni 2005.

3

ståndpunkt

17 februari 2005

8 juni 2005

(4)  EGT L 166, 28.6.1991, s. 77. Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/97/EG (EGT L 344, 28.12.2001, s. 76).

4

(5)  EGT L 82, 22.3.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 807/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 36).

5

(6)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. Ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

6

(7)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

7

(8)  18 månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

8

(9)  18 månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

9

P6_TA(2005)0226

Punktskattepliktiga varor *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 92/12/EEG om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor (KOM(2004)0227 – C6-0039/2004 – 2004/0072(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2004)0227) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2004)0227) (1),

| — | med beaktande av artikel 93 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0039/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 93 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0039/2004),

| — | med beaktande av artikel 27 i rådets direktiv 92/12/EEG) av den 25 februari 1992 om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 27 i rådets direktiv 92/12/EEG) av den 25 februari 1992 om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor (2),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A6-0138/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A6-0138/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| (-1) | Tretton år efter det att den tid som anges i artikel 14 i EG-fördraget har löpt ut har de i artikeln angivna målen för tobaksvaror, alkoholdrycker och mineraloljor fortfarande inte uppnåtts. Nya ansträngningar behövs för att underlätta fri rörlighet för punktskattepliktiga varor i syfte att upprätta den inre marknaden på det här området. |
| --- | --- |

(-1)

Tretton år efter det att den tid som anges i artikel 14 i EG-fördraget har löpt ut har de i artikeln angivna målen för tobaksvaror, alkoholdrycker och mineraloljor fortfarande inte uppnåtts. Nya ansträngningar behövs för att underlätta fri rörlighet för punktskattepliktiga varor i syfte att upprätta den inre marknaden på det här området.

| (2) | När det gäller flyttningar inom gemenskapen av varor för vilka punktskatt redan erlagts rör det sig fortfarande om ganska små volymer, men det har efter den ovannämnda tidpunkten konstaterats att allt fler ekonomiska aktörer
  och privatpersoner försöker
  tolka bestämmelserna i artiklarna 7
  –
  10 i direktiv 92/12/EEG så, att dessa bestämmelser legitimerar handelsmetoder som leder till att punktskatten betalas i den medlemsstat där varorna förvärvats. Dessutom har det ökande antalet kommersiella transaktioner via Internet och avskaffandet av den skattefria försäljningen för resenärer som reser inom gemenskapen lett till ett ökat ianspråktagande av de ovannämnda bestämmelserna. På grundval av en ny undersökning, som inleddes i januari 2002 och riktade sig till såväl nationella myndigheter som berörda ekonomiska aktörer, har kommissionen utarbetat en rapport om tillämpningen av artiklarna 7–10 i direktiv 92/12/EEG. |
| --- | --- |

(2)

När det gäller flyttningar inom gemenskapen av varor för vilka punktskatt redan erlagts rör det sig fortfarande om ganska små volymer, men det har efter den ovannämnda tidpunkten konstaterats att allt fler ekonomiska aktörer
  och privatpersoner försöker
  tolka bestämmelserna i artiklarna 7
  –
  10 i direktiv 92/12/EEG så, att dessa bestämmelser legitimerar handelsmetoder som leder till att punktskatten betalas i den medlemsstat där varorna förvärvats. Dessutom har det ökande antalet kommersiella transaktioner via Internet och avskaffandet av den skattefria försäljningen för resenärer som reser inom gemenskapen lett till ett ökat ianspråktagande av de ovannämnda bestämmelserna. På grundval av en ny undersökning, som inleddes i januari 2002 och riktade sig till såväl nationella myndigheter som berörda ekonomiska aktörer, har kommissionen utarbetat en rapport om tillämpningen av artiklarna 7–10 i direktiv 92/12/EEG.

| (2) | När det gäller flyttningar inom gemenskapen av varor för vilka punktskatt redan erlagts rör det sig fortfarande om ganska små volymer, men det har efter den ovannämnda tidpunkten konstaterats att allt fler ekonomiska aktörer
  har en tendens att
  tolka bestämmelserna i artiklarna 7
  –
  10 i direktiv 92/12/EEG så, att dessa bestämmelser legitimerar handelsmetoder som leder till att punktskatten betalas i den medlemsstat där varorna förvärvats
  och att allt fler privatpersoner köper varor för eget bruk i en annan medlemsstat, för vilka de lagligen erlägger punktskatt i den medlemsstat där varorna förvärvats
  . Dessutom har det ökande antalet kommersiella transaktioner via Internet och avskaffandet av den skattefria försäljningen för resenärer som reser inom gemenskapen lett till ett ökat ianspråktagande av de ovannämnda bestämmelserna. På grundval av en ny undersökning, som inleddes i januari 2002 och riktade sig till såväl nationella myndigheter som berörda ekonomiska aktörer, har kommissionen utarbetat en rapport om tillämpningen av artiklarna 7–10 i direktiv 92/12/EEG. |
| --- | --- |

(2)

När det gäller flyttningar inom gemenskapen av varor för vilka punktskatt redan erlagts rör det sig fortfarande om ganska små volymer, men det har efter den ovannämnda tidpunkten konstaterats att allt fler ekonomiska aktörer
  har en tendens att
  tolka bestämmelserna i artiklarna 7
  –
  10 i direktiv 92/12/EEG så, att dessa bestämmelser legitimerar handelsmetoder som leder till att punktskatten betalas i den medlemsstat där varorna förvärvats
  och att allt fler privatpersoner köper varor för eget bruk i en annan medlemsstat, för vilka de lagligen erlägger punktskatt i den medlemsstat där varorna förvärvats
  . Dessutom har det ökande antalet kommersiella transaktioner via Internet och avskaffandet av den skattefria försäljningen för resenärer som reser inom gemenskapen lett till ett ökat ianspråktagande av de ovannämnda bestämmelserna. På grundval av en ny undersökning, som inleddes i januari 2002 och riktade sig till såväl nationella myndigheter som berörda ekonomiska aktörer, har kommissionen utarbetat en rapport om tillämpningen av artiklarna 7–10 i direktiv 92/12/EEG.

| (6) | Artikel 7 skiljer mellan olika situationer i vilka punktskattepliktiga varor som redan släppts för konsumtion i en medlemsstat innehas för kommersiella ändamål i en annan medlemsstat, men anger inte tydligt vem som i var och en av dessa situationer är betalningsskyldig för punktskatt i destinationsmedlemsstaten. För var och en av de angivna situationerna bör det därför på ett otvetydigt sätt fastställas vem som är betalningsskyldig för punktskatt och vilka skyldigheter som skall fullgöras i destinationsmedlemsstaten. |
| --- | --- |

(6)

Artikel 7 skiljer mellan olika situationer i vilka punktskattepliktiga varor som redan släppts för konsumtion i en medlemsstat innehas för kommersiella ändamål i en annan medlemsstat, men anger inte tydligt vem som i var och en av dessa situationer är betalningsskyldig för punktskatt i destinationsmedlemsstaten. För var och en av de angivna situationerna bör det därför på ett otvetydigt sätt fastställas vem som är betalningsskyldig för punktskatt och vilka skyldigheter som skall fullgöras i destinationsmedlemsstaten.

| (6) | Artikel 7 skiljer mellan olika situationer i vilka punktskattepliktiga varor som redan släppts för konsumtion i en medlemsstat innehas för kommersiella ändamål i en annan medlemsstat, men anger inte tydligt vem som i var och en av dessa situationer är betalningsskyldig för punktskatt i destinationsmedlemsstaten. För var och en av de angivna situationerna bör det därför på ett otvetydigt sätt fastställas vem som är betalningsskyldig för punktskatt och vilka skyldigheter som skall fullgöras i destinationsmedlemsstaten
  , i syfte att harmonisera de gällande nationell lagstiftning i de olika medlemsstaterna på detta område
  . |
| --- | --- |

(6)

Artikel 7 skiljer mellan olika situationer i vilka punktskattepliktiga varor som redan släppts för konsumtion i en medlemsstat innehas för kommersiella ändamål i en annan medlemsstat, men anger inte tydligt vem som i var och en av dessa situationer är betalningsskyldig för punktskatt i destinationsmedlemsstaten. För var och en av de angivna situationerna bör det därför på ett otvetydigt sätt fastställas vem som är betalningsskyldig för punktskatt och vilka skyldigheter som skall fullgöras i destinationsmedlemsstaten
  , i syfte att harmonisera de gällande nationell lagstiftning i de olika medlemsstaterna på detta område
  .

| (7) | De skyldigheter som en person som inte är etablerad i den medlemsstat där varorna innehas men är betalningsskyldig för punktskatt i den medlemsstaten måste fullgöra i dessa situationer bör vidare förenklas, samtidigt som myndigheterna i de berörda medlemsstaterna ges möjligheter att bättre kontrollera varuflyttningarna. |
| --- | --- |

(7)

De skyldigheter som en person som inte är etablerad i den medlemsstat där varorna innehas men är betalningsskyldig för punktskatt i den medlemsstaten måste fullgöra i dessa situationer bör vidare förenklas, samtidigt som myndigheterna i de berörda medlemsstaterna ges möjligheter att bättre kontrollera varuflyttningarna.

| (7) | De skyldigheter som en person som inte är etablerad i den medlemsstat där varorna innehas men är betalningsskyldig för punktskatt i den medlemsstaten måste fullgöra i dessa situationer bör vidare förenklas, samtidigt som myndigheterna i de berörda medlemsstaterna ges möjligheter att bättre kontrollera varuflyttningarna
  , i syfte att upprätta den inre marknaden för punktskattepliktiga varor
  . |
| --- | --- |

(7)

De skyldigheter som en person som inte är etablerad i den medlemsstat där varorna innehas men är betalningsskyldig för punktskatt i den medlemsstaten måste fullgöra i dessa situationer bör vidare förenklas, samtidigt som myndigheterna i de berörda medlemsstaterna ges möjligheter att bättre kontrollera varuflyttningarna
  , i syfte att upprätta den inre marknaden för punktskattepliktiga varor
  .

| (13) | Möjligheten för medlemsstaterna att fastställa referensnivåer till ledning för fastställandet av om varor innehas för kommersiella ändamål eller för enskilda personers eget bruk bör utgå.
  Myndigheterna kan i själva verket aldrig använda enbart
  dessa vägledande gränsvärden
  som grundval för slutsatsen att ett innehav av punktskattepliktiga varor är avsett för kommersiella ändamål
  . Referensnivåerna blir alltså meningsfulla endast inom ramen för de kontrollinstruktioner som myndigheterna utfärdar för sina anställda. |
| --- | --- |

(13)

Möjligheten för medlemsstaterna att fastställa referensnivåer till ledning för fastställandet av om varor innehas för kommersiella ändamål eller för enskilda personers eget bruk bör utgå.
  Myndigheterna kan i själva verket aldrig använda enbart
  dessa vägledande gränsvärden
  som grundval för slutsatsen att ett innehav av punktskattepliktiga varor är avsett för kommersiella ändamål
  . Referensnivåerna blir alltså meningsfulla endast inom ramen för de kontrollinstruktioner som myndigheterna utfärdar för sina anställda.

| (13) | Möjligheten för medlemsstaterna att fastställa referensnivåer till ledning för fastställandet av om varor innehas för kommersiella ändamål eller för enskilda personers eget bruk bör utgå. Dessa vägledande gränsvärden
  har alltför ofta använts som obligatoriska begränsningar i vissa medlemsstater och har i praktiken lett till diskriminering, vilket strider mot den inre marknadens principer
  . Referensnivåerna blir alltså meningsfulla endast inom ramen för de kontrollinstruktioner som myndigheterna utfärdar för sina anställda
  och bör inte utgöra de enda kriterierna för att fastställa om punktskattepliktiga varor är avsedda för enskilda personers eget bruk eller för kommersiella ändamål
  . |
| --- | --- |

(13)

Möjligheten för medlemsstaterna att fastställa referensnivåer till ledning för fastställandet av om varor innehas för kommersiella ändamål eller för enskilda personers eget bruk bör utgå. Dessa vägledande gränsvärden
  har alltför ofta använts som obligatoriska begränsningar i vissa medlemsstater och har i praktiken lett till diskriminering, vilket strider mot den inre marknadens principer
  . Referensnivåerna blir alltså meningsfulla endast inom ramen för de kontrollinstruktioner som myndigheterna utfärdar för sina anställda
  och bör inte utgöra de enda kriterierna för att fastställa om punktskattepliktiga varor är avsedda för enskilda personers eget bruk eller för kommersiella ändamål
  .

| (14) | Artikel 9.3 bör utgå, eftersom det inte är motiverat att behålla en skattebestämmelse som ger medlemsstaterna rätt att avvika från principen i artikel 8 av skäl som hänför sig till säkerheten vid transport av mineraloljor. |
| --- | --- |

(14)

Artikel 9.3 bör utgå, eftersom det inte är motiverat att behålla en skattebestämmelse som ger medlemsstaterna rätt att avvika från principen i artikel 8 av skäl som hänför sig till säkerheten vid transport av mineraloljor.

utgår

”2.   
  För att kunna avgöra om
  de varor som avses i artikel 8 är avsedda för kommersiella ändamål
  skall medlemsstaterna beakta
  följande faktorer:

”2.   De varor som avses i artikel 8
  skall anses vara inköpta för enskilda personers eget bruk om det inte går att bevisa att de
  är avsedda för kommersiella ändamål
  , med beaktande av
  följande faktorer:

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EGT L 76, 23.3.1992, s. 1. Direktivet såsom senast ändrat genom direktiv 2004/106/EG (EUT L 359, 4.12.2004, s. 30).

P6_TA(2005)0227

Området för frihet, säkerhet och rättvisa

Europaparlamentets resolution om de framsteg som gjordes 2004 i arbetet med att skapa ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (artiklarna 2 och 39 i EU-fördraget)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Parlamentet har i sina resolutioner av den 11 mars 2004 (1) och av den 14 oktober 2004 (2) redogjort för hur Tammerforsprogrammet genomförts samt framfört sina första rekommendationer till Europeiska rådet, som den 5 november 2004 antog Haagprogrammet med riktlinjer för området med frihet, säkerhet och rättvisa under de följande fem åren. |
| --- | --- |

A.

Parlamentet har i sina resolutioner av den 11 mars 2004 (1) och av den 14 oktober 2004 (2) redogjort för hur Tammerforsprogrammet genomförts samt framfört sina första rekommendationer till Europeiska rådet, som den 5 november 2004 antog Haagprogrammet med riktlinjer för området med frihet, säkerhet och rättvisa under de följande fem åren.

| B. | Hänsyn bör tas till den debatt som hölls den 11 april 2005 och till rådets och kommissionens svar på de muntliga frågorna (B6-0164/2005 och B6-0165/2005), |
| --- | --- |

B.

Hänsyn bör tas till den debatt som hölls den 11 april 2005 och till rådets och kommissionens svar på de muntliga frågorna (B6-0164/2005 och B6-0165/2005),

| C. | Förra året började medbeslutandeförfarandet att tillämpas på en del av de planerade åtgärderna för att bekämpa olaglig invandring. Därutöver gjordes dock inte de önskade framstegen i genomförandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, trots att viktig utveckling skedde på andra områden av gemenskapens verksamhet eller till och med inom det mellanstatliga samarbetet om försvars- och säkerhetspolitik. |
| --- | --- |

C.

Förra året började medbeslutandeförfarandet att tillämpas på en del av de planerade åtgärderna för att bekämpa olaglig invandring. Därutöver gjordes dock inte de önskade framstegen i genomförandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, trots att viktig utveckling skedde på andra områden av gemenskapens verksamhet eller till och med inom det mellanstatliga samarbetet om försvars- och säkerhetspolitik.

| D. | Denna alltmer fastlåsta situation sätter också sin prägel på Europeiska rådet, som tre gånger under 2004 tvingades erkänna svårigheterna med att genomföra unionens beslut om polissamarbete och straffrättsligt samarbete och i synnerhet med att bekämpa terrorism och internationell brottslighet. |
| --- | --- |

D.

Denna alltmer fastlåsta situation sätter också sin prägel på Europeiska rådet, som tre gånger under 2004 tvingades erkänna svårigheterna med att genomföra unionens beslut om polissamarbete och straffrättsligt samarbete och i synnerhet med att bekämpa terrorism och internationell brottslighet.

| E. | Trots upprepade påstötningar har nio av de gamla medlemsstaterna och sex av de nya medlemsstaterna fortfarande inte ratificerat konventionen av den 29 maj 2000 om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål mellan EU:s medlemsstater. Elva medlemsstater har fortfarande inte ratificerat protokollet av den 27 november 2003 om Europolkonventionen. |
| --- | --- |

E.

Trots upprepade påstötningar har nio av de gamla medlemsstaterna och sex av de nya medlemsstaterna fortfarande inte ratificerat konventionen av den 29 maj 2000 om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål mellan EU:s medlemsstater. Elva medlemsstater har fortfarande inte ratificerat protokollet av den 27 november 2003 om Europolkonventionen.

| F. | Medlemsstaterna har haft problem med att genomföra den europeiska arresteringsordern och har inte lyckats göra det i tid. Initiativen om rättslig rådgivning eller medling i civilrättsliga tvister har varit oroväckande blygsamma, och vissa medlemsstater föredrar att begränsa dessa initiativ till gränsöverskridande mål. Allt detta blottlägger det bristande förtroende som kännetecknar förbindelserna mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

F.

Medlemsstaterna har haft problem med att genomföra den europeiska arresteringsordern och har inte lyckats göra det i tid. Initiativen om rättslig rådgivning eller medling i civilrättsliga tvister har varit oroväckande blygsamma, och vissa medlemsstater föredrar att begränsa dessa initiativ till gränsöverskridande mål. Allt detta blottlägger det bristande förtroende som kännetecknar förbindelserna mellan medlemsstaterna.

| G. | För att ta sig ur denna återvändsgränd har vissa medlemsstater redan utanför fördragens ramar utvecklat nya samarbetsformer, till exempel G5, eller i det närmaste beslutsföra instanser som FATF (penningtvätt), Dublingruppen (narkotikabekämpning) och Berngruppen (utbyte av information). Samtliga dessa instanser står helt fria från demokratisk kontroll. För att de önskvärda framstegen skall kunna tas bör dessa olika samarbetslösningar ges formen av ett förstärkt samarbete (som det så kallade Schengen+). |
| --- | --- |

G.

För att ta sig ur denna återvändsgränd har vissa medlemsstater redan utanför fördragens ramar utvecklat nya samarbetsformer, till exempel G5, eller i det närmaste beslutsföra instanser som FATF (penningtvätt), Dublingruppen (narkotikabekämpning) och Berngruppen (utbyte av information). Samtliga dessa instanser står helt fria från demokratisk kontroll. För att de önskvärda framstegen skall kunna tas bör dessa olika samarbetslösningar ges formen av ett förstärkt samarbete (som det så kallade Schengen+).

| H. | Alla dessa faktorer undergräver unionens politiska trovärdighet och legitimiteten i dess åtgärder vid en tidpunkt då den står inför stora utmaningar i samband med migrationspolitiken, gränsbevakningen, främjandet av friheter eller kampen mot internationell brottslighet och terrorism. Det är nödvändigt att till varje pris och så snart som möjligt återuppta arbetet med att skapa ett gemensamt område och stärka det ömsesidiga förtroendet mellan de 25 medlemsstaterna samt förbereda anslutningsländernas- och kandidatländernas anslutning. |
| --- | --- |

H.

Alla dessa faktorer undergräver unionens politiska trovärdighet och legitimiteten i dess åtgärder vid en tidpunkt då den står inför stora utmaningar i samband med migrationspolitiken, gränsbevakningen, främjandet av friheter eller kampen mot internationell brottslighet och terrorism. Det är nödvändigt att till varje pris och så snart som möjligt återuppta arbetet med att skapa ett gemensamt område och stärka det ömsesidiga förtroendet mellan de 25 medlemsstaterna samt förbereda anslutningsländernas- och kandidatländernas anslutning.

Åtgärda omedelbart det demokratiska underskottet och främja en harmoniserad rättslig ram i området med frihet, säkerhet och rättvisa

| 1. | Europaparlamentet uppmanar på nytt rådet att skapa en harmoniserad rättslig ram för den politik som är förbunden med området med frihet, säkerhet och rättvisa, och att utan dröjsmål besluta att det rättsliga samarbetet och polisssamarbetet skall omfattas av gemenskapsrätten i enlighet med artikel 42 i EU-fördraget och att dessutom slå fast att beslut med kvalificerad majoritet i rådet och medbeslutandeförfarandet skall tillämpas generellt i enlighet med artikel 67 i EG-fördraget för all politik som rör området med frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar på nytt rådet att skapa en harmoniserad rättslig ram för den politik som är förbunden med området med frihet, säkerhet och rättvisa, och att utan dröjsmål besluta att det rättsliga samarbetet och polisssamarbetet skall omfattas av gemenskapsrätten i enlighet med artikel 42 i EU-fördraget och att dessutom slå fast att beslut med kvalificerad majoritet i rådet och medbeslutandeförfarandet skall tillämpas generellt i enlighet med artikel 67 i EG-fördraget för all politik som rör området med frihet, säkerhet och rättvisa.

| 2. | Europaparlamentet uppmärksammar rådet på att man genom att upprätthålla status quo tills konstitutionsfördraget ratificeras inte bara förvärrar det demokratiska underskottet utan även gör det omöjligt för de 25 medlemsstaterna att fatta beslut och praktiskt taget omöjligt att kontrollera genomförandet av dessa beslut (vilket även framgår av Europeiska rådets egna studier). |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmärksammar rådet på att man genom att upprätthålla status quo tills konstitutionsfördraget ratificeras inte bara förvärrar det demokratiska underskottet utan även gör det omöjligt för de 25 medlemsstaterna att fatta beslut och praktiskt taget omöjligt att kontrollera genomförandet av dessa beslut (vilket även framgår av Europeiska rådets egna studier).

| 3. | Europaparlamentet uppmanar därför kommission att före september 2005 utarbeta ett förslag till beslut i enlighet med artikel 42 i EU-fördraget om att åtgärder inom de områden som avses i artikel 29 skall omfattas av avdelning IV i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Kommissionen uppmanas samtidigt att slå fast att dessa åtgärder skall antas med kvalificerad majoritet. Rådet uppmanas att fatta ett nytt beslut i enlighet med artikel 67 i EG-fördraget med krav på en övergång till medbeslutandeförfarandet för åtgärder som omfattas av gemenskapsbestämmelserna i avdelning IV och på ett borttagande av gränserna för domstolens befogenheter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar därför kommission att före september 2005 utarbeta ett förslag till beslut i enlighet med artikel 42 i EU-fördraget om att åtgärder inom de områden som avses i artikel 29 skall omfattas av avdelning IV i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Kommissionen uppmanas samtidigt att slå fast att dessa åtgärder skall antas med kvalificerad majoritet. Rådet uppmanas att fatta ett nytt beslut i enlighet med artikel 67 i EG-fördraget med krav på en övergång till medbeslutandeförfarandet för åtgärder som omfattas av gemenskapsbestämmelserna i avdelning IV och på ett borttagande av gränserna för domstolens befogenheter.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar rådet att så snart som möjligt ändra sin arbetsordning så att det blir möjligt att offentliggöra alla utkast till rättsakter, inklusive de rättsutlåtanden som utarbetas i detta sammanhang, vilket flera gånger krävts av Europaparlamentet och i målen C-52/05P och C-32/05P. Rådet uppmanas även att göra det möjligt att offentliggöra medlemsstaternas ståndpunkter liksom diskussionerna och överläggningarna i denna fråga, särskilt när det gäller problem i samband med området med frihet, säkerhet och rättvisa. Parlamentet uppmanar sitt behöriga utskott att undersöka om det kunde vara lämpligt att agera i dessa fall för att säkra öppenheten i samband med att det vidtas åtgärder som berör EU-medborgarna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar rådet att så snart som möjligt ändra sin arbetsordning så att det blir möjligt att offentliggöra alla utkast till rättsakter, inklusive de rättsutlåtanden som utarbetas i detta sammanhang, vilket flera gånger krävts av Europaparlamentet och i målen C-52/05P och C-32/05P. Rådet uppmanas även att göra det möjligt att offentliggöra medlemsstaternas ståndpunkter liksom diskussionerna och överläggningarna i denna fråga, särskilt när det gäller problem i samband med området med frihet, säkerhet och rättvisa. Parlamentet uppmanar sitt behöriga utskott att undersöka om det kunde vara lämpligt att agera i dessa fall för att säkra öppenheten i samband med att det vidtas åtgärder som berör EU-medborgarna.

| 5. | Europaparlamentet påminner rådet om att varje steg mot förverkligandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa måste tas med siktet inställt på ett lojalt samarbete med Europaparlamentet och med respekt för den demokratiska principen att Europaparlamentet måste medverka i utarbetandet av europeisk lagstiftning från första början, och inte i slutet, så snart en politisk överenskommelse har nåtts. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner rådet om att varje steg mot förverkligandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa måste tas med siktet inställt på ett lojalt samarbete med Europaparlamentet och med respekt för den demokratiska principen att Europaparlamentet måste medverka i utarbetandet av europeisk lagstiftning från första början, och inte i slutet, så snart en politisk överenskommelse har nåtts.

| 6. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen upprättar ett förfarande som föreskriver en regelbunden information till utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor om de externa aspekterna i området med frihet, säkerhet och rättvisa, särskilt förhandlingar om avtal och politisk dialog med tredjeländer och internationella organisationer. Kommissionen uppmanas att slutföra pilotprojektet ”TRANS-JAI”, som skulle göra det möjligt att dag för dag följa händelser och handlingar som rör lagstiftningsförfaranden avseende området med frihet, säkerhet och rättvisa, förutsatt att dessa uppgifter och handlingar finns tillgängliga i institutionernas register. De nationella parlamenten uppmanas att ansluta sig till projektet genom att lägga ut sitt förberedande arbete i elektronisk form när det gäller alla lagstiftningsförfaranden som rör antagande eller genomförande av EU-bestämmelser om området med frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet föreslår att kommissionen upprättar ett förfarande som föreskriver en regelbunden information till utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor om de externa aspekterna i området med frihet, säkerhet och rättvisa, särskilt förhandlingar om avtal och politisk dialog med tredjeländer och internationella organisationer. Kommissionen uppmanas att slutföra pilotprojektet ”TRANS-JAI”, som skulle göra det möjligt att dag för dag följa händelser och handlingar som rör lagstiftningsförfaranden avseende området med frihet, säkerhet och rättvisa, förutsatt att dessa uppgifter och handlingar finns tillgängliga i institutionernas register. De nationella parlamenten uppmanas att ansluta sig till projektet genom att lägga ut sitt förberedande arbete i elektronisk form när det gäller alla lagstiftningsförfaranden som rör antagande eller genomförande av EU-bestämmelser om området med frihet, säkerhet och rättvisa.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inte kringskära Europeiska gemenskapens och Europeiska unionens befogenheter när det gäller internationella överenskommelser och att verka för att det införs en ”kopplingssklausul” i internationella konventioner som gör det möjligt för unionen och gemenskapen att tillträda konventionerna eller åtminstone ”frikopplingsklausuler”, som gör det möjligt att bevara EU:s regelverk i förbindelserna mellan medlemsstaterna på de områden som berörs av konventionerna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inte kringskära Europeiska gemenskapens och Europeiska unionens befogenheter när det gäller internationella överenskommelser och att verka för att det införs en ”kopplingssklausul” i internationella konventioner som gör det möjligt för unionen och gemenskapen att tillträda konventionerna eller åtminstone ”frikopplingsklausuler”, som gör det möjligt att bevara EU:s regelverk i förbindelserna mellan medlemsstaterna på de områden som berörs av konventionerna.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar alla EU-institutioner att bibehålla en öppen, offentlig och regelbunden dialog med representativa organisationer och det civila samhället och att främja och underlätta medborgarnas deltagande i det offentliga livet. Kommissionen uppmanas att snarast möjligt lägga fram ett förslag i syfte att ta konkreta steg i denna riktning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar alla EU-institutioner att bibehålla en öppen, offentlig och regelbunden dialog med representativa organisationer och det civila samhället och att främja och underlätta medborgarnas deltagande i det offentliga livet. Kommissionen uppmanas att snarast möjligt lägga fram ett förslag i syfte att ta konkreta steg i denna riktning.

Frihet, säkerhet, rättvisa och solidaritet

| 9. | Europaparlamentet anser att utvecklingsåtgärder i samband med området med frihet, säkerhet och rättvisa bör inlemmas i gemenskapsramen inte bara ur rättslig synvinkel utan även när det gäller de politiska mål som skall genomföras i en anda av solidaritet mellan medlemsstaterna och medborgarna. I detta syfte bör rådet (rättsliga och inrikes frågor) luckra upp gränserna mellan sina arbetsområden och överlägga med bland annat






  — | råden för utveckling, allmänna frågor och sociala frågor i samband med att det utarbetas politik för invandring, integration och återtagande, |
| --- | --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att utvecklingsåtgärder i samband med området med frihet, säkerhet och rättvisa bör inlemmas i gemenskapsramen inte bara ur rättslig synvinkel utan även när det gäller de politiska mål som skall genomföras i en anda av solidaritet mellan medlemsstaterna och medborgarna. I detta syfte bör rådet (rättsliga och inrikes frågor) luckra upp gränserna mellan sina arbetsområden och överlägga med bland annat

—

råden för utveckling, allmänna frågor och sociala frågor i samband med att det utarbetas politik för invandring, integration och återtagande,

| — | råden för budgetfrågor och allmänna frågor i samband med att det utarbetas åtgärder för ekonomisk solidaritet vid genomförandet av system för gränsbevakning och asyl- och återvändandepolitik och vid genomförandet av de infrastrukturer och resurser som behövs för civilförsvaret och för att förebygga katastrofer och terroristattentat. |
| --- | --- |

—

råden för budgetfrågor och allmänna frågor i samband med att det utarbetas åtgärder för ekonomisk solidaritet vid genomförandet av system för gränsbevakning och asyl- och återvändandepolitik och vid genomförandet av de infrastrukturer och resurser som behövs för civilförsvaret och för att förebygga katastrofer och terroristattentat.

Införliva skyddet av de grundläggande rättigheterna

| 10. | Europaparlamentet bekräftar sin övertygelse om att genomförandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa förutsätter ett ännu starkare åtagande från de europeiska och nationella institutionernas sida för att främja högsta tänkbara skydd av de grundläggande rättigheterna. Detta är viktigt för att skydda de enskildas intressen och för att ta itu med problemet med de medlemsstater som dröjer med att införliva antagna åtgärder eller som vägrar att göra detta. Parlamentet föreslår i detta syfte att






  — | alla nya lagförslag, särskilt när det gäller området med frihet, säkerhet och rättvisa, åtföljs av en motiverad bedömning av deras konsekvenser för de grundläggande rättigheterna; kommissionsledamöternas arbetsgrupp om de grundläggande rättigheterna uppmanas att med jämna mellanrum informera utskottet för utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor om sitt arbetet och att sörja för en god samordning av kommissionsledamöternas respektive arbete, |
| --- | --- | --- |

10.

Europaparlamentet bekräftar sin övertygelse om att genomförandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa förutsätter ett ännu starkare åtagande från de europeiska och nationella institutionernas sida för att främja högsta tänkbara skydd av de grundläggande rättigheterna. Detta är viktigt för att skydda de enskildas intressen och för att ta itu med problemet med de medlemsstater som dröjer med att införliva antagna åtgärder eller som vägrar att göra detta. Parlamentet föreslår i detta syfte att

—

alla nya lagförslag, särskilt när det gäller området med frihet, säkerhet och rättvisa, åtföljs av en motiverad bedömning av deras konsekvenser för de grundläggande rättigheterna; kommissionsledamöternas arbetsgrupp om de grundläggande rättigheterna uppmanas att med jämna mellanrum informera utskottet för utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor om sitt arbetet och att sörja för en god samordning av kommissionsledamöternas respektive arbete,

| — | parlamentet skall ha samma rättigheter som rådet när kommissionen vidtar åtgärder för att genomföra gemenskapens och unionens rättsakter, såvida dessa rättsakter skulle kunna påverka de grundläggande rättigheterna, vilket ofta är fallet inom området med frihet, säkerhet och rättvisa, |
| --- | --- |

—

parlamentet skall ha samma rättigheter som rådet när kommissionen vidtar åtgärder för att genomföra gemenskapens och unionens rättsakter, såvida dessa rättsakter skulle kunna påverka de grundläggande rättigheterna, vilket ofta är fallet inom området med frihet, säkerhet och rättvisa,

| — | de framtida årliga diskussionerna i Europaparlamentet om området med frihet, säkerhet och rättvisa också skall bli ett tillfälle att utvärdera skyddet av de grundläggande rättigheterna i unionen på grundval av särskilda ämnesrapporter som tagits fram i detta syfte av dels kommissionen inom ramen för den rapport som föreskrivs i artikel 212 i EG-fördraget och dels byrån för de grundläggande rättigheterna, i enlighet med sin resolution av den 26 maj 2005 om främjande och skydd av grundläggande rättigheter: rollen för nationella institutioner och EU-institutioner, inklusive byrån för de grundläggande rättigheterna (3). |
| --- | --- |

—

de framtida årliga diskussionerna i Europaparlamentet om området med frihet, säkerhet och rättvisa också skall bli ett tillfälle att utvärdera skyddet av de grundläggande rättigheterna i unionen på grundval av särskilda ämnesrapporter som tagits fram i detta syfte av dels kommissionen inom ramen för den rapport som föreskrivs i artikel 212 i EG-fördraget och dels byrån för de grundläggande rättigheterna, i enlighet med sin resolution av den 26 maj 2005 om främjande och skydd av grundläggande rättigheter: rollen för nationella institutioner och EU-institutioner, inklusive byrån för de grundläggande rättigheterna (3).

| 11. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att främja de grundläggande rättigheterna genom att så snart som möjligt






  — | vidta ändamålsenliga åtgärder för att främja integrationen av minoriteter och kampen mot varje form av diskriminering (artikel 13 i EG-fördraget), bland annat genom att anta rambeslutet om rasism och främlingsfientlighet efter att på nytt ha hört Europaparlamentet, |
| --- | --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att främja de grundläggande rättigheterna genom att så snart som möjligt

—

vidta ändamålsenliga åtgärder för att främja integrationen av minoriteter och kampen mot varje form av diskriminering (artikel 13 i EG-fördraget), bland annat genom att anta rambeslutet om rasism och främlingsfientlighet efter att på nytt ha hört Europaparlamentet,

| — | tillsammans med medlemsstaterna utarbeta ett program för kvalitet inom det europeiska rättsväsendet i överensstämmelse med parlamentets rekommendation till rådet av den 22 februari 2005 om kvaliteten på rättskipning i brottmål och harmonisering av straffrättslig lagstiftning i medlemsstaterna (4), |
| --- | --- |

—

tillsammans med medlemsstaterna utarbeta ett program för kvalitet inom det europeiska rättsväsendet i överensstämmelse med parlamentets rekommendation till rådet av den 22 februari 2005 om kvaliteten på rättskipning i brottmål och harmonisering av straffrättslig lagstiftning i medlemsstaterna (4),

| — | vidta gemensamma åtgärder för tillgång till civil- och straffrättslig rättvisa i Europa (och förhindra dubbla normer vid gränsöverskridande tvister), |
| --- | --- |

—

vidta gemensamma åtgärder för tillgång till civil- och straffrättslig rättvisa i Europa (och förhindra dubbla normer vid gränsöverskridande tvister),

| — | stärka de processrättsliga skyddsreglerna vid rättegångarna; rådet uppmanas att snarast anta ett rambeslut om denna fråga, med erforderligt beaktande av parlamentets yttrande; kommissionen uppmanas att senast i slutet av 2005 lägga fram de aviserade förslagen till rättsakter om






  - | ömsesidigt erkännande under förundersökningen, |
| --- | --- | --- |

—

stärka de processrättsliga skyddsreglerna vid rättegångarna; rådet uppmanas att snarast anta ett rambeslut om denna fråga, med erforderligt beaktande av parlamentets yttrande; kommissionen uppmanas att senast i slutet av 2005 lägga fram de aviserade förslagen till rättsakter om

*

ömsesidigt erkännande under förundersökningen,

| * | övervakningsåtgärder som inte innebär frihetsberövande, |
| --- | --- |

*

övervakningsåtgärder som inte innebär frihetsberövande,

| * | principen att ingen får dömas två gånger för samma sak eller i sin frånvaro (ne bisin idem in absentia), |
| --- | --- |

*

principen att ingen får dömas två gånger för samma sak eller i sin frånvaro (ne bisin idem in absentia),

| * | rättvis behandling i samband med upptagning och användning av bevismaterial, |
| --- | --- |

*

rättvis behandling i samband med upptagning och användning av bevismaterial,

| * | rättigheter som följer av principen att man är oskyldig tills motsatsen har bevisats, |
| --- | --- |

*

rättigheter som följer av principen att man är oskyldig tills motsatsen har bevisats,

| — | vidta solidaritetsåtgärder gentemot brottsoffren, med särskild hänsyn till barnens situation, |
| --- | --- |

—

vidta solidaritetsåtgärder gentemot brottsoffren, med särskild hänsyn till barnens situation,

| — | se till att EU formellt återupptar den europeiska yrkesetiska koden för polisen (5) som redan informellt godkänts av RIF-rådet den 28 oktober 2004 (6) och stärka CEPOL:s roll. |
| --- | --- |

—

se till att EU formellt återupptar den europeiska yrkesetiska koden för polisen (5) som redan informellt godkänts av RIF-rådet den 28 oktober 2004 (6) och stärka CEPOL:s roll.

Detaljerade mål för EU och medlemsstaterna

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att till Europeiska rådets nästa möte lägga fram ett program för genomförande av Haagprogrammet som:






  — | innehåller detaljerade mål som skall förverkligas tillsammans med medlemsstaterna under de kommande fem åren när det gäller minskad brottslighet, personskydd och stärkta friheter, |
| --- | --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att till Europeiska rådets nästa möte lägga fram ett program för genomförande av Haagprogrammet som:

—

innehåller detaljerade mål som skall förverkligas tillsammans med medlemsstaterna under de kommande fem åren när det gäller minskad brottslighet, personskydd och stärkta friheter,

| — | föreskriver en öppen modell för att både på EU-nivå och nationell nivå övervaka genomförandet av dessa mål och en relevant analys av eventuella brister. |
| --- | --- |

—

föreskriver en öppen modell för att både på EU-nivå och nationell nivå övervaka genomförandet av dessa mål och en relevant analys av eventuella brister.

Rättvisa

| 13. | Europaparlamentet påminner om att det straffrättsliga samarbetet vilar på principen om ömsesidigt förtroende mellan rättsliga instanser och medborgare och de rättsliga instanserna sinsemellan samt på principen om ömsesidigt erkännande. Dessa mål kan nås om man tar fram gemensamma bestämmelser och får till stånd ett bättre utbyte av information mellan berörda parter samt genom att domarkåren utbildas i EU-frågor. En förstärkning av Eurojust med målet att inrätta en europeisk åklagarmyndighet är av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påminner om att det straffrättsliga samarbetet vilar på principen om ömsesidigt förtroende mellan rättsliga instanser och medborgare och de rättsliga instanserna sinsemellan samt på principen om ömsesidigt erkännande. Dessa mål kan nås om man tar fram gemensamma bestämmelser och får till stånd ett bättre utbyte av information mellan berörda parter samt genom att domarkåren utbildas i EU-frågor. En förstärkning av Eurojust med målet att inrätta en europeisk åklagarmyndighet är av avgörande betydelse.

| 14. | Europaparlamentet hoppas att framstegen när det gäller civilrättsligt samarbete skall följas av fler, särskilt inom familjerätten och handelsrätten. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet hoppas att framstegen när det gäller civilrättsligt samarbete skall följas av fler, särskilt inom familjerätten och handelsrätten.

Politik för migration, asyl och gränspassage

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i slutet av 2006 lägga fram förslaget om en tillsynsmekanism som skall ersätta den nuvarande utvärderingsmekanismen för Schengensamarbetet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i slutet av 2006 lägga fram förslaget om en tillsynsmekanism som skall ersätta den nuvarande utvärderingsmekanismen för Schengensamarbetet.

| 16. | Europaparlamentet efterlyser en verklig europeisk asyl- och invandringspolitik som är rättfärdig, rättvis och respekterar migranternas grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet efterlyser en verklig europeisk asyl- och invandringspolitik som är rättfärdig, rättvis och respekterar migranternas grundläggande rättigheter.

| 17. | Europaparlamentet avvisar tankarna på att externalisera asyl- och invandringspolitiken och att inrätta särskilda invandringsläger eller -slussar utanför EU. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet avvisar tankarna på att externalisera asyl- och invandringspolitiken och att inrätta särskilda invandringsläger eller -slussar utanför EU.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att se till att avtalet mellan EU och Libyen om förstärkt samarbete på invandringsområdet, vilket nyligen godkändes av RIF-rådet, inte innehåller några föreskrifter om kollektiva utvisningar och administrativa frihetsberövanden på platser där det förekommer flagranta brott mot de grundläggande rättigheterna samt att det erkänner de asylsökandes rättigheter även i Libyen, i enlighet med Genèvekonventionen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att se till att avtalet mellan EU och Libyen om förstärkt samarbete på invandringsområdet, vilket nyligen godkändes av RIF-rådet, inte innehåller några föreskrifter om kollektiva utvisningar och administrativa frihetsberövanden på platser där det förekommer flagranta brott mot de grundläggande rättigheterna samt att det erkänner de asylsökandes rättigheter även i Libyen, i enlighet med Genèvekonventionen.

| 19. | Europaparlamentet påminner om att det krävs en gemensam invandringspolitik som inte enbart berör kampen mot illegal invandring. En politik för legal invandring måste tas fram. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påminner om att det krävs en gemensam invandringspolitik som inte enbart berör kampen mot illegal invandring. En politik för legal invandring måste tas fram.

| 20. | Europaparlamentet påminner om att en europeisk migrationspolitik måste kompletteras med en europeisk integrationspolitik, som bland annat kan möjliggöra en kontinuerlig integration på arbetsmarknaden, rätt till grund- och yrkesutbildning, tillgång till sociala tjänster och hälso- och sjukvård samt invandrarmedverkan i samhällslivet, kulturlivet och i politiken. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet påminner om att en europeisk migrationspolitik måste kompletteras med en europeisk integrationspolitik, som bland annat kan möjliggöra en kontinuerlig integration på arbetsmarknaden, rätt till grund- och yrkesutbildning, tillgång till sociala tjänster och hälso- och sjukvård samt invandrarmedverkan i samhällslivet, kulturlivet och i politiken.

| 21. | Europaparlamentet tar del av kommissionens grönbok om en gemensam syn på ekonomisk migration i EU (KOM(2004)0811). Den ekonomiska invandringen i Europa bör inte endast avgöras av behoven på den europeiska arbetsmarknaden. Hänsyn bör också tas till andra former av invandring, inbegripet familjeåterförening. Det är i högsta grad önskvärt att den ekonomiska invandringen i Europa understöds av en långtgående harmonisering av bestämmelserna om mottagande av migranter i EU och att den kan bidra till att motverka diskrimineringen på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet tar del av kommissionens grönbok om en gemensam syn på ekonomisk migration i EU (KOM(2004)0811). Den ekonomiska invandringen i Europa bör inte endast avgöras av behoven på den europeiska arbetsmarknaden. Hänsyn bör också tas till andra former av invandring, inbegripet familjeåterförening. Det är i högsta grad önskvärt att den ekonomiska invandringen i Europa understöds av en långtgående harmonisering av bestämmelserna om mottagande av migranter i EU och att den kan bidra till att motverka diskrimineringen på arbetsmarknaden.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att ratificera den internationella konvention om skydd av migrerande arbetstagares och deras familjemedlemmars rättigheter som antogs av FN:s generalförsamling den 18 december 1990 och ILO:s konventioner 97 och 143 om migrerande arbetstagare. Kommissionen uppmanas att i sina beslut och rambeslut föra in alla bestämmelser i FN:s konvention. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att ratificera den internationella konvention om skydd av migrerande arbetstagares och deras familjemedlemmars rättigheter som antogs av FN:s generalförsamling den 18 december 1990 och ILO:s konventioner 97 och 143 om migrerande arbetstagare. Kommissionen uppmanas att i sina beslut och rambeslut föra in alla bestämmelser i FN:s konvention.

| 23. | Europaparlamentet ser med stor oro på EU:s strategi att skicka tillbaka migranter, särskilt de kollektiva avvisningarna med flyg. Avtalen om återtagande med tredje land måste bygga på en verklig dialog, och hänsyn måste tas till tredje lands behov. Dialogen måste leda till ett politiskt samarbete och ett utvecklingssamarbete, så att de bakomliggande orsakerna till migrationen kan angripas. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet ser med stor oro på EU:s strategi att skicka tillbaka migranter, särskilt de kollektiva avvisningarna med flyg. Avtalen om återtagande med tredje land måste bygga på en verklig dialog, och hänsyn måste tas till tredje lands behov. Dialogen måste leda till ett politiskt samarbete och ett utvecklingssamarbete, så att de bakomliggande orsakerna till migrationen kan angripas.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att de som behöver skydd kan få en säker väg till EU och en ordentlig prövning av sina krav och att se till att internationell människorättsstandard och flyktingrätt efterlevs till punkt och pricka, särskilt principen om ”non-refoulement”. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att de som behöver skydd kan få en säker väg till EU och en ordentlig prövning av sina krav och att se till att internationell människorättsstandard och flyktingrätt efterlevs till punkt och pricka, särskilt principen om ”non-refoulement”.

| 25. | Europaparlamentet påminner kommissionen om dess skyldighet som fördragens väktare att se till att rätten till asyl respekteras i EU, i enlighet med artikel 6 i EU-fördraget och artikel 63 i EG-fördraget. Den senaste tiden har några kollektiva utvisningar från vissa medlemsstater kastat skugga över dessa staters respekt för sina skyldigheter enligt EU:s rättsordning. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet påminner kommissionen om dess skyldighet som fördragens väktare att se till att rätten till asyl respekteras i EU, i enlighet med artikel 6 i EU-fördraget och artikel 63 i EG-fördraget. Den senaste tiden har några kollektiva utvisningar från vissa medlemsstater kastat skugga över dessa staters respekt för sina skyldigheter enligt EU:s rättsordning.

| 26. | Europaparlamentet påminner om behovet av en gemensam invandrings- och asylpolitik, vilken bör bygga på öppna legala vägar för invandring och på gemensamma normer för skydd av invandrares och asylsökandes grundläggande rättigheter i hela EU, i enlighet med vad som fastställdes av Europeiska rådet i Tammerfors 1999 och sedan bekräftats i Haagprogrammet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet påminner om behovet av en gemensam invandrings- och asylpolitik, vilken bör bygga på öppna legala vägar för invandring och på gemensamma normer för skydd av invandrares och asylsökandes grundläggande rättigheter i hela EU, i enlighet med vad som fastställdes av Europeiska rådet i Tammerfors 1999 och sedan bekräftats i Haagprogrammet.

| 27. | Europaparlamentet framför återigen sina förbehåll beträffande tanken på en minsta gemensam nämnare i förslaget om rådets direktiv om asylförfaranden, och uppmanar medlemsstaterna att se till att direktiv 2004/83/EG (7) införlivas omgående. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet framför återigen sina förbehåll beträffande tanken på en minsta gemensam nämnare i förslaget om rådets direktiv om asylförfaranden, och uppmanar medlemsstaterna att se till att direktiv 2004/83/EG (7) införlivas omgående.

Bekämpa organiserad brottslighet och terrorism

| 28. | Europaparlamentet bekräftar sin fasta övertygelse att all säkerhetspolitik i unionen kräver inte bara ömsesidigt förtroende utan även att det fastställs gemensamma mål, adekvata resurser samt en rättslig ram och garantier för medborgarna. I detta sammanhang är det beklagligt att






  — | det fortfarande inte finns någon riktig europeisk strategi för inre säkerhet där det fastställs konkreta mål, genomförandeansvar, förväntade resultat och objektiva resultatbedömningskriterier, och att |
| --- | --- | --- |

28.

Europaparlamentet bekräftar sin fasta övertygelse att all säkerhetspolitik i unionen kräver inte bara ömsesidigt förtroende utan även att det fastställs gemensamma mål, adekvata resurser samt en rättslig ram och garantier för medborgarna. I detta sammanhang är det beklagligt att

—

det fortfarande inte finns någon riktig europeisk strategi för inre säkerhet där det fastställs konkreta mål, genomförandeansvar, förväntade resultat och objektiva resultatbedömningskriterier, och att

| — | medlemsstaterna, trots oklarheten kring de mål som skall uppnås på europeisk nivå, kräver att det vidtas generella åtgärder för att samla in och ge tillgång till uppgifter som är av operativ karaktär (i enlighet med principen om tillgång till uppgifter) eller som rör personers dagliga verksamhet (resor, kommunikationer). |
| --- | --- |

—

medlemsstaterna, trots oklarheten kring de mål som skall uppnås på europeisk nivå, kräver att det vidtas generella åtgärder för att samla in och ge tillgång till uppgifter som är av operativ karaktär (i enlighet med principen om tillgång till uppgifter) eller som rör personers dagliga verksamhet (resor, kommunikationer).

| 29. | Europaparlamentet beslutar, då det inte finns någon relevant information från rådet om detta ämne, att ge sitt behöriga utskott i uppgift att undersöka vilka strategiska och operativa åtgärder som för närvarande vidtagits på europeisk nivå för att bekämpa terrorism och organiserad brottslighet. Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor bör därför fram till slutet av 2005 höra






  — | de ansvariga vid Europeiska unionens gemensamma lägescentral och vid kommissionens generaldirektorat (rättsliga frågor, frihet och säkerhet) som ansvarar för politiken för att bekämpa organiserad brottslighet, |
| --- | --- | --- |

29.

Europaparlamentet beslutar, då det inte finns någon relevant information från rådet om detta ämne, att ge sitt behöriga utskott i uppgift att undersöka vilka strategiska och operativa åtgärder som för närvarande vidtagits på europeisk nivå för att bekämpa terrorism och organiserad brottslighet. Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor bör därför fram till slutet av 2005 höra

—

de ansvariga vid Europeiska unionens gemensamma lägescentral och vid kommissionens generaldirektorat (rättsliga frågor, frihet och säkerhet) som ansvarar för politiken för att bekämpa organiserad brottslighet,

| — | de ansvariga vid Europol, Eurojust, och OLAF för att kontrollera det nuvarande samarbetet mellan medlemsstaterna och unionens organ och samarbetets troliga utsikter, |
| --- | --- |

—

de ansvariga vid Europol, Eurojust, och OLAF för att kontrollera det nuvarande samarbetet mellan medlemsstaterna och unionens organ och samarbetets troliga utsikter,

| — | den ansvarige vid Interpol för att kontrollera det nuvarande samarbetet och utsikterna för framtida samarbete mellan detta organ och medlemsstaterna, EU och dess organ eller system för utbyte av uppgifter, |
| --- | --- |

—

den ansvarige vid Interpol för att kontrollera det nuvarande samarbetet och utsikterna för framtida samarbete mellan detta organ och medlemsstaterna, EU och dess organ eller system för utbyte av uppgifter,

| — | de nationella rättsliga myndigheterna och polismyndigheterna för att kontrollera den verkliga omfattningen av samarbetet mellan medlemsstaterna samt mellan medlemsstaterna och EU och dess organ (uppgiftsutbyte, gemensamma arbetsgrupper, bilaterala avtal), |
| --- | --- |

—

de nationella rättsliga myndigheterna och polismyndigheterna för att kontrollera den verkliga omfattningen av samarbetet mellan medlemsstaterna samt mellan medlemsstaterna och EU och dess organ (uppgiftsutbyte, gemensamma arbetsgrupper, bilaterala avtal),

| — | de företrädare för de nationella parlamenten som ansvarar för de ovannämnda frågorna. |
| --- | --- |

—

de företrädare för de nationella parlamenten som ansvarar för de ovannämnda frågorna.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar dessutom kommissionen att






  — | skapa en ny gemensam rättslig grund för Europol innan konstitutionsfördraget träder i kraft och förstärka samarbetet mellan detta organ och Eurojust och möjliggöra en lämplig tillsyn från Europaparlamentet och de nationella parlamenten över dessa båda organ, |
| --- | --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar dessutom kommissionen att

—

skapa en ny gemensam rättslig grund för Europol innan konstitutionsfördraget träder i kraft och förstärka samarbetet mellan detta organ och Eurojust och möjliggöra en lämplig tillsyn från Europaparlamentet och de nationella parlamenten över dessa båda organ,

| — | ange den rättsliga grunden för att upprätta en europeisk spärrlista över de personer, grupper och verksamheter som omfattas av restriktiva terrorismbekämpningsåtgärder och över de personer som kan utgöra ett hot mot allmän ordning och säkerhet (artiklarna 96 och 99 i Schengenkonventionen). |
| --- | --- |

—

ange den rättsliga grunden för att upprätta en europeisk spärrlista över de personer, grupper och verksamheter som omfattas av restriktiva terrorismbekämpningsåtgärder och över de personer som kan utgöra ett hot mot allmän ordning och säkerhet (artiklarna 96 och 99 i Schengenkonventionen).

Generell övervakningspolitik, krav på proportionalitet och uppgiftsskydd

| 31. | Europaparlamentet stöder Europeiska rådets strategi att på ett rationellt sätt hantera de uppgifter som unionen och medlemsstaterna förfogar över. Parlamentet påpekar dock att alla de system som behandlar uppgifter som kan vara av betydelse för EU:s säkerhetspolitik har tagits fram av särskilda skäl och under iakttagande av proportionalitetsprincipen. I demokratiska samhällen kan det av uppgiftsskyddsskäl vara berättigat att begränsa användningen av dessa system. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet stöder Europeiska rådets strategi att på ett rationellt sätt hantera de uppgifter som unionen och medlemsstaterna förfogar över. Parlamentet påpekar dock att alla de system som behandlar uppgifter som kan vara av betydelse för EU:s säkerhetspolitik har tagits fram av särskilda skäl och under iakttagande av proportionalitetsprincipen. I demokratiska samhällen kan det av uppgiftsskyddsskäl vara berättigat att begränsa användningen av dessa system.

| 32. | Europaparlamentet påpekar att dessa begränsningar inte får avfärdas med hänvisning till de nya kraven i kampen mot terrorismen och den organiserade brottsligheten. Det är nödvändigt att från första början komma överens om de uppställda målen och därför fastställa vilka uppgifter som är nödvändiga för att dessa mål skall uppnås och ställa dessa uppgifter till behöriga myndigheters förfogande under en lämplig tidsperiod. Parlamentet upprepar sin begäran om att det nuvarande systemet för uppgiftsöverföring ändras, så att de flygbolag som idag ger de amerikanska myndigheterna direkt tillgång till sina databaser istället lämnar över uppgifterna efter att ha filtrerat dem på lämpligt vis. Parlamentet är mycket skeptiskt till förslaget om att inom Europols ansvarsområde inrätta ett europeiskt system för flygpassagerares (PNR)-uppgifter, vilket presenteras i kommissionens meddelande om överföring av flygpassagerares (PNR)-uppgifter: En övergripande strategi (KOM(2003)0826). Kommissionen och rådet uppmanas att ta hänsyn till Europaparlamentets resolution av den 31 mars 2004 (8) om skydd av flygpassagerares personuppgifter vid alla förhandlingar med tredjeländer eller internationella organisationer, särskilt med Internationella civila luftfartsorganisationen (ICAO). |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet påpekar att dessa begränsningar inte får avfärdas med hänvisning till de nya kraven i kampen mot terrorismen och den organiserade brottsligheten. Det är nödvändigt att från första början komma överens om de uppställda målen och därför fastställa vilka uppgifter som är nödvändiga för att dessa mål skall uppnås och ställa dessa uppgifter till behöriga myndigheters förfogande under en lämplig tidsperiod. Parlamentet upprepar sin begäran om att det nuvarande systemet för uppgiftsöverföring ändras, så att de flygbolag som idag ger de amerikanska myndigheterna direkt tillgång till sina databaser istället lämnar över uppgifterna efter att ha filtrerat dem på lämpligt vis. Parlamentet är mycket skeptiskt till förslaget om att inom Europols ansvarsområde inrätta ett europeiskt system för flygpassagerares (PNR)-uppgifter, vilket presenteras i kommissionens meddelande om överföring av flygpassagerares (PNR)-uppgifter: En övergripande strategi (KOM(2003)0826). Kommissionen och rådet uppmanas att ta hänsyn till Europaparlamentets resolution av den 31 mars 2004 (8) om skydd av flygpassagerares personuppgifter vid alla förhandlingar med tredjeländer eller internationella organisationer, särskilt med Internationella civila luftfartsorganisationen (ICAO).

| 33. | Europaparlamentet varnar rådet för riskerna med kompatibiliteten i EU:s informationssystem. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet varnar rådet för riskerna med kompatibiliteten i EU:s informationssystem.

| 34. | Europaparlamentet efterlyser återigen gemensamma kriterier för uppgiftsskydd på säkerhetsområdet, på grundval av de principer som angivits av Europeiska rådet och av Europeiska konferensen för myndigheter med ansvar för uppgiftsskydd (9). Parlamentet begär på nytt att det skapas en gemensam myndighet för uppgiftsskydd inom ramen för det rättsliga samarbetet och polissamarbetet genom att de nationella och europeiska myndigheterna involveras inom ramen för Europol, Eurojust, SIS och TIS. Denna myndighet skulle ha i uppgift att undersöka om de europeiska myndigheterna iakttar skyddsnormerna och att hjälpa dessa myndigheter med lagstiftningsarbetet. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet efterlyser återigen gemensamma kriterier för uppgiftsskydd på säkerhetsområdet, på grundval av de principer som angivits av Europeiska rådet och av Europeiska konferensen för myndigheter med ansvar för uppgiftsskydd (9). Parlamentet begär på nytt att det skapas en gemensam myndighet för uppgiftsskydd inom ramen för det rättsliga samarbetet och polissamarbetet genom att de nationella och europeiska myndigheterna involveras inom ramen för Europol, Eurojust, SIS och TIS. Denna myndighet skulle ha i uppgift att undersöka om de europeiska myndigheterna iakttar skyddsnormerna och att hjälpa dessa myndigheter med lagstiftningsarbetet.

| 35. | Europaparlamentet påminner om att det är nödvändigt att göra resehandlingarna säkrare. Valet av teknisk lösning är emellertid avgörande eftersom det är enda sättet att se till att den biometriska tekniken används effektivt och att uppgifterna är fysiskt skyddade mot otillbörlig användning. Det är av största vikt att de tekniska specifikationerna sparas samtidigt, och företräde bör ges åt de mest kostnadseffektiva lösningarna, som också bör vara säkra med avseende på insamling, behandling, lagring och användning av uppgifterna. Det vore i högsta grad olyckligt om EU brådstörtat väljer en lösning som sedan visar sig vara olämplig. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet påminner om att det är nödvändigt att göra resehandlingarna säkrare. Valet av teknisk lösning är emellertid avgörande eftersom det är enda sättet att se till att den biometriska tekniken används effektivt och att uppgifterna är fysiskt skyddade mot otillbörlig användning. Det är av största vikt att de tekniska specifikationerna sparas samtidigt, och företräde bör ges åt de mest kostnadseffektiva lösningarna, som också bör vara säkra med avseende på insamling, behandling, lagring och användning av uppgifterna. Det vore i högsta grad olyckligt om EU brådstörtat väljer en lösning som sedan visar sig vara olämplig.

| 36. | Europaparlamentet påminner om att artikel 29-arbetsgruppen och Europeiska datatillsynsmannen anser att medlemsstaternas initiativ från april 2004 beträffande lagring av personuppgifter inte är helt förenliga med Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet påminner om att artikel 29-arbetsgruppen och Europeiska datatillsynsmannen anser att medlemsstaternas initiativ från april 2004 beträffande lagring av personuppgifter inte är helt förenliga med Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna.

| 37. | Europaparlamentet understryker att kostnaderna för analys av insamlade uppgifter bör bäras av det organ som begär uppgifterna, så att ett orimligt antal förfrågningar undviks. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet understryker att kostnaderna för analys av insamlade uppgifter bör bäras av det organ som begär uppgifterna, så att ett orimligt antal förfrågningar undviks.

| 38. | Europaparlamentet beklagar återigen att det saknas öppenhet i valet av teknikslag och i förhandlingarna inom ICAO:s tekniska grupper och med Förenta staternas regering. Parlamentet beklagar även att det inte förs en offentlig diskussion om dessa frågor. Parlamentet erinrar om sitt motstånd mot att RFID-chips skall användas på unionsmedborgarnas pass, och uppmanar kommissionen att noggrant testa denna teknik innan den införs på flera hundra miljoner av dessa pass. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet beklagar återigen att det saknas öppenhet i valet av teknikslag och i förhandlingarna inom ICAO:s tekniska grupper och med Förenta staternas regering. Parlamentet beklagar även att det inte förs en offentlig diskussion om dessa frågor. Parlamentet erinrar om sitt motstånd mot att RFID-chips skall användas på unionsmedborgarnas pass, och uppmanar kommissionen att noggrant testa denna teknik innan den införs på flera hundra miljoner av dessa pass.

| 39. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europarådet samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europarådet samt medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 102 E, 28.4.2004, s. 819.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2004)0022.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2005)0208.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2005)0030.

(5)  Europeiska yrkesetiska koden för polisen, rekommendation REK (2001) 10 antagen av Europarådets ministerkommitté den 19 september 2001.

(6)  Europeiska unionens råd, ”Draft Conclusions of the Council regarding Police standards concerning international police cooperation”, Förslag till rådets slutsatser om polisens yrkesnormer för internationellt polissamarbete, Bryssel den 28 oktober 2004, 11977/2/04.

(7)  EUT L 304, 30.9.2004, s. 12.

(8)  EUT C 103 E, 29.4.2004, s. 665.

(9)  Se antagna texter, 7.6.2005, P6_TA(2005)0223.

P6_TA(2005)0228

Minoritetsskydd och antidiskrimineringspolitik i ett utvidgat EU

Europaparlamentets resolution om minoritetsskydd och antidiskrimineringspolitik i ett utvidgat EU (2005/2008(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av målen att utveckla unionen till ett område med frihet, säkerhet och rättvisa och att ge verkan åt principerna om frihet, demokrati och skydd för de grundläggande rättigheterna samt rättsstatsprincipen, vilka anges i artiklarna 6 och 7 i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av målen att utveckla unionen till ett område med frihet, säkerhet och rättvisa och att ge verkan åt principerna om frihet, demokrati och skydd för de grundläggande rättigheterna samt rättsstatsprincipen, vilka anges i artiklarna 6 och 7 i EU-fördraget,

| — | med beaktande särskilt av artikel 13 i EG-fördraget, som avser gemenskapens uppgift att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, av artikel 63 i EG-fördraget, som fastställer en ram för asyl- och invandringspolitiken som främjar integration av medborgare i tredje land samt av övriga rättsliga grunder för gemenskapsåtgärder på detta område, |
| --- | --- |

—

med beaktande särskilt av artikel 13 i EG-fördraget, som avser gemenskapens uppgift att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, av artikel 63 i EG-fördraget, som fastställer en ram för asyl- och invandringspolitiken som främjar integration av medborgare i tredje land samt av övriga rättsliga grunder för gemenskapsåtgärder på detta område,

| — | med beaktande av fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, i vilket det nuvarande regelverket vidareutvecklas, särskilt genom infogandet av stadgan om de grundläggande rättigheterna, vilket ger begreppet grundläggande rättigheter en ännu mer framträdande plats (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, i vilket det nuvarande regelverket vidareutvecklas, särskilt genom infogandet av stadgan om de grundläggande rättigheterna, vilket ger begreppet grundläggande rättigheter en ännu mer framträdande plats (1),

| — | med beaktande av artikel I-14 i konstitutionsfördraget som fastställer områden med delad befogenhet och därigenom ger EU ansvar på området med frihet, säkerhet och rättvisa, inklusive mänskliga rättigheter, och med tanke på att minoriteters rättigheter är en grundläggande del av de mänskliga rättigheterna i stort, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel I-14 i konstitutionsfördraget som fastställer områden med delad befogenhet och därigenom ger EU ansvar på området med frihet, säkerhet och rättvisa, inklusive mänskliga rättigheter, och med tanke på att minoriteters rättigheter är en grundläggande del av de mänskliga rättigheterna i stort,

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (2), rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (3) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (2), rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (3) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (4),

| — | med beaktande av kommissionens grönbok om jämlikhet och icke-diskriminering i ett utvidgat EU (KOM(2004)0379) och av de årliga och tematiska rapporter som har antagits av det Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet (EUMC), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok om jämlikhet och icke-diskriminering i ett utvidgat EU (KOM(2004)0379) och av de årliga och tematiska rapporter som har antagits av det Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet (EUMC),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för kultur och utbildning och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0140/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för kultur och utbildning och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0140/2005), och av följande skäl:

| A. | Det är skillnad på skydd av minoriteter och antidiskrimineringspolitik. Likabehandling är en grundläggande rättighet för alla medborgare och inte något privilegium, och tolerans bör vara ett generellt förhållningssätt, inte en förmån som ges vissa men inte andra. Alla former av diskriminering måste därför bekämpas lika kraftfullt. Nationella minoriteter bidrar till Europas mångfald. |
| --- | --- |

A.

Det är skillnad på skydd av minoriteter och antidiskrimineringspolitik. Likabehandling är en grundläggande rättighet för alla medborgare och inte något privilegium, och tolerans bör vara ett generellt förhållningssätt, inte en förmån som ges vissa men inte andra. Alla former av diskriminering måste därför bekämpas lika kraftfullt. Nationella minoriteter bidrar till Europas mångfald.

| B. | Alla individer i Europeiska unionen har lika rättigheter och skyldigheter att helt och fullt vara aktiva och integrerade samhällsmedborgare, lika inför lagen. Varje medborgare är först och främst en individuell och unik person, och att tillhöra en minoritet kan aldrig rättfärdiga eller förklara vare sig utstötning eller diskriminering eller ett beslut att dra sig undan samhället. |
| --- | --- |

B.

Alla individer i Europeiska unionen har lika rättigheter och skyldigheter att helt och fullt vara aktiva och integrerade samhällsmedborgare, lika inför lagen. Varje medborgare är först och främst en individuell och unik person, och att tillhöra en minoritet kan aldrig rättfärdiga eller förklara vare sig utstötning eller diskriminering eller ett beslut att dra sig undan samhället.

Den politiska dimensionen och det trängande behovet av antidiskrimeringspolitik och minoritetsskydd

| 1. | Europaparlamentet anser att det är av grundläggande betydelse för den utvidgade unionen med 25 medlemsstater och 450 miljoner invånare






  — | att förstärka banden mellan unionens folk och det projekt som unionen står för och att samtidigt stärka känslan av att tillhöra Europeiska unionen och erkännandet av varje persons egen historia, kultur, identitet och egenart, |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att det är av grundläggande betydelse för den utvidgade unionen med 25 medlemsstater och 450 miljoner invånare

—

att förstärka banden mellan unionens folk och det projekt som unionen står för och att samtidigt stärka känslan av att tillhöra Europeiska unionen och erkännandet av varje persons egen historia, kultur, identitet och egenart,

| — | att öka enhetligheten i åtgärderna och maktutövningen på lokal, regional och nationell nivå samt EU-nivå, i linje med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

att öka enhetligheten i åtgärderna och maktutövningen på lokal, regional och nationell nivå samt EU-nivå, i linje med subsidiaritetsprincipen,

| — | att i god tid genomföra befintlig lagstiftning och således införliva direktiven inom området, |
| --- | --- |

—

att i god tid genomföra befintlig lagstiftning och således införliva direktiven inom området,

| — | att respektera den tillitsprincip som avses i Europaparlamentets resolution av den 20 april 2004 om meddelandet från kommissionen om artikel 7 i Fördraget om Europeiska unionen: Att respektera och främja unionens värden (5). |
| --- | --- |

—

att respektera den tillitsprincip som avses i Europaparlamentets resolution av den 20 april 2004 om meddelandet från kommissionen om artikel 7 i Fördraget om Europeiska unionen: Att respektera och främja unionens värden (5).

| 2. | Europaparlamentet erinrar om att politiska partier på europeiska nivå enligt artikel 191 i EG-fördraget är viktiga som en integrationsfaktor inom unionen. Parlamentet är därför bekymrat över allmänhetens allt större benägenhet att godta framstående politikers och regeringsmedlemmars djupt rasistiska, antisemitiska, islamofobiska och homofobiska uttalanden och handlingar. Parlamentet uppmanar alla politiska partier att förnya sitt engagemang för de europeiska politiska partiernas stadga för ett icke-rasistiskt samhälle, som antogs den 5 december 1997 och framhåller därför att de grundläggande förutsättningarna för en inkluderande minoritetspolitik är följande:






  — | Behovet av lämplig representation i det politiska beslutsfattandet. |
| --- | --- | --- |

2.

Europaparlamentet erinrar om att politiska partier på europeiska nivå enligt artikel 191 i EG-fördraget är viktiga som en integrationsfaktor inom unionen. Parlamentet är därför bekymrat över allmänhetens allt större benägenhet att godta framstående politikers och regeringsmedlemmars djupt rasistiska, antisemitiska, islamofobiska och homofobiska uttalanden och handlingar. Parlamentet uppmanar alla politiska partier att förnya sitt engagemang för de europeiska politiska partiernas stadga för ett icke-rasistiskt samhälle, som antogs den 5 december 1997 och framhåller därför att de grundläggande förutsättningarna för en inkluderande minoritetspolitik är följande:

—

Behovet av lämplig representation i det politiska beslutsfattandet.

| — | Behovet av att upprätthålla likabehandlingen av minoriteter med avseende på utbildning, hälso- och sjukvård, socialtjänst, rättsväsende och andra offentliga tjänster. |
| --- | --- |

—

Behovet av att upprätthålla likabehandlingen av minoriteter med avseende på utbildning, hälso- och sjukvård, socialtjänst, rättsväsende och andra offentliga tjänster.

| — | Behovet av att Europaparlamentet beaktar EU:s och dess medlemsstaters kulturella och språkliga mångfald (eftersom antalet mandat per medlemsstat kommer att minska vid varje utvidgning). |
| --- | --- |

—

Behovet av att Europaparlamentet beaktar EU:s och dess medlemsstaters kulturella och språkliga mångfald (eftersom antalet mandat per medlemsstat kommer att minska vid varje utvidgning).

| 3. | Europaparlamentet noterar det faktum att minoritetsfrågor i unionen i allmänhet inte har stått tillräckligt högt på unionens dagordning och nu måste ägnas större uppmärksamhet för att stärka genomslagskraften för de åtgärder som myndigheterna vidtar på detta område. Parlamentet anser att den framtida byrån för grundläggande rättigheter måste spela en nyckelroll i detta sammanhang. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar det faktum att minoritetsfrågor i unionen i allmänhet inte har stått tillräckligt högt på unionens dagordning och nu måste ägnas större uppmärksamhet för att stärka genomslagskraften för de åtgärder som myndigheterna vidtar på detta område. Parlamentet anser att den framtida byrån för grundläggande rättigheter måste spela en nyckelroll i detta sammanhang.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att tidigare och framtida utvidgningar har lett till och kommer att leda till att antalet medlemsstater som kännetecknas av kulturell och språklig mångfald ökar. Parlamentet anser därför att EU har ett särskilt ansvar för att skydda minoriteters rättigheter. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påpekar att tidigare och framtida utvidgningar har lett till och kommer att leda till att antalet medlemsstater som kännetecknas av kulturell och språklig mångfald ökar. Parlamentet anser därför att EU har ett särskilt ansvar för att skydda minoriteters rättigheter.

| 5. | Europaparlamentet betonar det faktum att minoriteters rättigheter utgör en integrerad del av de grundläggande mänskliga rättigheterna. Parlamentet anser att man måste göra en klar åtskillnad mellan (nationella) minoriteter, invandrare och asylsökande. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar det faktum att minoriteters rättigheter utgör en integrerad del av de grundläggande mänskliga rättigheterna. Parlamentet anser att man måste göra en klar åtskillnad mellan (nationella) minoriteter, invandrare och asylsökande.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga grunden för en politisk standard för skydd av nationella minoriteter, med beaktande av artikel 4.2 i ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter (FCNM): ”Parterna åtar sig att där så är nödvändigt vidta lämpliga åtgärder för att inom alla områden av det ekonomiska, sociala, politiska och kulturella livet främja fullständig och effektiv jämlikhet mellan personer som tillhör en nationell minoritet och personer som tillhör majoritetsbefolkningen. I detta hänseende skall parterna ta vederbörlig hänsyn till de särskilda omständigheterna för de personer som tillhör nationella minoriteter.” |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga grunden för en politisk standard för skydd av nationella minoriteter, med beaktande av artikel 4.2 i ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter (FCNM): ”Parterna åtar sig att där så är nödvändigt vidta lämpliga åtgärder för att inom alla områden av det ekonomiska, sociala, politiska och kulturella livet främja fullständig och effektiv jämlikhet mellan personer som tillhör en nationell minoritet och personer som tillhör majoritetsbefolkningen. I detta hänseende skall parterna ta vederbörlig hänsyn till de särskilda omständigheterna för de personer som tillhör nationella minoriteter.”

| 7. | Europaparlamentet påpekar att minoritetspolitiken är inkonsekvent – trots att skydd av minoriteter ingår i Köpenhamnskriterierna finns det ingen standard för minoriteters rättigheter i gemenskapens politik eller någon klarhet i gemenskapen om vem som kan betraktas som minoritetsmedlem. Parlamentet noterar att varken FN:s deklaration om rättigheter för personer som tillhör nationella eller etniska, religiösa eller språkliga minoriteter eller FCNM innehåller någon definition av minoriteter. Parlamentet rekommenderar därför att en sådan definition grundas på definitionen i Europarådets rekommendation nr 1201 (1993), där ”nationell minoritet” avser grupper av personer i en stat som






  — | bor på den statens territorium och är medborgare där, |
| --- | --- | --- |

7.

Europaparlamentet påpekar att minoritetspolitiken är inkonsekvent – trots att skydd av minoriteter ingår i Köpenhamnskriterierna finns det ingen standard för minoriteters rättigheter i gemenskapens politik eller någon klarhet i gemenskapen om vem som kan betraktas som minoritetsmedlem. Parlamentet noterar att varken FN:s deklaration om rättigheter för personer som tillhör nationella eller etniska, religiösa eller språkliga minoriteter eller FCNM innehåller någon definition av minoriteter. Parlamentet rekommenderar därför att en sådan definition grundas på definitionen i Europarådets rekommendation nr 1201 (1993), där ”nationell minoritet” avser grupper av personer i en stat som

—

bor på den statens territorium och är medborgare där,

| — | har långvariga, fasta och varaktiga band med den staten, |
| --- | --- |

—

har långvariga, fasta och varaktiga band med den staten,

| — | uppvisar distinkta etniska, kulturella, religiösa eller språkliga särdrag, |
| --- | --- |

—

uppvisar distinkta etniska, kulturella, religiösa eller språkliga särdrag,

| — | trots att de är färre än den övriga befolkningen i den staten eller en region i staten är tillräckligt representativa, |
| --- | --- |

—

trots att de är färre än den övriga befolkningen i den staten eller en region i staten är tillräckligt representativa,

| — | är angelägna om att tillsammans bevara det som utgör deras gemensamma identitet, inbegripet deras kultur, traditioner, religion eller språk. |
| --- | --- |

—

är angelägna om att tillsammans bevara det som utgör deras gemensamma identitet, inbegripet deras kultur, traditioner, religion eller språk.

| 8. | Europaparlamentet anser, vilket tydligt framgår av ovan beskrivna förhållanden,






  — | att det inte finns någon universallösning för att förbättra situationen för minoriteter i alla medlemsstaterna, |
| --- | --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser, vilket tydligt framgår av ovan beskrivna förhållanden,

—

att det inte finns någon universallösning för att förbättra situationen för minoriteter i alla medlemsstaterna,

| — | att vissa gemensamma minimimål för myndigheter i EU bör utvecklas, med hänsyn tagen till tidigare erfarenhet, i synnerhet avseende bästa metoder och den pågående sociala dialogen i många medlemsstater och på grundval av genomförandet av FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter, FN:s internationella konvention om avskaffande av alla former av rasdiskriminering och Europarådets konventioner, såsom FCNM och Europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk och protokoll nr 12 till Europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna. Parlamentet påminner även om genomförandet av de principer som utvecklats inom ramen för OSSE, framför allt Lundrekommendationerna om nationella minoriteters verkliga engagemang i samhällslivet, Haagrekommendationerna om nationella minoriteters rätt till utbildning och Oslorekommendationerna om nationella minoriteters rättigheter när det gäller språk. |
| --- | --- |

—

att vissa gemensamma minimimål för myndigheter i EU bör utvecklas, med hänsyn tagen till tidigare erfarenhet, i synnerhet avseende bästa metoder och den pågående sociala dialogen i många medlemsstater och på grundval av genomförandet av FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter, FN:s internationella konvention om avskaffande av alla former av rasdiskriminering och Europarådets konventioner, såsom FCNM och Europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk och protokoll nr 12 till Europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna. Parlamentet påminner även om genomförandet av de principer som utvecklats inom ramen för OSSE, framför allt Lundrekommendationerna om nationella minoriteters verkliga engagemang i samhällslivet, Haagrekommendationerna om nationella minoriteters rätt till utbildning och Oslorekommendationerna om nationella minoriteters rättigheter när det gäller språk.

| 9. | Europaparlamentet noterar att kommissionen redan har tagit hänsyn till dessa normer inom ramen för Köpenhamnskriterierna (6) under anslutningsförhandlingarna med länderna i Central- och Östeuropa, med Cypern och Malta och med de nuvarande anslutnings- och kandidatländerna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar att kommissionen redan har tagit hänsyn till dessa normer inom ramen för Köpenhamnskriterierna (6) under anslutningsförhandlingarna med länderna i Central- och Östeuropa, med Cypern och Malta och med de nuvarande anslutnings- och kandidatländerna.

| 10. | Europaparlamentet framhåller det faktum att unionen vid genomförandet av en politik för minoritetsskydd och antidiskriminering inte söker ifrågasätta medlemsstaternas rättsliga och konstitutionella struktur eller principen att alla är lika inför lagen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet framhåller det faktum att unionen vid genomförandet av en politik för minoritetsskydd och antidiskriminering inte söker ifrågasätta medlemsstaternas rättsliga och konstitutionella struktur eller principen att alla är lika inför lagen.

Bristerna i medlemsstaternas svar på de åtgärder som grundar sig på artikel 13 i EG-fördraget

| 11. | Europaparlamentet noterar med oro det otillräckliga genomförandet av antidiskrimineringspolitiken, uppmanar alla medlemsstater att påskynda genomförandet av antidiskrimineringspolitiken, särskilt när det gäller direktiv 2000/43/EG och direktiv 2000/78/EG, och uppmanar kommissionen att bland målen för det europeiska året för lika möjligheter för alla 2007 ta med behovet av att finna en lämplig lösning för de problem som har samband med






  — | sent eller ofullständigt införlivande från medlemsstaternas sida (7), |
| --- | --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar med oro det otillräckliga genomförandet av antidiskrimineringspolitiken, uppmanar alla medlemsstater att påskynda genomförandet av antidiskrimineringspolitiken, särskilt när det gäller direktiv 2000/43/EG och direktiv 2000/78/EG, och uppmanar kommissionen att bland målen för det europeiska året för lika möjligheter för alla 2007 ta med behovet av att finna en lämplig lösning för de problem som har samband med

—

sent eller ofullständigt införlivande från medlemsstaternas sida (7),

| — | underlåtenhet att inrätta organ för främjande av likabehandling (8), |
| --- | --- |

—

underlåtenhet att inrätta organ för främjande av likabehandling (8),

| — | underlåtenhet att fastställa lämpliga bestämmelser om icke-statliga organisationers rättsliga ställning, |
| --- | --- |

—

underlåtenhet att fastställa lämpliga bestämmelser om icke-statliga organisationers rättsliga ställning,

| — | utbildning och kapacitetsuppbyggnad, som är av yttersta vikt för att antidiskrimineringslagstiftningen skall vara effektiv (det finns ett tydligt behov av att utbilda domare, advokater, jurister inom icke-statliga organisationer osv. i de centrala bestämmelserna och begreppen, exempelvis definitionerna av direkt och indirekt diskriminering, bevisbörda osv.), |
| --- | --- |

—

utbildning och kapacitetsuppbyggnad, som är av yttersta vikt för att antidiskrimineringslagstiftningen skall vara effektiv (det finns ett tydligt behov av att utbilda domare, advokater, jurister inom icke-statliga organisationer osv. i de centrala bestämmelserna och begreppen, exempelvis definitionerna av direkt och indirekt diskriminering, bevisbörda osv.),

| — | informationsspridning och lansering av kampanjer för ökad medvetenhet, eftersom medlemsstaterna enligt direktivet skall informera människorna om bestämmelserna i antidiskrimineringslagarna (de icke-statliga organisationernas och arbetsmarknadsparternas medverkan är av avgörande betydelse för att öka medvetenheten ytterligare och för att se till att information om de möjligheter som direktivet erbjuder sprids till personer som riskerar att utsättas för diskriminering). |
| --- | --- |

—

informationsspridning och lansering av kampanjer för ökad medvetenhet, eftersom medlemsstaterna enligt direktivet skall informera människorna om bestämmelserna i antidiskrimineringslagarna (de icke-statliga organisationernas och arbetsmarknadsparternas medverkan är av avgörande betydelse för att öka medvetenheten ytterligare och för att se till att information om de möjligheter som direktivet erbjuder sprids till personer som riskerar att utsättas för diskriminering).

| 12. | Europaparlamentet noterar vikten av att utveckla mekanismer för insamling av uppgifter om rasdiskriminering med beaktande av dataskyddslagstiftningen som en effektiv metod för att identifiera, övervaka och granska politik och praxis när det gäller att bekämpa rasdiskriminering och främja rasjämlikhet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet noterar vikten av att utveckla mekanismer för insamling av uppgifter om rasdiskriminering med beaktande av dataskyddslagstiftningen som en effektiv metod för att identifiera, övervaka och granska politik och praxis när det gäller att bekämpa rasdiskriminering och främja rasjämlikhet.

| 13. | Europaparlamentet noterar att gemenskapslagstiftningen i många fall bara införlivas i begränsad utsträckning, vilket främst beror på okunnighet om sociala strukturer samt misstro och tvivel bland medborgarna. Parlamentet anser att medlemsstaterna är skyldiga att på grundval av lagstiftning, kollektivavtal eller praxis bör uppmuntra arbetsgivarna både inom offentlig och privat sektor att på ett genomtänkt och systematiskt sätt främja principerna om jämställdhet och icke-diskriminering på arbetsplatsen och avseende arbetsförhållanden, vid tillträde till anställning, under karriär- och löneutveckling samt vid yrkesutbildning. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet noterar att gemenskapslagstiftningen i många fall bara införlivas i begränsad utsträckning, vilket främst beror på okunnighet om sociala strukturer samt misstro och tvivel bland medborgarna. Parlamentet anser att medlemsstaterna är skyldiga att på grundval av lagstiftning, kollektivavtal eller praxis bör uppmuntra arbetsgivarna både inom offentlig och privat sektor att på ett genomtänkt och systematiskt sätt främja principerna om jämställdhet och icke-diskriminering på arbetsplatsen och avseende arbetsförhållanden, vid tillträde till anställning, under karriär- och löneutveckling samt vid yrkesutbildning.

| 14. | Europaparlamentet förordar ett integrerat synsätt på jämlikhet och icke-diskriminering samt integrering av dessa begrepp i relevant EU-politik. Parlamentet anser att målet är att se till att medlemsstaterna på ett effektivt och lämpligt sätt ägnar sig åt den ökande mångfalden i samhällena. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet förordar ett integrerat synsätt på jämlikhet och icke-diskriminering samt integrering av dessa begrepp i relevant EU-politik. Parlamentet anser att målet är att se till att medlemsstaterna på ett effektivt och lämpligt sätt ägnar sig åt den ökande mångfalden i samhällena.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar den föreslagna genomförbarhetsstudien i den ovannämnda grönboken som ett viktigt steg mot gemensamma skyddsstandarder i hela EU och förordar ytterligare EU-lagstiftning om förbud mot diskriminering och främjande av jämlikhet med avseende på funktionshinder, religion, sexuell läggning och ålder i samband med tillhandahållande av varor och tjänster. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar den föreslagna genomförbarhetsstudien i den ovannämnda grönboken som ett viktigt steg mot gemensamma skyddsstandarder i hela EU och förordar ytterligare EU-lagstiftning om förbud mot diskriminering och främjande av jämlikhet med avseende på funktionshinder, religion, sexuell läggning och ålder i samband med tillhandahållande av varor och tjänster.

| 16. | Europaparlamentet anser att det mot bakgrund av globaliseringen, som får till följd att den ekonomiska verksamheten inte begränsas geografiskt och att rörligheten för kapital och arbetskraft har tagit exempellösa proportioner, inte är möjligt att hantera jämlikhet och undanröjande av diskriminering endast ur ”EU-perspektiv”. Parlamentet påpekar också att överflödet av produkter på världens marknader ofta beror på överexploatering av arbetskraft (vilket leder till illegal invandring) och på att de mer utvecklade regionerna (USA och EU) ”importerar” forskare från de mindre utvecklade sydländerna, vilket gör det omöjligt att besegra ”underutvecklingen”. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att det mot bakgrund av globaliseringen, som får till följd att den ekonomiska verksamheten inte begränsas geografiskt och att rörligheten för kapital och arbetskraft har tagit exempellösa proportioner, inte är möjligt att hantera jämlikhet och undanröjande av diskriminering endast ur ”EU-perspektiv”. Parlamentet påpekar också att överflödet av produkter på världens marknader ofta beror på överexploatering av arbetskraft (vilket leder till illegal invandring) och på att de mer utvecklade regionerna (USA och EU) ”importerar” forskare från de mindre utvecklade sydländerna, vilket gör det omöjligt att besegra ”underutvecklingen”.

| 17. | Europaparlamentet anser att unionen som en prioritering, i samförstånd med medlemsstaterna och på grundval av befintliga rättsliga grunder, bör gynna en enhetlig integrationspolitik genom att vidta lagstiftningsåtgärder och erbjuda ekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att unionen som en prioritering, i samförstånd med medlemsstaterna och på grundval av befintliga rättsliga grunder, bör gynna en enhetlig integrationspolitik genom att vidta lagstiftningsåtgärder och erbjuda ekonomiskt stöd.

| 18. | Europaparlamentet noterar att hinder för integration av medborgare från tredjeland, såsom anges i Haagprogrammet, måste undanröjas, och uppmanar till ökad samordning av nationell integrationspolitik och EU-initiativ på detta område. De gemensamma grundläggande principer som en samordnad europeisk ram för integration bygger på bör innefatta följande aspekter. Integration






  — | är en fortlöpande, dubbelriktad process som omfattar både lagligen bosatta medborgare från tredjeland och värdsamhället, |
| --- | --- | --- |

18.

Europaparlamentet noterar att hinder för integration av medborgare från tredjeland, såsom anges i Haagprogrammet, måste undanröjas, och uppmanar till ökad samordning av nationell integrationspolitik och EU-initiativ på detta område. De gemensamma grundläggande principer som en samordnad europeisk ram för integration bygger på bör innefatta följande aspekter. Integration

—

är en fortlöpande, dubbelriktad process som omfattar både lagligen bosatta medborgare från tredjeland och värdsamhället,

| — | inbegriper men går längre än antidiskrimineringspolitiken, |
| --- | --- |

—

inbegriper men går längre än antidiskrimineringspolitiken,

| — | innebär respekt för Europeiska unionens grundläggande värderingar och de grundläggande mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

innebär respekt för Europeiska unionens grundläggande värderingar och de grundläggande mänskliga rättigheterna,

| — | kräver grundläggande färdigheter för samhällsengagemang, |
| --- | --- |

—

kräver grundläggande färdigheter för samhällsengagemang,

| — | är beroende av ofta förekommande samspel och interkulturell dialog mellan alla samhällsmedlemmar inom gemensamma forum och verksamheter för att förbättra den ömsesidiga förståelsen, |
| --- | --- |

—

är beroende av ofta förekommande samspel och interkulturell dialog mellan alla samhällsmedlemmar inom gemensamma forum och verksamheter för att förbättra den ömsesidiga förståelsen,

| — | sträcker sig över ett antal olika politiska områden, inbegripet sysselsättning och utbildning. |
| --- | --- |

—

sträcker sig över ett antal olika politiska områden, inbegripet sysselsättning och utbildning.

Parlamentet håller med Europeiska rådet om att det är nödvändigt att främja ett strukturerat erfarenhets- och informationsutbyte med avseende på integration.

Minoriteter som utsätts för diskriminering på grund av flera olika orsaker, däribland ras, etniskt ursprung, sexuell läggning, religion, funktionshinder och ålder

| 19. | Europaparlamentet välkomnar åtagandena i kommissionens meddelande om Lika möjligheter för personer med funktionshinder - En europeisk handlingsplan (KOM(2003)0650), som innehåller en uppföljning av Europaåret för personer med funktionshinder 2003, och välkomnar särskilt kommissionens beslut att anta en europeisk handlingsplan för personer med funktionshinder. Parlamentet efterlyser en förstärkning av handlingsplanens mål och verktyg i syfte att åstadkomma en integrering av principerna för handikapperspektivet, ickediskriminering och tillgänglighet i alla EU-initiativ, i synnerhet lagstiftningsinitiativ. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar åtagandena i kommissionens meddelande om Lika möjligheter för personer med funktionshinder - En europeisk handlingsplan (KOM(2003)0650), som innehåller en uppföljning av Europaåret för personer med funktionshinder 2003, och välkomnar särskilt kommissionens beslut att anta en europeisk handlingsplan för personer med funktionshinder. Parlamentet efterlyser en förstärkning av handlingsplanens mål och verktyg i syfte att åstadkomma en integrering av principerna för handikapperspektivet, ickediskriminering och tillgänglighet i alla EU-initiativ, i synnerhet lagstiftningsinitiativ.

| 20. | Europaparlamentet varnar för de eventuella diskriminerande bieffekterna av åtgärder mot brottslighet och terrorism, eftersom sannolikheten för att utsättas för polisingripanden, identitetskontroller osv. bevisligen är fem till sex gånger högre för etniska minoriteter. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet varnar för de eventuella diskriminerande bieffekterna av åtgärder mot brottslighet och terrorism, eftersom sannolikheten för att utsättas för polisingripanden, identitetskontroller osv. bevisligen är fem till sex gånger högre för etniska minoriteter.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionens institutioner, medlemsstaterna, alla demokratiska politiska partier på EU-nivå och det civila samhället och dess organisationer att






  — | fördöma alla antisemitiska
  ,
  antimuslimska och antikristna handlingar och uttryck, nya yttringar av teorier där man förnekar att Förintelsen ägt rum, förnekelse och trivialisering av folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser, |
| --- | --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionens institutioner, medlemsstaterna, alla demokratiska politiska partier på EU-nivå och det civila samhället och dess organisationer att

—

fördöma alla antisemitiska
  ,
  antimuslimska och antikristna handlingar och uttryck, nya yttringar av teorier där man förnekar att Förintelsen ägt rum, förnekelse och trivialisering av folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser,

| — | fördöma alla intoleranta handlingar och all uppvigling till rashat samt alla trakasserier och rasistiska våldshandlingar, |
| --- | --- |

—

fördöma alla intoleranta handlingar och all uppvigling till rashat samt alla trakasserier och rasistiska våldshandlingar,

| — | fördöma alla våldshandlingar som har sitt ursprung i religiöst hat, rashat eller intolerans, däribland angrepp mot religiösa platser, områden och helgedomar, |
| --- | --- |

—

fördöma alla våldshandlingar som har sitt ursprung i religiöst hat, rashat eller intolerans, däribland angrepp mot religiösa platser, områden och helgedomar,

| — | fördöma alla våldshandlingar mot homosexuella eller transsexuella, inbegripet trakasserier, förnedrande behandling samt verbala och fysiska kränkningar, både från statens och från privatpersoners sida (9), |
| --- | --- |

—

fördöma alla våldshandlingar mot homosexuella eller transsexuella, inbegripet trakasserier, förnedrande behandling samt verbala och fysiska kränkningar, både från statens och från privatpersoners sida (9),

| — | fördöma det faktum att diskriminering på religiösa eller etniska grunder fortsätter på olika nivåer, trots de viktiga åtgärder som Europeiska unionen har vidtagit genom tillämpning av artikel 13 i EG-fördraget. Parlamentet vill i detta sammanhang särskilt dra uppmärksamheten till diskriminering inom rättsväsendet av personer tillhörande minoriteter. |
| --- | --- |

—

fördöma det faktum att diskriminering på religiösa eller etniska grunder fortsätter på olika nivåer, trots de viktiga åtgärder som Europeiska unionen har vidtagit genom tillämpning av artikel 13 i EG-fördraget. Parlamentet vill i detta sammanhang särskilt dra uppmärksamheten till diskriminering inom rättsväsendet av personer tillhörande minoriteter.

| 22. | Europaparlamentet upprepar att diskriminering på grund av religion är förbjuden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kandidatländerna att säkerställa fullständig religionsfrihet och lika rättigheter för alla religioner. Parlamentet upprepar dock att religionsfrihet inte rättfärdigar diskriminering, exempelvis på utbildningsområdet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet upprepar att diskriminering på grund av religion är förbjuden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kandidatländerna att säkerställa fullständig religionsfrihet och lika rättigheter för alla religioner. Parlamentet upprepar dock att religionsfrihet inte rättfärdigar diskriminering, exempelvis på utbildningsområdet.

| 23. | Europaparlamentet noterar att fördomar och homofobi fortfarande genomsyrar det offentliga livet och uppmanar EU att upprätthålla trycket på alla medlemsstater att rätta sig efter internationella och europeiska människorättsstandarder. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet noterar att fördomar och homofobi fortfarande genomsyrar det offentliga livet och uppmanar EU att upprätthålla trycket på alla medlemsstater att rätta sig efter internationella och europeiska människorättsstandarder.

| 24. | Europaparlamentet anser att det krävs åtgärder mot den tilltagande homofobin. Parlamentet noterar med oro det ökande våldet mot homosexuella, exempelvis trakasserier i skolor och på arbetsplatser, hatiska uttalanden från religiösa och politiska ledare, den begränsade tillgången till hälso- och sjukvård (t.ex. uteslutning från försäkring, begränsad tillgång till organ för transplantation) och det begränsade tillträdet till arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett meddelande om hindren för fri rörlighet i EU för gifta eller juridiskt erkända homosexuella par. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att det krävs åtgärder mot den tilltagande homofobin. Parlamentet noterar med oro det ökande våldet mot homosexuella, exempelvis trakasserier i skolor och på arbetsplatser, hatiska uttalanden från religiösa och politiska ledare, den begränsade tillgången till hälso- och sjukvård (t.ex. uteslutning från försäkring, begränsad tillgång till organ för transplantation) och det begränsade tillträdet till arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett meddelande om hindren för fri rörlighet i EU för gifta eller juridiskt erkända homosexuella par.

| 25. | Europaparlamentet noterar att den växande arbetslöshet och fattigdom som på senare år har iakttagits i hjärtat av Europas samhällen har orsakat en särskild situation som präglas av ojämlikhet och diskriminering. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet noterar att den växande arbetslöshet och fattigdom som på senare år har iakttagits i hjärtat av Europas samhällen har orsakat en särskild situation som präglas av ojämlikhet och diskriminering.

| 26. | Europaparlamentet noterar den höga arbetslösheten bland äldre och handikappade till följd av att det blir allt svårare för dem att få tillgång till utbildningsprogram och nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet noterar den höga arbetslösheten bland äldre och handikappade till följd av att det blir allt svårare för dem att få tillgång till utbildningsprogram och nya arbetstillfällen.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar arbetsmarknadens parter att göra en kraftfull insats för att avskaffa diskriminering på grund av funktionshinder eller ålder, och att se till att tillträdet till arbetsmarknaden blir avsevärt bättre. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar arbetsmarknadens parter att göra en kraftfull insats för att avskaffa diskriminering på grund av funktionshinder eller ålder, och att se till att tillträdet till arbetsmarknaden blir avsevärt bättre.

| 28. | Europaparlamentet är övertygat om att dessa insatser även bör omfatta främjande av dialog och samarbete mellan samhällets olika segment på lokal och nationell nivå, inbegripet dialog och samarbete mellan olika etniska, språkliga och religiösa grupper. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att involvera och samråda med berörda grupper när antidiskrimineringslagstiftning utarbetas. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet är övertygat om att dessa insatser även bör omfatta främjande av dialog och samarbete mellan samhällets olika segment på lokal och nationell nivå, inbegripet dialog och samarbete mellan olika etniska, språkliga och religiösa grupper. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att involvera och samråda med berörda grupper när antidiskrimineringslagstiftning utarbetas.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen samt de olika myndigheterna på lokal, regional och nationell nivå i medlemsstaterna att samordna åtgärderna för att bekämpa alla former av diskriminering, inklusive antisemitism, islamofobiskt/antimuslimskt och antiromskt beteende, fördomar mot romer och muslimer och angrepp mot minoritetsgrupper, däribland romer och medborgare från tredje land, för att värna principerna om tolerans och icke-diskriminering och för att främja social, ekonomisk och politisk integration av alla som bor i EU. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen samt de olika myndigheterna på lokal, regional och nationell nivå i medlemsstaterna att samordna åtgärderna för att bekämpa alla former av diskriminering, inklusive antisemitism, islamofobiskt/antimuslimskt och antiromskt beteende, fördomar mot romer och muslimer och angrepp mot minoritetsgrupper, däribland romer och medborgare från tredje land, för att värna principerna om tolerans och icke-diskriminering och för att främja social, ekonomisk och politisk integration av alla som bor i EU.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra sitt yttersta för att se till att barn till flyktingar, asylsökande och invandrare verkligen integreras i utbildningssystemen. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra sitt yttersta för att se till att barn till flyktingar, asylsökande och invandrare verkligen integreras i utbildningssystemen.

Diskriminering på grund av kön

| 31. | Europaparlamentet poängterar att kvinnor fortfarande diskrimineras på olika områden i det dagliga livet trots gällande lagstiftning om bekämpning av diskriminering. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet poängterar att kvinnor fortfarande diskrimineras på olika områden i det dagliga livet trots gällande lagstiftning om bekämpning av diskriminering.

| 32. | Europaparlamentet är djupt besviket över att löneskillnaderna mellan könen knappast har minskat alls, trots 25 års likabehandlingspolitik. Parlamentet uppmanar kommissionen att före utgången av 2005 lägga fram en lägesrapport om löneskillnaderna i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet är djupt besviket över att löneskillnaderna mellan könen knappast har minskat alls, trots 25 års likabehandlingspolitik. Parlamentet uppmanar kommissionen att före utgången av 2005 lägga fram en lägesrapport om löneskillnaderna i varje medlemsstat.

| 33. | Europaparlamentet påpekar att kvinnor fortsätter att få mindre betalt än män för samma arbete, även om framsteg har gjorts när det gäller kvinnors sysselsättning och trots deras höga utbildningsnivå, och att de betraktas med misstänksamhet av arbetsgivare på grund av graviditeter och moderskap. Parlamentet pekar också på de fall med sexuella trakasserier där kvinnor tvekar att göra en anmälan av rädsla för offentlig förnedring eller uppsägning. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet påpekar att kvinnor fortsätter att få mindre betalt än män för samma arbete, även om framsteg har gjorts när det gäller kvinnors sysselsättning och trots deras höga utbildningsnivå, och att de betraktas med misstänksamhet av arbetsgivare på grund av graviditeter och moderskap. Parlamentet pekar också på de fall med sexuella trakasserier där kvinnor tvekar att göra en anmälan av rädsla för offentlig förnedring eller uppsägning.

| 34. | Europaparlamentet betonar vikten av att fokusera på genderaspekten när det gäller alla grupper som utsätts för diskriminering, eftersom kvinnorna i dessa grupper ofta möter särskilda problem. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar vikten av att fokusera på genderaspekten när det gäller alla grupper som utsätts för diskriminering, eftersom kvinnorna i dessa grupper ofta möter särskilda problem.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att utveckla en metod för att studera sambandet mellan etnisk tillhörighet och könstillhörighet och att identifiera olika former av diskriminering från flera håll som kvinnor och flickor utsätts för och fastställa konsekvenserna för dem av detta på ett sådant sätt att denna metod kan ligga till grund för utformningen och genomförandet av rättsliga instrument, åtgärder och program. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att utveckla en metod för att studera sambandet mellan etnisk tillhörighet och könstillhörighet och att identifiera olika former av diskriminering från flera håll som kvinnor och flickor utsätts för och fastställa konsekvenserna för dem av detta på ett sådant sätt att denna metod kan ligga till grund för utformningen och genomförandet av rättsliga instrument, åtgärder och program.

| 36. | Europaparlamentet påpekar att kvinnor som tillhör nationella minoriteter (framför allt minoritetsgruppen romer/sinter) eller är invandrare utsätts för diskriminering från flera håll, och att det därför krävs en sammanhållen strategi. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet påpekar att kvinnor som tillhör nationella minoriteter (framför allt minoritetsgruppen romer/sinter) eller är invandrare utsätts för diskriminering från flera håll, och att det därför krävs en sammanhållen strategi.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att särskilt uppmärksamma kvinnor som tillhör nationella eller religiösa minoriteter eftersom de ofta utsätts för diskriminering inte bara av befolkningsmajoriteten utan också av personer inom den egna minoritetsgruppen. Medlemsstaterna bör agera och vidta åtgärder för att skydda dessa kvinnors rättigheter. Sådana åtgärder kan bland annat bestå i att man regelbundet informerar kvinnor inom minoritetsgrupper om de rättigheter som garanteras alla, och särskilt kvinnor, i EU:s lagstiftning och nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att särskilt uppmärksamma kvinnor som tillhör nationella eller religiösa minoriteter eftersom de ofta utsätts för diskriminering inte bara av befolkningsmajoriteten utan också av personer inom den egna minoritetsgruppen. Medlemsstaterna bör agera och vidta åtgärder för att skydda dessa kvinnors rättigheter. Sådana åtgärder kan bland annat bestå i att man regelbundet informerar kvinnor inom minoritetsgrupper om de rättigheter som garanteras alla, och särskilt kvinnor, i EU:s lagstiftning och nationell lagstiftning.

Romerna

| 38. | Europaparlamentet anser att denna befolkningsgrupp behöver särskilt skydd eftersom den i och med unionens utvidgning är en av de största minoriteterna i EU och eftersom den som befolkningsgrupp har varit marginaliserad historiskt och hindrats att utvecklas på vissa centrala områden: romernas kultur, historia och språk försummas eller nedsvärtas ofta. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att denna befolkningsgrupp behöver särskilt skydd eftersom den i och med unionens utvidgning är en av de största minoriteterna i EU och eftersom den som befolkningsgrupp har varit marginaliserad historiskt och hindrats att utvecklas på vissa centrala områden: romernas kultur, historia och språk försummas eller nedsvärtas ofta.

| 39. | Parlamentet noterar att romerna utsätts för rassegregation inom utbildningsväsendet, riskerar att ofta felaktigt placeras i skolor för psykiskt funktionshindrade, diskrimineras vid tillhandahållande av bostäder, hälso- och sjukvård och offentliga tjänster, i hög grad är arbetslösa, ofta nekas sina rättigheter av de offentliga myndigheterna och är politiskt underrepresenterade. |
| --- | --- |

39.

Parlamentet noterar att romerna utsätts för rassegregation inom utbildningsväsendet, riskerar att ofta felaktigt placeras i skolor för psykiskt funktionshindrade, diskrimineras vid tillhandahållande av bostäder, hälso- och sjukvård och offentliga tjänster, i hög grad är arbetslösa, ofta nekas sina rättigheter av de offentliga myndigheterna och är politiskt underrepresenterade.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar offentliggörandet av ovannämnda grönbok, i vilken de problem som romerna ställs inför i ett utvidgat EU tas upp, anordnandet av ett seminarium för nationella myndigheter om hur strukturfonderna kan användas för att hjälpa romer och andra missgynnade grupper samt lanseringen av ett särskilt praktikantprogram inom kommissionen för medlemmar av den romska befolkningsgruppen. Parlamentet anser dock att man skulle kunna ta itu med de mest påtagliga missförhållandena även genom att






  — | genomföra gemensamma integrationsprojekt i de medlemsstater där medlemmar av denna befolkningsgrupp bor för att, inom tio år, komma till rätta med de mest uppenbara missförhållanden som romerna ställs inför, |
| --- | --- | --- |

40.

Europaparlamentet välkomnar offentliggörandet av ovannämnda grönbok, i vilken de problem som romerna ställs inför i ett utvidgat EU tas upp, anordnandet av ett seminarium för nationella myndigheter om hur strukturfonderna kan användas för att hjälpa romer och andra missgynnade grupper samt lanseringen av ett särskilt praktikantprogram inom kommissionen för medlemmar av den romska befolkningsgruppen. Parlamentet anser dock att man skulle kunna ta itu med de mest påtagliga missförhållandena även genom att

—

genomföra gemensamma integrationsprojekt i de medlemsstater där medlemmar av denna befolkningsgrupp bor för att, inom tio år, komma till rätta med de mest uppenbara missförhållanden som romerna ställs inför,

| — | främja gemensamma projekt finansierade genom Europeiska regionala utvecklingsfonden, |
| --- | --- |

—

främja gemensamma projekt finansierade genom Europeiska regionala utvecklingsfonden,

| — | främja kunskaper i språket i de länder där medlemmar av denna befolkningsgrupp bor samt stödja åtgärder för att bevara romernas språk och kulturarv, som ett sätt att stärka deras egen kultur och självbild, |
| --- | --- |

—

främja kunskaper i språket i de länder där medlemmar av denna befolkningsgrupp bor samt stödja åtgärder för att bevara romernas språk och kulturarv, som ett sätt att stärka deras egen kultur och självbild,

| — | förbättra tillgången till sysselsättning, bostäder, socialtjänst och pensionssystem. |
| --- | --- |

—

förbättra tillgången till sysselsättning, bostäder, socialtjänst och pensionssystem.

Nya invandrare

| 41. | Europaparlamentet anser att nya invandrare kan uppleva särskilda former av diskriminering, som i vissa avseenden skiljer sig från den diskriminering som bofasta EU-medborgare som tillhör en etnisk minoritet och som är andra, tredje och fjärde generationens invandrare möter. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att nya invandrare kan uppleva särskilda former av diskriminering, som i vissa avseenden skiljer sig från den diskriminering som bofasta EU-medborgare som tillhör en etnisk minoritet och som är andra, tredje och fjärde generationens invandrare möter.

| 42. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att skilja mellan nya minoriteter av invandrarursprung och de traditionella nationella och etniska minoriteter som är infödda på det territorium där de bor. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att skilja mellan nya minoriteter av invandrarursprung och de traditionella nationella och etniska minoriteter som är infödda på det territorium där de bor.

| 43. | Europaparlamentet anser att det mest trängande behovet för dessa minoriteter som invandrat är att de integreras i samhället så snabbt som möjligt, inbegripet genom att medlemsstaterna ytterligare förenklar naturaliseringsförfarandet samtidigt som man ser till att integrationen inte blir till en oönskad assimilation eller undergräver gruppidentiteten hos personer som bor på deras territorium. Parlamentet anser att det är lika viktigt att erkänna rätten för varje person som är född och bor i en medlemsstat att ha tillträde till medborgarskap. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att det mest trängande behovet för dessa minoriteter som invandrat är att de integreras i samhället så snabbt som möjligt, inbegripet genom att medlemsstaterna ytterligare förenklar naturaliseringsförfarandet samtidigt som man ser till att integrationen inte blir till en oönskad assimilation eller undergräver gruppidentiteten hos personer som bor på deras territorium. Parlamentet anser att det är lika viktigt att erkänna rätten för varje person som är född och bor i en medlemsstat att ha tillträde till medborgarskap.

Språkliga minoriteter

| 44. | Europaparlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas grupper som tillhör språkliga minoriteter och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att behandla dem i enlighet med principerna i den europeiska stadgan om regionala språk och minoritetsspråk, FCNM, och de ovannämnda Haag- och Lundrekommendationerna. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas grupper som tillhör språkliga minoriteter och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att behandla dem i enlighet med principerna i den europeiska stadgan om regionala språk och minoritetsspråk, FCNM, och de ovannämnda Haag- och Lundrekommendationerna.

Traditionella eller etniska minoriteter som bor på en medlemsstats territorium

| 45. | Europaparlamentet anser att ett effektivt deltagande i beslutsfattandet på grundval av principerna om subsidiaritet och självstyre är ett av de effektivaste sätten att hantera traditionella minoritetsgruppers problem i enlighet med bästa praxis i EU. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har ratificerat FCNM att göra det utan ytterligare dröjsmål. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet anser att ett effektivt deltagande i beslutsfattandet på grundval av principerna om subsidiaritet och självstyre är ett av de effektivaste sätten att hantera traditionella minoritetsgruppers problem i enlighet med bästa praxis i EU. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har ratificerat FCNM att göra det utan ytterligare dröjsmål.

| 46. | Europaparlamentet anser att dessa traditionella nationella minoritetsgrupper har särskilda behov som skiljer sig från andra minoritetsgruppers, att offentliga åtgärderna måste vara mer fokuserade och att EU bättre måste tillgodose dessa behov på ett lämpligt sätt eftersom utvidgningen medfört att det nu finns ett stort antal sådana folkgrupper i EU. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet anser att dessa traditionella nationella minoritetsgrupper har särskilda behov som skiljer sig från andra minoritetsgruppers, att offentliga åtgärderna måste vara mer fokuserade och att EU bättre måste tillgodose dessa behov på ett lämpligt sätt eftersom utvidgningen medfört att det nu finns ett stort antal sådana folkgrupper i EU.

Statslösa personer som bor permanent i medlemsstaterna

| 47. | Europaparlamentet anser att de personer som inte är medborgare i någon stat och som bor permanent i medlemsstaterna lever i en unik situation i EU, och parlamentet uppmanar de berörda medlemsstaterna att göra allt de kan för att uppmuntra dem att anta sitt lands nationalitet så att det kan åtnjuta alla rättigheter som EU-medborgare. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet anser att de personer som inte är medborgare i någon stat och som bor permanent i medlemsstaterna lever i en unik situation i EU, och parlamentet uppmanar de berörda medlemsstaterna att göra allt de kan för att uppmuntra dem att anta sitt lands nationalitet så att det kan åtnjuta alla rättigheter som EU-medborgare.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaternas regeringar att som ett viktigt sätt att åstadkomma integration tillämpa principen om effektivt deltagande av nationella minoriteter i samhällslivet enligt artikel 15 i FCNM och enligt Lundrekommendationerna när det gäller gruppen statslösa personer som bor på deras territorium, och att förenkla och påskynda naturaliseringsförfarandet för att så snart som möjligt kunna erbjuda EU-medborgarskap för de flesta av dem som ännu inte har det. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaternas regeringar att som ett viktigt sätt att åstadkomma integration tillämpa principen om effektivt deltagande av nationella minoriteter i samhällslivet enligt artikel 15 i FCNM och enligt Lundrekommendationerna när det gäller gruppen statslösa personer som bor på deras territorium, och att förenkla och påskynda naturaliseringsförfarandet för att så snart som möjligt kunna erbjuda EU-medborgarskap för de flesta av dem som ännu inte har det.

De lagstiftningsåtgärder som bör vidtas innan det konstitutionella fördraget träder i kraft

| 49. | Europaparlamentet gratulerar kommissionen till arbetet med artikel 13 och uppmanar den att fortsätta att genomföra en enhetlig allmän strategi för de problem som minoriteter i unionen ställs inför, genom att fortsätta att verkställa befintlig antidiskrimineringslagstiftning och överväga möjliga ytterligare åtgärder på grundval av följande fördragsartiklar:






  a) | Artikel 13 om antidiskrimineringspolitik. Genom att använda denna rättsliga grund, som är den mest långtgående när det gäller minoritetsskydd, skulle unionen, på grundval av sin erfarenhet, kunna utveckla följande initiativ som redan har genomförts och stärka olika artiklar i FCNM, exempelvis artikel 3.1, artikel 4.2 och 4.3 samt artiklarna 6 och 8 i denna. |
| --- | --- | --- |

49.

Europaparlamentet gratulerar kommissionen till arbetet med artikel 13 och uppmanar den att fortsätta att genomföra en enhetlig allmän strategi för de problem som minoriteter i unionen ställs inför, genom att fortsätta att verkställa befintlig antidiskrimineringslagstiftning och överväga möjliga ytterligare åtgärder på grundval av följande fördragsartiklar:

a)

Artikel 13 om antidiskrimineringspolitik. Genom att använda denna rättsliga grund, som är den mest långtgående när det gäller minoritetsskydd, skulle unionen, på grundval av sin erfarenhet, kunna utveckla följande initiativ som redan har genomförts och stärka olika artiklar i FCNM, exempelvis artikel 3.1, artikel 4.2 och 4.3 samt artiklarna 6 och 8 i denna.

| b) | Artikel 18 i EG-fördraget, som behandlar fri rörlighet och rätten till bosättning, skulle kunna tjäna som en stabil grund för att underlätta rörligheten för personer som tillhör minoriteter och därigenom förhindra att de isoleras, att nya ”getton” skapas eller att de assimileras mot sin vilja. |
| --- | --- |

b)

Artikel 18 i EG-fördraget, som behandlar fri rörlighet och rätten till bosättning, skulle kunna tjäna som en stabil grund för att underlätta rörligheten för personer som tillhör minoriteter och därigenom förhindra att de isoleras, att nya ”getton” skapas eller att de assimileras mot sin vilja.

| c) | Artiklarna 49, 95 och 151 i EG-fördraget skulle kunna utgöra en stabil grund i unionen för att försvara principerna i artikel 9 i FCNM, exempelvis yttrandefrihet och rätten att inte diskrimineras i tillgången till medierna. |
| --- | --- |

c)

Artiklarna 49, 95 och 151 i EG-fördraget skulle kunna utgöra en stabil grund i unionen för att försvara principerna i artikel 9 i FCNM, exempelvis yttrandefrihet och rätten att inte diskrimineras i tillgången till medierna.

| d) | Artiklarna 65 i EG-fördraget och artikel 31 i EU-fördraget, som behandlar rättsligt samarbete och rättshjälp och som avser ungefär samma område som artikel 10.3 i FCNM, är av yttersta vikt för alla minoritetsmedlemmar som söker hjälp i såväl civil- som straffrättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

d)

Artiklarna 65 i EG-fördraget och artikel 31 i EU-fördraget, som behandlar rättsligt samarbete och rättshjälp och som avser ungefär samma område som artikel 10.3 i FCNM, är av yttersta vikt för alla minoritetsmedlemmar som söker hjälp i såväl civil- som straffrättsliga förfaranden.

| e) | Artikel 62 i EG-fördraget, som behandlar migrationspolitiken, som är ofullständig ännu sex år efter Amsterdamfördragets ikraftträdande (hänsyn måste tas till behovet av att integrera lagliga invandrare som vistats länge i landet i samhället. |
| --- | --- |

e)

Artikel 62 i EG-fördraget, som behandlar migrationspolitiken, som är ofullständig ännu sex år efter Amsterdamfördragets ikraftträdande (hänsyn måste tas till behovet av att integrera lagliga invandrare som vistats länge i landet i samhället.

| f) | Punkterna g, h, i och j i artikel 137.1 som behandlar anställning av medborgare från tredje land, integrering av personer som står utanför arbetsmarknaden och kampen mot social utslagning, skulle vara en stabil grundval för nya initiativ inriktade på minoriteter. |
| --- | --- |

f)

Punkterna g, h, i och j i artikel 137.1 som behandlar anställning av medborgare från tredje land, integrering av personer som står utanför arbetsmarknaden och kampen mot social utslagning, skulle vara en stabil grundval för nya initiativ inriktade på minoriteter.

| g) | Artikel 149 i EG-fördraget om förbättrad tillgång till utbildning skulle kunna bidra till att, genom utbildning, främja integrationen av minoriteter i samhället enligt artiklarna 12 och 14 i FCNM. |
| --- | --- |

g)

Artikel 149 i EG-fördraget om förbättrad tillgång till utbildning skulle kunna bidra till att, genom utbildning, främja integrationen av minoriteter i samhället enligt artiklarna 12 och 14 i FCNM.

| h) | Artiklarna 151 och 163 i EG-fördraget, som behandlar kultur och forskning, skulle kunna vara av betydelse för utvecklandet av gemensamma program för minoriteter på dessa områden (enligt artikel 12 i FCNM). |
| --- | --- |

h)

Artiklarna 151 och 163 i EG-fördraget, som behandlar kultur och forskning, skulle kunna vara av betydelse för utvecklandet av gemensamma program för minoriteter på dessa områden (enligt artikel 12 i FCNM).

| 50. | Europaparlamentet uppmanar rådet att försöka nå enighet om kommissionens förslag till rådets rambeslut om bekämpande av rasism och främlingsfientlighet (10). Parlamentet anser att rambeslutet kommer att utgöra ett viktigt steg mot ett upprättande av ramar för bestraffning av rasistiska och främlingsfientliga våldsbrott i hela EU och ett erkännande av rasistiska eller främlingsfientliga motiv som en försvårande omständighet som leder till längre straff. Parlamentet erinrar om sitt ställningstagande av den 4 juli 2002 (11) i vilket det ställde sig positivt till förslaget och välkomnar beslutet i rådet (rättsliga och inrikes frågor) den 24 februari 2005 att återuppta den avbrutna behandlingen av rambeslutet. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar rådet att försöka nå enighet om kommissionens förslag till rådets rambeslut om bekämpande av rasism och främlingsfientlighet (10). Parlamentet anser att rambeslutet kommer att utgöra ett viktigt steg mot ett upprättande av ramar för bestraffning av rasistiska och främlingsfientliga våldsbrott i hela EU och ett erkännande av rasistiska eller främlingsfientliga motiv som en försvårande omständighet som leder till längre straff. Parlamentet erinrar om sitt ställningstagande av den 4 juli 2002 (11) i vilket det ställde sig positivt till förslaget och välkomnar beslutet i rådet (rättsliga och inrikes frågor) den 24 februari 2005 att återuppta den avbrutna behandlingen av rambeslutet.

Framtida ekonomiska och finansiella åtgärder

| 51. | Europaparlamentet anser att unionen bör komplettera medlemsstaternas åtgärder på lokal, regional och nationell nivå med lämplig finansiering,






  — | genom att utarbeta en övergripande strategi för att bekämpa diskriminering av minoriteter, särskilt med hjälp av strukturfonderna, Sammanhållningsfonden, Europeiska socialfonden (ESF) och gemenskapsinitiativet Equal, |
| --- | --- | --- |

51.

Europaparlamentet anser att unionen bör komplettera medlemsstaternas åtgärder på lokal, regional och nationell nivå med lämplig finansiering,

—

genom att utarbeta en övergripande strategi för att bekämpa diskriminering av minoriteter, särskilt med hjälp av strukturfonderna, Sammanhållningsfonden, Europeiska socialfonden (ESF) och gemenskapsinitiativet Equal,

| — | genom att inrätta nya pilotprojekt och solidaritetsnätverk utifrån de fördragsartiklar som det hänvisas till under punkt 50 och ta lämpliga initiativ med de tredjeländer som minoriteterna kommer ifrån. |
| --- | --- |

—

genom att inrätta nya pilotprojekt och solidaritetsnätverk utifrån de fördragsartiklar som det hänvisas till under punkt 50 och ta lämpliga initiativ med de tredjeländer som minoriteterna kommer ifrån.

| — | genom att införliva icke-diskriminering som ett inslag i strukturfonderna, särskilt ESF, och genom att aktivt främja ESF som ett instrument för genomförande av direktiven 2000/78/EG och 2000/43/EG, |
| --- | --- |

—

genom att införliva icke-diskriminering som ett inslag i strukturfonderna, särskilt ESF, och genom att aktivt främja ESF som ett instrument för genomförande av direktiven 2000/78/EG och 2000/43/EG,

| — | genom att återinföra finansiering av transnationella initiativ för icke-diskriminering och social integration i förslaget om upprättande av programmet Progress (KOM(2004)0488), |
| --- | --- |

—

genom att återinföra finansiering av transnationella initiativ för icke-diskriminering och social integration i förslaget om upprättande av programmet Progress (KOM(2004)0488),

| — | genom att göra det lättare för icke-statliga organisationer som företräder personer för vilka artikel 13 i EG-fördraget är viktigt för att kunna få stöd av strukturfonderna och i synnerhet ESF, |
| --- | --- |

—

genom att göra det lättare för icke-statliga organisationer som företräder personer för vilka artikel 13 i EG-fördraget är viktigt för att kunna få stöd av strukturfonderna och i synnerhet ESF,

Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang medlemsstaterna att delegera en del av sina beslutsbefogenheter över strukturfonderna till regionala och lokala myndigheter, i linje med unionens decentraliseringspolitik.

Att genomföra åtgärder och en uppföljningsmekanism

| 52. | Europaparlamentet välkomnar de initiativ som kommissionen nyligen har tagit på detta område, nämligen






  — | kommissionsordförandens inrättande av en grupp kommissionsledamöter för grundläggande rättigheter, som måste spela en central roll för att bidra till minoritetsskydd och icke-diskriminering, |
| --- | --- | --- |

52.

Europaparlamentet välkomnar de initiativ som kommissionen nyligen har tagit på detta område, nämligen

—

kommissionsordförandens inrättande av en grupp kommissionsledamöter för grundläggande rättigheter, som måste spela en central roll för att bidra till minoritetsskydd och icke-diskriminering,

| — | inrättandet av en avdelningsövergripande grupp med företrädare för 14 olika avdelningar inom kommissionen. |
| --- | --- |

—

inrättandet av en avdelningsövergripande grupp med företrädare för 14 olika avdelningar inom kommissionen.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar till insamling av uppgifter om direkt och indirekt diskriminering (dvs. det procentuella antal personer som tillhör nationella minoriteter av de som riskerar fattigdom och av de sysselsatta respektive arbetslösa, deras utbildningsnivå, osv.), så att det kan säkras att effektiviteten i medlemsstaternas antidiskriminerings- och minoritetsskyddspolitik följs upp på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar till insamling av uppgifter om direkt och indirekt diskriminering (dvs. det procentuella antal personer som tillhör nationella minoriteter av de som riskerar fattigdom och av de sysselsatta respektive arbetslösa, deras utbildningsnivå, osv.), så att det kan säkras att effektiviteten i medlemsstaternas antidiskriminerings- och minoritetsskyddspolitik följs upp på lämpligt sätt.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införliva jämställdhetsperspektivet med sina handlingsplaner för att avskaffa rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och andra uttryck för intolerans och framför allt att utarbeta jämställdhetsmedvetna och jämställdhetsspecifika riktlinjer och indikatorer samt att använda könsuppdelade uppgifter på alla nivåer. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införliva jämställdhetsperspektivet med sina handlingsplaner för att avskaffa rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och andra uttryck för intolerans och framför allt att utarbeta jämställdhetsmedvetna och jämställdhetsspecifika riktlinjer och indikatorer samt att använda könsuppdelade uppgifter på alla nivåer.

| 55. | Europaparlamentet förordar inrättandet av särskilda enheter vid medlemsstaternas samt anslutnings- och kandidatländernas brottsbekämpande myndigheter för att förhindra rasistiskt motiverade brott och motverka rasistiska gruppers verksamhet. Dessa enheter bör upprätta system för att övervaka, klassificera, registrera och följa upp rasistiska incidenter som de får kännedom om. Parlamentet rekommenderar vidareutveckling av riktlinjer för insamling av uppgifter om rasistiska incidenter vid Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet i överensstämmelse med bestämmelserna om dataskydd och tillsammans med de brottsbekämpande myndigheterna, t.ex. polis och åklagarmyndigheter. Parlamentet uppmuntrar utveckling av alternativa metoder för insamling av uppgifter, t.ex. undersökningar av rasistiska brott. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet förordar inrättandet av särskilda enheter vid medlemsstaternas samt anslutnings- och kandidatländernas brottsbekämpande myndigheter för att förhindra rasistiskt motiverade brott och motverka rasistiska gruppers verksamhet. Dessa enheter bör upprätta system för att övervaka, klassificera, registrera och följa upp rasistiska incidenter som de får kännedom om. Parlamentet rekommenderar vidareutveckling av riktlinjer för insamling av uppgifter om rasistiska incidenter vid Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet i överensstämmelse med bestämmelserna om dataskydd och tillsammans med de brottsbekämpande myndigheterna, t.ex. polis och åklagarmyndigheter. Parlamentet uppmuntrar utveckling av alternativa metoder för insamling av uppgifter, t.ex. undersökningar av rasistiska brott.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att personal som erbjuder offentliga tjänster och offentlig rådgivning är medveten om de speciella problem som etniska minoriteter och invandrarkvinnor möter och att denna personal får utbildning mot rasism som innefattar ett jämställdhetsperspektiv. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att personal som erbjuder offentliga tjänster och offentlig rådgivning är medveten om de speciella problem som etniska minoriteter och invandrarkvinnor möter och att denna personal får utbildning mot rasism som innefattar ett jämställdhetsperspektiv.

| 57. | Europaparlamentet bekräftar på nytt sin övertygelse att ihågkommande och utbildning är nödvändiga inslag i strävan att göra intolerans, diskriminering och rasism till något som hör till det förflutna och uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att intensifiera kampen mot alla former av diskriminering genom att






  — | utveckla förmågan att förebygga och ta itu med diskriminering på ett effektivt sätt, särskilt genom att öka organisationernas handlingsutrymme och främja utbyte av information och bästa metoder och genom att skapa nätverk på EU-nivå, samtidigt som särdragen i olika former av diskriminering beaktas, |
| --- | --- | --- |

57.

Europaparlamentet bekräftar på nytt sin övertygelse att ihågkommande och utbildning är nödvändiga inslag i strävan att göra intolerans, diskriminering och rasism till något som hör till det förflutna och uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att intensifiera kampen mot alla former av diskriminering genom att

—

utveckla förmågan att förebygga och ta itu med diskriminering på ett effektivt sätt, särskilt genom att öka organisationernas handlingsutrymme och främja utbyte av information och bästa metoder och genom att skapa nätverk på EU-nivå, samtidigt som särdragen i olika former av diskriminering beaktas,

| — | främja och sprida de värderingar och den praxis som ligger till grund för kampen mot diskriminering, inbegripet genom åtgärder för att öka medvetenheten och stöd för sådana åtgärder, eftersom parlamentet anser att det är lika viktigt att förebygga som att bekämpa diskriminering. |
| --- | --- |

—

främja och sprida de värderingar och den praxis som ligger till grund för kampen mot diskriminering, inbegripet genom åtgärder för att öka medvetenheten och stöd för sådana åtgärder, eftersom parlamentet anser att det är lika viktigt att förebygga som att bekämpa diskriminering.

| — | uppmuntra till utbildning av lärare för att ge dem bättre möjligheter att i skolorna undervisa såväl om vikten av att bekämpa rasism, antisemitism och intolerans som om fördelarna med kulturell mångfald, framför allt den som beror på invandringen. |
| --- | --- |

—

uppmuntra till utbildning av lärare för att ge dem bättre möjligheter att i skolorna undervisa såväl om vikten av att bekämpa rasism, antisemitism och intolerans som om fördelarna med kulturell mångfald, framför allt den som beror på invandringen.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa lagstadgat skydd mot diskriminering och vidta positiva åtgärder med hänsyn till jämställdhetsperspektivet i enlighet med artikel 13 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa lagstadgat skydd mot diskriminering och vidta positiva åtgärder med hänsyn till jämställdhetsperspektivet i enlighet med artikel 13 i EG-fördraget.

| 59. | Europaparlamentet är övertygat om att det, i linje med subsidiaritetsprincipen, bör förekomma nära samarbete mellan företrädare för minoriteter och lokala, regionala och nationella institutioner samt EU:s institutioner. Parlamentet anser att sådant samarbete bör grunda sig på






  — | tydlig riktmärkning, så att det blir möjligt att kontrollera om de åtgärder som har vidtagits motsvarar de standarder som tidigare har definierats, |
| --- | --- | --- |

59.

Europaparlamentet är övertygat om att det, i linje med subsidiaritetsprincipen, bör förekomma nära samarbete mellan företrädare för minoriteter och lokala, regionala och nationella institutioner samt EU:s institutioner. Parlamentet anser att sådant samarbete bör grunda sig på

—

tydlig riktmärkning, så att det blir möjligt att kontrollera om de åtgärder som har vidtagits motsvarar de standarder som tidigare har definierats,

| — | den öppna samordningsmetoden, som sammanför olika medlemsstaters myndigheter och företrädare från EU:s institutioner och möjliggör utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

—

den öppna samordningsmetoden, som sammanför olika medlemsstaters myndigheter och företrädare från EU:s institutioner och möjliggör utbyte av bästa praxis.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar, med beaktande av artiklarna 262 och 265 i EG-fördraget, Regionkommittén och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att yttra sig om de frågor om minoritetsskydd och antidiskrimineringspolitik som väcks i denna resolution. Parlamentet uppmanar de två kommittéerna att avge ett sådant yttrande vid halvårsskiftet 2006 och att inrikta sig på den särskilda roll som regionala eller lokala myndigheter och olika ekonomiska och sociala aktörer inom det organiserade civila samhället skulle kunna spela. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar, med beaktande av artiklarna 262 och 265 i EG-fördraget, Regionkommittén och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att yttra sig om de frågor om minoritetsskydd och antidiskrimineringspolitik som väcks i denna resolution. Parlamentet uppmanar de två kommittéerna att avge ett sådant yttrande vid halvårsskiftet 2006 och att inrikta sig på den särskilda roll som regionala eller lokala myndigheter och olika ekonomiska och sociala aktörer inom det organiserade civila samhället skulle kunna spela.

| 61. | Europaparlamentet anser att det är av yttersta vikt att byrån för grundläggande rättigheter blir ett användbart verktyg för samarbete med EU:s institutioner, i nära samordning med nationella institutioner som ägnar sig åt grundläggande rättigheter. Parlamentet anser att byrån även bör övervaka inverkan av den politik som beskrivs i denna resolution och rapportera regelbundet till Europaparlamentet och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet anser att det är av yttersta vikt att byrån för grundläggande rättigheter blir ett användbart verktyg för samarbete med EU:s institutioner, i nära samordning med nationella institutioner som ägnar sig åt grundläggande rättigheter. Parlamentet anser att byrån även bör övervaka inverkan av den politik som beskrivs i denna resolution och rapportera regelbundet till Europaparlamentet och de nationella parlamenten.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda en översyn av tillämpningen av direktiven 2000/43/EG och 2000/78/EG i syfte att stärka Europeiska unionens antidiskrimineringsåtgärder och att anordna en större konferens för alla berörda aktörer, särskilt politiska företrädare och företrädare för offentliga institutioner på nationell, regional och lokal nivå och för icke-statliga organisationer och sammanslutningar som verkar på detta område. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda en översyn av tillämpningen av direktiven 2000/43/EG och 2000/78/EG i syfte att stärka Europeiska unionens antidiskrimineringsåtgärder och att anordna en större konferens för alla berörda aktörer, särskilt politiska företrädare och företrädare för offentliga institutioner på nationell, regional och lokal nivå och för icke-statliga organisationer och sammanslutningar som verkar på detta område.

*

- *

| 63. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna samt anslutnings- och kandidatländerna, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna samt anslutnings- och kandidatländerna, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

---

(1)  När fördraget om upprättande av en konstitution väl träder i kraft kommer uttrycket ”minoriteter” för första gången att förekomma i primärrätten, i två bestämmelser: artikel 21 i stadgan (artikel II-81 i konstitutionen), som innehåller ett förbud mot all diskriminering på grund av ”tillhörighet till nationell minoritet” och artikel I-2 i konstitutionen, som hänvisar till ”de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter” som ett av de värden som ”unionen skall bygga på”. I konstitutionen fastslås även att unionen skall ”bekämpa social utestängning och diskriminering samt främja social rättvisa och socialt skydd, jämställdhet mellan kvinnor och män, solidaritet mellan generationerna och skydd av barnets rättigheter” (artikel I-3.3 andra stycket).

(2)  EGT L 180, 19.7.2000, s. 22.

(3)  EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(4)  EGT L 269, 5.10.2002, s. 15.

(5)  EUT C 104 E, 30.4.2004, s. 408.

(6)  Ett av de tre Köpenhamnskriterierna är att ha stabila institutioner som garanterar demokrati, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter samt respekt för och skydd av minoriteter.

(7)  Kommissionen har redan inlett överträdelseförfaranden mot ett antal medlemsstater på grund av underlåtelse att meddela nationella åtgärder för införlivande av direktiv 2000/43/EG och dirketiv 2000/78/EG. Ytterligare överträdelseförfaranden på grund av ”brist på överensstämmelse” (ofullständigt eller inkorrekt införlivande) väntas inledas inom kort).

(8)  Kommissionen har uttryckt oro över att det i ett antal medlemsstater inte har inrättats fungerande organ för främjande av likabehandling, vilket krävs enligt direktiv 2000/43/EG. Tvivel har även uttryckts i de fall sådana organ har inrättats, om organens oberoende och förmåga att verka effektivt.

(9)  Olika exempel på hatbrott riktade mot homosexuella är spikbomben i London (1999), attacken på HBT-prideparaderna i Polen och Bosnien (2004) och det våldsamma överfallet på Sebastien Nouchet som brändes levande i sin hemstad i Frankrike (2004).

(10)  EGT C 75 E, 26.3.2002, s. 269.

(11)  EGT C 271 E, 12.11.2003, s. 558.

---

Torsdagen den 9 juni 2005

| 25.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 124/416 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 124/416

---

PROTOKOLL

(2006/C 124 E/04)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Pierre MOSCOVICI

Vice talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 10.00.

2.   De politiska gruppernas sammansättning

Karin Resetarits hade anslutit sig till ALDE-gruppen från och med den 08.06.2005.

3.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument från rådet och kommissionen

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett gemenskapsprogram för hälso- och konsumentskyddsåtgärder 2007-2013 (Text av betydelse för EES) (KOM(2005)0115 - C6-0097/2005 - 2005/0042(COD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ENVI

  rådgivande utskott: BUDG, IMCO |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett gemenskapsprogram för hälso- och konsumentskyddsåtgärder 2007-2013 (Text av betydelse för EES) (KOM(2005)0115 - C6-0097/2005 - 2005/0042(COD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: ENVI

ansvarigt utskott

rådgivande utskott: BUDG, IMCO

rådgivande utskott

| — | Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 om upprättandet av en garantifond för åtgärder avseende tredje land (KOM(2005)0130 - C6-0176/2005 - 2005/0025(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG

  rådgivande utskott: AFET, DEVE, INTA |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 om upprättandet av en garantifond för åtgärder avseende tredje land (KOM(2005)0130 - C6-0176/2005 - 2005/0025(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

ansvarigt utskott

rådgivande utskott: AFET, DEVE, INTA

rådgivande utskott

| — | Förslag till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Bulgarien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0158 - C6-0177/2005 - 2005/0060(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Bulgarien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0158 - C6-0177/2005 - 2005/0060(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: TRAN

ansvarigt utskott

| — | Förslag till rådets beslut om ingående av ett protokoll om ändring av avtalet om sjötransport mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Folkrepubliken Kina, å andra sidan, i syfte att beakta Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Ungerns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska unionen (KOM(2004)0864 - C6-0180/2005 - 2004/0290(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till rådets beslut om ingående av ett protokoll om ändring av avtalet om sjötransport mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Folkrepubliken Kina, å andra sidan, i syfte att beakta Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Ungerns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska unionen (KOM(2004)0864 - C6-0180/2005 - 2004/0290(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: TRAN

ansvarigt utskott

| — | Förslag till rådets förordning om inrättande av ett snabbinsats- och beredskapsinstrument för allvarliga olyckshändelser (KOM(2005)0113 - C6-0181/2005 - 2005/0052(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ENVI

  rådgivande utskott: BUDG, LIBE |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till rådets förordning om inrättande av ett snabbinsats- och beredskapsinstrument för allvarliga olyckshändelser (KOM(2005)0113 - C6-0181/2005 - 2005/0052(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: ENVI

ansvarigt utskott

rådgivande utskott: BUDG, LIBE

rådgivande utskott

4.   Anslagsöverföringar

Budgetutskottet har behandlat förslaget till anslagsöverföring DEC 12/2005 från Europeiska kommissionen (C6-0133/2005 – SEK(2005)0480).

Efter att ha tagit del av rådets yttrande har utskottet, i enlighet med artikel 24.3 i budgetförordningen av den 25 juni 2002, godkänt överföringen i sin helhet.

*

- *

Budgetutskottet har behandlat förslaget till anslagsöverföring DEC 14/2005 från Europeiska kommissionen (C6-0132/2005 – SEK(2005)0588).

Efter att ha tagit del av rådets yttrande har utskottet, i enlighet med artikel 24.3 i budgetförordningen av den 25 juni 2002, godkänt överföringen i sin helhet.

*

- *

Budgetutskottet har behandlat förslaget till anslagsöverföring DEC 15/2005 från Europeiska kommissionen (C6-0134/2005 – SEK(2005)0589).

Efter att ha tagit del av rådets yttrande har utskottet, i enlighet med artikel 24.3 i budgetförordningen av den 25 juni 2002, godkänt överföringen i sin helhet.

*

- *

Budgetutskottet har behandlat förslaget till anslagsöverföring DEC 16/2005 från Europeiska kommissionen (C6-0135/2005 – SEK(2005)0590).

Efter att ha tagit del av rådets yttrande har utskottet, i enlighet med artikel 24.3 i budgetförordningen av den 25 juni 2002, godkänt överföringen i sin helhet.

5.   Hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet * (debatt)

(debatt)

Betänkande om rådets förordning om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet och om ändring av förordningarna (EEG) nr 2847/93 och (EG) nr 973/2001 [KOM(2003)0589 - C5-0480/2003 - 2003/0229(CNS)] - Fiskeriutskottet.

Föredragande: Carmen Fraga Estévez (A6-0112/2005)

Talare: Joe Borg (ledamot av kommissionen).

Carmen Fraga Estévez redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Francesco Musotto för PPE-DE-gruppen, Giovanni Claudio Fava för PSE-gruppen, Marios Matsakis för ALDE-gruppen, Marie-Hélène Aubert för Verts/ALE-gruppen, Georgios Toussas för GUE/NGL-gruppen, Patrick Louis för IND/DEM-gruppen, Sebastiano (Nello) Musumeci för UEN-gruppen, Luca Romagnoli, grupplös, Rosa Miguélez Ramos, Hélène Goudin och Joe Borg.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.6 i protokollet av den 09.06.2005.

punkt 9.6 i protokollet av den 09.06.2005.

Talare: Marios Matsakis yttrade sig om debattens förlopp.

6.   Avtalet om det internationella programmet för bevarande av delfiner * (debatt)

(debatt)

Betänkande 2 om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ingående av avtalet om det internationella programmet för bevarande av delfiner [KOM(2004)0764 - C6-0245/2004 - 2004/0268(CNS)] - Fiskeriutskottet.

Föredragande: Duarte Freitas (A6-0157/2005).

Talare: Joe Borg (ledamot av kommissionen).

Duarte Freitas redogjorde för sitt betänkande.

ORDFÖRANDESKAP: Mario MAURO

Vice talman

Talare: Struan Stevenson för PPE-DE-gruppen, Catherine Stihler för PSE-gruppen, Carl Schlyter för Verts/ALE-gruppen, Thomas Wise för IND/DEM-gruppen, Ioannis Gklavakis, Rosa Miguélez Ramos och Joe Borg.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.1 i protokollet av den 09.06.2005.

punkt 9.1 i protokollet av den 09.06.2005.

7.   Social integration i de nya medlemsstaterna (debatt)

(debatt)

Betänkande om den sociala integrationen i de nya medlemsstaterna [2004/2210(INI)] - Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

Föredragande: Csaba Őry (A6-0125/2005).

Csaba Őry redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Neelie Kroes (ledamot av kommissionen).

Talare: Marie-Line Reynaud (föredragande av yttrande från utskottet LIBE), Edit Bauer (föredragande av yttrande från utskottet FEMM), Philip Bushill-Matthews för PPE-DE-gruppen, Richard Falbr för PSE-gruppen, Jan Jerzy Kułakowski för ALDE-gruppen, Tatjana Ždanoka för Verts/ALE-gruppen, Jaromír Kohlíček för GUE/NGL-gruppen, Mieczysław Edmund Janowski för UEN-gruppen, och Jan Tadeusz Masiel, grupplös.

Då det blivit dags för omröstning avbröts debatten i detta skede.

Den skulle återupptas kl. 15.00.

ORDFÖRANDESKAP: Luigi COCILOVO

Vice talman

8.   Begäran om upphävande av parlamentarisk immunitet

Behöriga italienska myndigheter hade översänt en begäran om upphävande av Marco Pannellas parlamentariska immunitet i samband med domstolsförhandlingar i ett brottmål i Rom.

I enlighet med artikel 6.2 i arbetsordningen hänvisades denna begäran till behörigt utskott (JURI).

Talare: Marco Pannella erinrade om parlamentets tidigare beslut (punkt 7.20 i protokollet av den 10.02.2004). (Talmannen svarade att utskottet JURI skulle behandla ärendet.)

(punkt 7.20 i protokollet av den 10.02.2004)

9.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilaga 1 till protokollet.

9.1.   Avtalet om det internationella programmet för bevarande av delfiner * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ingående av avtalet om det internationella programmet för bevarande av delfiner [KOM(2004)0764 - C6-0245/2004 - 2004/0268(CNS)] - Fiskeriutskottet.

Föredragande: Duarte Freitas (A6-0157/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 1)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 1)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2005)0229)

(P6_TA(2005)0229)

9.2.   Förstärka den europeiska konkurrenskraften (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om att förstärka den europeiska konkurrenskraften: följderna av de industriella omvandlingarna för insatserna riktade mot de små och medelstora företagen samt för den roll dessa företag skall spela [2004/2154(INI)] - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi.

Föredragande: Dominique Vlasto (A6-0148/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 2)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 2)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2005)0230)

(P6_TA(2005)0230)

9.3.   Övervakning av de offentliga finanserna samt övervakning och samordning av den ekonomiska politiken **I (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken [KOM(2005)0154 - C6-0119/2005 - 2005/0064(SYN)] - Utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Othmar Karas (A6-0168/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 3)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 3)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0231)

(P6_TA(2005)0231)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2005)0231)

(P6_TA(2005)0231)

9.4.   Polycykliska aromatiska kolväten ***I (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om begränsad saluföring och användning av vissa polycykliska aromatiska kolväten i mjukningsmedel och däck (tjugosjunde ändringen av rådets direktiv 76/769/EEG) [KOM(2004)0098 - C5-0081/2004 - 2004/0036(COD)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet.

Föredragande: Adamos Adamou (A6-0104/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 4)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 4)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0232)

(P6_TA(2005)0232)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2005)0232)

(P6_TA(2005)0232)

9.5.   Alltför stora underskott * (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott [KOM(2005)0155 - C6-0120/2005 - 2005/0061(CNS)] - Utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Othmar Karas (A6-0158/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 5)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 5)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0233)

(P6_TA(2005)0233)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2005)0233)

(P6_TA(2005)0233)

9.6.   Hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet * (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om rådets förordning om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet och om ändring av förordningarna (EEG) nr 2847/93 och (EG) nr 973/2001 [KOM(2003)0589 - C5-0480/2003 - 2003/0229(CNS)] - Fiskeriutskottet.

Föredragande: Carmen Fraga Estévez (A6-0112/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 6)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 6)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0234)

(P6_TA(2005)0234)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2005)0234)

(P6_TA(2005)0234)

9.7.   Sambandet mellan legal och illegal invandring samt integrationen av invandrare (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om sambandet mellan legal och illegal invandring samt integrationen av invandrare [2004/2137(INI)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Patrick Gaubert (A6-0136/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 7)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 7)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0235)

(P6_TA(2005)0235)

9.8.   Patientrörlighet och utvecklingen av hälso- och sjukvården i EU (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om patientrörlighet och utvecklingen av hälso- och sjukvården i EU [2004/2148(INI)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet.

Föredragande: John Bowis (A6-0129/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 8)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 8)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0236)

(P6_TA(2005)0236)

9.9.   Reform av FN (omröstning)

(omröstning)

Resolutionsförslag B6-0328/2005

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 9)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 9)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0237)

(P6_TA(2005)0237)

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

| — | Före slutomröstningen yttrade sig Armin Laschet om ändringsförslag 15 för att begära kontroll genom elektronisk omröstning. Jo Leinen för PSE-gruppen, understödde begäran. |
| --- | --- |

—

Före slutomröstningen yttrade sig Armin Laschet om ändringsförslag 15 för att begära kontroll genom elektronisk omröstning. Jo Leinen för PSE-gruppen, understödde begäran.

Talmannen sade nej till begäran och meddelade att röstresultatet stod fast.

9.10.   Transatlantiska relationer (omröstning)

(omröstning)

Resolutionsförslag B6-0350/2005, B6-0352/2005, B6-0354/2005, B6-0357/2005 och B6-0358/2005

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 10)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 10)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0358/2005

(ersätter B6-0350/2005, B6-0352/2005, B6-0354/2005 och B6-0357/2005):

inlämnat av följande ledamöter:

| | Elmar Brok, James Elles och Bogdan Klich för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

Elmar Brok, James Elles och Bogdan Klich för PPE-DE-gruppen,

| | Jan Marinus Wiersma, Hannes Swoboda och Erika Mann för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

Jan Marinus Wiersma, Hannes Swoboda och Erika Mann för PSE-gruppen,

| | Annemie Neyts-Uyttebroeck för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

Annemie Neyts-Uyttebroeck för ALDE-gruppen,

| | Cristiana Muscardini, Anna Elzbieta Fotyga och Inese Vaidere för UEN-gruppen |
| --- | --- |

Cristiana Muscardini, Anna Elzbieta Fotyga och Inese Vaidere för UEN-gruppen

Antogs (P6_TA(2005)0238)

(P6_TA(2005)0238)

(Resolutionsförslag B6-0358/2005 bortföll.)

9.11.   Situationen i Uzbekistan (omröstning)

(omröstning)

Resolutionsförslag B6-0370/2005, B6-0371/2005, B6-0372/2005, B6-0373/2005, B6-0374/2005 och B6-0377/2005

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 11)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 11)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0370/2005

(ersätter B6-0370/2005, B6-0371/2005, B6-0372/2005, B6-0373/2005, B6-0374/2005 och B6-0377/2005):

inlämnat av följande ledamöter:

| | Armin Laschet, Elisabeth Jeggle och Albert Jan Maat för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

Armin Laschet, Elisabeth Jeggle och Albert Jan Maat för PPE-DE-gruppen,

| | Jan Marinus Wiersma och Bernadette Bourzai för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

Jan Marinus Wiersma och Bernadette Bourzai för PSE-gruppen,

| | Ona Juknevičienė för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

Ona Juknevičienė för ALDE-gruppen,

| | Cem Özdemir och Bart Staes för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

Cem Özdemir och Bart Staes för Verts/ALE-gruppen,

| | André Brie för GUE/NGL-gruppen, |
| --- | --- |

André Brie för GUE/NGL-gruppen,

| | Anna Elzbieta Fotyga och Inese Vaidere för UEN-gruppen |
| --- | --- |

Anna Elzbieta Fotyga och Inese Vaidere för UEN-gruppen

Antogs (P6_TA(2005)0239)

(P6_TA(2005)0239)

9.12.   Sysselsättning och produktivitet och dessa faktorers bidrag till ekonomisk tillväxt (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om sysselsättningen och produktiviteten och dessa faktorers bidrag till ekonomisk tillväxt [2004/2188(INI)] - Utskottet för sysselsättning och sociala frågor.

Föredragande: Ona Juknevičienė (A6-0109/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 12)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 12)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0240)

(P6_TA(2005)0240)

ORDFÖRANDESKAP: Gérard ONESTA

Vice talman

10.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

Muntliga röstförklaringar:

Betänkande Patrick Gaubert - A6-0136/2005

| — | Philip Claeys och Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Philip Claeys och Andreas Mölzer

Betänkande John Bowis - A6-0129/2005

| — | Carlo Fatuzzo |
| --- | --- |

—

Carlo Fatuzzo

11.   Rättelser till avgivna röster

Följande ledamöter hade meddelat rättelser till avgivna röster:

Betänkande Duarte Freitas - A6-0157/2005

| — | en enda omröstning






  — | ja: Paul Rübig, Dagmar Roth-Behrendt, Roger Helmer |
| --- | --- | --- |

—

en enda omröstning

—

ja: Paul Rübig, Dagmar Roth-Behrendt, Roger Helmer

ja:

Betänkande Dominique Vlasto - A6-0148/2005

| — | en enda omröstning






  — | ja: Paul Rübig |
| --- | --- | --- |

—

en enda omröstning

—

ja: Paul Rübig

ja:

Betänkande Othmar Karas - A6-0158/2005

| — | ändringsförslag 7






  — | nedlagd röst: Catherine Stihler |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 7

—

nedlagd röst: Catherine Stihler

nedlagd röst:

| — | ändringsförslag 9






  — | ja: Françoise Grossetête |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 9

—

ja: Françoise Grossetête

ja:

| — | nej: Ignasi Guardans Cambó, Graham Watson |
| --- | --- |

—

nej: Ignasi Guardans Cambó, Graham Watson

nej:

Betänkande Carmen Fraga Estévez - A6-0112/2005

| — | ändringsförslag 34






  — | ja: Marie-Noëlle Lienemann, Pervenche Berès |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 34

—

ja: Marie-Noëlle Lienemann, Pervenche Berès

ja:

| — | ändringsförslag 10






  — | nej: Marie-Noëlle Lienemann, Pervenche Berès |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 10

—

nej: Marie-Noëlle Lienemann, Pervenche Berès

nej:

Betänkande Patrick Gaubert - A6-0136/2005

| — | ändringsförslag 7






  — | nej: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 7

—

nej: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

nej:

| — | punkt 50, första delen






  — | nej: Ursula Stenzel |
| --- | --- | --- |

—

punkt 50, första delen

—

nej: Ursula Stenzel

nej:

| — | punkt 50, andra delen






  — | nej: Ursula Stenzel |
| --- | --- | --- |

—

punkt 50, andra delen

—

nej: Ursula Stenzel

nej:

Reform av FN - B6-0328/2005

| — | punkt 19, tredje delen






  — | nej: Carl Schlyter |
| --- | --- | --- |

—

punkt 19, tredje delen

—

nej: Carl Schlyter

nej:

| — | punkt 20, andra delen






  — | ja: Cristiana Muscardini, Sebastiano (Nello) Musumeci |
| --- | --- | --- |

—

punkt 20, andra delen

—

ja: Cristiana Muscardini, Sebastiano (Nello) Musumeci

ja:

Betänkande Ona Juknevičienė - A6-0109/2005

| — | punkt 6






  — | nej: Mary Honeyball, Robert Evans |
| --- | --- | --- |

—

punkt 6

—

nej: Mary Honeyball, Robert Evans

nej:

| — | ändringsförslag 9






  — | ja: Pervenche Berès |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 9

—

ja: Pervenche Berès

ja:

| — | punkt 17






  — | ja: Françoise Castex, Anne Ferreira, Brigitte Douay |
| --- | --- | --- |

—

punkt 17

—

ja: Françoise Castex, Anne Ferreira, Brigitte Douay

ja:

(Sammanträdet avbröts kl. 13.10 och återupptogs kl. 15.00.)

(Sammanträdet avbröts kl. 13.10 och återupptogs kl. 15.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Gérard ONESTA

Vice talman

12.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Rättelser till avgivna röster

Betänkande Reimer Böge - A6-0153/2005

| — | punkt 28






  — | nej: Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Fernando Fernández Martín |
| --- | --- | --- |

—

punkt 28

—

nej: Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Fernando Fernández Martín

nej:

| — | ändringsförslag 26






  — | nej: Dan Jørgensen |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 26

—

nej: Dan Jørgensen

nej:

| — | punkt 50, strecksats 1, andra delen






  — | nej: Edite Estrela, Bernadette Bourzai, Adeline Hazan |
| --- | --- | --- |

—

punkt 50, strecksats 1, andra delen

—

nej: Edite Estrela, Bernadette Bourzai, Adeline Hazan

nej:

| — | ändringsförslag 3






  — | nej: Diamanto Manolakou |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 3

—

nej: Diamanto Manolakou

nej:

| — | ändringsförslag 40






  — | ja: John Whittaker |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 40

—

ja: John Whittaker

ja:

| — | ändringsförslag 33






  — | ja: Bernadette Bourzai, Adeline Hazan |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 33

—

ja: Bernadette Bourzai, Adeline Hazan

ja:

Området för frihet, säkerhet och rättvisa - B6-0327/2005

| — | punkt 13, tredje delen






  — | nej: Dan Jørgensen |
| --- | --- | --- |

—

punkt 13, tredje delen

—

nej: Dan Jørgensen

nej:

Betänkande Claude Moraes - A6-0140/2005

| — | resolutionen (i sin helhet)






  — | ja: Raymond Langendries |
| --- | --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

—

ja: Raymond Langendries

ja:

Sammanträdesdatum: 26.05.2005

Betänkande Adriana Poli Bortone (A6-0128/2005)

| — | ändringsförslag 29






  — | nej: Phillip Whitehead |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 29

—

nej: Phillip Whitehead

nej:

*

- *

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

13.   Föredragningslista för nästa sammanträdesperiod

Talmannen föreslog, i enlighet med vad som beslutats vid torsdagens sammanträde i talmanskonferensen, följande ändringar av föredragningslistan för sammanträdena den 22-23 juni 2005:

onsdag

onsdag

Debatten om Europeiska rådet och det luxemburgska ordförandeskapet skulle hållas kl. 15.00-19.00

Michael Cashmans betänkande om en gemenskapskodex om gränspassage för personer placerades före Bogdan Klichs betänkande om säkerhetsforskning (punkt 52).

(punkt 52).

| — | Tidsfrist för ingivande av ändringsförslag: måndagen den 20 juni 2005, kl. 15.00. |
| --- | --- |

—

Tidsfrist för ingivande av ändringsförslag: måndagen den 20 juni 2005, kl. 15.00.

Johannes Bloklands två betänkanden om register över utsläpp och överföring av föroreningar (A6-0169/2005 och A6-0170/2005) (punkterna 55 och 56) flyttades till nästföljande sammanträdesperiod.

(punkterna 55 och 56)

Utskottet för framställningar hade antagit ett resolutionsförslag som avslutning på debatten om ärendet Lloyd.

| — | Tidsfrist för ingivande av ändringsförslag: onsdagen den 15 juni 2005, kl. 12.00. |
| --- | --- |

—

Tidsfrist för ingivande av ändringsförslag: onsdagen den 15 juni 2005, kl. 12.00.

torsdag

torsdag

Följande betänkanden skulle läggas till för omröstning:

| — | Betänkande Petr Duchoň - A6-0156/2005: Administrativt bistånd för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen |
| --- | --- |

—

Betänkande Petr Duchoň - A6-0156/2005: Administrativt bistånd för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen

| — | Betänkande Henrik Dam Kristensen - A6-0116/2005: Återuppbyggnadsplan för liten hälleflundra |
| --- | --- |

—

Betänkande Henrik Dam Kristensen - A6-0116/2005: Återuppbyggnadsplan för liten hälleflundra

| — | Betänkande Michael Gahler - A6-0182/2005: Accès à l'aide extérieure de la Communauté |
| --- | --- |

—

Betänkande Michael Gahler - A6-0182/2005: Accès à l'aide extérieure de la Communauté

| — | Betänkande Jean-Paul Gauzès - A6-0181/2005: Kvaliteten på de statistiska uppgifterna avseende alltför stora underskott (artikel 131 i arbetsordningen). |
| --- | --- |

—

Betänkande Jean-Paul Gauzès - A6-0181/2005: Kvaliteten på de statistiska uppgifterna avseende alltför stora underskott (artikel 131 i arbetsordningen).

| — | Tidsfrist för ingivande av ändringsförslag till betänkandena av Petr Duchoň, Henrik Dam Kristensen och Michael Gahler: onsdagen den 15 juni 2005, kl. 12.00. |
| --- | --- |

—

Tidsfrist för ingivande av ändringsförslag till betänkandena av Petr Duchoň, Henrik Dam Kristensen och Michael Gahler: onsdagen den 15 juni 2005, kl. 12.00.

Kammaren godkände dessa ändringar.

14.   Social integration i de nya medlemsstaterna (fortsättning på debatten)

(fortsättning på debatten)

Talare: Jean Louis Cottigny, Sophia in 't Veld, Milan Cabrnoch, Marcin Libicki, Koenraad Dillen, Jacek Protasiewicz, Irena Belohorská, Thomas Mann, Fausto Correia, Tomáš Zatloukal och Neelie Kroes (ledamot av kommissionen).

Talare: Csaba Őry (föredragande) förslog att omröstningen skulle skjutas upp. Bernd Posselt motsatte sig detta förslag. (Talmannen föreslog att föredraganden skulle ta upp frågan i början av omröstningen.)

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 16.4 i protokollet av den 09.06.2005.

punkt 16.4 i protokollet av den 09.06.2005.

15.   Debatt om fall av kränkning av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (debatt)

(debatt)

(För rubriker och författare till resolutionsförslagen, se punkt 4 i protokollet av den 07.06.2005).

(För rubriker och författare till resolutionsförslagen, se punkt 4 i protokollet av den 07.06.2005).

I.   BOLIVIA

Resolutionsförslag B6-0361/2005, B6-0362/2005, B6-0365/2005, B6-0367/2005 och B6-0376/2005

Marios Matsakis presenterade resolutionsförslaget B6-0361/2005.

Talare: Fernando Fernández Martín yttrade sig om talarnas ordningsföljd. (Talmannen förklarade vilka bestämmelser som reglerade detta.)

Luis Yañez-Barnuevo García, Raül Romeva i Rueda, Ilda Figueiredo och Fernando Fernández Martín presenterade de övriga resolutionsförslagen.

Talare: Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen, och Neelie Kroes (ledamot av kommissionen).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 16.1 i protokollet av den 09.06.2005.

punkt 16.1 i protokollet av den 09.06.2005.

II.   PRESSFRIHET I ALGERIET

Resolutionsförslag B6-0359/2005, B6-0363/2005, B6-0366/2005, B6-0368/2005, B6-0380/2005 och B6-0381/2005

Marios Matsakis, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Raül Romeva i Rueda och Jaromír Kohlíček presenterade resolutionsförslagen.

Talare: Erik Meijer för GUE/NGL-gruppen, och Neelie Kroes (ledamot av kommissionen).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 16.2 i protokollet av den 09.06.2005.

punkt 16.2 i protokollet av den 09.06.2005.

III.   AZERBAJDZJAN

Resolutionsförslag B6-0360/2005, B6-0364/2005, B6-0369/2005, B6-0375/2005, B6-0378/2005, B6-0379/2005 och B6-0382/2005

Marios Matsakis, Robert Evans, Erik Meijer, Charles Tannock, Bastiaan Belder och Marie Anne Isler Béguin presenterade resolutionsförslagen.

Talare: Armin Laschet för PPE-DE-gruppen, Alyn Smith för Verts/ALE-gruppen, Jaromír Kohlíček för GUE/NGL-gruppen, Urszula Krupa för IND/DEM-gruppen, Ryszard Czarnecki, grupplös, Ioannis Varvitsiotis, Luca Romagnoli och Neelie Kroes (ledamot av kommissionen)

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 16.3 i protokollet av den 09.06.2005.

punkt 16.3 i protokollet av den 09.06.2005.

16.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilaga 1 till protokollet.

16.1.   Bolivia (omröstning)

(omröstning)

Resolutionsförslag B6-0361/2005, B6-0362/2005, B6-0365/2005, B6-0367/2005 och B6-0376/2005

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 13)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 13)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0361/2005

(ersätter B6-0361/2005, B6-0362/2005, B6-0365/2005, B6-0367/2005 och B6-0376/2005):

inlämnat av följande ledamöter:

Fernando Fernández Martín, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen,

Pasqualina Napoletano, Margrietus van den Berg och Manuel Medina Ortega för PSE-gruppen,

Annemie Neyts-Uyttebroeck och Danutė Budreikaitė för ALDE-gruppen,

Alain Lipietz, Monica Frassoni, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Raül Romeva i Rueda och Eva Lichtenberger för Verts/ALE-gruppen,

Jonas Sjöstedt, Helmuth Markov, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto och Ilda Figueiredo för GUE/NGL-gruppen

Antogs (P6_TA(2005)0241)

(P6_TA(2005)0241)

16.2.   Pressfrihet i Algeriet (omröstning)

(omröstning)

Resolutionsförslag B6-0359/2005, B6-0363/2005, B6-0366/2005, B6-0368/2005, B6-0380/2005 och B6-0381/2005

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 14)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 14)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0359/2005

(ersätter B6-0359/2005, B6-0363/2005, B6-0366/2005, B6-0368/2005, B6-0380/2005 och B6-0381/2005):

inlämnat av följande ledamöter:

José Javier Pomés Ruiz för PPE-DE-gruppen,

Pasqualina Napoletano, Carlos Carnero González och Raimon Obiols i Germà för PSE-gruppen,

Annemie Neyts-Uyttebroeck, Jean-Marie Cavada och Marios Matsakis för ALDE-gruppen,

Hélène Flautre och Raül Romeva i Rueda för Verts/ALE-gruppen,

Francis Wurtz och Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen,

Ģirts Valdis Kristovskis för UEN-gruppen

Antogs (P6_TA(2005)0242)

(P6_TA(2005)0242)

16.3.   Azerbajdzjan (omröstning)

(omröstning)

Resolutionsförslag B6-0360/2005, B6-0364/2005, B6-0369/2005, B6-0375/2005, B6-0378/2005, B6-0379/2005 och B6-0382/2005

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 15)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 15)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0360/2005

(ersätter B6-0360/2005, B6-0364/2005, B6-0369/2005, B6-0375/2005, B6-0378/2005, B6-0379/2005 och B6-0382/2005):

inlämnat av följande ledamöter:

Charles Tannock, Vytautas Landsbergis, Árpád Duka-Zólyomi och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen,

Pasqualina Napoletano, Jan Marinus Wiersma och Hannes Swoboda för PSE-gruppen,

Annemie Neyts-Uyttebroeck och Marios Matsakis för ALDE-gruppen,

Marie Anne Isler Béguin och Cem Özdemir för Verts/ALE-gruppen,

Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen,

Bastiaan Belder för IND/DEM-gruppen

Anna Elzbieta Fotyga och Inese Vaidere för UEN-gruppen

Antogs (P6_TA(2005)0243)

(P6_TA(2005)0243)

16.4.   Social integration i de nya medlemsstaterna (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om den sociala integrationen i de nya medlemsstaterna [2004/2210(INI)] - Utskottet för sysselsättning och sociala frågor.

Föredragande: Csaba Őry (A6-0125/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 16)

(Omröstningsresultat: bilaga 1, punkt 16)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2005)0244)

(P6_TA(2005)0244)

17.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

18.   Rättelser till avgivna röster

Följande ledamöter hade meddelat rättelser till avgivna röster:

Bolivia – RC-B6-0361/2005

| — | ändringsförslag 1, 6, 2, 7, 8 och 10






  — | nej: Othmar Karas |
| --- | --- | --- |

—

ändringsförslag 1, 6, 2, 7, 8 och 10

—

nej: Othmar Karas

nej:

Azerbajdzjan – RC-B6-0360/2005

| — | resolutionen (i sin helhet)






  — | ja: Othmar Karas |
| --- | --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

—

ja: Othmar Karas

ja:

19.   Beslut om vissa dokument

Tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden (artikel 45 i arbetsordningen)

Tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden (artikel 45 i arbetsordningen)

utskottet INTA:

| — | De transatlantiska ekonomiska förbindelserna (2005/2082(INI))
  (rådgivande utskott: AFET, ECON, ITRE, IMCO, TRAN, CULT, LIBE) |
| --- | --- |

—

De transatlantiska ekonomiska förbindelserna (2005/2082(INI))

(rådgivande utskott: AFET, ECON, ITRE, IMCO, TRAN, CULT, LIBE)

utskottet ECON:

| — | Genomförande av en informations- och kommunikationsstrategi för euron och Ekonomiska och monetära unionen (2005/2078(INI))
  (rådgivande utskott: CULT) |
| --- | --- |

—

Genomförande av en informations- och kommunikationsstrategi för euron och Ekonomiska och monetära unionen (2005/2078(INI))

(rådgivande utskott: CULT)

utskottet EMPL:

| — | Socialt skydd och social integration (2005/2097(INI))
  (rådgivande utskott: FEMM) |
| --- | --- |

—

Socialt skydd och social integration (2005/2097(INI))

(rådgivande utskott: FEMM)

utskottet ITRE:

| — | Rapport om tillämpningen av artikel 37 i Euratomfördraget under tiden juli 1994 till och med december 2003 (2005/2077(INI))
  (rådgivande utskott: ENVI) |
| --- | --- |

—

Rapport om tillämpningen av artikel 37 i Euratomfördraget under tiden juli 1994 till och med december 2003 (2005/2077(INI))

(rådgivande utskott: ENVI)

utskottet IMCO:

| — | Nya aspekter på offentlig upphandling, inbegripet elektronisk offentlig upphandling (2005/2081(INI))
  (rådgivande utskott: ITRE) |
| --- | --- |

—

Nya aspekter på offentlig upphandling, inbegripet elektronisk offentlig upphandling (2005/2081(INI))

(rådgivande utskott: ITRE)

utskottet TRAN:

| — | Tillämpning av postdirektivet (direktiv 97/67/EG, i dess ändrade lydelse enligt direktiv 2002/39/EG) (2005/2086(INI)) |
| --- | --- |

—

Tillämpning av postdirektivet (direktiv 97/67/EG, i dess ändrade lydelse enligt direktiv 2002/39/EG) (2005/2086(INI))

| — | Fortsatt utveckling av EU:s luftfartspolitik gentemot länder utanför EU (2005/2084(INI)) |
| --- | --- |

—

Fortsatt utveckling av EU:s luftfartspolitik gentemot länder utanför EU (2005/2084(INI))

| — | Relationerna på luftfartsområdet med Ryska federationen och Folkrepubliken Kina (2005/2085(INI)) |
| --- | --- |

—

Relationerna på luftfartsområdet med Ryska federationen och Folkrepubliken Kina (2005/2085(INI))

Beslut om att utarbeta ett betänkande i enlighet med artikel 202 i arbetsordningen

Beslut om att utarbeta ett betänkande i enlighet med artikel 202 i arbetsordningen

utskottet AFCO:

| — | - Ändring av arbetsordningen vad beträffar ordningsreglerna för ledamöterna (2005/2075(REG)) |
| --- | --- |

—

- Ändring av arbetsordningen vad beträffar ordningsreglerna för ledamöterna (2005/2075(REG))

Hänvisningar till utskott

Hänvisningar till utskott

utskottet PETI:

| — | Registrering, utvärdering, godkännande och begränsningar av kemikalier - REACH (ändring av direktiv 67/548/EEG) (KOM(2003)0644 - C5-0531/2003 - 2003/0257(COD))
  Ansvarigt utskott: ENVI
  (rådgivande utskott: INTA, BUDG, ECON, EMPL, ITRE, IMCO, JURI, FEMM, PETI) |
| --- | --- |

—

Registrering, utvärdering, godkännande och begränsningar av kemikalier - REACH (ändring av direktiv 67/548/EEG) (KOM(2003)0644 - C5-0531/2003 - 2003/0257(COD))

Ansvarigt utskott: ENVI

(rådgivande utskott: INTA, BUDG, ECON, EMPL, ITRE, IMCO, JURI, FEMM, PETI)

| — | Tjänster på den inre marknaden (KOM(2004)0002 - C5-0069/2004 - 2004/0001(COD))
  Ansvarigt utskott: IMCO
  (rådgivande utskott: CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, CULT, JURI, FEMM, PETI) |
| --- | --- |

—

Tjänster på den inre marknaden (KOM(2004)0002 - C5-0069/2004 - 2004/0001(COD))

Ansvarigt utskott: IMCO

(rådgivande utskott: CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, CULT, JURI, FEMM, PETI)

| — | Kemiska produkter: REACH-systemet och europeisk myndighet (ändr. direktiv 1999/45/EG och förordn. om föroreningar) (KOM(2003)0644 - C5-0530/2003 - 2003/0256(COD))
  Ansvarigt utskott: ENVI
  (rådgivande utskott: INTA, BUDG, ECON, EMPL, ITRE, IMCO, JURI, FEMM, PETI) |
| --- | --- |

—

Kemiska produkter: REACH-systemet och europeisk myndighet (ändr. direktiv 1999/45/EG och förordn. om föroreningar) (KOM(2003)0644 - C5-0530/2003 - 2003/0256(COD))

Ansvarigt utskott: ENVI

(rådgivande utskott: INTA, BUDG, ECON, EMPL, ITRE, IMCO, JURI, FEMM, PETI)

utskottet PECH:

| — | Forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) (KOM(2005)0119 - C6-0099/2005 - 2005/0043(COD))
  Ansvarigt utskott: ITRE
  (rådgivande utskott: BUDG, ENVI, TRAN, AGRI, PECH, FEMM) |
| --- | --- |

—

Forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) (KOM(2005)0119 - C6-0099/2005 - 2005/0043(COD))

Ansvarigt utskott: ITRE

(rådgivande utskott: BUDG, ENVI, TRAN, AGRI, PECH, FEMM)

utskottet DEVE:

| — | Sjätte årsrapporten om vapenexporten (2005/2013(INI))
  Ansvarigt utskott: AFET
  (rådgivande utskott: DEVE) |
| --- | --- |

—

Sjätte årsrapporten om vapenexporten (2005/2013(INI))

Ansvarigt utskott: AFET

(rådgivande utskott: DEVE)

20.   Parlamentets sammansättning (rättelse till protokollet av den 6 juni 2005)

(rättelse till protokollet av den 6 juni 2005)

Punkt 4 skall lyda som följer:

”Genom ett dekret från republikens president av den 2 juni 2005, offentliggjort i Frankrikes officiella tidning den 3 juni 2005, har Brice Hortefeux utnämnts till ledamot av den franska regeringen.

I enlighet med artikel 7.1 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet är detta ämbete oförenligt med uppdraget som ledamot av Europaparlamentet. Därför fastställde parlamentet, i enlighet med artikel 4.4 i arbetsordningen, att platsen var vakant med verkan från och med den 3 juni 2005 och underrättade berörd medlemsstat om detta.”

21.   Skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen)

(artikel 116 i arbetsordningen)

Talmannen informerade, i enlighet med artikel 116.3 i arbetsordningen, parlamentet om antalet ledamöter som undertecknat följande skriftliga förklaringar:

| Nr | Från | Underskrifter |
| --- | --- | --- |
| 13/2005 | Diana Wallis, John Bowis, Charles Tannock, Catherine Stihler och Jean Lambert | 267 |
| 14/2005 | Patrick Gaubert, Timothy Kirkhope och Luis Herrero-Tejedor | 33 |
| 15/2005 | Marielle De Sarnez och Bernard Lehideux | 67 |
| 16/2005 | Daniel Marc Cohn-Bendit, Andrew Duff, Alain Lamassoure och Hannes Swoboda | 45 |
| 17/2005 | Maciej Marian Giertych och Sylwester Chruszcz | 22 |
| 18/2005 | Michael Cramer, Bronisław Geremek, Bogusław Liberadzki, Erik Meijer och Paul Rübig | 52 |
| 19/2005 | Frank Vanhecke, Milan Cabrnoch, Philip Claeys och Koenraad Dillen | 17 |
| 20/2005 | Neil Parish, Paulo Casaca, Marios Matsakis, Caroline Lucas och Miguel Portas | 236 |
| 21/2005 | Albert Jan Maat, Camiel Eurlings, Niels Busk, Edith Mastenbroek och Struan Stevenson | 127 |
| 22/2005 | Roselyne Bachelot-Narquin, Pierre Schapira och Patrick Gaubert | 37 |
| 23/2005 | Robert Evans, Richard Falbr, Helmut Kuhne, Thomas Mann och Klaus-Heiner Lehne | 11 |
| 24/2005 | Wojciech Roszkowski | 60 |
| 25/2005 | Maciej Marian Giertych | 4 |
| 26/2005 | Andreas Mölzer | 4 |
| 27/2005 | Frank Vanhecke, Philip Claeys och Koenraad Dillen | 5 |
| 28/2005 | Bill Newton Dunn | 3 |
| 29/2005 | Lydia Schenardi | 11 |
| 30/2005 | Antonio Tajani | 46 |
| 31/2005 | Gisela Kallenbach, Jillian Evans, Tobias Pflüger, Jean-Luc Dehaene och Ana Maria Gomes | 31 |
| 32/2005 | Johan Van Hecke, Maria Martens, Margrietus van den Berg och Luisa Morgantini | 26 |
| 33/2005 | Alyn Smith | 17 |
| 34/2005 | Richard Corbett | 24 |
| 35/2005 | Glenys Kinnock och Catherine Stihler | 32 |
| 36/2005 | Glenys Kinnock | 37 |

Nr

Från

Underskrifter

13/2005

Diana Wallis, John Bowis, Charles Tannock, Catherine Stihler och Jean Lambert

267

14/2005

Patrick Gaubert, Timothy Kirkhope och Luis Herrero-Tejedor

33

15/2005

Marielle De Sarnez och Bernard Lehideux

67

16/2005

Daniel Marc Cohn-Bendit, Andrew Duff, Alain Lamassoure och Hannes Swoboda

45

17/2005

Maciej Marian Giertych och Sylwester Chruszcz

22

18/2005

Michael Cramer, Bronisław Geremek, Bogusław Liberadzki, Erik Meijer och Paul Rübig

52

19/2005

Frank Vanhecke, Milan Cabrnoch, Philip Claeys och Koenraad Dillen

17

20/2005

Neil Parish, Paulo Casaca, Marios Matsakis, Caroline Lucas och Miguel Portas

236

21/2005

Albert Jan Maat, Camiel Eurlings, Niels Busk, Edith Mastenbroek och Struan Stevenson

127

22/2005

Roselyne Bachelot-Narquin, Pierre Schapira och Patrick Gaubert

37

23/2005

Robert Evans, Richard Falbr, Helmut Kuhne, Thomas Mann och Klaus-Heiner Lehne

11

24/2005

Wojciech Roszkowski

60

25/2005

Maciej Marian Giertych

4

26/2005

Andreas Mölzer

4

27/2005

Frank Vanhecke, Philip Claeys och Koenraad Dillen

5

28/2005

Bill Newton Dunn

3

29/2005

Lydia Schenardi

11

30/2005

Antonio Tajani

46

31/2005

Gisela Kallenbach, Jillian Evans, Tobias Pflüger, Jean-Luc Dehaene och Ana Maria Gomes

31

32/2005

Johan Van Hecke, Maria Martens, Margrietus van den Berg och Luisa Morgantini

26

33/2005

Alyn Smith

17

34/2005

Richard Corbett

24

35/2005

Glenys Kinnock och Catherine Stihler

32

36/2005

Glenys Kinnock

37

22.   Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden

Enligt artikel 172.2 i arbetsordningen skall protokollet från sammanträdet föreläggas kammaren för justering i början av nästföljande sammanträde.

Efter parlamentets godkännande skall de antagna texterna omedelbart översändas till behöriga instanser.

23.   Datum för nästa sammanträdesperiod

Nästa sammanträdesperiod skulle äga rum den 22.06.2005–23.06.2005.

24.   Avbrytande av sessionen

Talmannen förklarade Europaparlamentets session avbruten.

Sammanträdet avslutades kl. 16.45.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Josep Borrell Fontelles

Talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev på:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Aubert, Auken, Ayala Sender, Aylward, Bachelot-Narquin, Baco, Badía i Cutchet, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brok, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carnero González, Carollo, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Correia, Costa, Cottigny, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dionisi, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Duchoň, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Fontaine, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Goudin, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Laschet, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Fernand Le Rachinel, Janusz Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, López-Istúriz White, Louis, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Markov, Marques, Martens, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Napoletano, Nattrass, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Oviir, Pack, Pafilis, Borut Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schwab, Seeber, Segelström, Seppänen, Siekierski, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Spautz, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wierzejski, Wise, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

BILAGA I

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förteckning över förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| - | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | T |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| ÄF | ändringsförslag |
| AC | kompromissändringsförslag |
| pc | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| PR | resolutionsförslag |
| PRC | gemensamt resolutionsförslag |
| SEK | sluten omröstning |

+

antogs

-

förkastades

↓

bortföll

T

T

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

ÄF

ändringsförslag

AC

kompromissändringsförslag

pc

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

PR

resolutionsförslag

PRC

gemensamt resolutionsförslag

SEK

sluten omröstning

1.   Avtalet om det internationella programmet för bevarande av delfiner *

Betänkande: Duarte FREITAS (A6-0157/2005)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO-anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | ONU | + | 473, 6, 11 |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO-anmärkningar

endast en omröstning

ONU

+

473, 6, 11

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

2.   Förstärkning av EU:s konkurrenskraft

Betänkande: Dominique VLASTO (A6-0148/2005)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO-anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | ONU | + | 472, 38, 47 |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO-anmärkningar

endast en omröstning

ONU

+

472, 38, 47

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

3.   Övervakning av de offentliga finanserna samt övervakning och samordning av den ekonomiska politiken **I

Betänkande: Othmar KARAS (A6-0168/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO-anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning | 4
  6-9 | utskottet | EO | + | 297, 262, 12 |
| Ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning | 1 | utskottet | särsk. | + | |
| 2 | utskottet | särsk. | + | |
| 3 | utskottet | särsk. | + | |
| 5 | utskottet | särsk. | + | |
| Omröstning: ändrat förslag | ONU | + | 311, 114, 169 |
| Omröstning: lagstiftningsresolution | ONU | + | 311, 115, 175 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO-anmärkningar

Ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning

4

6-9

utskottet

EO

+

297, 262, 12

Ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning

1

utskottet

särsk.

+

2

utskottet

särsk.

+

3

utskottet

särsk.

+

5

utskottet

särsk.

+

Omröstning: ändrat förslag

ONU

+

311, 114, 169

Omröstning: lagstiftningsresolution

ONU

+

311, 115, 175

Begäran om särskild omröstning

PSE: äf 1, 2 + 5

Verts/ALE: äf 1, 2 + 3

Begäran om omröstning med namnupprop

PSE: slutomröstning

Verts/ALE: ändrat förslag + slutomröstning

4.   Polycykliska aromatiska kolväten ***I

Betänkande: Adamos ADAMOU (A6-0104/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO-anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Block 1




  - kompromiss | 1
  8-11 | utskottet


  PPE-DE, PSE, ALDE, GUE/NGL + IND/DEM | | + | |
| Block 2 | 2-7 | utskottet | | ↓ | |
| Omröstning: ändrat förslag | | + | |
| Omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO-anmärkningar

Block 1

- kompromiss

1

8-11

utskottet

PPE-DE, PSE, ALDE, GUE/NGL + IND/DEM

+

Block 2

2-7

utskottet

↓

Omröstning: ändrat förslag

+

Omröstning: lagstiftningsresolution

+

Äf 12-15 hade bortfallit.

5.   Alltför stora underskott *

Betänkande: Othmar KARAS (A6-0158/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO-anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning | 1 | utskottet | särsk. | + | |
| 2 | utskottet | särsk. | + | |
| 4 | utskottet | särsk./EO | + | 298, 282, 23 |
| 5 | utskottet | särsk. | + | |
| 7 | utskottet | särsk./EO | + | 306, 277, 23 |
| Artikel 2, punkt 3 | 6 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 8 | PSE | | - | |
| Skäl 6 | 3 | utskottet | ONU | - | 298, 304, 8 |
| 9 | Verts/ALE | ONU | - | 270, 327, 17 |
| Omröstning: ändrat förslag | | + | |
| Omröstning: lagstiftningsresolution | ONU | + | 320, 116, 163 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO-anmärkningar

Ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning

1

utskottet

särsk.

+

2

utskottet

särsk.

+

4

utskottet

särsk./EO

+

298, 282, 23

5

utskottet

särsk.

+

7

utskottet

särsk./EO

+

306, 277, 23

Artikel 2, punkt 3

6

utskottet

delad

1

+

2

+

8

PSE

-

Skäl 6

3

utskottet

ONU

-

298, 304, 8

9

Verts/ALE

ONU

-

270, 327, 17

Omröstning: ändrat förslag

+

Omröstning: lagstiftningsresolution

ONU

+

320, 116, 163

Begäran om särskild omröstning

PSE: äf 3 + 4

Verts/ALE: äf 1 + 2, 4 + 7, 5

Begäran om omröstning med namnupprop

PSE: slutomröstning

Verts/ALE: äf 3 + 9, slutomröstning

Begäran om delad omröstning

Verts/ALE

ÄF 6

Första delen: Första ändringen ”som ingår i en ... finns uppräknade”

Andra delen: Andra ändringen ”Europaparlamentet ... processen för övervakning”

6.   Hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet *

Betänkande: Carmen FRAGA ESTÉVEZ (A6-0112/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO-anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning | 1-9
  11-23
  25-26 | utskottet | | + | |
| Artikel 7 | 34 | IND/DEM | ONU | - | 92, 503, 15 |
| 32 | Verts/ALE | | - | |
| 10 | utskottet | ONU | + | 525, 75, 8 |
| Artikel 13, punkt 1 | 27 | UEN | | - | |
| Artikel 13, punkt 3 | 28 | UEN | | - | |
| 35 | PSE | EO | - | 267, 336, 5 |
| Efter artikel 25 | 33 | Verts/ALE | | - | |
| Bilaga 2, punkt 2 | 29 | UEN | | - | |
| Bilaga 2, punkt 3 | 30=
  36= | UEN
  PSE | | - | |
| 24 | utskottet | | + | |
| Bilaga 2, punkt 4 | 31=
  37= | UEN
  PSE | | - | |
| Omröstning: ändrat förslag | | + | |
| Omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO-anmärkningar

Ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning

1-9

11-23

25-26

utskottet

+

Artikel 7

34

IND/DEM

ONU

-

92, 503, 15

32

Verts/ALE

-

10

utskottet

ONU

+

525, 75, 8

Artikel 13, punkt 1

27

UEN

-

Artikel 13, punkt 3

28

UEN

-

35

PSE

EO

-

267, 336, 5

Efter artikel 25

33

Verts/ALE

-

Bilaga 2, punkt 2

29

UEN

-

Bilaga 2, punkt 3

30=

36=

UEN

PSE

-

24

utskottet

+

Bilaga 2, punkt 4

31=

37=

UEN

PSE

-

Omröstning: ändrat förslag

+

Omröstning: lagstiftningsresolution

+

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: äf 10 + 34

7.   Sambandet mellan laglig och olaglig migration och integrationen av invandrare

Betänkande: Patrick GAUBERT (A6-0136/2005)

| Avser | no | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO-anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkt 1 | 9 | IND/DEM | | - | |
| Punkt 2 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 3 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 4 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 / EO | + | 439, 152, 6 |
| Punkt 5 | 10 | IND/DEM | | - | |
| Punkt 6 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 10 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 11 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 14 | § | originaltexten | särsk./EO | + | 330, 252, 12 |
| Punkt 16 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 18 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 19 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 20 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 21 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 26 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Efter punkt 26 | 8 | GUE/NGL | | - | |
| Punkt 27 | § | originaltexten | ONU | + | 507, 88, 13 |
| Punkt 29 | 1 | Verts/ALE | EO | - | 218, 348, 37 |
| § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| Punkt 30 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 32 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 35 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 36 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 37 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 38 | 11 | IND/DEM | | - | |
| Punkt 39 | 3 | GUE/NGL | EV | - | 245, 353, 5 |
| Punkt 40 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 41 | 4 | GUE/NGL | | - | |
| Punkt 42 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 43 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Efter punkt 43 | 5 | GUE/NGL | ONU | - | 79, 514, 9 |
| Punkt 46 | 6 | GUE/NGL | | - | |
| Punkt 50 | 7 | GUE/NGL | ONU | - | 251, 347, 10 |
| § | originaltexten | delad | | |
| 1/ONU | + | 497, 91, 14 |
| 2/ONU | + | 411, 181, 12 |
| Punkt 51 | 12 | IND/DEM | | - | |
| 2 | Verts/ALE | ONU | - | 245, 357, 6 |
| Punkt 52 | § | originaltexten | ONU | + | 515, 82, 8 |
| Punkt 54 | 13 | IND/DEM | | - | |
| Punkt 55 | 14 | IND/DEM | | - | |
| Punkt 56 | § | originaltexten | ONU | + | 523, 58, 25 |
| Skäl B | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Skäl C | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Skäl F | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| Skäl G | § | originaltexten | ONU | + | 462, 96, 46 |
| Skäl I | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Skäl L | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Skäl M | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Skäl O | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Skäl P | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 431, 124, 49 |

Avser

no

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO-anmärkningar

Punkt 1

9

IND/DEM

-

Punkt 2

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 3

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 4

§

originaltexten

delad

1

+

2 / EO

+

439, 152, 6

Punkt 5

10

IND/DEM

-

Punkt 6

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 10

§

originaltexten

särsk.

+

Punkt 11

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 14

§

originaltexten

särsk./EO

+

330, 252, 12

Punkt 16

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 18

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 19

§

originaltexten

särsk.

+

Punkt 20

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 21

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 26

§

originaltexten

särsk.

+

Efter punkt 26

8

GUE/NGL

-

Punkt 27

§

originaltexten

ONU

+

507, 88, 13

Punkt 29

1

Verts/ALE

EO

-

218, 348, 37

§

originaltexten

delad

1

+

2

-

Punkt 30

§

originaltexten

särsk.

+

Punkt 32

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 35

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 36

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 37

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 38

11

IND/DEM

-

Punkt 39

3

GUE/NGL

EV

-

245, 353, 5

Punkt 40

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 41

4

GUE/NGL

-

Punkt 42

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 43

§

originaltexten

särsk.

+

Efter punkt 43

5

GUE/NGL

ONU

-

79, 514, 9

Punkt 46

6

GUE/NGL

-

Punkt 50

7

GUE/NGL

ONU

-

251, 347, 10

§

originaltexten

delad

1/ONU

+

497, 91, 14

2/ONU

+

411, 181, 12

Punkt 51

12

IND/DEM

-

2

Verts/ALE

ONU

-

245, 357, 6

Punkt 52

§

originaltexten

ONU

+

515, 82, 8

Punkt 54

13

IND/DEM

-

Punkt 55

14

IND/DEM

-

Punkt 56

§

originaltexten

ONU

+

523, 58, 25

Skäl B

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

Skäl C

§

originaltexten

särsk.

+

Skäl F

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

3

+

Skäl G

§

originaltexten

ONU

+

462, 96, 46

Skäl I

§

originaltexten

särsk.

+

Skäl L

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

Skäl M

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

Skäl O

§

originaltexten

särsk.

+

Skäl P

§

originaltexten

särsk.

+

Omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

431, 124, 49

Begäran om delad omröstning

GUE/NGL:

Skäl B

Första delen: Hela texten utom orden ”och med hänsyn till den invandring som detta resulterar i”

Andra delen: dessa ord

Skäl M

Första delen: Hela texten utom orden ”en förändring av”

Andra delen: dessa ord

Punkt 3

Första delen:”Europaparlamentet betonar ... sektorsbunden hållning”

Andra delen:”Europaparlamentet gläder sig ... av Europaparlamentet”

Punkt 11

Första delen:”Europaparlamentet vill se ... utrikespolitik”

Andra delen:”Parlamentet uppmanar ... underliggande orsaker”

Punkt 21

Första delen:”Europaparlamentet understryker ... åt människohandel”

Andra delen:”Parlamentet emotser ... transitländerna”

Punkt 32

Första delen: Hela texten utom orden ”och i synnerhet ... migrationsströmmarna”

Andra delen: dessa ord

Punkt 35

Första delen:”Europaparlamentet uppmanar ... skulle medföra”

Andra delen:”med beaktande av ... kan acceptera”

Punkt 40

Första delen: Hela texten utom ordet ”extra”

Andra delen: detta ord

Punkt 42

Första delen: Hela texten utom orden ”som i större utsträckning kan anpassas till arbetsmarknaderna”

Andra delen: dessa ord

Punkt 50

Första delen: Hela texten utom orden ”Europaparlamentet önskar ... grundläggande värden”

Andra delen: dessa ord

Verts/ALE

Punkt 29

Första delen: Hela texten utom orden ”tenderar att uppmuntra illegal invandring och”

Andra delen: dessa ord

UEN, IND/DEM

Punkt 6

Första delen:”Europaparlamentet beklagar att de åtgärder ... positiva proaktiva åtgärder”

Andra delen:”Europaparlamentet påpekar ... migrationsströmmarna”

UEN

Punkt 36

Första delen:”Europaparlamentet känner sig oroat ... grundläggande rättigheterna”

Andra delen:”Europaparlamentet påpekar att hanteringen ... social utveckling”

IND/DEM, GUE/NGL

Skäl F

Första delen: Hela texten utom orden ”skärpta” och ”EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och”

Andra delen:”skärpta”

Tredje delen:”EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna”

Skäl L

Första delen: Hela texten utom orden ”institutionernas förmåga att dra igång informationskampanjer för att bygga ett internatinellt samhälle”

Andra delen: dessa ord

Punkt 2

Första delen:”Europaparlamentet beklagar att rådet ... gemensam invandringspolitik”

Andra delen:”och att man i stället ... rör olaglig invandring”

Punkt 4

Första delen:”Europaparlamentet betonar att en effektiv ... inom ramen för den europeiska integrationen”

Andra delen:”vilket framgår av Fördraget om upprättandet av en konstitution för Europa”

Punkt 16

Första delen: Hela texten utom orden ”Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja samordningen ... mottagandekapacitet”

Andra delen: dessa ord

Punkt 18

Första delen:”Europaparlamentet anser att införandet ... gemenskapsfond för gränsfrågor)”

Andra delen:”samt ett förstärkt konsulärt samarbete som leder till att gemensamma konsulära enheter inrättas”

Punkt 20

Första delen: Hela texten utom orden ”EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och”

Andra delen: dessa ord

Punkt 37

Första delen:”Europaparlamentet är medvetet om ... deras territorium”

Andra delen:”men understöder ... tillgång till arbetsmarknaden”

Begäran om särskild omröstning

GUE/NGL: Skäl C och P, punkterna 10, 14, 18, 19, 26 och 29

PPE-DE Skäl I och O och punkterna 2, 4, 6, 18, 29, 30 och 32

IND/DEM: Punkterna 36 och 43

Begäran om omröstning med namnupprop

GUE/NGL: Äf 5

PPE-DE: Skäl G, punkterna 50 och 52, äf 2 och 7 och slutomröstning

IND/DEM: Punkterna 27 och 56

8.   Patientrörlighet och utvecklingen av hälso- och sjukvården i EU

Betänkande: John BOWIS (A6-0129/2005)

| Avser | no | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO-anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkt 2 | 2 | IND/DEM | | + | |
| Punkt 4 | 5 | PPE-DE | | + | |
| 3 | IND/DEM | | ↓ | |
| § | originaltexten | | ↓ | |
| Punkt 7 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 12 | 4 | IND/DEM | | - | |
| Punkt 40 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 46 | 1 | ALDE | | + | |
| Omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 554, 12, 18 |

Avser

no

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO-anmärkningar

Punkt 2

2

IND/DEM

+

Punkt 4

5

PPE-DE

+

3

IND/DEM

↓

§

originaltexten

↓

Punkt 7

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 12

4

IND/DEM

-

Punkt 40

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 46

1

ALDE

+

Omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

554, 12, 18

Äf 5 ersätter punkt 4 istället för att lägga till en ny punkt 4a.

Begäran om delad omröstning

ALDE

Punkt 7

Första delen:”Europaparlamentet ... äldre och pensionärer”

Andra delen:”Parlamentet framhåller ... patienter förfördelas”

Punkt 40

Första delen: Hela texten utom orden ”Parlamentet beklagar de motsättningar som då och då kan uppstå mellan målen för den inre marknaden och målen för hälso- och sjukvården”

Andra delen: dessa ord

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

9.   Reform av FN

Resolutionsförslag: B6-0328/2005

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO-anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutionsförslag (B6-0328/2005) utskottet för utrikesfrågor |
| Efter punkt 8 | 1/ändr. | PSE | ONU | + | 460, 95, 26 |
| Punkt 9 | 9 | Verts/ALE | | - | |
| Punkt 15 | 10 | Verts/ALE | EO | + | 461, 104, 14 |
| Punkt 16 | 11 | Verts/ALE | | - | |
| Efter punkt 16 | 2 | PSE | | + | |
| 3 | PSE | | + | |
| Punkt 19 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3/ ONU | + | 461, 92, 28 |
| Punkt 20 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/ ONU | + | 437, 108, 29 |
| 3/ ONU | + | 418, 137, 21 |
| Punkt 21 | 16 | UEN | | - | |
| § | originaltexten | delad | | |
| 1/ ONU | + | 450, 101, 26 |
| 2/ ONU | + | 375, 164, 32 |
| Punkt 22 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 27 | 15D | PPE-DE | | - | |
| Efter punkt 27 | 5 | ALDE | | - | |
| Punkt 28 | 12 | Verts/ALE | | - | |
| Punkt 30 | 13 | Verts/ALE | | - | |
| Punkt 33 | 14 | Verts/ALE | EO | + | 439, 120, 5 |
| Punkt 35 | 4 | ALDE | | + | |
| Punkt 36 | 6S | ALDE | | - | |
| Punkt 37 | 7 | ALDE | | - | |
| Efter skäl B | 8 | Verts/ALE | EO | - | 269, 295, 6 |
| Omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO-anmärkningar

Resolutionsförslag (B6-0328/2005) utskottet för utrikesfrågor

Efter punkt 8

1/ändr.

PSE

ONU

+

460, 95, 26

Punkt 9

9

Verts/ALE

-

Punkt 15

10

Verts/ALE

EO

+

461, 104, 14

Punkt 16

11

Verts/ALE

-

Efter punkt 16

2

PSE

+

3

PSE

+

Punkt 19

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

3/ ONU

+

461, 92, 28

Punkt 20

§

originaltexten

delad

1

+

2/ ONU

+

437, 108, 29

3/ ONU

+

418, 137, 21

Punkt 21

16

UEN

-

§

originaltexten

delad

1/ ONU

+

450, 101, 26

2/ ONU

+

375, 164, 32

Punkt 22

§

originaltexten

särsk.

+

Punkt 27

15D

PPE-DE

-

Efter punkt 27

5

ALDE

-

Punkt 28

12

Verts/ALE

-

Punkt 30

13

Verts/ALE

-

Punkt 33

14

Verts/ALE

EO

+

439, 120, 5

Punkt 35

4

ALDE

+

Punkt 36

6S

ALDE

-

Punkt 37

7

ALDE

-

Efter skäl B

8

Verts/ALE

EO

-

269, 295, 6

Omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: Punkt 21 + punkt 19 tredje delen och punkt 20 andra delen

PSE: Äf 1

Begäran om särskild omröstning

IND/DEM: Punkt 22

PSE: Punkterna 20, 21

Begäran om delad omröstning

PPE-DE, IND/DEM

Punkt 19

Första delen:”Europaparlamentet ... öppna arbetsmetoder”

Andra delen:”Parlamentet anser ... också är tänkbara”

Tredje delen:”och betonar att EU:s mål ... detta har uppfyllts”

Punkt 20

Första delen:”Europaparlamentet ... däribland Europa”

Andra delen:”Parlamentet anser ... utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP)” utom ordet ständig

Tredje delen: Ordet ”ständig”

PPE-DE

Punkt 21

Första delen:”Europaparlamentet ...lämplig mekanism”

Andra delen:”för att utse ... har uppfyllts”

10.   Transatlantiska relationer

Resolutionsförslag: B6-0350/2005, B6-0352/2005, B6-0354/2005, B6-0357/2005 och B6-0358/2005

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO-anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0350/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, UEN) |
| Punkt 1 | 2 | PSE | | + | |
| Efter punkt 1 | 5 | Verts/ALE | | - | |
| Punkt 3 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Efter punkt 3 | 3 | PSE | | + | |
| 6 | Verts/ALE | | - | |
| Punkt 8 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Efter punkt 8 | 7 | Verts/ALE | | T | |
| Punkt 9, led c, efter led iii | 4 | PSE | | + | |
| Punkt 10 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 / EO | + | 302, 243, 10 |
| Efter punkt 10 | 8 | Verts/ALE | ONU | - | 238, 286, 26 |
| 9 | Verts/ALE | | - | |
| Efter punkt 12 | 10 | Verts/ALE | ONU | - | 229, 313, 17 |
| 11 | Verts/ALE | ONU | - | 230, 312, 13 |
| Punkt 13 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Efter punkt 14 | 12 | Verts/ALE | | T | |
| Efter skäl G | 1 | PSE | | + | |
| Omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0350/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0352/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0354/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0357/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0358/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO-anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0350/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, UEN)

Punkt 1

2

PSE

+

Efter punkt 1

5

Verts/ALE

-

Punkt 3

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

Efter punkt 3

3

PSE

+

6

Verts/ALE

-

Punkt 8

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

Efter punkt 8

7

Verts/ALE

T

Punkt 9, led c, efter led iii

4

PSE

+

Punkt 10

§

originaltexten

delad

1

+

2 / EO

+

302, 243, 10

Efter punkt 10

8

Verts/ALE

ONU

-

238, 286, 26

9

Verts/ALE

-

Efter punkt 12

10

Verts/ALE

ONU

-

229, 313, 17

11

Verts/ALE

ONU

-

230, 312, 13

Punkt 13

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

Efter punkt 14

12

Verts/ALE

T

Efter skäl G

1

PSE

+

Omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0350/2005

PSE

↓

B6-0352/2005

PPE-DE

↓

B6-0354/2005

ALDE

↓

B6-0357/2005

UEN

↓

B6-0358/2005

Verts/ALE

↓

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE: Äf 8, 10, 11

Begäran om delad omröstning

Verts/ALE

Punkt 3

Första delen:”Europaparlamentet ... politiskt åtagande”

Andra delen:”När det gäller ... stödja processen”

PSE

Punkt 8

Första delen:”Europaparlamentet ... diskrimineringen”

Andra delen:”särskilt gentemot ... nya medlemsstaterna”

Punkt 10

Första delen: ”Europaparlamentet ... samarbetar fullt ut”

Andra delen:”Parlamentet ... lagstiftningsområdet”

Punkt 13

Första delen: ”Europaparlamentet ... militära resurser”

Andra delen:”Parlamentet rekommenderar ... dessa förbindelser”

Begäran om särskild omröstning

Verts/ALE: Punkerna 10, 13

11.   Situationen i Uzbekistan

Resolutionsförslag: B6-0370/2005, B6-0371/2005, B6-0372/2005, B6-0373/2005, B6-0374/2005 och B6-0377/2005

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO-anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0370/2005




  (PPE-DE, PSE, Verts/ALE, ALDE, GUE/NGL, UEN) |
| Punkt 5 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 12 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0370/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0371/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0372/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0373/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0374/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0377/2005 | | UEN | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO-anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0370/2005

(PPE-DE, PSE, Verts/ALE, ALDE, GUE/NGL, UEN)

Punkt 5

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 12

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

Omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0370/2005

Verts/ALE

↓

B6-0371/2005

GUE/NGL

↓

B6-0372/2005

ALDE

↓

B6-0373/2005

PSE

↓

B6-0374/2005

PPE-DE

↓

B6-0377/2005

UEN

↓

Begäran om delad omröstning

GUE/NGL

Punkt 5

Första delen: Hela texten utom orden ”att använda oberoende ... i Uzbekistan i syfte”

Andra delen: dessa ord

Punkt 12

Första delen: ”Europaparlamentet ... representationer”

Andra delen:”och att anta ... organisationer minskar”

12.   Sysselsättning och produktivitet och dessa faktorers bidrag till ekonomisk tillväxt

Betänkande: Ona JUKNEVIČIENE (A6-0109/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO-anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkt 1 | 3 | GUE/NGL | | - | |
| § | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 2 | 4 | GUE/NGL | | - | |
| Punkt 4 | 5 | GUE/NGL | delad | | |
| 1 | - | |
| 2 | - | |
| 3 | - | |
| § | originaltexten | ONU | + | 396, 89, 20 |
| Efter punkt 4 | 6 | GUE/NGL | | - | |
| Punkt 6 | § | originaltexten | ONU | + | 306, 199, 5 |
| Punkt 9 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 11 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| Punkt 13 | 7 | GUE/NGL | | - | |
| § | originaltexten | särsk./EO | + | 269, 226, 3 |
| Punkt 14 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| Efter punkt 14 | 8 | GUE/NGL | | - | |
| Punkt 15 | 9S | GUE/NGL | ONU | - | 61, 430, 7 |
| Punkt 17 | § | originaltexten | ONU | + | 441, 49, 12 |
| Efter skäl A | 1 | GUE/NGL | | - | |
| Efter skäl B | 2 | GUE/NGL | | - | |
| Skäl G | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO-anmärkningar

Punkt 1

3

GUE/NGL

-

§

originaltexten

särsk.

+

Punkt 2

4

GUE/NGL

-

Punkt 4

5

GUE/NGL

delad

1

-

2

-

3

-

§

originaltexten

ONU

+

396, 89, 20

Efter punkt 4

6

GUE/NGL

-

Punkt 6

§

originaltexten

ONU

+

306, 199, 5

Punkt 9

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 11

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

3

+

Punkt 13

7

GUE/NGL

-

§

originaltexten

särsk./EO

+

269, 226, 3

Punkt 14

§

originaltexten

delad

1

+

2

-

Efter punkt 14

8

GUE/NGL

-

Punkt 15

9S

GUE/NGL

ONU

-

61, 430, 7

Punkt 17

§

originaltexten

ONU

+

441, 49, 12

Efter skäl A

1

GUE/NGL

-

Efter skäl B

2

GUE/NGL

-

Skäl G

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

Omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om delad omröstning

PPE-DE, ALDE

Punkt 14

Första delen:”Europaparlamentet inser vikten av ... sysselsättningsmässig tillväxt”

Andra delen:”Parlamentet är mycket kritiskt ... offentliga sektorn”

IND/DEM

Skäl G

Första delen:”Den ekonomiska tillväxten ... främja full sysselsättning”

Andra delen:”och vilket tydligt visar ... verklig efterfrågan”

Punkt 9

Första delen:”Europaparlamentet anser att innovation ... skapa sysselsättning”

Andra delen:”Kommissionen bör förnya ... företagaranda och innovation”

Punkt 11

Första delen:”Europaparlamentet noterar att för att förbättra ... lagstiftningen” utom orden ”och den nationella”

Andra delen:”och den nationella”

Tredje delen:”och på att genomföra ... såsom riskkapital”

Verts/ALE

ÄF 5

Första delen:”Europaparlamentet understryker ... sociala sammanhållningen”

Andra delen:”Parlamentet anser att den ekonomiska och sysselsättningsmässiga tillväxten”

Tredje delen:”och påminner ... bekämpa arbetslösheten”

Begäran om särskild omröstning

Verts/ALE: Punkterna 1, 13

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: Punkterna 4, 6, 17 och 9S (punkt 15)

13.   Bolivia

Resolutionsförslag: B6-0361/2005, B6-0362/2005, B6-065/2005, B6-0367/2005 och B6-0376/2005

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO-anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0361/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| Punkt 1 | 1=
  6= | Verts/ALE
  GUE/NGL | ONU | - | 21, 48, 1 |
| Punkt 2 | 2=
  7= | Verts/ALE
  GUE/NGL | ONU | - | 18, 58, 1 |
| Punkt 3 | 8 | GUE/NGL | ONU | - | 17, 59, 2 |
| 3 | Verts/ALE | | - | |
| Efter punkt 3 | 9 | GUE/NGL | | - | |
| 4 | Verts/ALE | | - | |
| 5 | Verts/ALE | | - | |
| 10 | GUE/NGL | ONU | - | 15, 59, 6 |
| 11 | GUE/NGL | | - | |
| Omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0361/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0362/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0365/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0367/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0376/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO-anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0361/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL)

Punkt 1

1=

6=

Verts/ALE

GUE/NGL

ONU

-

21, 48, 1

Punkt 2

2=

7=

Verts/ALE

GUE/NGL

ONU

-

18, 58, 1

Punkt 3

8

GUE/NGL

ONU

-

17, 59, 2

3

Verts/ALE

-

Efter punkt 3

9

GUE/NGL

-

4

Verts/ALE

-

5

Verts/ALE

-

10

GUE/NGL

ONU

-

15, 59, 6

11

GUE/NGL

-

Omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0361/2005

ALDE

↓

B6-0362/2005

PSE

↓

B6-0365/2005

Verts/ALE

↓

B6-0367/2005

GUE/NGL

↓

B6-0376/2005

PPE-DE

↓

Begäran om omröstning med namnupprop

GUE/NGL: äf 1/6, 2/7, 8 + 10

14.   Pressfrihet i Algeriet

Resolutionsförslag: B6-0359/2005, B6-0363/2005, B6-0366/2005, B6-0368/2005, B6-0380/2005 och B6-0381/2005

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO-anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0359/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| Omröstning: resolution (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0359/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0363/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0366/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0368/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0380/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0381/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO-anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0359/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

Omröstning: resolution (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0359/2005

ALDE

↓

B6-0363/2005

PSE

↓

B6-0366/2005

Verts/ALE

↓

B6-0368/2005

GUE/NGL

↓

B6-0380/2005

UEN

↓

B6-0381/2005

PPE-DE

↓

15.   Azerbajdzjan

Resolutionsförslag: B6-0360/2005, B6-0364/2005, B6-0369/2005, B6-0375/2005, B6-0378/2005, B6-0379/2005 och B6-0382/2005

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO-anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0360/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM, UEN) |
| Efter skäl J | 1 | Verts/ALE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| Omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 78, 2, 2 |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0360/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0364/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0369/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0375/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0378/2005 | | IND/DEM | | ↓ | |
| B6-0379/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0382/2005 | | UEN | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO-anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0360/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM, UEN)

Efter skäl J

1

Verts/ALE

delad

1

+

2

-

Omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

78, 2, 2

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0360/2005

ALDE

↓

B6-0364/2005

PSE

↓

B6-0369/2005

GUE/NGL

↓

B6-0375/2005

PPE-DE

↓

B6-0378/2005

IND/DEM

↓

B6-0379/2005

Verts/ALE

↓

B6-0382/2005

UEN

↓

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

Begäran om delad omröstning

Verts/ALE

ÄF 1

Första delen: Hela texten utom orden ”att delar av Azerbajdzjans territorium ockuperats av Armenien och”

Andra delen: dessa ord

16.   Social integration i de nya medlemsstaterna

Betänkande: Csaba ÖRY (A6-0125/2005)

| Avser | ONU etc | Omröstning | ONU/EO-anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU etc

Omröstning

ONU/EO-anmärkningar

endast en omröstning

+

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   Betänkande Freitas A6-0157/2005

resolution

Ja-röster: 473

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Ek, Fourtou, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Remek, Seppänen, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Rivera, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hennicot-Schoepges, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Batzeli, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Grabowska, Grech, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Evans Jillian, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 6

IND/DEM: Lundgren, de Villiers

NI: Helmer

PPE-DE: Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt

Nedlagda röster: 11

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Nattrass, Salvini, Speroni

NI: Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

2.   Betänkande Vlasto A6-0148/2005

resolution

Ja-röster: 472

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, De Michelis, Helmer, Martin Hans-Peter, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Kristovskis, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 38

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

PPE-DE: Ebner, Lewandowski, Olbrycht, Piskorski, Sonik

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 47

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Borghezio, Speroni

NI: Allister, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi

PPE-DE: McMillan-Scott

UEN: Camre, Krasts

Verts/ALE: van Buitenen

3.   Betänkande Karas A6-0168/2005

kommissionens förslag

Ja-röster: 311

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren, Sinnott, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Kozlík, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Trautmann

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 114

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Gklavakis, Hatzidakis, Kratsa-Tsagaropoulou, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Samaras, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Kuc, Scheele

UEN: Angelilli, Berlato, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 169

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Konrad, Vlasto

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen

4.   Betänkande Karas A6-0168/2005

resolution

Ja-röster: 311

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren, Sinnott, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Kozlík, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klaß, Koch, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Hasse Ferreira

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 115

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Gklavakis, Hatzidakis, Kasoulides, Kratsa-Tsagaropoulou, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Samaras, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Corbey, De Keyser, Kuc

UEN: Angelilli, Berlato, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 175

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Konrad, Vlasto

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Fotyga, Janowski

Verts/ALE: van Buitenen

5.   Betänkande Karas A6-0158/2005

ändringförslag 3

Ja-röster: 298

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren, Sinnott, Železný

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Kozlík, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Bielan, Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 304

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Battilocchio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Bachelot-Narquin, Cesa, Daul, Descamps, De Veyrac, Dionisi, Fatuzzo, Fontaine, Gaubert, Gauzès, Grossetête, Guellec, Mathieu, Saïfi, Sudre, Tajani, Toubon, Vernola, Vlasto

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Krasts, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 8

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Allister, Baco, Mote

PPE-DE: Konrad

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

6.   Betänkande Karas A6-0158/2005

ändringförslag 9

Ja-röster: 270

ALDE: Guardans Cambó, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Louis, Salvini, Sinnott, Speroni, de Villiers

NI: Mussolini

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Descamps, De Veyrac, Doyle, Gaubert, Gauzès, Guellec, Mauro, Millán Mon, Mitchell, Pomés Ruiz, Silva Peneda, Toubon, Vlasto

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, La Russa, Muscardini, Musumeci, Poli Bortone, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 327

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 17

ALDE: Cocilovo, Resetarits

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Rivera, Romagnoli, Schenardi

Verts/ALE: van Buitenen

7.   Betänkande Karas A6-0158/2005

resolution

Ja-röster: 320

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren, Sinnott, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Kozlík, Masiel, Mussolini, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Kuc, Pahor, Rosati, Tarand

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 116

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Romagnoli, Schenardi

PSE: Corbey, De Keyser, Ferreira Anne, Glante, Leichtfried

UEN: Angelilli, Berlato, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 163

NI: Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Mölzer, Rivera

PPE-DE: Konrad, von Wogau

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre, Fotyga, Janowski

Verts/ALE: van Buitenen

8.   Betänkande Fraga Estevez A6-0112/2005

ändringförslag 34

Ja-röster: 92

ALDE: Andria, Bourlanges, Cavada, Cocilovo, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Griesbeck, Jäätteenmäki, Jensen, Laperrouze, Lehideux, Manders, Morillon, Mulder, Pistelli, Prodi, Ries, Sbarbati, Toia

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Daul, Descamps, De Veyrac, Dombrovskis, Fontaine, Gaubert, Grossetête, Guellec, Lehne, Saïfi, Sudre, Toubon, Vatanen, Vlasto

PSE: Arif, Bono, Bourzai, Castex, Cottigny, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Laignel, Le Foll, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Reynaud, Roure, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Flautre

Nej-röster: 503

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Chatzimarkakis, Chiesa, Costa, Davies, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 15

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Lundgren

NI: Kozlík, Rivera

PPE-DE: Samaras

UEN: Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: van Buitenen

9.   Betänkande Fraga Estevez A6-0112/2005

ändringförslag 10

Ja-röster: 525

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 75

ALDE: Andria, Cavada, Costa, De Sarnez, Fourtou, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Mulder, Pistelli, Prodi, Sbarbati, Toia

IND/DEM: Borghezio, Louis, Salvini, Speroni, de Villiers, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Daul, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Fontaine, Gaubert, Gauzès, Grossetête, Guellec, Mathieu, Mauro, Saïfi, Sudre, Toubon, Vatanen, Vlasto

PSE: Arif, Bono, Bourzai, Castex, Cottigny, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Laignel, Le Foll, Peillon, Poignant, Reynaud, Roure, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud

UEN: Bielan, Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Nedlagda röster: 8

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Kozlík

PPE-DE: Belet

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

10.   Betänkande Gaubert A6-0136/2005

punkt 27

Ja-röster: 507

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brepoels, Březina, Brok, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 88

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Glattfelder, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere

Nedlagda röster: 13

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Krasts, Ó Neachtain, Ryan, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

11.   Betänkande Gaubert A6-0136/2005

ändringförslag 5

Ja-röster: 79

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

PSE: Savary, Scheele

UEN: Angelilli, La Russa, Muscardini, Poli Bortone, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 514

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 9

ALDE: Resetarits

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Goepel

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen

12.   Betänkande Gaubert A6-0136/2005

ändringförslag 7

Ja-röster: 251

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Bonde, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, De Michelis

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 347

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Clark, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 10

ALDE: Resetarits

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Goepel, Lechner

PSE: Attard-Montalto

UEN: Poli Bortone

Verts/ALE: van Buitenen

13.   Betänkande Gaubert A6-0136/2005

punkt 50 första delen

Ja-röster: 497

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Brepoels, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klich, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Toubon, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 91

IND/DEM: Adwent, Batten, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Florenz, García-Margallo y Marfil, Goepel, Hannan, Heaton-Harris, Hieronymi, Kamall, Karas, Klaß, Koch, Konrad, Lehne, Lulling, McMillan-Scott, Nassauer, Nicholson, Niebler, Pack, Parish, Pieper, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Reul, Rübig, Schierhuber, Schröder, Schwab, Seeber, Škottová, Sommer, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Thyssen, Ulmer, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Krasts, Kristovskis, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 14

IND/DEM: Borghezio, Goudin, Louis, Lundgren, Sinnott, Speroni, de Villiers, Železný

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Mote

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

14.   Betänkande Gaubert A6-0136/2005

punkt 50 andra delen

Ja-röster: 411

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Salvini, Sinnott, Speroni, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Masiel, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Böge, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klich, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, McGuinness, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Jonckheer, Turmes

Nej-röster: 181

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Berend, Bowis, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Florenz, Goepel, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hieronymi, Hoppenstedt, Jeggle, Kamall, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lehne, Lulling, McMillan-Scott, Mann Thomas, Nassauer, Nicholson, Niebler, Pack, Parish, Pieper, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Reul, Schröder, Schwab, Škottová, Sommer, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Ulmer, Van Orden, Vlasák, Wuermeling, Zvěřina

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 12

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Czarnecki Ryszard, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote, Rutowicz

PPE-DE: De Veyrac

PSE: Attard-Montalto

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

15.   Betänkande Gaubert A6-0136/2005

ändringförslag 2

Ja-röster: 245

ALDE: Cocilovo

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Sinnott

NI: Czarnecki Marek Aleksander

PPE-DE: Kaczmarek, von Wogau

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Poli Bortone

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 357

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 6

ALDE: Resetarits

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter

Verts/ALE: van Buitenen

16.   Betänkande Gaubert A6-0136/2005

punkt 52

Ja-röster: 515

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, De Michelis, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Crowley, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 82

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Maat, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Protasiewicz, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Aylward, Krasts, Kristovskis, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 8

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PSE: Attard-Montalto

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

17.   Betänkande Gaubert A6-0136/2005

punkt 56

Ja-röster: 523

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Sinnott, Speroni

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 58

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Helmer, Mote, Mussolini

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Szymański

Nedlagda röster: 25

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Baco, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Reul

UEN: Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski

Verts/ALE: van Buitenen

18.   Betänkande Gaubert A6-0136/2005

skäl G

Ja-röster: 462

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klich, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 96

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Adwent, Batten, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Böge, Bowis, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Florenz, Goepel, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hieronymi, Hoppenstedt, Jeggle, Kamall, Klaß, Koch, Konrad, Lehne, McMillan-Scott, Mann Thomas, Nassauer, Nicholson, Niebler, Pack, Parish, Pieper, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Reul, Schröder, Schwab, Škottová, Sommer, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Ulmer, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 46

ALDE: Väyrynen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Louis, Salvini, Speroni, de Villiers, Železný

NI: Kozlík

PSE: Attard-Montalto

UEN: Camre, Krasts, Kristovskis, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

19.   Betänkande Gaubert A6-0136/2005

resolution

Ja-röster: 431

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Buzek, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schöpflin, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vlasto, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 124

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Chichester, Deß, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Florenz, Friedrich, Gahler, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hieronymi, Hoppenstedt, Jeggle, Kamall, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Lechner, Lehne, Lulling, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mayer, Nassauer, Nicholson, Niebler, Pack, Pálfi, Parish, Pieper, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Rübig, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Škottová, Sommer, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Ulmer, Van Orden, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wuermeling, Zvěřina

UEN: Camre, Krasts, Zīle

Nedlagda röster: 49

ALDE: Hennis-Plasschaert

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Brepoels, Březina, Busuttil, Demetriou, Karas, Pinheiro, Varela Suanzes-Carpegna

PSE: Attard-Montalto

UEN: Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

20.   Betänkande Bowis A6-0129/2005

resolution

Ja-röster: 554

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 12

GUE/NGL: Krarup, Svensson

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Mussolini

Nedlagda röster: 18

GUE/NGL: de Brún, McDonald

IND/DEM: Krupa, Louis, de Villiers

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi

Verts/ALE: van Buitenen

21.   B6-0328/2005 — Reform av FN

ändringförslag 1/rev.

Ja-röster: 460

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Kohlíček

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Kristovskis, Vaidere

Verts/ALE: Lichtenberger

Nej-röster: 95

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Lundgren, Sinnott, Železný

NI: Allister, Mote

PSE: Scheele

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 26

GUE/NGL: Kaufmann, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Knapman, Louis, Nattrass, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Schenardi

UEN: Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

22.   B6-0328/2005 — Reform av FN

punkt 19 tredje delen

Ja-röster: 461

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Guidoni, Henin, Kaufmann, Maštálka, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Rizzo, Seppänen, Verges, Wurtz

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 92

ALDE: Lehideux

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Meijer, Pafilis, Pflüger, Portas, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Camre, Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Nedlagda röster: 28

ALDE: Chatzimarkakis

GUE/NGL: Flasarová, Krarup, Remek, Uca, Zimmer

IND/DEM: Sinnott

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Honeyball, Hughes, McAvan, McCarthy, Moraes, Skinner, Stihler, Titley, Whitehead, Wynn

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: van Buitenen

23.   B6-0328/2005 — Reform av FN

punkt 20 andra delen

Ja-röster: 437

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Guidoni, Kaufmann, Morgantini, Musacchio, Portas, Rizzo

IND/DEM: Salvini

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Masiel, Mussolini, Rivera

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Kristovskis, La Russa, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 108

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Berlinguer

UEN: Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, Libicki, Muscardini, Musumeci, Roszkowski, Szymański

Nedlagda röster: 29

ALDE: Chatzimarkakis

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PSE: Cashman, Castex, Corbett, Evans Robert, Gill, Honeyball, Hughes, McAvan, McCarthy, Moraes, Skinner, Stihler, Titley, Whitehead, Wynn

UEN: Aylward, Crowley, Krasts, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

24.   B6-0328/2005 — Reform av FN

punkt 20 tredje delen

Ja-röster: 418

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Guidoni, Kaufmann, Morgantini, Rizzo

IND/DEM: Salvini

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Caspary, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Surján, Szájer, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Kristovskis, La Russa, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 137

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Castiglione, Cesa, Chichester, Deva, Dionisi, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kudrycka, Lewandowski, Maat, McMillan-Scott, Mauro, Musotto, Nicholson, Olbrycht, Pack, Parish, Podestà, Purvis, Sartori, Saryusz-Wolski, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tajani, Tannock, Toubon, Van Orden, Vernola, Vlasák, Zappalà, Zvěřina

PSE: Sacconi

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 21

ALDE: Chatzimarkakis

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

NI: Baco, Kozlík

PSE: Cashman, Corbett, Ferreira Anne, Gill, Honeyball, Hughes, McAvan, McCarthy, Moraes, Skinner, Stihler, Titley, Whitehead, Wynn

UEN: Krasts

Verts/ALE: van Buitenen

25.   B6-0328/2005 — Reform av FN

punkt 21 första delen

Ja-röster: 450

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Guidoni, Henin, Kaufmann, Maštálka, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Remek, Rizzo, Seppänen, Verges, Wurtz

IND/DEM: Salvini

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Onesta, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 101

ALDE: Karim

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Meijer, Pflüger, Portas, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Buitenweg, Evans Jillian, Flautre, Harms

Nedlagda röster: 26

ALDE: Chatzimarkakis

GUE/NGL: Flasarová, Pafilis, Toussas, Zimmer

NI: Baco, Kozlík

PSE: Cashman, Castex, Corbett, Evans Robert, Gill, Honeyball, Hughes, Kinnock, McAvan, McCarthy, Moraes, Skinner, Stihler, Titley, Whitehead, Wynn

UEN: Krasts

Verts/ALE: van Buitenen, Lipietz

26.   B6-0328/2005 — Reform av FN

punkt 21 andra delen

Ja-röster: 375

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Davies, Deprez, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Catania

NI: Belohorská, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Caspary, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Bösch, Bono, Bourzai, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Crowley, Krasts, Kristovskis, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Graefe zu Baringdorf, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Ždanoka

Nej-röster: 164

ALDE: Andria, Cocilovo, Costa, De Sarnez, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Laperrouze, Lehideux, Pistelli, Prodi

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Castiglione, Cesa, Chichester, Deva, Dionisi, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kudrycka, Lewandowski, McMillan-Scott, Mauro, Musotto, Nicholson, Olbrycht, Parish, Piskorski, Podestà, Purvis, Sartori, Saryusz-Wolski, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tajani, Tannock, Van Orden, Vernola, Vlasák, Zappalà, Zvěřina

PSE: D'Alema, Falbr, Fava, Lavarra, Locatelli, Napoletano, Pittella, Sacconi, Vincenzi, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Cramer, Frassoni, Hammerstein Mintz, Hassi, Lipietz, Schlyter, Smith

Nedlagda röster: 32

ALDE: Chatzimarkakis

GUE/NGL: Kaufmann, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten

NI: Baco, Kozlík

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Gill, Honeyball, Hughes, McAvan, McCarthy, Moraes, Skinner, Stihler, Titley, Whitehead, Wynn

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Jonckheer, Lambert, Onesta, Voggenhuber

27.   RC B6-0350/2005 — Transatlantiska relationer

ändringförslag 8

Ja-röster: 238

ALDE: Alvaro, Chiesa, Deprez, Duquesne, in 't Veld, Kacin, Matsakis, Resetarits, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Salvini

NI: Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter

PPE-DE: De Veyrac, Hoppenstedt, Mavrommatis, Posselt

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Napoletano, Obiols i Germà, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 286

ALDE: Andrejevs, Andria, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, De Sarnez, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Väyrynen, Watson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Masiel, Mussolini, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mathieu, Mauro, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Nedlagda röster: 26

ALDE: Hall, Pistelli, Samuelsen

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Knapman, Louis, Nattrass, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mölzer, Rivera, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Samaras

Verts/ALE: van Buitenen

28.   RC B6-0350/2005 — Transatlantiska relationer

ändringförslag 10

Ja-röster: 229

ALDE: Alvaro, Chiesa, in 't Veld, Matsakis, Resetarits, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Antoniozzi

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 313

ALDE: Andrejevs, Andria, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Andrikienė, Ashworth, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 17

ALDE: Ek, Hall, Harkin, Manders, Pistelli, Toia

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Kozlík, Rivera

PPE-DE: Posselt

PSE: Rouček

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: van Buitenen

29.   RC B6-0350/2005 — Transatlantiska relationer

ändringförslag 11

Ja-röster: 230

ALDE: Alvaro, Chiesa, in 't Veld, Matsakis, Pistelli, Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Kauppi

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 312

ALDE: Andria, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Costa, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 13

ALDE: Bowles, Ek, Ortuondo Larrea, Samuelsen

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Kozlík

PPE-DE: Posselt

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: van Buitenen

30.   Betänkande Jukneviciene A6-0109/2005

punkt 4

Ja-röster: 396

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Železný

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Gröner, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Honeyball, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Panzeri, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Bielan, Crowley, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Frassoni

Nej-röster: 89

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Borghezio, Clark, Giertych, Goudin, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Claeys, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mölzer, Romagnoli

PSE: Goebbels, Hedkvist Petersen, Thomsen

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nedlagda röster: 20

NI: Kozlík, Martin Hans-Peter

PSE: Berès, Bono, Bourzai, Castex, Cottigny, Douay, Ferreira Anne, Guy-Quint, Le Foll, Lienemann, Moscovici, Patrie, Poignant, Reynaud, Roure, Vergnaud

UEN: Berlato

Verts/ALE: van Buitenen

31.   Betänkande Jukneviciene A6-0109/2005

punkt 6

Ja-röster: 306

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Watson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Le Pen Jean-Marie, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Cashman, Correia, Evans Robert, Gill, Glante, Grabowska, Honeyball, McCarthy, Madeira, Maňka, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Savary, Skinner, Tarand, Wynn

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 199

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Goudin, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Whittaker, Wise

NI: Claeys, Gollnisch, Lang, Martinez, Mölzer, Romagnoli

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Goebbels, Golik, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Obiols i Germà, Panzeri, Patrie, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nedlagda röster: 5

NI: Allister, Kozlík, Martin Hans-Peter

PSE: Le Foll

Verts/ALE: van Buitenen

32.   Betänkande Jukneviciene A6-0109/2005

ändringförslag 9

Ja-röster: 61

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Goudin, Lundgren, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Romagnoli

PSE: Arif, Bono, Carnero González, Castex, Cottigny, Douay, Ferreira Anne, Guy-Quint, Hamon, Le Foll, Lienemann, Masip Hidalgo, Moscovici, Patrie, Reynaud, Roure, Savary, Vergnaud

UEN: Camre

Verts/ALE: Flautre

Nej-röster: 430

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Watson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langendries, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Seeber, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Rossa, Désir, Dobolyi, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gröner, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Paleckis, Panzeri, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Ždanoka

Nedlagda röster: 7

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mölzer

Verts/ALE: van Buitenen

33.   Betänkande Jukneviciene A6-0109/2005

punkt 17

Ja-röster: 441

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Watson

GUE/NGL: Morgantini, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Goudin, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langendries, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Seeber, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gröner, Guy-Quint, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Obiols i Germà, Paleckis, Panzeri, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Ždanoka

Nej-röster: 49

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Agnoletto, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Krupa, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Claeys, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli

PPE-DE: Lulling

PSE: Castex, Douay, Ferreira Anne, Hamon, Hegyi, Patrie

UEN: Camre

Verts/ALE: Kusstatscher, Lichtenberger, Lipietz

Nedlagda röster: 12

GUE/NGL: Adamou, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Konrad

Verts/ALE: Aubert, van Buitenen, Joan i Marí, Onesta

34.   RC B6-0361/2005 — Bolivia

ändringförslag 1+6

Ja-röster: 21

GUE/NGL: Figueiredo, Meijer, Pafilis, Pflüger, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Giertych, Krupa

PSE: García Pérez, Masip Hidalgo, Pleguezuelos Aguilar, Sánchez Presedo, Scheele, Stihler

Verts/ALE: Isler Béguin, Lagendijk, Lichtenberger, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Smith

Nej-röster: 48

ALDE: Geremek, Guardans Cambó, Hall, Lynne, Maaten, Matsakis, Onyszkiewicz

IND/DEM: Belder, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Bowis, Daul, Deß, Fernández Martín, Fraga Estévez, Gaľa, Gräßle, Grossetête, Kaczmarek, Laschet, Mann Thomas, Mathieu, Mavrommatis, Olbrycht, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Roithová, Samaras, Schröder, Tannock, Varvitsiotis

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Ettl, Geringer de Oedenberg, Kindermann, Kuc

UEN: Libicki, Ó Neachtain

Nedlagda röster: 1

PSE: Bullmann

35.   RC B6-0361/2005 — Bolivia

ändringförslag 2+7

Ja-röster: 18

GUE/NGL: Figueiredo, Kohlíček, Meijer, Pafilis, Pflüger, Strož, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Giertych, Krupa

PSE: Scheele

Verts/ALE: Isler Béguin, Lagendijk, Lichtenberger, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Smith

Nej-röster: 58

ALDE: Geremek, Guardans Cambó, Hall, Lynne, Maaten, Matsakis, Onyszkiewicz

IND/DEM: Belder, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Bowis, Caspary, Daul, Deß, Fernández Martín, Fraga Estévez, Gahler, Gaľa, Gräßle, Grossetête, Kaczmarek, Laschet, Mann Thomas, Mathieu, Mavrommatis, Olbrycht, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Roithová, Samaras, Schröder, Surján, Tannock, Varvitsiotis

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Ettl, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Kindermann, Kuc, Masip Hidalgo, Pleguezuelos Aguilar, Sakalas, Sánchez Presedo, Stihler, Yañez-Barnuevo García

UEN: Libicki, Ó Neachtain

Nedlagda röster: 1

PSE: Bullmann

36.   RC B6-0361/2005 — Bolivia

ändringförslag 8

Ja-röster: 17

GUE/NGL: Figueiredo, Kohlíček, Meijer, Pafilis, Pflüger, Strož, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Giertych, Krupa

Verts/ALE: Isler Béguin, Lagendijk, Lichtenberger, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Smith

Nej-röster: 59

ALDE: Geremek, Guardans Cambó, Hall, Lynne, Maaten, Matsakis, Onyszkiewicz

IND/DEM: Belder, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Bowis, Caspary, Daul, Deß, Fernández Martín, Fraga Estévez, Gahler, Gaľa, Gräßle, Grossetête, Kaczmarek, Laschet, Lechner, Mann Thomas, Mathieu, Mavrommatis, Olbrycht, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Roithová, Samaras, Schröder, Surján, Tannock, Varvitsiotis

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Ettl, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Kindermann, Kuc, Masip Hidalgo, Pleguezuelos Aguilar, Sakalas, Sánchez Presedo, Stihler, Yañez-Barnuevo García

UEN: Libicki, Ó Neachtain

Nedlagda röster: 2

PSE: Bullmann, Scheele

37.   RC B6-0361/2005 — Bolivia

ändringförslag 10

Ja-röster: 15

GUE/NGL: Figueiredo, Kohlíček, Meijer, Pafilis, Pflüger, Strož, Toussas, Triantaphyllides

Verts/ALE: Isler Béguin, Lagendijk, Lichtenberger, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Smith

Nej-röster: 59

ALDE: Geremek, Guardans Cambó, Hall, Lynne, Maaten, Matsakis, Onyszkiewicz

IND/DEM: Belder, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Böge, Bowis, Caspary, Daul, Deß, Fernández Martín, Fraga Estévez, Gahler, Gaľa, Gräßle, Grossetête, Kaczmarek, Laschet, Lechner, Mann Thomas, Mathieu, Mavrommatis, Montoro Romero, Olbrycht, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Roithová, Samaras, Schröder, Surján, Tannock, Varvitsiotis

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Ettl, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Kindermann, Kuc, Masip Hidalgo, Pleguezuelos Aguilar, Sakalas, Sánchez Presedo, Scheele, Stihler, Yañez-Barnuevo García

Nedlagda röster: 6

IND/DEM: Giertych, Krupa

NI: Romagnoli

PSE: Bullmann

UEN: Libicki, Ó Neachtain

38.   RC B6-0360/2005 — Azerbajdzjan

resolution

Ja-röster: 78

ALDE: Geremek, Hall, Lynne, Maaten, Matsakis, Onyszkiewicz

GUE/NGL: Kohlíček, Meijer, Pflüger, Strož, Triantaphyllides

IND/DEM: Belder, Giertych, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak

NI: Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Böge, Bowis, Březina, Caspary, Daul, Deß, Fernández Martín, Fraga Estévez, Gahler, Gaľa, Gräßle, Grossetête, Kaczmarek, Laschet, Lechner, Mann Thomas, Mathieu, Mavrommatis, Montoro Romero, Olbrycht, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Roithová, Samaras, Schröder, Surján, Varvitsiotis

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Bullmann, Ettl, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Kindermann, Kuc, Masip Hidalgo, Pleguezuelos Aguilar, Sakalas, Sánchez Presedo, Scheele, Stihler, Yañez-Barnuevo García

UEN: Libicki, Ó Neachtain

Verts/ALE: Isler Béguin, Lagendijk, Lichtenberger, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Smith

Nej-röster: 2

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

Nedlagda röster: 2

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

---

ANTAGNA TEXTER

P6_TA(2005)0229

Avtalet om det internationella programmet för bevarande av delfiner *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ingående av avtalet om det internationella programmet för bevarande av delfiner (KOM(2004)0764 – C6-0245/2004 – 2004/0268(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2004)0764) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2004)0764) (1),

| — | med beaktande av artikel 37 och artikel 300.2 första stycket i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37 och artikel 300.2 första stycket i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0245/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0245/2004),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A6-0157/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A6-0157/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets beslut med de ändringar som gjorts och godkänner ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets beslut med de ändringar som gjorts och godkänner ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna parlamentets ståndpunkt.

| (1a) | Rådets förordning (EG) nr 882/2003 av den 19 maj 2003 om upprättande av ett system för uppföljning och kontroll av tonfisk måste beaktas

   (2). |
| --- | --- |

(1a)

Rådets förordning (EG) nr 882/2003 av den 19 maj 2003 om upprättande av ett system för uppföljning och kontroll av tonfisk måste beaktas

   (2).

| (4) | Vid det trettiofemte mellanstatliga mötet om bevarande av tonfisk och delfiner i östra Stilla havet antogs
  i februari 1998
  avtalet om det internationella programmet för bevarande av delfiner. |
| --- | --- |

(4)

Vid det trettiofemte mellanstatliga mötet om bevarande av tonfisk och delfiner i östra Stilla havet antogs
  i februari 1998
  avtalet om det internationella programmet för bevarande av delfiner.

| (4) | Vid det trettiofemte mellanstatliga mötet om bevarande av tonfisk och delfiner i östra Stilla havet antogs
  den 7 februari 1998
  avtalet om det internationella programmet för bevarande av delfiner.
  Avtalet undertecknades i Washington den 21 maj 1998 och trädde i kraft den 15 februari 1999. |
| --- | --- |

(4)

Vid det trettiofemte mellanstatliga mötet om bevarande av tonfisk och delfiner i östra Stilla havet antogs
  den 7 februari 1998
  avtalet om det internationella programmet för bevarande av delfiner.
  Avtalet undertecknades i Washington den 21 maj 1998 och trädde i kraft den 15 februari 1999.

| (4a) | Hittills har 15 länder anslutit sig till detta avtal: Bolivia, Colombia, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, Spanien, Guatemala, Honduras, Mexiko, Nicaragua, Panama, Peru, Förenta staterna, Vanuatu och Venezuela. |
| --- | --- |

(4a)

Hittills har 15 länder anslutit sig till detta avtal: Bolivia, Colombia, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, Spanien, Guatemala, Honduras, Mexiko, Nicaragua, Panama, Peru, Förenta staterna, Vanuatu och Venezuela.

| (5a) | Europeiska unionen erkänner betydelsen av avtalet om det internationella programmet för bevarande av delfiner (AIDCP) för att upprätthålla ett hållbart fiske samt av det certifieringsförfarande som föreskrivs i avtalet som ett medel för att garantera ett ekologiskt bevarande av andra arter, särskilt delfiner. |
| --- | --- |

(5a)

Europeiska unionen erkänner betydelsen av avtalet om det internationella programmet för bevarande av delfiner (AIDCP) för att upprätthålla ett hållbart fiske samt av det certifieringsförfarande som föreskrivs i avtalet som ett medel för att garantera ett ekologiskt bevarande av andra arter, särskilt delfiner.

| (7) | I detta syfte undertecknade
  gemenskapen avtalet i enlighet med rådets beslut. |
| --- | --- |

(7)

I detta syfte undertecknade
  gemenskapen avtalet i enlighet med rådets beslut.

| (7) | Gemenskapen
  har undertecknat
  avtalet
  om det internationella programmet för bevarande av delfiner men
  i enlighet med rådets beslut
  1999/386/EG av den 7 juni 1999

   (3)

  har gemenskapen beslutat att provisoriskt tillämpa detta avtal fram till dess att de förfaranden som krävs för gemenskapens officiella anslutning till Inter-American Tropical Tuna Commission (Interamerikanska kommissionen för tropisk tonfisk - IATTC) är klara
  . |
| --- | --- |

(7)

Gemenskapen
  har undertecknat
  avtalet
  om det internationella programmet för bevarande av delfiner men
  i enlighet med rådets beslut
  1999/386/EG av den 7 juni 1999

   (3)

  har gemenskapen beslutat att provisoriskt tillämpa detta avtal fram till dess att de förfaranden som krävs för gemenskapens officiella anslutning till Inter-American Tropical Tuna Commission (Interamerikanska kommissionen för tropisk tonfisk - IATTC) är klara
  .

| (9) | Gemenskapen beslutade om en provisorisk tillämpning av avtalet innan de förfaranden som krävs för att den skall anslutas till IATTC är klara. |
| --- | --- |

(9)

Gemenskapen beslutade om en provisorisk tillämpning av avtalet innan de förfaranden som krävs för att den skall anslutas till IATTC är klara.

utgår

| (9a) | Mot bakgrund av den provisoriska tillämpning som anges i föregående (4) skäl är märkningen tonfisk utan risk för delfinerna, som föreskrivs i AIDCP, den enda märkning som hittills erkänts av gemenskapen. |
| --- | --- |

(9a)

Mot bakgrund av den provisoriska tillämpning som anges i föregående (4) skäl är märkningen tonfisk utan risk för delfinerna, som föreskrivs i AIDCP, den enda märkning som hittills erkänts av gemenskapen.

| (13a) | Den information som tillhandahålls genom avtalet om det internationella programmet för bevarande av delfiner kommer att kunna hjälpa konsumenterna i deras beslut om köp av produkter som har samband med fångsten av tonfisk i det område som omfattas av avtalet. |
| --- | --- |

(13a)

Den information som tillhandahålls genom avtalet om det internationella programmet för bevarande av delfiner kommer att kunna hjälpa konsumenterna i deras beslut om köp av produkter som har samband med fångsten av tonfisk i det område som omfattas av avtalet.

| (13b) | I förordning (EG) nr 882/2003 finns en definition av såväl ”tonfisk utan risk för delfinerna” som ”tonfisk med risk för delfinerna” samt bestämmelserna om att de båda tonfisktyperna skall separeras och identifieras. |
| --- | --- |

(13b)

I förordning (EG) nr 882/2003 finns en definition av såväl ”tonfisk utan risk för delfinerna” som ”tonfisk med risk för delfinerna” samt bestämmelserna om att de båda tonfisktyperna skall separeras och identifieras.

Artikel 1a

Rådets ordförandeskap skall vidta åtgärder som gör det möjligt att fortlöpande uppdatera förfarandena för uppföljning och kontroll av tonfiskfångsterna i det område som omfattas av avtalet, med stöd av ikraftträdandet av rådets förordning (EG) nr 882/2003.

Artikel 1b

Endast tonfisk som är förenlig med den definition av ”tonfiskfiske utan risk för delfinerna” som avses i artikel 3 i förordning (EG) nr 882/2003 skall kunna märkas med beteckningen ”tonfisk utan risk för delfinerna”.

Artikel 1c

Gemenskapen skall stödja de åtgärder som har till syfte att säkerställa att det fortlöpande går ut korrekt information om AIDCP:s ekomärkning till förmån för unionens konsumenter.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EGT L 127, 23.5.2003, s. 1.

(3)  EGT L 147, 12.6.1999, s. 23.

(4)  EGT L 147, 12.6.1999, s. 23.

P6_TA(2005)0230

Förstärkning av EU:s konkurrenskraft

Europaparlamentets resolution om förstärkning av EU:s konkurrenskraft: hur förändringarna i näringslivet påverkar politiken och rollen för små och medelstora företag (2004/2154(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Att stödja strukturomvandlingarna: En industripolitik för ett utvidgat EU” (KOM(2004)0274), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Att stödja strukturomvandlingarna: En industripolitik för ett utvidgat EU” (KOM(2004)0274),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”En aktiv konkurrenspolitik för ett konkurrenskraftigt Europa” (KOM(2004)0293), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”En aktiv konkurrenspolitik för ett konkurrenskraftigt Europa” (KOM(2004)0293),

| — | med beaktande av artikel II-76 (Näringsfrihet) i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel II-76 (Näringsfrihet) i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa,

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Lissabon den 23-24 mars 2000 och parlamentets resolution av den 15 mars 2000 (1) som antogs före Europeiska rådets extra möte, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Lissabon den 23-24 mars 2000 och parlamentets resolution av den 15 mars 2000 (1) som antogs före Europeiska rådets extra möte,

| — | med beaktande av Kok-rapporten om tillväxt och sysselsättning, som lades fram för Europeiska unionens råd och kommissionen den 3 november 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Kok-rapporten om tillväxt och sysselsättning, som lades fram för Europeiska unionens råd och kommissionen den 3 november 2004,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Att arbeta tillsammans för tillväxt och sysselsättning – Nystart för Lissabonstrategin” (KOM(2005)0024), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Att arbeta tillsammans för tillväxt och sysselsättning – Nystart för Lissabonstrategin” (KOM(2005)0024),

| — | med beaktande ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel den 22–23 mars 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel den 22–23 mars 2005,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Bygga en gemensam framtid – Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007–2013” (KOM(2004)0101) och kommissionens meddelande ”Budgetplan 2007–2013” (KOM(2004)0487), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Bygga en gemensam framtid – Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007–2013” (KOM(2004)0101) och kommissionens meddelande ”Budgetplan 2007–2013” (KOM(2004)0487),

| — | med beaktande av förslaget till rådets förordning om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden (KOM(2004)0492), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets förordning om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden (KOM(2004)0492),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska regionala utvecklingsfonden (KOM(2004)0495), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska regionala utvecklingsfonden (KOM(2004)0495),

| — | med beaktande av rådets beslut av den 20 december 2000 om ett flerårigt program för företag och företagaranda, särskilt för små och medelstora företag (SMF) (2001–2005) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut av den 20 december 2000 om ett flerårigt program för företag och företagaranda, särskilt för små och medelstora företag (SMF) (2001–2005) (2),

| — | med beaktande av Europeiska stadgan för småföretagen, vilken antogs vid Europeiska rådets möte i Santa Maria de Feira i juni 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska stadgan för småföretagen, vilken antogs vid Europeiska rådets möte i Santa Maria de Feira i juni 2000,

| — | med beaktande av kommissionens rapport om genomförandet av Europeiska stadgan för småföretagen (KOM(2005)0030), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om genomförandet av Europeiska stadgan för småföretagen (KOM(2005)0030),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om genomförandet av handlingsplanen för riskkapital (KOM(2003)0654), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om genomförandet av handlingsplanen för riskkapital (KOM(2003)0654),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Styrelseformerna i EU: Bättre lagstiftning” (KOM(2002)0275), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Styrelseformerna i EU: Bättre lagstiftning” (KOM(2002)0275),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om konsekvensanalys (KOM(2002)0276), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om konsekvensanalys (KOM(2002)0276),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 juli 1991 om industripolitik i en öppen och konkurrenskraftig miljö (3), sin resolution av den 29 juni 1995 om kommissionens meddelande om en politik för industriell konkurrenskraft i Europeiska unionen (4) och sin resolution av den 23 oktober 2003 om industripolitiken i ett utvidgat Europa (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 juli 1991 om industripolitik i en öppen och konkurrenskraftig miljö (3), sin resolution av den 29 juni 1995 om kommissionens meddelande om en politik för industriell konkurrenskraft i Europeiska unionen (4) och sin resolution av den 23 oktober 2003 om industripolitiken i ett utvidgat Europa (5),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0148/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0148/2005), och av följande skäl:

| A. | Den europeiska industrisektorns betydelse bör framhållas med tanke på att den skapar arbetstillfällen, tillgångar och gynnar aktiviteten inom tjänstesektorn. |
| --- | --- |

A.

Den europeiska industrisektorns betydelse bör framhållas med tanke på att den skapar arbetstillfällen, tillgångar och gynnar aktiviteten inom tjänstesektorn.

| B. | Kommissionens synsätt delas av Europaparlamentet, dvs. att den europeiska industrin måste bli konkurrenskraftig och att strukturförändringar bör främjas. |
| --- | --- |

B.

Kommissionens synsätt delas av Europaparlamentet, dvs. att den europeiska industrin måste bli konkurrenskraftig och att strukturförändringar bör främjas.

| C. | Industrisektorns framtid hänger nära samman med tillväxten inom sektorn för tjänster. Tjänsterna bidrar till ökad produktivitet inom industrin och tillväxten inom industrin ökar efterfrågan på tjänster. |
| --- | --- |

C.

Industrisektorns framtid hänger nära samman med tillväxten inom sektorn för tjänster. Tjänsterna bidrar till ökad produktivitet inom industrin och tillväxten inom industrin ökar efterfrågan på tjänster.

| D. | Lanseringen av en ny tillväxt- och sysselsättningsstrategi för EU är glädjande, men det bör påpekas att EU har halkat efter inom industripolitiken och att det krävs snara och effektiva åtgärder. |
| --- | --- |

D.

Lanseringen av en ny tillväxt- och sysselsättningsstrategi för EU är glädjande, men det bör påpekas att EU har halkat efter inom industripolitiken och att det krävs snara och effektiva åtgärder.

| E. | Det kan konstateras att EU:s utvidgning har förändrat unionens industristruktur i grunden och att trycket från den internationella konkurrensen har ökat. |
| --- | --- |

E.

Det kan konstateras att EU:s utvidgning har förändrat unionens industristruktur i grunden och att trycket från den internationella konkurrensen har ökat.

| F. | Det bör noteras att industripolitiken har en regional dimension och att omlokaliseringar av företag får förödande konsekvenser. Industriell omställning är viktig för regioner som drabbats av ekonomiska omstruktureringar. |
| --- | --- |

F.

Det bör noteras att industripolitiken har en regional dimension och att omlokaliseringar av företag får förödande konsekvenser. Industriell omställning är viktig för regioner som drabbats av ekonomiska omstruktureringar.

| G. | Befolkningsutvecklingen innebär en enorm utmaning för EU eftersom genomsnittsåldern bland invånarna hela tiden ökar och detta kommer klart att påverka industrisektorn, bl.a. i form av minskat deltagande på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

G.

Befolkningsutvecklingen innebär en enorm utmaning för EU eftersom genomsnittsåldern bland invånarna hela tiden ökar och detta kommer klart att påverka industrisektorn, bl.a. i form av minskat deltagande på arbetsmarknaden.

| H. | Målet om att uppnå konkurrenskraft är beroende av mänskliga resurser, och sysselsättningen bör förbättras kvantitativt och kvalitativt, även inom industrin. |
| --- | --- |

H.

Målet om att uppnå konkurrenskraft är beroende av mänskliga resurser, och sysselsättningen bör förbättras kvantitativt och kvalitativt, även inom industrin.

| I. | Industrin är inte någon homogen helhet och ett sektorsorienterat synsätt gör det möjligt att bedöma konkurrensfaktorerna på ett bättre sätt. Man måste beakta företagens karaktär, storlek och verksamhetstyp, särskilt när det gäller små företag. Småföretagen, som utgör 95 procent av alla företag i unionen, är av stor ekonomisk och social betydelse och spelar en avgörande roll i genomförandet av Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

I.

Industrin är inte någon homogen helhet och ett sektorsorienterat synsätt gör det möjligt att bedöma konkurrensfaktorerna på ett bättre sätt. Man måste beakta företagens karaktär, storlek och verksamhetstyp, särskilt när det gäller små företag. Småföretagen, som utgör 95 procent av alla företag i unionen, är av stor ekonomisk och social betydelse och spelar en avgörande roll i genomförandet av Lissabonstrategin.

| J. | Dagens blygsamma industripolitiska instrument skapar inte förutsättningar för att ställa om industrin mot högteknologi. Det krävs omfattande finansiering, både offentlig och privat, av forskning och utveckling. |
| --- | --- |

J.

Dagens blygsamma industripolitiska instrument skapar inte förutsättningar för att ställa om industrin mot högteknologi. Det krävs omfattande finansiering, både offentlig och privat, av forskning och utveckling.

| K. | Det är mycket viktigt att förbättra den lagstiftnings- och regelram inom vilken företagen utvecklas och företagens tillträde till gemenskapsprogram med beaktande av deras, inbegripet småföretagens, behov, under det att vederbörlig hänsyn samtidigt tas till att lagstiftning och förvaltning måste göras mindre betungande. |
| --- | --- |

K.

Det är mycket viktigt att förbättra den lagstiftnings- och regelram inom vilken företagen utvecklas och företagens tillträde till gemenskapsprogram med beaktande av deras, inbegripet småföretagens, behov, under det att vederbörlig hänsyn samtidigt tas till att lagstiftning och förvaltning måste göras mindre betungande.

| L. | Det behövs uppdaterade kunskaper om läget för EU:s industri efter 2004. |
| --- | --- |

L.

Det behövs uppdaterade kunskaper om läget för EU:s industri efter 2004.

Slå fast mål för den europeiska industripolitiken

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen har beslutat att göra industripolitiken till en prioriterad fråga på EU:s dagordning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen har beslutat att göra industripolitiken till en prioriterad fråga på EU:s dagordning.

| 2. | Europaparlamentet stöder en kraftfull industripolitik för främjande och förutseende av strukturförändringar och utveckling av en gedigen och konkurrenskraftig europeisk industribas. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet stöder en kraftfull industripolitik för främjande och förutseende av strukturförändringar och utveckling av en gedigen och konkurrenskraftig europeisk industribas.

| 3. | Europaparlamentet uppskattar den åtskillnad som görs mellan avindustrialisering och strukturella förändringar och instämmer i kommissionens bedömning (i KOM(2004)0274) att den europeiska industrin står inför en strukturomvandling som på det hela taget är välgörande och bör uppmuntras. Parlamentet noterar samtidigt att analysen av dessa förändringar är ofullständig och att det saknas obestridliga uppgifter om omlokaliseringar. Parlamentet anser därför att kommissionen bör be en expertgrupp, som skulle kunna arbeta i nära samarbete med och dra stor nytta av den kunskap och expertis som finns inom Europeiskt centrum för övervakning av förändringar (EMCC), att utarbeta en rapport till Europeiska rådet om den här frågan. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppskattar den åtskillnad som görs mellan avindustrialisering och strukturella förändringar och instämmer i kommissionens bedömning (i KOM(2004)0274) att den europeiska industrin står inför en strukturomvandling som på det hela taget är välgörande och bör uppmuntras. Parlamentet noterar samtidigt att analysen av dessa förändringar är ofullständig och att det saknas obestridliga uppgifter om omlokaliseringar. Parlamentet anser därför att kommissionen bör be en expertgrupp, som skulle kunna arbeta i nära samarbete med och dra stor nytta av den kunskap och expertis som finns inom Europeiskt centrum för övervakning av förändringar (EMCC), att utarbeta en rapport till Europeiska rådet om den här frågan.

| 4. | Europaparlamentet anser att fler och bättre arbetstillfällen bör vara ett av de viktigaste målen för industripolitiken och att det är nödvändigt att utveckla industrins dragningskraft på ungdomar. Parlamentet vill se en informationsinsats om yrken och kunnande inom industrin, i kombination med en europeisk politik för erkännande av kvalifikationer och livslångt lärande samt uppmanar arbetsmarknadens parter att bidra till detta och ta på sig sin del av ansvaret för att främja gemensamma åtgärder. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att fler och bättre arbetstillfällen bör vara ett av de viktigaste målen för industripolitiken och att det är nödvändigt att utveckla industrins dragningskraft på ungdomar. Parlamentet vill se en informationsinsats om yrken och kunnande inom industrin, i kombination med en europeisk politik för erkännande av kvalifikationer och livslångt lärande samt uppmanar arbetsmarknadens parter att bidra till detta och ta på sig sin del av ansvaret för att främja gemensamma åtgärder.

| 5. | Europaparlamentet anser att dialogen mellan arbetsmarknadens parter bör medverka till att identifiera de mest effektiva och de mest hotade sektorerna. I det syftet skulle en europeisk konferens för industriell utveckling med de parter som är inblandade i den sociala dialogen, i synnerhet Dublinfonden som har sakkunskap när det gäller social dialog och utbyte av bästa praxis och som genomför branschstudier, kunna utgöra ett forum för regelbundna möten mellan dessa aktörer och kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att dialogen mellan arbetsmarknadens parter bör medverka till att identifiera de mest effektiva och de mest hotade sektorerna. I det syftet skulle en europeisk konferens för industriell utveckling med de parter som är inblandade i den sociala dialogen, i synnerhet Dublinfonden som har sakkunskap när det gäller social dialog och utbyte av bästa praxis och som genomför branschstudier, kunna utgöra ett forum för regelbundna möten mellan dessa aktörer och kommissionen.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att sysselsättningen inom industrin brukar vara mansdominerad och önskar att kvinnor uppmuntras att utbilda sig för arbeten inom industrin, såsom ett led i kommissionens åtagande till förmån för livslångt lärande. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att sysselsättningen inom industrin brukar vara mansdominerad och önskar att kvinnor uppmuntras att utbilda sig för arbeten inom industrin, såsom ett led i kommissionens åtagande till förmån för livslångt lärande.

| 7. | Europaparlamentet efterlyser kraftfullare insatser för utveckling av mänskliga resurser, eftersom dessa med sina inneboende möjligheter till innovationer kommer att bidra till industrins konkurrenskraft på lång sikt. Parlamentet anser att det är nödvändigt att utveckla industrins dragningskraft på ungdomar och vill se en informationsinsats om yrken och kunnande inom industrin, i kombination med en europeisk politik för erkännande av kvalifikationer och livslångt lärande. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet efterlyser kraftfullare insatser för utveckling av mänskliga resurser, eftersom dessa med sina inneboende möjligheter till innovationer kommer att bidra till industrins konkurrenskraft på lång sikt. Parlamentet anser att det är nödvändigt att utveckla industrins dragningskraft på ungdomar och vill se en informationsinsats om yrken och kunnande inom industrin, i kombination med en europeisk politik för erkännande av kvalifikationer och livslångt lärande.

| 8. | Europaparlamentet vill att industripolitiken skall skapa förutsättningar för uppkomsten av spjutspetsföretag inom europeisk industri. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet vill att industripolitiken skall skapa förutsättningar för uppkomsten av spjutspetsföretag inom europeisk industri.

| 9. | Europaparlamentet anser att europeiska forskningspolitiska verktyg såsom teknikplattformar och teknikinitiativ bör användas för att främja industrins konkurrenskraft. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att europeiska forskningspolitiska verktyg såsom teknikplattformar och teknikinitiativ bör användas för att främja industrins konkurrenskraft.

| 10. | Europaparlamentet anser att den europeiska industripolitiken bör stärka industrins innovationskapacitet, inklusive teknisk, teknologisk och marknadsrelaterad innovation. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att den europeiska industripolitiken bör stärka industrins innovationskapacitet, inklusive teknisk, teknologisk och marknadsrelaterad innovation.

| 11. | Europaparlamentet anser att den växande konkurrensen från tillväxtländer bör uppmuntra de offentliga myndigheterna att skapa gynnsamma villkor för framväxten av ny produktion och nya produktionskombinationer som tillför mervärde och kvalitativa arbetstillfällen och som bör ge Europa en komparativ fördel. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att den växande konkurrensen från tillväxtländer bör uppmuntra de offentliga myndigheterna att skapa gynnsamma villkor för framväxten av ny produktion och nya produktionskombinationer som tillför mervärde och kvalitativa arbetstillfällen och som bör ge Europa en komparativ fördel.

| 12. | Europaparlamentet anser att den europeiska industripolitiken bör länka in utvecklingen i en balanserad riktning genom att vidmakthålla den sociala sammanhållningen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att den europeiska industripolitiken bör länka in utvecklingen i en balanserad riktning genom att vidmakthålla den sociala sammanhållningen.

| 13. | Europaparlamentet påpekar att de ekonomiska och sociala aktörerna bör delta i gynnandet och förutseendet av strukturförändringar för att genom överenskommelser och innovativa metoder för organisering av arbetet främja och erbjuda arbetstagarna den fortbildning som krävs för att de skall kunna anpassa sig till förändringarna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påpekar att de ekonomiska och sociala aktörerna bör delta i gynnandet och förutseendet av strukturförändringar för att genom överenskommelser och innovativa metoder för organisering av arbetet främja och erbjuda arbetstagarna den fortbildning som krävs för att de skall kunna anpassa sig till förändringarna.

Ta hänsyn till olika dimensioner av den europeiska industripolitiken

| 14. | Europaparlamentet delar kommissionens sektorsorienterade synsätt och vill att kommissionen självständigt och objektivt skall granska konkurrenskraften sektorsvis, också ur ett globalt perspektiv. Parlamentet begär att sysselsättningen och industrins påverkan på sysselsättningsintensiva regioner beaktas och miljöfrågor och sociala frågor tas upp i dessa sektorvisa granskningar, och anser att man genom diagnoserna bör identifiera och föregripa behov som industrin kommer att konfronteras med. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet delar kommissionens sektorsorienterade synsätt och vill att kommissionen självständigt och objektivt skall granska konkurrenskraften sektorsvis, också ur ett globalt perspektiv. Parlamentet begär att sysselsättningen och industrins påverkan på sysselsättningsintensiva regioner beaktas och miljöfrågor och sociala frågor tas upp i dessa sektorvisa granskningar, och anser att man genom diagnoserna bör identifiera och föregripa behov som industrin kommer att konfronteras med.

| 15. | Europaparlamentet anser att samråd med arbetsmarknadens parter är en förutsättning för att dessa sektorsdiagnoser skall kunna bli till nytta och ta vederbörlig hänsyn till sysselsättningsfrågor samt att arbetsmarknadens parter i mån av möjlighet skall få vara med och utarbeta diagnoserna. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att samråd med arbetsmarknadens parter är en förutsättning för att dessa sektorsdiagnoser skall kunna bli till nytta och ta vederbörlig hänsyn till sysselsättningsfrågor samt att arbetsmarknadens parter i mån av möjlighet skall få vara med och utarbeta diagnoserna.

| 16. | Europaparlamentet kräver att de små och medelstora företagens och industrigrenarnas roll vid produktion av varor och tjänster (utkontraktering) samt inrättandet av nätverkssamverkan mellan dem beaktas i den sektorsorienterade metoden. Europaparlamentet kräver likaså att mycket små företag, som motsvarar mer än 92 procent av alla företag i EU, beaktas i denna metod. Parlamentet hävdar återigen vikten av Europeiska stadgan för småföretagen och begär åter att den ges ett rättsligt värde och önskar att rådet antar ett beslut för detta syfte. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet kräver att de små och medelstora företagens och industrigrenarnas roll vid produktion av varor och tjänster (utkontraktering) samt inrättandet av nätverkssamverkan mellan dem beaktas i den sektorsorienterade metoden. Europaparlamentet kräver likaså att mycket små företag, som motsvarar mer än 92 procent av alla företag i EU, beaktas i denna metod. Parlamentet hävdar återigen vikten av Europeiska stadgan för småföretagen och begär åter att den ges ett rättsligt värde och önskar att rådet antar ett beslut för detta syfte.

| 17. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen har försummat de insatser som behövs inom de sektorer och regioner som särskilt berörs av förändringarna i näringslivet, eftersom de offentliga myndigheterna är skyldiga att vidta kortsiktiga, starkt riktade politiska åtgärder till stöd för berörda löntagare, regioner och sektorer. Strukturfonderna, särskilt Europeiska socialfonden, skulle kunna användas för detta. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen har försummat de insatser som behövs inom de sektorer och regioner som särskilt berörs av förändringarna i näringslivet, eftersom de offentliga myndigheterna är skyldiga att vidta kortsiktiga, starkt riktade politiska åtgärder till stöd för berörda löntagare, regioner och sektorer. Strukturfonderna, särskilt Europeiska socialfonden, skulle kunna användas för detta.

| 18. | Europaparlamentet understryker industrins strukturerande betydelse för det europeiska territoriet och kräver att kommissionen tar hänsyn till detta i förhandlingarna om strukturfonderna och ramprogrammet. Parlamentet önskar att de medel som anslås till följd av dessa går till att skapa och utveckla konkurrenskraftiga centrum och industrikluster och understryker samtidigt att kvaliteten på resultatet är lika viktig som de belopp som investeras i ovannämnda fonder. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker industrins strukturerande betydelse för det europeiska territoriet och kräver att kommissionen tar hänsyn till detta i förhandlingarna om strukturfonderna och ramprogrammet. Parlamentet önskar att de medel som anslås till följd av dessa går till att skapa och utveckla konkurrenskraftiga centrum och industrikluster och understryker samtidigt att kvaliteten på resultatet är lika viktig som de belopp som investeras i ovannämnda fonder.

| 19. | Europaparlamentet föreslår att det på grundval av en rapport från kommissionen, i vilken det tas hänsyn bl.a. till de nedannämnda sektorernas sociala och regionala inverkan, görs specifika insatser inom sektorer som är särskilt utsatta för omlokaliseringar, och att man därvid skiljer mellan omlokaliseringar till orter inom EU respektive orter utanför EU:s gränser, och inom sektorer med konkurrensfördelar och/eller högteknologiska sektorer. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet föreslår att det på grundval av en rapport från kommissionen, i vilken det tas hänsyn bl.a. till de nedannämnda sektorernas sociala och regionala inverkan, görs specifika insatser inom sektorer som är särskilt utsatta för omlokaliseringar, och att man därvid skiljer mellan omlokaliseringar till orter inom EU respektive orter utanför EU:s gränser, och inom sektorer med konkurrensfördelar och/eller högteknologiska sektorer.

| 20. | Europaparlamentet oroar sig över bristen på tillgängliga data om industrin i de nya medlemsstaterna, och kräver att kommissionen gör en lägesbeskrivning av industrin och utarbetar en handlingsplan för att ta itu med de risker som tynger de nya medlemmarnas industri och sysselsättning. Parlamentet kräver att kommissionen särskilt övervakar regelverket för den inre marknaden i dessa länder. Vidare betonar parlamentet att det i samtliga medlemsstater, även de gamla, råder bristande kunskaper om småföretag – i synnerhet om hantverksföretag – och upprepar sitt krav på statistiska och ekonomiska studier och analyser av dessa företag. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet oroar sig över bristen på tillgängliga data om industrin i de nya medlemsstaterna, och kräver att kommissionen gör en lägesbeskrivning av industrin och utarbetar en handlingsplan för att ta itu med de risker som tynger de nya medlemmarnas industri och sysselsättning. Parlamentet kräver att kommissionen särskilt övervakar regelverket för den inre marknaden i dessa länder. Vidare betonar parlamentet att det i samtliga medlemsstater, även de gamla, råder bristande kunskaper om småföretag – i synnerhet om hantverksföretag – och upprepar sitt krav på statistiska och ekonomiska studier och analyser av dessa företag.

| 21. | Europaparlamentet betonar kommissionens centrala slutsats att det är nödvändigt att förenkla lagstiftningen för att se till att de nya medlemsstaternas ännu bräckliga konkurrenskraft inte undergrävs. Parlamentet anser även att detta krav på en mindre tyngande lagstiftning bör tillämpas på alla EU:s medlemsstater om man skall kunna stärka konkurrenskraften och garantera en reell sysselsättningsökning. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar kommissionens centrala slutsats att det är nödvändigt att förenkla lagstiftningen för att se till att de nya medlemsstaternas ännu bräckliga konkurrenskraft inte undergrävs. Parlamentet anser även att detta krav på en mindre tyngande lagstiftning bör tillämpas på alla EU:s medlemsstater om man skall kunna stärka konkurrenskraften och garantera en reell sysselsättningsökning.

| 22. | Europaparlamentet påminner om den stora utmaning som unionen kommer att ställas inför i samband med att arbetsgivarna går i pension och understryker att miljontals arbetstillfällen står på spel. Parlamentet begär att kommissionen och rådet utvecklar en samlad gemenskapsstrategi tillsammans med företagens representativa organisationer till förmån för överlåtelse av befintliga och livskraftiga företag. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påminner om den stora utmaning som unionen kommer att ställas inför i samband med att arbetsgivarna går i pension och understryker att miljontals arbetstillfällen står på spel. Parlamentet begär att kommissionen och rådet utvecklar en samlad gemenskapsstrategi tillsammans med företagens representativa organisationer till förmån för överlåtelse av befintliga och livskraftiga företag.

En metod och en regelram för våra industriella ambitioner

| 23. | Europaparlamentet anser att industripolitiken bör ingå i den reviderade Lissabonstrategin, och kräver att industrifrågorna integreras i de tre pelarna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att industripolitiken bör ingå i den reviderade Lissabonstrategin, och kräver att industrifrågorna integreras i de tre pelarna.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar förslaget till handlingsprogram för att nå Lissabonmålen och insisterar på att handlingsprogrammet bör innefatta precisa mål som medlemsstaterna skall ansvara för. Parlamentet anser dock att det ännu inte tas tillräcklig hänsyn till viktiga industrifrågor i de fastslagna tio tematiska prioriteringarna. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet välkomnar förslaget till handlingsprogram för att nå Lissabonmålen och insisterar på att handlingsprogrammet bör innefatta precisa mål som medlemsstaterna skall ansvara för. Parlamentet anser dock att det ännu inte tas tillräcklig hänsyn till viktiga industrifrågor i de fastslagna tio tematiska prioriteringarna.

| 25. | Europaparlamentet anser att samverkanseffekterna mellan de av gemenskapens olika politikområden som påverkar industrins konkurrenskraft utnyttjas allra bäst om detta mål ställs upp i handlingsprogrammet för genomförandet av Lissabonmålen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att samverkanseffekterna mellan de av gemenskapens olika politikområden som påverkar industrins konkurrenskraft utnyttjas allra bäst om detta mål ställs upp i handlingsprogrammet för genomförandet av Lissabonmålen.

| 26. | Europaparlamentet anser att kommissionens åtagande om bättre lagstiftning är av högsta vikt och vill att Europaparlamentet och rådet också skall bidra till detta. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att slå fast precisa mål för att förenkla och till fullo genomföra det nuvarande regelverket inom varje enskild sektor. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att kommissionens åtagande om bättre lagstiftning är av högsta vikt och vill att Europaparlamentet och rådet också skall bidra till detta. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att slå fast precisa mål för att förenkla och till fullo genomföra det nuvarande regelverket inom varje enskild sektor.

| 27. | Europaparlamentet kräver en förbättring av systemen för konsekvensanalyser av nya bestämmelser. Parlamentet beklagar att dessa system begränsar sig till företag i allmänhet och inte inbegriper analyser av effekterna på småföretag och mikroföretag, trots deras betydelse. Dessutom beklagar parlamentet bristen på insyn i dessa system och att företagens organisationer inte har möjlighet att reagera på konsekvensanalyserna. Parlamentet väntar sig att kommissionen fastställer en tydlig och öppen metod för genomförande av konsekvensanalyser, så att också berörda aktörer inom näringslivet effektivt får medverka. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet kräver en förbättring av systemen för konsekvensanalyser av nya bestämmelser. Parlamentet beklagar att dessa system begränsar sig till företag i allmänhet och inte inbegriper analyser av effekterna på småföretag och mikroföretag, trots deras betydelse. Dessutom beklagar parlamentet bristen på insyn i dessa system och att företagens organisationer inte har möjlighet att reagera på konsekvensanalyserna. Parlamentet väntar sig att kommissionen fastställer en tydlig och öppen metod för genomförande av konsekvensanalyser, så att också berörda aktörer inom näringslivet effektivt får medverka.

| 28. | Europaparlamentet vidhåller att kommissionen skall samråda med arbetsmarknadens alla parter, framför allt fackföreningarna. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet vidhåller att kommissionen skall samråda med arbetsmarknadens alla parter, framför allt fackföreningarna.

| 29. | Europaparlamentet insisterar på behovet av en stabil makroekonomisk ram som företagen kan basera sina egna ekonomiska prognoser på. Parlamentet anser därför att man bör förlita sig mer på de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och de europeiska riktlinjerna för sysselsättningspolitiken. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet insisterar på behovet av en stabil makroekonomisk ram som företagen kan basera sina egna ekonomiska prognoser på. Parlamentet anser därför att man bör förlita sig mer på de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och de europeiska riktlinjerna för sysselsättningspolitiken.

Instrument till stöd för den europeiska industrin

| 30. | Europaparlamentet understryker att många befintliga instrument inte är tillräckligt enkla för att kunna användas av alla företag. Parlamentet understryker även hur viktigt det är att vidta åtgärder för att minska den administrativa bördan för små och medelstora företag. Parlamentet konstaterar att småföretagen fortfarande bara har begränsad nytta av de befintliga gemenskapsprogrammen på grund av deras komplexitet, de garantier som krävs eller administrativa svårigheter. Parlamentet ber därför kommissionen att förbättra dessa program samt att inleda ett samråd med de organisationer som representerar företagen i syfte att effektivisera dem, särskilt vad gäller att förbättra möjligheterna till överföring av FoU till små och medelstora företag samt att med stöd från medlemsstaterna utarbeta riktade informationskampanjer. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet understryker att många befintliga instrument inte är tillräckligt enkla för att kunna användas av alla företag. Parlamentet understryker även hur viktigt det är att vidta åtgärder för att minska den administrativa bördan för små och medelstora företag. Parlamentet konstaterar att småföretagen fortfarande bara har begränsad nytta av de befintliga gemenskapsprogrammen på grund av deras komplexitet, de garantier som krävs eller administrativa svårigheter. Parlamentet ber därför kommissionen att förbättra dessa program samt att inleda ett samråd med de organisationer som representerar företagen i syfte att effektivisera dem, särskilt vad gäller att förbättra möjligheterna till överföring av FoU till små och medelstora företag samt att med stöd från medlemsstaterna utarbeta riktade informationskampanjer.

| 31. | Europaparlamentet kräver att det sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling skall innefatta en tydlig långsiktig strategi för stärkt innovationskapacitet inom industrin, också bland de små och medelstora företagen. Parlamentet stöder utvecklingen av långsiktiga tekniska industriprogram där både offentliga och privata parter deltar. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet kräver att det sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling skall innefatta en tydlig långsiktig strategi för stärkt innovationskapacitet inom industrin, också bland de små och medelstora företagen. Parlamentet stöder utvecklingen av långsiktiga tekniska industriprogram där både offentliga och privata parter deltar.

| 32. | Europaparlamentet begär att de tekniska plattformarna skall förstärkas då de är ett viktigt instrument för att stödja innovation och den europeiska industrin. Vid inrättandet av dessa plattformar bör man utgå från strukturen på den europeiska industrin som i första hand består av små och medelstora företag. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet begär att de tekniska plattformarna skall förstärkas då de är ett viktigt instrument för att stödja innovation och den europeiska industrin. Vid inrättandet av dessa plattformar bör man utgå från strukturen på den europeiska industrin som i första hand består av små och medelstora företag.

| 33. | Europaparlamentet understryker att näringslivet i Europa har problem med konkurrenskraften, något som bl.a. beror på ett motsatsförhållande mellan å ena sidan alstrandet av vetenskapligt kunskap (ett område där Europa helt och fullt kommer till sin rätt) och å andra sidan den otillfredsställande omvandlingen av denna kunskap till innovationer och framför allt till produktion. Situationen kan förbättras genom att näringslivet får vara med och ställa upp prioriteringar för det ekonomiska stödet och därför måste man arbeta för att näringslivet skall få delta i det sjunde ramprogrammet samt för att de små och medelstora företagen skall få en bättre ställning inom detta program. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet understryker att näringslivet i Europa har problem med konkurrenskraften, något som bl.a. beror på ett motsatsförhållande mellan å ena sidan alstrandet av vetenskapligt kunskap (ett område där Europa helt och fullt kommer till sin rätt) och å andra sidan den otillfredsställande omvandlingen av denna kunskap till innovationer och framför allt till produktion. Situationen kan förbättras genom att näringslivet får vara med och ställa upp prioriteringar för det ekonomiska stödet och därför måste man arbeta för att näringslivet skall få delta i det sjunde ramprogrammet samt för att de små och medelstora företagen skall få en bättre ställning inom detta program.

| 34. | Europaparlamentet ber kommissionen undersöka möjligheterna att genom det sjunde ramprogrammet för forskning stärka de befintliga nätverken för företag och Eureka-programmet, där företagen i stor utsträckning finns representerade. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet ber kommissionen undersöka möjligheterna att genom det sjunde ramprogrammet för forskning stärka de befintliga nätverken för företag och Eureka-programmet, där företagen i stor utsträckning finns representerade.

| 35. | Europaparlamentet väntar sig att det fleråriga programmet för konkurrenskraft och innovation stöder europeiska småföretag i deras utveckling och blir ett instrument för genomförandet av Europeiska stadgan för småföretagen. Parlamentet anser att det fleråriga programmet därmed skulle medverka till att dessa företag verkligen omfattas av EU:s industristrategi. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet väntar sig att det fleråriga programmet för konkurrenskraft och innovation stöder europeiska småföretag i deras utveckling och blir ett instrument för genomförandet av Europeiska stadgan för småföretagen. Parlamentet anser att det fleråriga programmet därmed skulle medverka till att dessa företag verkligen omfattas av EU:s industristrategi.

| 36. | Europaparlamentet stöder målet om att generellt minska företagsstöden, men påminner om att vissa stöd är värdefulla för att uppväga vissa brister på marknaden, såsom stöd till forskning och utveckling samt utbildning, i synnerhet fortbildning och yrkesutbildning, liksom stöden till rådgivning och företagens ekonomiska utveckling. Parlamentet anser det är nödvändigt att utveckla industrins dragningskraft på ungdomar, t.ex. genom stöd till forskning och utveckling, samt att genomföra en informationsinsats om yrken och kunnande inom industrin i kombination med en europeisk politik för erkännande av kvalifikationer och livslångt lärande. Det bekymrar parlamentet att de regionalt riktade stöden till stora företag utanför de i dag stödberättigade områdena enligt artikel 87.3 i fördraget med några få undantag föreslås dras tillbaka helt. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet stöder målet om att generellt minska företagsstöden, men påminner om att vissa stöd är värdefulla för att uppväga vissa brister på marknaden, såsom stöd till forskning och utveckling samt utbildning, i synnerhet fortbildning och yrkesutbildning, liksom stöden till rådgivning och företagens ekonomiska utveckling. Parlamentet anser det är nödvändigt att utveckla industrins dragningskraft på ungdomar, t.ex. genom stöd till forskning och utveckling, samt att genomföra en informationsinsats om yrken och kunnande inom industrin i kombination med en europeisk politik för erkännande av kvalifikationer och livslångt lärande. Det bekymrar parlamentet att de regionalt riktade stöden till stora företag utanför de i dag stödberättigade områdena enligt artikel 87.3 i fördraget med några få undantag föreslås dras tillbaka helt.

| 37. | Europaparlamentet anser att det i en situation med fullständig och effektiv internationell konkurrens är nödvändigt att ha tillgång till en alltmer kvalificerad och konkurrenskraftig arbetskraft. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att det i en situation med fullständig och effektiv internationell konkurrens är nödvändigt att ha tillgång till en alltmer kvalificerad och konkurrenskraftig arbetskraft.

| 38. | Europaparlamentet anser att utbildning och vidarebildning, inte minst inom den nya tekniken, bör prioriteras i syfte att främja konkurrenskraft och sysselsättning. För det ändamålet föreslås att medlemsstaterna gör en objektiv utvärdering av sina utbildnings- och vidareutbildningssystem. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att utbildning och vidarebildning, inte minst inom den nya tekniken, bör prioriteras i syfte att främja konkurrenskraft och sysselsättning. För det ändamålet föreslås att medlemsstaterna gör en objektiv utvärdering av sina utbildnings- och vidareutbildningssystem.

| 39. | Europaparlamentet anser att man bör sträva efter att stödja en effektivare forsknings- och innovationspolitik, vilket bör ske genom att uppmärksamheten inriktas på flankerande politikområden, såsom fullbordandet av den inre marknaden och en mindre kostnadsdryg och mera flexibel patentpolitik som är mera lättillgänglig för de små och medelstora företagen. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att man bör sträva efter att stödja en effektivare forsknings- och innovationspolitik, vilket bör ske genom att uppmärksamheten inriktas på flankerande politikområden, såsom fullbordandet av den inre marknaden och en mindre kostnadsdryg och mera flexibel patentpolitik som är mera lättillgänglig för de små och medelstora företagen.

| 40. | Europaparlamentet konstaterar hur viktigt det är med statligt stöd till små och medelstora företag i medlemsstaterna och ber kommissionen att behålla alla strukturfondsstöd för ekonomisk och samhällsekonomisk omställning till regioner som drabbats av industriella omlokaliseringar. Parlamentet insisterar på att större hänsyn måste tas till småföretagen och de mikroföretagen i dessa regioner och mer allmänt i hela sammanhållningspolitiken. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och rådet att inkludera rekommendationerna i Europeiska stadgan för småföretagen bland prioriteringarna för att uppnå målen konvergens, konkurrenskraft och samarbete. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet konstaterar hur viktigt det är med statligt stöd till små och medelstora företag i medlemsstaterna och ber kommissionen att behålla alla strukturfondsstöd för ekonomisk och samhällsekonomisk omställning till regioner som drabbats av industriella omlokaliseringar. Parlamentet insisterar på att större hänsyn måste tas till småföretagen och de mikroföretagen i dessa regioner och mer allmänt i hela sammanhållningspolitiken. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och rådet att inkludera rekommendationerna i Europeiska stadgan för småföretagen bland prioriteringarna för att uppnå målen konvergens, konkurrenskraft och samarbete.

| 41. | Europaparlamentet väntar sig en tydligare och mer effektiv ram för immateriella rättigheter och önskar se att direktiven om respekt för de immateriella rättigheterna och gemenskapspatentet verkligen genomförs. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet väntar sig en tydligare och mer effektiv ram för immateriella rättigheter och önskar se att direktiven om respekt för de immateriella rättigheterna och gemenskapspatentet verkligen genomförs.

| 42. | Europaparlamentet anser att det är absolut nödvändigt att utveckla stödinstrument för att hjälpa våra industrier att erövra marknader utanför EU samt att på så sätt aktivt gynna tillväxten i länder under utveckling. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet anser att det är absolut nödvändigt att utveckla stödinstrument för att hjälpa våra industrier att erövra marknader utanför EU samt att på så sätt aktivt gynna tillväxten i länder under utveckling.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att identifiera sätt (exempelvis genom riskkapitalfonder) att främja – inte minst på gemenskapsnivå – såväl bildandet av nya företag, särskilt inom den nya tekniken, som åtgärder som leder till spin-off-effekter. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att identifiera sätt (exempelvis genom riskkapitalfonder) att främja – inte minst på gemenskapsnivå – såväl bildandet av nya företag, särskilt inom den nya tekniken, som åtgärder som leder till spin-off-effekter.

| 44. | Europaparlamentet stöder rekommendationerna som syftar till att göra det möjligt för företagen att utveckla sig på det internationella planet och skulle vilja att dessa rekommendationer även riktade sig till små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja WTO:s skyddsmekanismer då en europeisk industrisektor utsätts för illegala handelsmetoder. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet stöder rekommendationerna som syftar till att göra det möjligt för företagen att utveckla sig på det internationella planet och skulle vilja att dessa rekommendationer även riktade sig till små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja WTO:s skyddsmekanismer då en europeisk industrisektor utsätts för illegala handelsmetoder.

| 45. | Europaparlamentet understryker att de europeiska finansmarknadernas osammanhängande karaktär motverkar välfungerande riskkapitalmarknader och anser att det är ytterst viktigt att rätta till detta för att underlätta företagens tillgång till finansieringskällor. Parlamentet påminner om att man måste underlätta företagens tillgång till finansieringsinstrument och utveckla tillgången till finansiering till förmån för system för garantier och ömsesidig borgen. Vidare begär parlamentet att det utvecklas innovativa finansieringssystem i syfte att uppfylla företagens (inbegripet småföretag och mikroföretag) behov av nya materiella och immateriella investeringar, i synnerhet när det gäller normer, teknik, miljö och markandsutnyttjande. Parlamentet efterlyser såväl åtgärder för att främja kopplingen mellan egna medel och fondmedel som ansträngningar för att koppla samman fonder, företag, industrier och universitet. Parlamentet anser att särskild uppmärksamhet i detta sammanhang bör ägnas åt verktyg som inriktar sig på små och medelstora företag. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet understryker att de europeiska finansmarknadernas osammanhängande karaktär motverkar välfungerande riskkapitalmarknader och anser att det är ytterst viktigt att rätta till detta för att underlätta företagens tillgång till finansieringskällor. Parlamentet påminner om att man måste underlätta företagens tillgång till finansieringsinstrument och utveckla tillgången till finansiering till förmån för system för garantier och ömsesidig borgen. Vidare begär parlamentet att det utvecklas innovativa finansieringssystem i syfte att uppfylla företagens (inbegripet småföretag och mikroföretag) behov av nya materiella och immateriella investeringar, i synnerhet när det gäller normer, teknik, miljö och markandsutnyttjande. Parlamentet efterlyser såväl åtgärder för att främja kopplingen mellan egna medel och fondmedel som ansträngningar för att koppla samman fonder, företag, industrier och universitet. Parlamentet anser att särskild uppmärksamhet i detta sammanhang bör ägnas åt verktyg som inriktar sig på små och medelstora företag.

| 46. | Europaparlamentet anser att de offentliga myndigheterna, i situationer där det inte finns en fullständig marknad, bör uppmuntra utvecklingen av verksamheter inom områden där näringslivets aktörer bedömer riskerna som alltför stora. I det avseendet framstår det även som brådskande att identifiera sektorer med stort mervärde, inte minst inom den nya tekniken, som de offentliga myndigheterna skulle kunna främja för att få till stånd högkvalitativa arbetstillfällen. Parlamentet anser också att det är de offentliga myndigheternas skyldighet att utveckla forsknings- och innovationsverksamhet, eftersom sådan verksamhet ger positiva externa effekter. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet anser att de offentliga myndigheterna, i situationer där det inte finns en fullständig marknad, bör uppmuntra utvecklingen av verksamheter inom områden där näringslivets aktörer bedömer riskerna som alltför stora. I det avseendet framstår det även som brådskande att identifiera sektorer med stort mervärde, inte minst inom den nya tekniken, som de offentliga myndigheterna skulle kunna främja för att få till stånd högkvalitativa arbetstillfällen. Parlamentet anser också att det är de offentliga myndigheternas skyldighet att utveckla forsknings- och innovationsverksamhet, eftersom sådan verksamhet ger positiva externa effekter.

| 47. | Europaparlamentet understryker att en effektiv industripolitik måste utformas i ett globalt perspektiv, och hoppas att unionens nya generation av externa stödprogram för perioden 2007–2013 kommer att användas på ett strategiskt riktigt sätt för att främja och stödja internationaliseringen av Europas industri, särskilt dess små och medelstora företag, på marknaderna i ickemedlemsstater. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet understryker att en effektiv industripolitik måste utformas i ett globalt perspektiv, och hoppas att unionens nya generation av externa stödprogram för perioden 2007–2013 kommer att användas på ett strategiskt riktigt sätt för att främja och stödja internationaliseringen av Europas industri, särskilt dess små och medelstora företag, på marknaderna i ickemedlemsstater.

| 48. | Europaparlamentet förväntar sig att hänsyn tas till den betydelse och de behov som den europeiska industrin, särskilt dess små och medelstora företag, har när den nya budgetplanen för perioden 2007–2013 skall utarbetas. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet förväntar sig att hänsyn tas till den betydelse och de behov som den europeiska industrin, särskilt dess små och medelstora företag, har när den nya budgetplanen för perioden 2007–2013 skall utarbetas.

| 49. | Europaparlamentet anser att kommunikationsinfrastrukturen och logistiksystemet spelar en viktig roll när det gäller att främja industriell utveckling och ekonomisk integration i den utvidgade unionen. Parlamentet anser det viktigt att arbetet med det transeuropeiska transportnätet, och särskilt de avsnitt som omfattar gränsövergångar, slutförs så snart som möjligt, och hoppas att tillräckliga medel avsätts för detta i gemenskapens budget för perioden 2007–2013. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet anser att kommunikationsinfrastrukturen och logistiksystemet spelar en viktig roll när det gäller att främja industriell utveckling och ekonomisk integration i den utvidgade unionen. Parlamentet anser det viktigt att arbetet med det transeuropeiska transportnätet, och särskilt de avsnitt som omfattar gränsövergångar, slutförs så snart som möjligt, och hoppas att tillräckliga medel avsätts för detta i gemenskapens budget för perioden 2007–2013.

| 50. | Europaparlamentet föreslår att man som ett led i översynen av systemet för statligt stöd och inom ramen för Lissabonmålen utarbetar ett tydligare tillvägagångssätt för att främja innovation inom alla sektorer. Parlamentet anser att innovation, i bredare mening och inte enbart i tekniskt hänseende, måste utgöra ett grundläggande mål för gemenskapens industripolitiska strategi. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet föreslår att man som ett led i översynen av systemet för statligt stöd och inom ramen för Lissabonmålen utarbetar ett tydligare tillvägagångssätt för att främja innovation inom alla sektorer. Parlamentet anser att innovation, i bredare mening och inte enbart i tekniskt hänseende, måste utgöra ett grundläggande mål för gemenskapens industripolitiska strategi.

| 51. | Europaparlamentet pekar på behovet att uppmuntra alla initiativ som syftar till att ge företag möjlighet att växa tillräckligt för att kunna konkurrera effektivt på den globala marknaden. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet pekar på behovet att uppmuntra alla initiativ som syftar till att ge företag möjlighet att växa tillräckligt för att kunna konkurrera effektivt på den globala marknaden.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet utvärdera resultaten, framför allt när det gäller skapandet av nya arbetstillfällen och incitament till forskning och utveckling, eftersom det finansiella perspektivet inte kan vara den enda utgångspunkten vid en analys. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet utvärdera resultaten, framför allt när det gäller skapandet av nya arbetstillfällen och incitament till forskning och utveckling, eftersom det finansiella perspektivet inte kan vara den enda utgångspunkten vid en analys.

*

- *

| 53. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT C 377, 29.12.2000, s. 164.

(2)  EGT L 333, 29.12.2000, s. 84.

(3)  EGT C 240, 16.9.1991, s. 213.

(4)  EGT C 183, 17.7.1995, s. 26.

(5)  EUT C 82 E, 1.4.2004, s. 627.

P6_TA(2005)0231

Övervakning av de offentliga finanserna samt övervakning och samordning av den ekonomiska politiken **I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (KOM(2005)0154 – C6-0119/2005 – 2005/0064(SYN))

(Samarbetsförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0154 (1)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0154 (1)),

| — | efter att ha hörts av rådet i enlighet med artikel 252 och artikel 99.5 i EG-fördraget (C6-0119/2005), |
| --- | --- |

—

efter att ha hörts av rådet i enlighet med artikel 252 och artikel 99.5 i EG-fördraget (C6-0119/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0168/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0168/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar rådet att införliva parlamentets ändringar i den gemensamma ståndpunkt som rådet skall anta i enlighet med artikel 252 a i EG-fördraget. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar rådet att införliva parlamentets ändringar i den gemensamma ståndpunkt som rådet skall anta i enlighet med artikel 252 a i EG-fördraget.

| 4. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt.

| 5. | Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 6. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

6.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| (2a) | Genomförandet av finanspolitiken, övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken och deras trovärdighet är beroende av finansstatistikens kvalitet, tillförlitlighet och punktlighet. Statistikens kvalitet på nationell nivå och gemenskapsnivå måste säkerställas i syfte att garantera både de nationella statistikkontorens och Eurostats oberoende, integritet och ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

(2a)

Genomförandet av finanspolitiken, övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken och deras trovärdighet är beroende av finansstatistikens kvalitet, tillförlitlighet och punktlighet. Statistikens kvalitet på nationell nivå och gemenskapsnivå måste säkerställas i syfte att garantera både de nationella statistikkontorens och Eurostats oberoende, integritet och ansvarsskyldighet.

| (2b) | Kommissionen bör jämföra de siffror som medlemsstaterna lämnat med rapporterna från de nationella centralbankerna till ECB. |
| --- | --- |

(2b)

Kommissionen bör jämföra de siffror som medlemsstaterna lämnat med rapporterna från de nationella centralbankerna till ECB.

Det medelfristiga målet med offentliga finanser som är nära balans eller i överskott skall fastställas för varje medlemsstat enligt det förfarande som avses i artikel 99.2 i fördraget. Dessa medelfristiga mål skall ses över
  regelbundet
  , och om så är lämpligt, ändras. De landsspecifika målen för de offentliga finanserna på medellång sikt skall läggas på en nivå som gör det möjligt för medlemsstaterna att hantera normala konjunktursvängningar och samtidigt hålla underskottet i de offentliga finanserna inom referensvärdet på 3 procent av BNP, garantera att man gör snabba framsteg för att uppnå hållbarhet i de offentliga finanserna, och mot denna bakgrund, ge budgetmässig handlingsfrihet, särskilt vad gäller offentliga investeringar.

Det medelfristiga målet med offentliga finanser som är nära balans eller i överskott skall fastställas för varje medlemsstat enligt det förfarande som avses i artikel 99.2 i fördraget. Dessa medelfristiga mål skall ses över
  minst en gång per år och vid större strukturella reformer och budgetreformer
  , och om så är lämpligt, ändras.
  Varje medlemsstat får inrätta ett ekonomiskt råd med experter som ger råd om de viktigaste makroekonomiska prognoserna.
  De landsspecifika målen för de offentliga finanserna på medellång sikt skall läggas på en nivå som gör det möjligt för medlemsstaterna att hantera normala konjunktursvängningar och samtidigt hålla underskottet i de offentliga finanserna inom referensvärdet på 3 procent av BNP, garantera att man gör snabba framsteg för att uppnå hållbarhet i de offentliga finanserna, och mot denna bakgrund, ge budgetmässig handlingsfrihet, särskilt vad gäller offentliga investeringar.

| (2a) | Artikel 4.1 skall ersättas med följande:



  ”1.
     
  Stabilitetsprogrammen skall läggas fram före den 1 mars 1999. Därefter skall det årligen läggas fram uppdaterade program som omfattar två år. En medlemsstat som inför den gemensamma valutan vid en senare tidpunkt skall lägga fram ett stabilitetsprogram inom sex månader efter det att rådet har beslutat om dess deltagande i den gemensamma valutan.” |
| --- | --- |

(2a)

”1.
     
  Stabilitetsprogrammen skall läggas fram före den 1 mars 1999. Därefter skall det årligen läggas fram uppdaterade program som omfattar två år. En medlemsstat som inför den gemensamma valutan vid en senare tidpunkt skall lägga fram ett stabilitetsprogram inom sex månader efter det att rådet har beslutat om dess deltagande i den gemensamma valutan.”

1.   Rådet skall, på grundval av de bedömningar som gjorts av kommissionen och av den kommitté som upprättas genom artikel 114 i fördraget inom ramen för den multilaterala övervakningen enligt artikel 99, granska om anpassningsbanan i stabilitetsprogrammet är tillräckligt ambitiös, om de ekonomiska antaganden som programmet bygger på är realistiska och om de vidtagna och/eller föreslagna åtgärderna är tillräckliga för att uppnå den målinriktade anpassningsbanan att uppnå det medelfristiga budgetmålet. När rådet bedömer anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet, skall hänsyn tas till om de berörda medlemsstaterna arbetar för en årlig minimiökning av sina konjunkturrensade saldon utan att räkna effekterna av engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder samt om de arbetar för en större förbättring när den ekonomiska situationen är gynnsam. Rådet skall också beakta genomförandet av omfattande strukturreformer som har direkta långsiktiga kostnadsbesparande effekter, även genom att de höjer den potentiella tillväxten, och därigenom ger en kontrollerbar effekt på den långsiktiga hållbarheten i de offentliga finanserna.

1.   Rådet skall, på grundval av de bedömningar som gjorts av kommissionen och av den kommitté som upprättas genom artikel 114 i fördraget inom ramen för den multilaterala övervakningen enligt artikel 99, granska om anpassningsbanan i stabilitetsprogrammet är tillräckligt ambitiös, om de ekonomiska antaganden som programmet bygger på är realistiska och om de vidtagna och/eller föreslagna åtgärderna är tillräckliga för att uppnå den målinriktade anpassningsbanan att uppnå det medelfristiga budgetmålet.
  Kommissionen skall för detta ändamål genomföra revisionsuppdrag i medlemsstaterna.
  När rådet bedömer anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet, skall hänsyn tas till om de berörda medlemsstaterna arbetar för en årlig minimiökning av sina konjunkturrensade saldon utan att räkna effekterna av engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder samt om de arbetar för en större förbättring när den ekonomiska situationen är gynnsam. Rådet skall också beakta genomförandet av omfattande strukturreformer som har direkta långsiktiga kostnadsbesparande effekter, även genom att de höjer den potentiella tillväxten, och därigenom ger en kontrollerbar effekt på den långsiktiga hållbarheten i de offentliga finanserna.

| b) | Punkt 2 skall ersättas med
  följande: |
| --- | --- |

b)

Punkt 2 skall ersättas med
  följande:

| b) | i
  punkt 2 skall
  orden ”två månader”
  ersättas med
  orden
  ”tre månader”.


  ”2.
     
  Rådet skall granska det stabilitetsprogram som anges i enlighet med punkt 1 senast
  tre månader
  efter programmet lagts fram. Rådet skall på rekommendation av kommissionen och efter att ha rådfrågat den kommitté som upprättas genom artikel 1114 yttra sig över programmet. I de fall rådet i enlighet med artikel 99 anser att programmets mål och innehåll bör stärkas, särskilt med avseende på förbättringen av anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet för perioder med gynnsam ekonomisk utveckling, skall rådet i sitt yttrande uppmana den berörda medlemsstaten att anpassa sitt program.” |
| --- | --- |

b)

i
  punkt 2 skall
  orden ”två månader”
  ersättas med
  orden
  ”tre månader”.

”2.
     
  Rådet skall granska det stabilitetsprogram som anges i enlighet med punkt 1 senast
  tre månader
  efter programmet lagts fram. Rådet skall på rekommendation av kommissionen och efter att ha rådfrågat den kommitté som upprättas genom artikel 1114 yttra sig över programmet. I de fall rådet i enlighet med artikel 99 anser att programmets mål och innehåll bör stärkas, särskilt med avseende på förbättringen av anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet för perioder med gynnsam ekonomisk utveckling, skall rådet i sitt yttrande uppmana den berörda medlemsstaten att anpassa sitt program.”

| (3a) | Artikel 6.1 skall ersättas med följande:



  1.
     
  Rådet skall som en del av det multilaterala övervakningsförfarandet enligt artikel 99.3 övervaka genomförandet av stabilitetsprogrammen på grundval av information som tillhandahålls av de deltagande medlemsstaterna och bedömningar som görs av kommissionen och av den kommitté som upprättats genom artikel 114, för att särskilt kunna identifiera faktiska eller förväntade betydande avvikelser från det medelfristiga målet för de offentliga finanserna, från anpassningsbanan för att uppnå detta mål, som fastställts i programmet för överskott/underskott i den offentliga sektorns finanser, och från den förväntade utvecklingen av den offentliga sektorns skuldkvot. |
| --- | --- |

(3a)

1.
     
  Rådet skall som en del av det multilaterala övervakningsförfarandet enligt artikel 99.3 övervaka genomförandet av stabilitetsprogrammen på grundval av information som tillhandahålls av de deltagande medlemsstaterna och bedömningar som görs av kommissionen och av den kommitté som upprättats genom artikel 114, för att särskilt kunna identifiera faktiska eller förväntade betydande avvikelser från det medelfristiga målet för de offentliga finanserna, från anpassningsbanan för att uppnå detta mål, som fastställts i programmet för överskott/underskott i den offentliga sektorns finanser, och från den förväntade utvecklingen av den offentliga sektorns skuldkvot.

| (3b) | Artikel 6.2 skall ersättas med följande:



  2.
     
  Om rådet konstaterar en betydande avvikelse för de offentliga finanserna från målen för de offentliga finanserna på medellång sikt eller anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet, eller en betydande avvikelse från den förväntade utvecklingen av den offentliga sektorns skuldkvot, skall det i syfte att ge en varning för att förhindra uppkomsten av alltför stora underskott eller skuldkvoter, i enlighet med artikel 99.4, rekommendera den berörda medlemsstaten att vidta nödvändiga anpassningsåtgärder. |
| --- | --- |

(3b)

2.
     
  Om rådet konstaterar en betydande avvikelse för de offentliga finanserna från målen för de offentliga finanserna på medellång sikt eller anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet, eller en betydande avvikelse från den förväntade utvecklingen av den offentliga sektorns skuldkvot, skall det i syfte att ge en varning för att förhindra uppkomsten av alltför stora underskott eller skuldkvoter, i enlighet med artikel 99.4, rekommendera den berörda medlemsstaten att vidta nödvändiga anpassningsåtgärder.

| (3c) | Artikel 6.3 skall ersättas med följande:



  3.
     
  Om rådet i samband med den påföljande kontrollen konstaterar att de offentliga finansernas avvikelse från målen för de offentliga finanserna på medellång sikt från den målinriktade anpassningsbanan, eller från den förväntade utvecklingen av den offentliga sektorns skuldkvot, kvarstår eller förvärras, skall rådet, i enlighet med artikel 99.4, rekommendera den berörda medlemsstaten att omedelbart vidta nödvändiga korrigerande åtgärder, och rådet kan i enlighet med denna artikel offentliggöra sin rekommendation. |
| --- | --- |

(3c)

3.
     
  Om rådet i samband med den påföljande kontrollen konstaterar att de offentliga finansernas avvikelse från målen för de offentliga finanserna på medellång sikt från den målinriktade anpassningsbanan, eller från den förväntade utvecklingen av den offentliga sektorns skuldkvot, kvarstår eller förvärras, skall rådet, i enlighet med artikel 99.4, rekommendera den berörda medlemsstaten att omedelbart vidta nödvändiga korrigerande åtgärder, och rådet kan i enlighet med denna artikel offentliggöra sin rekommendation.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0232

Polycykliska aromatiska kolväten ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om begränsad saluföring och användning av vissa polycykliska aromatiska kolväten i mjukningsmedel och däck (tjugosjunde ändringen av rådets direktiv 76/769/EEG) (KOM(2004)0098 – C5-0081/2004 – 2004/0036(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0098) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0098) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0081/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0081/2004),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0104/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0104/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2004)0036

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 9 juni 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om begränsat utsläppande på marknaden och användning av vissa polycykliska aromatiska kolväten i mjukningsmedel och däck (tjugosjunde ändringen av rådets direktiv 76/769/EEG)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Då däck framställs används mjukningsmedel som kan innehålla olika mängder av icke avsiktligt tillsatta polycykliska aromatiska kolväten. Under framställningen kan dessa blandas med gummimassan. Därför kan de i olika mängd finnas med i slutprodukten. |
| --- | --- |

(1)

Då däck framställs används mjukningsmedel som kan innehålla olika mängder av icke avsiktligt tillsatta polycykliska aromatiska kolväten. Under framställningen kan dessa blandas med gummimassan. Därför kan de i olika mängd finnas med i slutprodukten.

| (2) | Bens(a)pyren är en kvalitativ och kvantitativ markör på förekomsten av polycykliska aromatiska kolväten. Bens(a)pyren och andra polycykliska aromatiska kolväten har klassificerats som cancerframkallande, mutagena eller reproduktionstoxiska. Eftersom flera mjukningsmedel innehåller polycykliska aromatiska kolväten har de klassificerats som cancerframkallande, mutagena eller reproduktionstoxiska. |
| --- | --- |

(2)

Bens(a)pyren är en kvalitativ och kvantitativ markör på förekomsten av polycykliska aromatiska kolväten. Bens(a)pyren och andra polycykliska aromatiska kolväten har klassificerats som cancerframkallande, mutagena eller reproduktionstoxiska. Eftersom flera mjukningsmedel innehåller polycykliska aromatiska kolväten har de klassificerats som cancerframkallande, mutagena eller reproduktionstoxiska.

| (3) | Vetenskapliga kommittén för toxicitet, ekotoxicitet och miljö (SCTEE) har bekräftat de vetenskapliga rön som visar att polycykliska aromatiska kolväten är skadliga för hälsan. |
| --- | --- |

(3)

Vetenskapliga kommittén för toxicitet, ekotoxicitet och miljö (SCTEE) har bekräftat de vetenskapliga rön som visar att polycykliska aromatiska kolväten är skadliga för hälsan.

| (4) | Miljöutsläppen av bens(a)pyren och andra polycykliska aromatiska kolväten bör reduceras så mycket som möjligt. För att skapa ett höggradigt hälso- och miljöskydd och bidra till att reducera de totala årliga utsläppen av polycykliska aromatiska kolväten enligt 1998 års protokoll till 1979 års konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar tycks det därför nödvändigt att begränsa utsläppande på marknaden och användning av
  mjukningsmedel med höga halter av
  polycykliska aromatiska kolväten
  , samt blandningar som innehåller höga halter av polycykliska aromatiska kolväten och används som
  mjukningsmedel
  vid produktion av däck. |
| --- | --- |

(4)

Miljöutsläppen av bens(a)pyren och andra polycykliska aromatiska kolväten bör reduceras så mycket som möjligt. För att skapa ett höggradigt hälso- och miljöskydd och bidra till att reducera de totala årliga utsläppen av polycykliska aromatiska kolväten enligt 1998 års protokoll till 1979 års konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar tycks det därför nödvändigt att begränsa utsläppande på marknaden och användning av
  mjukningsmedel med höga halter av
  polycykliska aromatiska kolväten
  , samt blandningar som innehåller höga halter av polycykliska aromatiska kolväten och används som
  mjukningsmedel
  vid produktion av däck.

| (5) | Rådets direktiv 76/769/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar) (3) bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Rådets direktiv 76/769/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar) (3) bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | Utan att det påverkar tillämpningen av annan EU-lagstiftning omfattar detta direktiv däck till personbilar (4), lätta och tunga lastbilar (5), jordbruksmaskiner (6) och motorcyklar (7). |
| --- | --- |

(6)

Utan att det påverkar tillämpningen av annan EU-lagstiftning omfattar detta direktiv däck till personbilar (4), lätta och tunga lastbilar (5), jordbruksmaskiner (6) och motorcyklar (7).

| (7) | För att kunna uppfylla de nödvändiga säkerhetskraven, främst att däcken har ett bra väggrepp i vått väglag, behövs det en övergångsperiod under vilken däcksfabrikanterna utvecklar och provar nya slags däck som tillverkas utan användning av mjukningsmedel med höga halter av polycykliska aromatiska kolväten. Enligt vad man nu vet kommer utveckling och provning att ta ansenlig tid, eftersom tillverkarna måste genomföra talrika provningsserier innan man kan garantera att de nya däcken får tillräckligt väggrepp i vått väglag. Därför bör direktivet börja gälla för de ekonomiska aktörerna från och med den
  1 januari 2010
  . |
| --- | --- |

(7)

För att kunna uppfylla de nödvändiga säkerhetskraven, främst att däcken har ett bra väggrepp i vått väglag, behövs det en övergångsperiod under vilken däcksfabrikanterna utvecklar och provar nya slags däck som tillverkas utan användning av mjukningsmedel med höga halter av polycykliska aromatiska kolväten. Enligt vad man nu vet kommer utveckling och provning att ta ansenlig tid, eftersom tillverkarna måste genomföra talrika provningsserier innan man kan garantera att de nya däcken får tillräckligt väggrepp i vått väglag. Därför bör direktivet börja gälla för de ekonomiska aktörerna från och med den
  1 januari 2010
  .

| (8) | Harmoniserade provningsförfaranden måste antas för att direktivet skall kunna tillämpas på mängden polycykliska aromatiska kolväten i mjukningsmedel och däck. Att anta sådana provningsförfaranden får inte fördröja direktivets ikraftträdande. Provningsförfarandet bör helst utformas på europeisk eller internationell nivå, om möjligt av Europeiska standardiseringskommittén (CEN) eller Internationella standardiseringsorganisationen (ISO). Kommissionen kan offentliggöra hänvisningar till relevanta CEN- eller ISO-standarder eller om nödvändigt fastställa sådana metoder i enlighet med artikel 2a i direktiv 76/769/EEG. |
| --- | --- |

(8)

Harmoniserade provningsförfaranden måste antas för att direktivet skall kunna tillämpas på mängden polycykliska aromatiska kolväten i mjukningsmedel och däck. Att anta sådana provningsförfaranden får inte fördröja direktivets ikraftträdande. Provningsförfarandet bör helst utformas på europeisk eller internationell nivå, om möjligt av Europeiska standardiseringskommittén (CEN) eller Internationella standardiseringsorganisationen (ISO). Kommissionen kan offentliggöra hänvisningar till relevanta CEN- eller ISO-standarder eller om nödvändigt fastställa sådana metoder i enlighet med artikel 2a i direktiv 76/769/EEG.

| (9) | Detta direktiv berör inte den gemenskapslagstiftning i vilken det fastställs minimikrav för skydd av arbetstagarna, t.ex. rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (8) och enskilda direktiv som bygger på detta, främst Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/37/EG av den 29 april 2004 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (sjätte särdirektivet enligt artikel 16.1 i rådets direktiv 89/391/EEG) (9) och rådets direktiv 98/24/EG av den 7 april 1998 om skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet mot risker som har samband med kemiska agenser i arbetet (fjortonde särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (10). |
| --- | --- |

(9)

Detta direktiv berör inte den gemenskapslagstiftning i vilken det fastställs minimikrav för skydd av arbetstagarna, t.ex. rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (8) och enskilda direktiv som bygger på detta, främst Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/37/EG av den 29 april 2004 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (sjätte särdirektivet enligt artikel 16.1 i rådets direktiv 89/391/EEG) (9) och rådets direktiv 98/24/EG av den 7 april 1998 om skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet mot risker som har samband med kemiska agenser i arbetet (fjortonde särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (10).

| (10) | Syftet med direktivet är inte att begränsa utsläppandet på marknaden enligt artikel 2.1 i rådets direktiv 67/548/EEG

   (11)

  av däck som producerats före den 1 januari 2010 och som därför kan utförsäljas från befintliga lager efter detta datum. Tillverkningsdatumet är lätt att bestämma utgående från gällande krav i direktiv 92/23/EEG att detta datum skall finnas anbringat på däcken
  .
  Däck som regummeras efter den 1 januari 2010 bör förses med nya slitbanor som innehåller nya mjukningsmedel med låga halter av polycykliska aromatiska kolväten. |
| --- | --- |

(10)

Syftet med direktivet är inte att begränsa utsläppandet på marknaden enligt artikel 2.1 i rådets direktiv 67/548/EEG

   (11)

  av däck som producerats före den 1 januari 2010 och som därför kan utförsäljas från befintliga lager efter detta datum. Tillverkningsdatumet är lätt att bestämma utgående från gällande krav i direktiv 92/23/EEG att detta datum skall finnas anbringat på däcken
  .
  Däck som regummeras efter den 1 januari 2010 bör förses med nya slitbanor som innehåller nya mjukningsmedel med låga halter av polycykliska aromatiska kolväten.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till direktiv 76/769/EEG skall ändras enligt bilagan till detta direktiv.

Artikel 2

Medlemsstaterna skall anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den ... (12). De skall genast underrätta kommissionen om detta.

De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den
  1 januari 2010
  .

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning, när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdad i ... den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EGT C 120, 20.5.2005, s. 30
  .

1

120, 20.5.2005, s. 30

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 9 juni 2005.

2

Europaparlamentets ståndpunkt av den 9 juni 2005.

(3)  EGT L 262, 27.9.1976, s. 201. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2004/98/EG (
  EUT L 305, 1.10.2004, s. 63).

3

Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2004/98/EG (

(4)  Rådets direktiv 92/23/EEG av den 31 mars 1992 om däck och däckmontering på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (
  EGT L 129, 14.5.1992, s. 95
  ). Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/43/EG (
  EGT L 211, 4.8.2001, s. 25).

4

av den 31 mars 1992 om däck och däckmontering på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (

14.5.1992

)

Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/43/EG (

(5)  Direktiv 92/23/EEG.

5

Direktiv 92/23/EEG.

(6)  FN/ECE föreskrifter 106

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 97/24/EG av den 17 juni 1997 om vissa komponenter och karakterisktiska egenskaper hos två- eller trehjuliga motorfordon (
  EGT L 226, 18.8.1997, s. 1
  ). Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2003/77/EG (
  EUT L 211, 21.8.2003, s. 24).

7

av den 17 juni 1997 om vissa komponenter och karakterisktiska egenskaper hos två- eller trehjuliga motorfordon (

). Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2003/77/EG (

(8)  EGT L 183, 29.6.1989, s. 1. Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (
  EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

8

Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (

(9)  EUT L 158, 30.4.2004, s. 50.

9

(10)  EGT L 131, 5.5.1998, s. 11. Förordningen ändrad genom 2003 års anslutningsakt.

10

Förordningen ändrad genom 2003 års anslutningsakt.

(11)  
  Rådets direktiv 67/548/EEG av den 27 juni 1967 om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen (

  EGT 196, 16.8.1967, s. 1). Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2004/73/EG (EUT L 152, 30.4.2004, s. 1).

11

Rådets direktiv 67/548/EEG av den 27 juni 1967 om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen (

(12)  Ett år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

12

Ett år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

BILAGA

Följande punkt [XX] skall läggas till bilaga I i direktiv 76/769/EEG:

| ”[XX]. | Polycykliska aromatiska kolväten






  1. | Bens(a)pyren
  CAS nr 50-32-8 |
| --- | --- | --- |

”[XX].

Polycykliska aromatiska kolväten

1.

Bens(a)pyren

CAS nr 50-32-8

| 2. | Bens(e)pyren
  CAS nr 192-97-2 |
| --- | --- |

2.

Bens(e)pyren

CAS nr 192-97-2

| 3. | Bens(a)antracen
  CAS No. 56-55-3 |
| --- | --- |

3.

Bens(a)antracen

CAS No. 56-55-3

| 4. | Chrysen
  CAS nr 218-01-9 |
| --- | --- |

4.

Chrysen

CAS nr 218-01-9

| 5. | Benso(b)fluoranten
  CAS nr 205-99-2 |
| --- | --- |

5.

Benso(b)fluoranten

CAS nr 205-99-2

| 6. | Benso(j)fluoranten
  CAS nr 205-82-3 |
| --- | --- |

6.

Benso(j)fluoranten

CAS nr 205-82-3

| 7. | Benso(k)fluoranten
  CAS nr 207-08-9 |
| --- | --- |

7.

Benso(k)fluoranten

CAS nr 207-08-9

| 8. | Dibenso(a,h)antracen
  CAS nr 53-70-3 |
| --- | --- |

8.

Dibenso(a,h)antracen

CAS nr 53-70-3

| (1) | Mjukningsmedel får inte släppas ut på marknaden eller användas för framställning av däck
  eller delar av däck
  om de innehåller






  — | mer än 1 mg/kg polycykliska aromatiska kolväten eller |
| --- | --- | --- |

(1)

Mjukningsmedel får inte släppas ut på marknaden eller användas för framställning av däck
  eller delar av däck
  om de innehåller

—

mer än 1 mg/kg polycykliska aromatiska kolväten eller

| — | mer än 10 mg/kg totalt av alla förtecknade polycykliska aromatiska kolväten. |
| --- | --- |

—

mer än 10 mg/kg totalt av alla förtecknade polycykliska aromatiska kolväten.

Dessa gränsvärden skall anses vara iakttagna om PCA-extraktet utgör mindre än 3 procent av vikten beräknad enligt standard IP346:1998 som fastställts av Institute of Petroleum (fastställande av polycykliska aromatiska ämnen i oanvända bassmörjoljor och asfaltfria oljefraktioner – indexeringsmetod för extraktion av dimetyl sulfoxid), under förutsättning att kontroll av överensstämmelsen med gränsvärdena för bens(a)pyren och de förtecknade polycykliska aromatiska kolvätena, samt korrelationen av de beräknade värdena med PCA-extraktet genomförs av tillverkaren eller importören var sjätte månad eller efter varje större operativa ändring, beroende på vilket datum som infaller tidigast.

| (2) | Dessutom får däcken
  och slitbanor för regummering som tillverkas efter den 1 januari 2010
  inte släppas ut på marknaden om de innehåller mjukningsmedel som överstiger gränsvärdena i punkt 1.


  Dessa gränsvärden skall anses vara iakttagna om vulkaniserade gummiblandningar inte överstiger gränsen på 0,35 procent Hbay såsom uppmätt och uträknad enligt ISO-metoden 21461 (vulkaniserat gummi–fastställande av aromatisk grad i olja i blandningar av vulkaniserat gummi). |
| --- | --- |

(2)

Dessutom får däcken
  och slitbanor för regummering som tillverkas efter den 1 januari 2010
  inte släppas ut på marknaden om de innehåller mjukningsmedel som överstiger gränsvärdena i punkt 1.

Dessa gränsvärden skall anses vara iakttagna om vulkaniserade gummiblandningar inte överstiger gränsen på 0,35 procent Hbay såsom uppmätt och uträknad enligt ISO-metoden 21461 (vulkaniserat gummi–fastställande av aromatisk grad i olja i blandningar av vulkaniserat gummi).

| (3) | Undantagsvis skall
  punkt 2
  inte gälla
  regummerade däck om deras slitbanor inte innehåller mjukningsmedel i mängder som överstiger gränsvärdet i punkt 1
  .” |
| --- | --- |

(3)

Undantagsvis skall
  punkt 2
  inte gälla
  regummerade däck om deras slitbanor inte innehåller mjukningsmedel i mängder som överstiger gränsvärdet i punkt 1
  .”

P6_TA(2005)0233

Alltför stora underskott *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (KOM(2005)0155 – C6-0120/2005 – 2005/0061(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2005)0155) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2005)0155) (1),

| — | med beaktande av artikel 104.4 andra stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6–0120/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 104.4 andra stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6–0120/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0158/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0158/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| (5a) | Det är nödvändigt att definiera vad som i artikel 104.2 a avses med att referensvärdet undantagsvis och övergående överskrids. |
| --- | --- |

(5a)

Det är nödvändigt att definiera vad som i artikel 104.2 a avses med att referensvärdet undantagsvis och övergående överskrids.

| (5b) | I detta sammanhang bör rådet bl.a. utnyttja de fleråriga budgetprognoserna och de gemensamma yttre antagandena som kommissionen tillhandahåller. |
| --- | --- |

(5b)

I detta sammanhang bör rådet bl.a. utnyttja de fleråriga budgetprognoserna och de gemensamma yttre antagandena som kommissionen tillhandahåller.

| (12) | Den nuvarande sammanlagda tidsperioden på högst tio månader från och med rapportering av uppgifter som fastställs i artikel 4.2 och 4.3 i förordning (EG) nr 3605/93 för rådets beslut om att ålägga sanktioner är oförenlig med de ändrade tidsfristerna i varje skede av förfarandet och möjligheten att utfärda reviderade rekommendationer enligt artikel 104.7 eller reviderade förelägganden enligt artikel 104.9. Den maximala sammanlagda tidsperioden bör därför justeras i enlighet med dessa ändringar. |
| --- | --- |

(12)

Den nuvarande sammanlagda tidsperioden på högst tio månader från och med rapportering av uppgifter som fastställs i artikel 4.2 och 4.3 i förordning (EG) nr 3605/93 för rådets beslut om att ålägga sanktioner är oförenlig med de ändrade tidsfristerna i varje skede av förfarandet och möjligheten att utfärda reviderade rekommendationer enligt artikel 104.7 eller reviderade förelägganden enligt artikel 104.9. Den maximala sammanlagda tidsperioden bör därför justeras i enlighet med dessa ändringar.

| (12) | Den nuvarande sammanlagda tidsperioden på högst tio månader från och med rapportering av uppgifter som fastställs i artikel 4.2 och 4.3 i förordning (EG) nr 3605/93 för rådets beslut om att ålägga sanktioner är oförenlig med de ändrade tidsfristerna i varje skede av förfarandet och möjligheten att utfärda reviderade rekommendationer enligt artikel 104.7 eller reviderade förelägganden enligt artikel 104.9. Den maximala sammanlagda tidsperioden bör därför justeras i enlighet med dessa ändringar
  , men bör inte vara längre än tre år räknat från den tidpunkt när det alltför stora underskottet konstaterades
  . |
| --- | --- |

(12)

Den nuvarande sammanlagda tidsperioden på högst tio månader från och med rapportering av uppgifter som fastställs i artikel 4.2 och 4.3 i förordning (EG) nr 3605/93 för rådets beslut om att ålägga sanktioner är oförenlig med de ändrade tidsfristerna i varje skede av förfarandet och möjligheten att utfärda reviderade rekommendationer enligt artikel 104.7 eller reviderade förelägganden enligt artikel 104.9. Den maximala sammanlagda tidsperioden bör därför justeras i enlighet med dessa ändringar
  , men bör inte vara längre än tre år räknat från den tidpunkt när det alltför stora underskottet konstaterades
  .

2.   När kommissionen och rådet bedömer och beslutar om ett alltför stort underskott föreligger i enlighet med artikel 104.3–6 i fördraget, får de anse att överskridandet av referensvärdet sker undantagsvis, i enlighet med artikel 104.2 (a) andra strecksatsen om underskottet överskrider referensvärdet på grund av en negativ tillväxt eller en beroende på en förlust av kumulerad BNP under en långvarig period av mycket låg tillväxt i förhållande till potentiell tillväxt.

2.   När kommissionen och rådet bedömer och beslutar om ett alltför stort underskott föreligger i enlighet med artikel 104.3–6 i fördraget, får de
  , efter att ha jämfört de siffror som medlemsstaterna har sänt in till kommissionen med de rapporter som de nationella centralbankerna har sänt in till ECB,
  anse att överskridandet av referensvärdet sker undantagsvis, i enlighet med artikel 104.2 (a) andra strecksatsen om underskottet överskrider referensvärdet på grund av en negativ tillväxt eller en beroende på en förlust av kumulerad BNP under en långvarig period av mycket låg tillväxt i förhållande till potentiell tillväxt.

3.   När kommissionen utarbetar en rapport i enlighet med artikel 104.3 skall den beakta alla andra faktorer av betydelse. Rapporten skall särskilt ta upp utvecklingen på medellång sikt av den ekonomiska politiken och finanspolitiken. Kommissionen skall också beakta faktorer som medlemsstaterna har lagt fram offentligt och till kommissionen inom en månad efter de rapporteringstillfällen som föreskrivs i artikel 4.2 och 4.3 i förordning (EG) nr 3605/93.

3.   När kommissionen utarbetar en rapport i enlighet med artikel 104.3 skall den beakta alla andra faktorer av betydelse
  som ingår i en överenskommen förteckning där alla relevanta faktorer som skall beaktas finns uppräknade
  . Rapporten skall särskilt ta upp utvecklingen på medellång sikt av den ekonomiska politiken och finanspolitiken. Kommissionen skall också beakta faktorer som medlemsstaterna har lagt fram offentligt och till kommissionen inom en månad efter de rapporteringstillfällen som föreskrivs i artikel 4.2 och 4.3 i förordning (EG) nr 3605/93.
  Europaparlamentet skall informeras regelbundet om förekomsten av alltför stora underskott och om processen för övervakning.

4.   I rådets rekommendation i enlighet med artikel 104.7 skall det fastställas en tidsfrist på högst sex månader inom vilken den berörda medlemsstaten skall vidta effektiva åtgärder. I rådets rekommendation skall det även fastställas en tidsfrist för korrigeringen av det alltför stora underskottet, vilken skall slutföras under det år som följer på året då underskottet fastställdes om det inte föreligger särskilda omständigheter. I rekommendationen skall rådet begära att medlemsstaten uppnår en årlig minimiökning av sitt konjunkturrensade saldo rensat för engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder för att korrigera det alltför stora underskottet inom den tidsfrist som är fastställd i rekommendationen.

4.   I rådets rekommendation i enlighet med artikel 104.7 skall det fastställas en tidsfrist på högst sex månader inom vilken den berörda medlemsstaten skall vidta effektiva åtgärder. I rådets rekommendation skall det även fastställas en tidsfrist för korrigeringen av det alltför stora underskottet, vilken skall slutföras under det år som följer på året då underskottet fastställdes om det inte föreligger särskilda omständigheter.
  Dock skall den maximala tidsfristen för korrigering av det alltför stora underskottet inte vara längre än tre år från det att det uppstod.
  I rekommendationen skall rådet begära att medlemsstaten uppnår en årlig minimiökning av sitt konjunkturrensade saldo rensat för engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder för att korrigera det alltför stora underskottet inom den tidsfrist som är fastställd i rekommendationen.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0234

Hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet och om ändring av förordningarna (EEG) nr 2847/93 och (EG) nr 973/2001 (KOM(2003)0589 – C5-0480/2003 – 2003/0229(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003)0589) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003)0589) (1),

| — | med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0480/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0480/2003),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A6-0112/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A6-0112/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| (6) | Den förvaltningsordning som föreskrivs i denna förordning omfattar verksamhet i samband med fiske efter bestånd i Medelhavet som bedrivs av gemenskapens fartyg, både i gemenskapens vatten och i internationella vatten, av tredjelands fartyg i medlemsstaternas fiskezoner och av unionens
  medborgare
  i Medelhavet. |
| --- | --- |

(6)

Den förvaltningsordning som föreskrivs i denna förordning omfattar verksamhet i samband med fiske efter bestånd i Medelhavet som bedrivs av gemenskapens fartyg, både i gemenskapens vatten och i internationella vatten, av tredjelands fartyg i medlemsstaternas fiskezoner och av unionens
  medborgare
  i Medelhavet.

| (6) | Den förvaltningsordning som föreskrivs i denna förordning omfattar verksamhet i samband med fiske efter bestånd i Medelhavet som bedrivs av gemenskapens fartyg, både i gemenskapens vatten och i internationella vatten, av tredjelands fartyg i medlemsstaternas fiskezoner och av unionens
  fartyg
  i Medelhavet. |
| --- | --- |

(6)

Den förvaltningsordning som föreskrivs i denna förordning omfattar verksamhet i samband med fiske efter bestånd i Medelhavet som bedrivs av gemenskapens fartyg, både i gemenskapens vatten och i internationella vatten, av tredjelands fartyg i medlemsstaternas fiskezoner och av unionens
  fartyg
  i Medelhavet.

| (23) | Eftersom gemenskapens fiske står för mer än 75 % av fångsterna av svärdfisk i Medelhavet, är det lämpligt att
  ändra rådets förordning (EG) nr 973/2001 av den 14 maj 2001 om
  tekniska
  bestämmelser
  för bevarande av vissa fiskbestånd av långvandrande arter
  och
  fastställa en minsta landningsstorlek
  inom gemenskapen
  tillsammans med specifikationer för långrev
  som stämmer
  överens med denna gräns
  samt ett fyra månader långt förbud mot långrevsfiske för att skydda ung svärdfisk
  . |
| --- | --- |

(23)

Eftersom gemenskapens fiske står för mer än 75 % av fångsterna av svärdfisk i Medelhavet, är det lämpligt att
  ändra rådets förordning (EG) nr 973/2001 av den 14 maj 2001 om
  tekniska
  bestämmelser
  för bevarande av vissa fiskbestånd av långvandrande arter
  och
  fastställa en minsta landningsstorlek
  inom gemenskapen
  tillsammans med specifikationer för långrev
  som stämmer
  överens med denna gräns
  samt ett fyra månader långt förbud mot långrevsfiske för att skydda ung svärdfisk
  .

| (23) | Eftersom gemenskapens fiske står för mer än 75 % av fångsterna av svärdfisk i Medelhavet, är det lämpligt att
  fastställa förvaltningsåtgärder. För att garantera att dessa åtgärder blir effektiva bör de
  tekniska
  bestämmelserna
  för bevarande av vissa fiskbestånd av långvandrande arter
  fastställas av de behöriga regionala fiskeorganisationerna. Kommissionen bör därför snarast för GFCM och Internationella kommissionen för bevarandet av tonfiskbeståndet i Atlanten (ICCAT) lägga fram lämpliga förslag för att
  fastställa en minsta landningsstorlek
  för fisket i Medelhavet,
  tillsammans med specifikationer
  som gör det möjligt
  för långrev
  att stämma
  överens med denna gräns
  . Avsaknaden av en överenskommelse inom en bestämd tidsperiod kommer inte att hindra EU från att vidta åtgärder i detta avseende tills en slutgiltig överenskommelse uppnåtts på multilaterala grunder
  . |
| --- | --- |

(23)

Eftersom gemenskapens fiske står för mer än 75 % av fångsterna av svärdfisk i Medelhavet, är det lämpligt att
  fastställa förvaltningsåtgärder. För att garantera att dessa åtgärder blir effektiva bör de
  tekniska
  bestämmelserna
  för bevarande av vissa fiskbestånd av långvandrande arter
  fastställas av de behöriga regionala fiskeorganisationerna. Kommissionen bör därför snarast för GFCM och Internationella kommissionen för bevarandet av tonfiskbeståndet i Atlanten (ICCAT) lägga fram lämpliga förslag för att
  fastställa en minsta landningsstorlek
  för fisket i Medelhavet,
  tillsammans med specifikationer
  som gör det möjligt
  för långrev
  att stämma
  överens med denna gräns
  . Avsaknaden av en överenskommelse inom en bestämd tidsperiod kommer inte att hindra EU från att vidta åtgärder i detta avseende tills en slutgiltig överenskommelse uppnåtts på multilaterala grunder
  .

| ii) | av medlemsstaternas fiskefartyg i Medelhavet utanför de farvatten som anges i led i, |
| --- | --- |

ii)

av medlemsstaternas fiskefartyg i Medelhavet utanför de farvatten som anges i led i,

| ii) | av medlemsstaternas fiskefartyg i Medelhavet utanför de farvatten som anges i led i,
  och |
| --- | --- |

ii)

av medlemsstaternas fiskefartyg i Medelhavet utanför de farvatten som anges i led i,
  och

| iii) | av medlemsstaternas medborgare, utan att det påverkar flaggmedlemsstatens huvudsakliga ansvar, i Medelhavet utanför de farvatten som anges i led 1, och |
| --- | --- |

iii)

av medlemsstaternas medborgare, utan att det påverkar flaggmedlemsstatens huvudsakliga ansvar, i Medelhavet utanför de farvatten som anges i led 1, och

utgår

(16a)
     
  burar: fiskeredskap som fästs på havsbotten och som fungerar som en fälla för att fånga marina arter. De är utformade som en korg, en tunna eller en bur, och består i de flesta fall av en fast eller halvfast ram täckt av ett nät. De har ett eller flera segment eller öppningar med släta ändar genom vilka arterna kan ta sig in i den inre kammaren. De fästs med hjälp av en anordning som kallas rev eller släprev, på vilken var och en av burarna fästs på regelbundna avstånd, den så kallade huvudlinan.

Det är förbjudet att använda trålnät, skrapredskap, burar, snörpvad/ringnot, fartygsvad/not, landvad/not eller liknande redskap på havsbottnar beväxta med posidonia (Posidonia oceanica) eller andra marina fanerogamer.

1.   Det är förbjudet att använda trålnät, skrapredskap, burar, snörpvad/ringnot, fartygsvad/not, landvad/not eller liknande redskap på havsbottnar beväxta med posidonia (Posidonia oceanica) eller andra marina fanerogamer
  , korall och märgel
  .

1a.
     
  Det är även förbjudet att använda släpnät på djup som överstiger 1 000 meter.

2.   På grundval av de uppgifterna och alla andra relevanta uppgifter, skall rådet före den
  31 december 2004
  utse skyddade områden, framför allt sådana som helt eller delvis ligger utanför medlemsstaternas territorialvatten, och ange vilken typ av fiskeverksamhet som är förbjuden eller tillåten i de områdena.

2.   På grundval av de uppgifterna och alla andra relevanta uppgifter, skall rådet före den
  31 december 2005
  utse skyddade områden, framför allt sådana som helt eller delvis ligger utanför medlemsstaternas territorialvatten, och ange vilken typ av fiskeverksamhet som är förbjuden eller tillåten i de områdena.

1.   Medlemsstaterna skall före den
  31 december 2004
  utse andra skyddade områden inom sina territorialvatten i vilka fiske får förbjudas eller begränsas i syfte att bevara och förvalta levande akvatiska resurser eller behålla eller förbättra de marina ekosystemens bevarandestatus. De behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna skall besluta om vilka fiskeredskap som får användas i dessa skyddade områden samt lämpliga tekniska bestämmelser som inte får vara mindre stränga än gemenskapens bestämmelser.

1.   Medlemsstaterna skall före den
  31 december 2005
  utse andra skyddade områden inom sina territorialvatten i vilka fiske får förbjudas eller begränsas i syfte att bevara och förvalta levande akvatiska resurser eller behålla eller förbättra de marina ekosystemens bevarandestatus. De behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna skall besluta om vilka fiskeredskap som får användas i dessa skyddade områden samt lämpliga tekniska bestämmelser som inte får vara mindre stränga än gemenskapens bestämmelser.

Följande får varken användas vid fiske eller hållas ombord:

1.
     Följande får varken användas vid fiske eller hållas ombord:

| a) | Giftiga, bedövande eller frätande ämnen. |
| --- | --- |

a)

Giftiga, bedövande eller frätande ämnen.

| a) | Giftiga, bedövande eller frätande ämnen. |
| --- | --- |

a)

Giftiga, bedövande eller frätande ämnen.

| b) | Apparater som alstrar elektriska urladdningar. |
| --- | --- |

b)

Apparater som alstrar elektriska urladdningar.

| b) | Apparater som alstrar elektriska urladdningar. |
| --- | --- |

b)

Apparater som alstrar elektriska urladdningar.

| c) | Sprängämnen. |
| --- | --- |

c)

Sprängämnen.

| c) | Sprängämnen. |
| --- | --- |

c)

Sprängämnen.

| d) | Ämnen som kan explodera om de sammanblandas. |
| --- | --- |

d)

Ämnen som kan explodera om de sammanblandas.

| d) | Ämnen som kan explodera om de sammanblandas. |
| --- | --- |

d)

Ämnen som kan explodera om de sammanblandas.

| e) | Släpredskap för att skörda röda koraller. |
| --- | --- |

e)

Släpredskap för att skörda röda koraller.

| e) | Släpredskap för att skörda röda koraller. |
| --- | --- |

e)

Släpredskap för att skörda röda koraller.

| f) | Tryckluftshammare eller andra slagredskap för att samla in arter som håller till i klippor. |
| --- | --- |

f)

Tryckluftshammare eller andra slagredskap för att samla in arter som håller till i klippor.

| f) | Tryckluftshammare eller andra slagredskap för att samla in arter som håller till i klippor. |
| --- | --- |

f)

Tryckluftshammare eller andra slagredskap för att samla in arter som håller till i klippor.

2.
     
  Det är inte tillåtet att använda bottensatta garn och förankrade flytgarn för att fånga följande arter: Långfenad tonfisk (Thunnus alalunga), tonfisk (Thunnus thynnus), svärdfisk (Xiphias gladius), havsbraxen (Brama brama), hajar (Hexanchus griseus, Cetorhinus maximus, Alopiidae, Carcharhinidae, Sphyrnidae, Isuridae, Lamnidae).

1.   Det är förbjudet att använda släpnät, instängningsredskap eller garn
  för fiske efter fläckpagell
  , eller ha sådana redskap ombord, om inte maskstorleken i den del av redskapet där maskstorleken är minst överensstämmer med de maskstorlekar som anges i punkterna 3–6.

1.   Det är förbjudet att använda släpnät, instängningsredskap eller garn, eller ha sådana redskap ombord, om inte maskstorleken i den del av redskapet där maskstorleken är minst överensstämmer med de maskstorlekar som anges i punkterna 3–6.

2.   Maskstorleken skall fastställas enligt de förfaranden som anges i kommissionens förordning (EG) nr 129/2003.

2.   Maskstorleken skall fastställas enligt de förfaranden som anges i kommissionens förordning (EG) nr 129/2003.

3.   För andra släpnät än de som anges i punkt 4 skall minsta maskstorlek vara

3.   För andra släpnät än de som anges i punkt 4 skall minsta maskstorlek vara

| 1) | 40 mm, till och med den
  31 december 2005
  , |
| --- | --- |

1)

40 mm, till och med den
  31 december 2005
  ,

| 1) | 40 mm, till och med den
  31 december 2006
  , |
| --- | --- |

1)

40 mm, till och med den
  31 december 2006
  ,

| 2) | 50 mm,
  från och med den
  1 januari 2006, |
| --- | --- |

2)

50 mm,
  från och med den
  1 januari 2006,

| 2) | från och med den
  1 januari 2007 skall det nät som nämns i punkt 1 ersättas med ett nätstycke med kvadratiska maskor på 40 mm vid lyftet och, på motiverad begäran av fartygsägaren, ett nätstycke med romboidformade maskor på 50 mm.



  Fiskefartygen får endast använda och hålla ombord en av de två typerna av nätstycken, och de skall välja antingen ett nätstycke med kvadratiska maskor på 40 mm vid snörplinan eller ett nätstycke med romboidformade maskor på 50 mm. |
| --- | --- |

2)

från och med den
  1 januari 2007 skall det nät som nämns i punkt 1 ersättas med ett nätstycke med kvadratiska maskor på 40 mm vid lyftet och, på motiverad begäran av fartygsägaren, ett nätstycke med romboidformade maskor på 50 mm.

| 3) | 60 mm, från och med den 1 januari 2009
  . |
| --- | --- |

3)

60 mm, från och med den 1 januari 2009
  .

Kommissionen skall före den 30 juni 2010 för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om genomförandet av denna punkt och eventuellt lägga fram lämpliga förslag till justeringar på grundval av rapporten
  .

4.   För pelagiska trålredskap som används för fiske efter sardin och ansjovis skall minsta maskstorlek vara 20 mm, om dessa arter utgör minst
  85 %
  av fångsten i levande vikt efter sortering.

4.   För pelagiska trålredskap som används för fiske efter sardin och ansjovis skall minsta maskstorlek vara 20 mm, om dessa arter utgör minst
  80 %
  av fångsten i levande vikt efter sortering.

1.   Det är förbjudet att använda långrev med krokar med en total längd som är mindre än
  5 cm
  och en bredd som är mindre än
  2,5 cm
  , och att ha sådana redskap ombord, för alla fiskefartyg som använder långrev och som landar eller har en kvantitet fläckpagell (Pagellus bogaraveo) ombord som utgör mer än 20 % av fångsten i levande vikt efter sortering.

1.   Det är förbjudet att använda långrev med krokar med en total längd som är mindre än
  3,95 cm
  och en bredd som är mindre än
  1,65 cm
  , och att ha sådana redskap ombord, för alla fiskefartyg som använder långrev och som landar eller har en kvantitet fläckpagell (Pagellus bogaraveo) ombord som utgör mer än 20 % av fångsten i levande vikt efter sortering.

1.   Det är förbjudet att använda släpredskap inom en kustzon av tre sjömil eller på ett vattendjup av mindre än 50 m om ett sådant djup nås närmare kusten.

1.   Det är förbjudet att använda släpredskap inom en kustzon av tre sjömil eller på ett vattendjup av mindre än 50 m om ett sådant djup nås närmare kusten.

Trots punkt 1 är det tillåtet att använda hydrauliska skrapredskap mellan
  1,5
  och 3 sjömil, oberoende av vattendjupet, såvida fångsten av andra arter än skaldjur inte överstiger 10 % av fångstens totala levande vikt.

Trots punkt 1 är det tillåtet att använda hydrauliska skrapredskap mellan
  0,5
  och 3 sjömil, oberoende av vattendjupet, såvida fångsten av andra arter än skaldjur inte överstiger 10 % av fångstens totala levande vikt.

2.   Det är förbjudet att använda trålredskap och hydrauliska skrapredskap inom en kustzon på
  1,5 sjömil
  .

2.   Det är förbjudet att använda trålredskap
  inom en kustzon på 1,5 sjömil
  och hydrauliska skrapredskap inom en kustzon på
  0,5 sjömil
  .

3.   Det är förbjudet att använda snörpvad/ringnot inom en kustzon av
  0,5 sjömil
  eller på ett vattendjup av mindre än 50 m om ett sådant djup nås närmare kusten.

3.   Det är förbjudet att använda snörpvad/ringnot inom en kustzon av
  300 m
  eller på ett vattendjup av mindre än 50 m om ett sådant djup nås närmare kusten.

4.
     
  Det är förbjudet att använda släpredskap, snörpvad/ringnot och andra instängningsredskap inom en sjömil från de skyddade områdens gränser som fastställts enligt artiklarna 5 och 6.

5.   På en medlemsstats begäran får kommissionen medge undantag från punkterna 1 och 3 i lokala fall om ett sådant undantag är motiverat av särskilda geografiska begränsningar eller om de berörda fiskena är mycket selektiva och har försumbar inverkan på den marina miljön, såvida de fiskena omfattas av en sådan förvaltningsplan som avses i artikel 17. Medlemsstaterna skall ge en uppdaterad vetenskaplig och teknisk motivering för ett sådant undantag.

5.   På en medlemsstats begäran får kommissionen medge undantag från punkterna 1 och 3 i lokala fall om ett sådant undantag är motiverat av särskilda geografiska begränsningar
  , såsom kustzonernas utbredning,
  eller om de berörda fiskena är mycket selektiva och har försumbar inverkan på den marina miljön
  och berör ett litet antal fartyg
  , såvida de fiskena omfattas av en sådan förvaltningsplan som avses i artikel 17. Medlemsstaterna skall ge en uppdaterad vetenskaplig och teknisk motivering för ett sådant undantag.

Alla fiskeredskap som används på ett kortare avstånd från kusten än vad som fastställs i punkterna 1 och 2, samt i enlighet med gällande gemenskapslagstiftning enligt förordning (EG) nr 1626/94, ändrad genom förordning (EG) nr 2550/2000, och fastställda undantag, får dock användas fram till och med den 31 december 2006 om inte rådet, med kvalificerad majoritet, på förslag av kommissionen och på grundval av vetenskapliga rön, beslutar annat.

1.   Genom undantag från artikel 13 får undermåliga marina organismer fångas, behållas ombord, lastas om, landas, transporteras, lagras, säljas, ställas ut eller bjudas ut till försäljning för utsättning eller flyttning om verksamheten bedrivs med tillstånd från och under överinseende av den berörda medlemsstatens myndighet.

1.   Genom undantag från artikel 13 får undermåliga marina organismer fångas, behållas ombord, lastas om, landas, transporteras, lagras, säljas, ställas ut eller bjudas ut till försäljning
  levande
  för utsättning eller flyttning om verksamheten bedrivs med tillstånd från och under överinseende av den berörda medlemsstatens myndighet.

3a.
     
  Det är förbjudet att föra in, flytta och sätta ut icke inhemska arter.

1.   Det är förbjudet att använda släpnät, instängningsredskap, snörpvad/ringnot, skrapredskap, gran, grimgarn och långrev för fritidsfiske efter långvandrande arter.

1.   Det är förbjudet att använda släpnät, instängningsredskap, snörpvad/ringnot, skrapredskap, gran, grimgarn
  , bottensatta långrev
  och långrev för fritidsfiske efter långvandrande arter.

Undantagsvis kan försäljning av arter som fångats i samband med tävling dock tillåtas, förutsatt att vinsten från försäljningen används till välgörande ändamål.

1.   Medlemsstaterna skall senast den
  31 december 2004
  anta förvaltningsplaner för fiske som bedrivs med fartygsvad/not, landvad/not, instängningsredskap och skrapredskap inom deras territorialvatten. Artikel 6.2, 6.3 och artikel 6.4 första stycket i förordning (EG) nr 2371/2002 skall tillämpas på de förvaltningsplanerna.

1.   Medlemsstaterna skall senast den
  31 december 2005
  anta förvaltningsplaner för fiske som bedrivs med fartygsvad/not, landvad/not, instängningsredskap och skrapredskap inom deras territorialvatten. Artikel 6.2, 6.3 och artikel 6.4 första stycket i förordning (EG) nr 2371/2002 skall tillämpas på de förvaltningsplanerna.

| da) | ekonomiskt stöd vid biologiska återhämtningsperioder. |
| --- | --- |

da)

Artikel 22

utgår

Restriktioner för användning av vissa typer av fartyg och redskap

I förordning (EG) nr 973/2001 skall följande artikel 4a införas:

”Artikel 4a

1.
     
  I Medelhavet är det förbjudet att använda bottensatta garn och förankrade flytgarn för att fånga följande arter: Långfenad tonfisk (Thunnus alalunga), tonfisk (Thunnus thynnus), svärdfisk (Xiphias gladius), havsbraxen (Brama brama), hajar (Hexanchus griseus, Cetorhinus maximus, Alopiidae, Carcharhinidae, Sphyrnidae, Isuridae, Lamnidae).

2.
     
  I Medelhavet är det förbjudet att använda långrev med krokar, som har en total längd på mindre än 10 cm och en bredd på mindre än 4,5 cm, och att bevara sådana redskap ombord för alla fiskefartyg som använder långrev och som landar eller har en mängd svärdfisk (Xiphias gladius) ombord som utgör mer än 20 % av fångsten i levande vikt efter sortering.

3.
     
  I Medelhavet är det från och med den 1 oktober till och med den 31 januari varje år förbjudet att fiska med pelagisk långrev efter någon av följande arter: Långfenad tonfisk (Thunnus alalunga), tonfisk (Thunnus thynnus), svärdfisk (Xiphias gladius) och hajar (Hexanchus griseus, Cetorhinus maximus, Alopiidae, Carcharhinidae, Sphyrnidae, Isuridae, Lamnidae)

4.
     
  Vid tillämpningen av punkt 2 skall

| a) | krokens totala längd mätas som skaftets längsta totala längd från den del av kroken som används för att fästa linan, och som vanligtvis är utformad som ett öga, till böjens topp, och |
| --- | --- |

a)

krokens totala längd mätas som skaftets längsta totala längd från den del av kroken som används för att fästa linan, och som vanligtvis är utformad som ett öga, till böjens topp, och

| b) | krokens bredd mätas som det största horisontella avståndet mätt från skaftets yttre del till hullingens yttre del.” |
| --- | --- |

b)

krokens bredd mätas som det största horisontella avståndet mätt från skaftets yttre del till hullingens yttre del.”

Artikel 23

Artikel 23

utgår

utgår

Minsta storlek

Minsta storlek

I bilaga IV till förordning (EG) nr 973/2001 skall uppgifterna gällande svärdfisk ersättas med följande:

I bilaga IV till förordning (EG) nr 973/2001 skall uppgifterna gällande svärdfisk ersättas med följande:

Svärdfisk (Xiphias gladius) i Atlanten: 25 kg eller 125 cm (underkäken)

Svärdfisk (Xiphias gladius) i Medelhavet: 110 cm (underkäken) eller 16 kg hel levande vikt (hela fiskens vikt före beredning eller borttagning av någon del) eller 14 kg i urtagen vikt och utan gälar (vikt efter det att gälar och inälvor tagits bort) (2)

Artikel 23a

Artikel 23a

Rådet skall före den 31 mars 2006 på förslag av kommissionen besluta om tekniska åtgärder för att skydda ung svärdfisk i Medelhavet.

Rådet skall före den 31 mars 2006 på förslag av kommissionen besluta om tekniska åtgärder för att skydda ung svärdfisk i Medelhavet.

Skrapredskapens maximala bredd skall vara
  4 m
  utom när skrapredskapen används för fiske efter svamp (gagava).

4 m

Skrapredskapens maximala bredd skall vara
  3 m
  utom när skrapredskapen används för fiske efter svamp (gagava).

3 m

| — | Varje fartyg får sätta högst
  4 000 m
  grimgarn, bottensatta garn eller förankrade flytgarn och får inte ha mer ombord. |
| --- | --- |

—

—

Varje fartyg får sätta högst
  4 000 m
  grimgarn, bottensatta garn eller förankrade flytgarn och får inte ha mer ombord.

4 000 m

| — | Varje fartyg får sätta högst
  6 000 m
  grimgarn, bottensatta garn eller förankrade flytgarn och får inte ha mer ombord
  , eftersom mängden garn får uppgå till högst 2 500 m i fallet med en ensam fiskare, och ytterligare 2 000 m, om en andra fiskare tillkommer, respektive 1 500 m, om en tredje fiskare tillkommer
  . |
| --- | --- |

—

—

Varje fartyg får sätta högst
  6 000 m
  grimgarn, bottensatta garn eller förankrade flytgarn och får inte ha mer ombord
  , eftersom mängden garn får uppgå till högst 2 500 m i fallet med en ensam fiskare, och ytterligare 2 000 m, om en andra fiskare tillkommer, respektive 1 500 m, om en tredje fiskare tillkommer
  .

6 000 m

, eftersom mängden garn får uppgå till högst 2 500 m i fallet med en ensam fiskare, och ytterligare 2 000 m, om en andra fiskare tillkommer, respektive 1 500 m, om en tredje fiskare tillkommer

| 6. | Bottenrev |
| --- | --- |

6.

Bottenrev

| 6. | Bottenrev |
| --- | --- |

6.

Bottenrev

| — | Varje fartyg får sätta högst
  7 000 m långrev
  och får inte ha
  mer
  ombord. |
| --- | --- |

—

Varje fartyg får sätta högst
  7 000 m långrev
  och får inte ha
  mer
  ombord.

7 000 m långrev

mer

| — | Varje fartyg får sätta högst
  3 000 krokar
  och får inte ha
  fler
  ombord. |
| --- | --- |

—

Varje fartyg får sätta högst
  3 000 krokar
  och får inte ha
  fler
  ombord.

3 000 krokar

fler

| 7. | Burar, tinor och mjärdar för djuphavsfiske efter kräftdjur |
| --- | --- |

7.

Burar, tinor och mjärdar för djuphavsfiske efter kräftdjur

| 7. | Burar, tinor och mjärdar för djuphavsfiske efter kräftdjur |
| --- | --- |

7.

Burar, tinor och mjärdar för djuphavsfiske efter kräftdjur

Varje fartyg får sätta högst 5 km burar, tinor och mjärdar och får inte ha mer ombord.

Varje fartyg får sätta högst 5 km burar, tinor och mjärdar och får inte ha mer ombord.

| 8. | Flytrev |
| --- | --- |

8.

Flytrev

| 8. | Flytrev |
| --- | --- |

8.

Flytrev

Varje fartyg får sätta högst
  60 km långrev och får inte ha mer ombord.

60 km långrev och får inte ha mer ombord.

Varje fartyg får
  ha ombord och
  sätta högst:

ha ombord och

| — | 2 000 krokar per fartyg för fartyg som fiskar efter tonfisk (Thunnus thynnus), |
| --- | --- |

—

2 000 krokar per fartyg för fartyg som fiskar efter tonfisk (Thunnus thynnus),

2 000 krokar per fartyg för fartyg som fiskar efter tonfisk (Thunnus thynnus),

| — | 3 500 krokar per fartyg för fartyg som fiskar efter svärdfisk (Xiphias gladius), |
| --- | --- |

—

3 500 krokar per fartyg för fartyg som fiskar efter svärdfisk (Xiphias gladius),

3 500 krokar per fartyg för fartyg som fiskar efter svärdfisk (Xiphias gladius),

| — | 5 000 krokar per fartyg för fartyg som fiskar efter långfenad tonfisk (Thunnus alalunga). |
| --- | --- |

—

5 000 krokar per fartyg för fartyg som fiskar efter långfenad tonfisk (Thunnus alalunga).

5 000 krokar per fartyg för fartyg som fiskar efter långfenad tonfisk (Thunnus alalunga).

| Vetenskapligt namn | Minimiått |
| --- | --- |

Vetenskapligt namn

Minimiått

| Vetenskapligt namn | Minimimått |
| --- | --- |

Vetenskapligt namn

Minimimått

| 1. | Fisk |
| --- | --- |

1.

Fisk

| 1. | Fisk |
| --- | --- |

1.

Fisk

| Dicentrarchus labrax | 25 cm |
| --- | --- |

Dicentrarchus labrax

25 cm

| Dicentrarchus labrax | 25 cm |
| --- | --- |

Dicentrarchus labrax

25 cm

| Diplodus annularis | 12 cm |
| --- | --- |

Diplodus annularis

12 cm

| Diplodus annularis | 12 cm |
| --- | --- |

Diplodus annularis

12 cm

| Diplodus puntazzo | 18 cm |
| --- | --- |

Diplodus puntazzo

18 cm

| Diplodus puntazzo | 18 cm |
| --- | --- |

Diplodus puntazzo

18 cm

| Diplodus sargus | 23 cm |
| --- | --- |

Diplodus sargus

23 cm

| Diplodus sargus | 23 cm |
| --- | --- |

Diplodus sargus

23 cm

| Diplodus vulgaris | 18 cm |
| --- | --- |

Diplodus vulgaris

18 cm

| Diplodus vulgaris | 18 cm |
| --- | --- |

Diplodus vulgaris

18 cm

| Engraulis encrasicolus* | 11 cm |
| --- | --- |

Engraulis encrasicolus*

11 cm

11 cm

| Engraulis encrasicolus* | 9 cm |
| --- | --- |

Engraulis encrasicolus*

9 cm

9 cm

| Epinephelus spp. | 45 cm |
| --- | --- |

Epinephelus spp.

45 cm

| Epinephelus spp. | 45 cm |
| --- | --- |

Epinephelus spp.

45 cm

| Lithognathus mormyrus | 20 cm |
| --- | --- |

Lithognathus mormyrus

20 cm

| Lithognathus mormyrus | 20 cm |
| --- | --- |

Lithognathus mormyrus

20 cm

| Merluccius merluccius | 15 cm |
| --- | --- |

Merluccius merluccius

15 cm

15 cm

| Merluccius merluccius | 20 cm |
| --- | --- |

Merluccius merluccius

20 cm

20 cm

(
  till och med den
  31 december 2008)

(

31 december 2008)

Till och med den
  31 december 2006 medges dock en toleransmarginal på 15 % av vikten för kummel mellan 15-20 cm.

31 december 2006 medges dock en toleransmarginal på 15 % av vikten för kummel mellan 15-20 cm.

20 cm (till och med den 1 januari 2009)

20 cm (till och med den 1 januari 2009)

Denna toleransgräns skall respekteras både av det enskilda fartyget, på öppet hav eller på landningsstället, och på de första avsättningsmarknaderna efter landningen. Denna gräns skall också respekteras vid samtliga efterföljande handelstransaktioner på nationell eller internationell nivå.

Denna toleransgräns skall respekteras både av det enskilda fartyget, på öppet hav eller på landningsstället, och på de första avsättningsmarknaderna efter landningen. Denna gräns skall också respekteras vid samtliga efterföljande handelstransaktioner på nationell eller internationell nivå.

| Mullus spp. | 11 cm |
| --- | --- |

Mullus spp.

11 cm

| Mullus spp. | 11 cm |
| --- | --- |

Mullus spp.

11 cm

| Pagellus acarne | 17 cm |
| --- | --- |

Pagellus acarne

17 cm

| Pagellus acarne | 17 cm |
| --- | --- |

Pagellus acarne

17 cm

| Pagellus bogaraveo | 33 cm |
| --- | --- |

Pagellus bogaraveo

33 cm

| Pagellus bogaraveo | 33 cm |
| --- | --- |

Pagellus bogaraveo

33 cm

| Pagellus erythrinus | 15 cm |
| --- | --- |

Pagellus erythrinus

15 cm

| Pagellus erythrinus | 15 cm |
| --- | --- |

Pagellus erythrinus

15 cm

| Pagrus pagrus | 18 cm |
| --- | --- |

Pagrus pagrus

18 cm

| Pagrus pagrus | 18 cm |
| --- | --- |

Pagrus pagrus

18 cm

| Polyprion americanus | 45 cm |
| --- | --- |

Polyprion americanus

45 cm

| Polyprion americanus | 45 cm |
| --- | --- |

Polyprion americanus

45 cm

| Sardina pilchardus** | 13 cm |
| --- | --- |

Sardina pilchardus**

13 cm

13 cm

| Sardina pilchardus** | 11 cm |
| --- | --- |

Sardina pilchardus**

11 cm

11 cm

| Scomber japonicus | 18 cm |
| --- | --- |

Scomber japonicus

18 cm

| Scomber japonicus | 18 cm |
| --- | --- |

Scomber japonicus

18 cm

| Scomber scombrus | 18 cm |
| --- | --- |

Scomber scombrus

18 cm

| Scomber scombrus | 18 cm |
| --- | --- |

Scomber scombrus

18 cm

| Solea vulgaris | 25 cm |
| --- | --- |

Solea vulgaris

25 cm

25 cm

| Solea vulgaris | 20 cm |
| --- | --- |

Solea vulgaris

20 cm

20 cm

| Sparus aurata | 20 cm |
| --- | --- |

Sparus aurata

20 cm

| Sparus aurata | 20 cm |
| --- | --- |

Sparus aurata

20 cm

| Trachurus spp. | 15 cm |
| --- | --- |

Trachurus spp.

15 cm

| Trachurus spp. | 15 cm |
| --- | --- |

Trachurus spp.

15 cm

| 2. | Kräftdjur |
| --- | --- |

2.

Kräftdjur

| 2. | Kräftdjur |
| --- | --- |

2.

Kräftdjur

| Homarus gammarus | TL 30 cm |
| --- | --- |

Homarus gammarus

TL 30 cm

| Homarus gammarus | TL 30 cm |
| --- | --- |

Homarus gammarus

TL 30 cm

| Nephrops norvegicus | CL 20 mm
  Nephrops norvegicus |
| --- | --- |

Nephrops norvegicus

CL 20 mm

Nephrops norvegicus

| CL 20 mm | TL 70 mm
  TL 70 mm |
| --- | --- |

CL 20 mm

TL 70 mm

TL 70 mm

| Palinuridae | CL 105 mm |
| --- | --- |

Palinuridae

CL 105 mm

CL 105 mm

| Palinuridae | CL 90 mm |
| --- | --- |

Palinuridae

CL 90 mm

CL 90 mm

| Parapenaeus longirostris | CL 20 mm |
| --- | --- |

Parapenaeus longirostris

CL 20 mm

| Parapenaeus longirostris | CL 20 mm |
| --- | --- |

Parapenaeus longirostris

CL 20 mm

| 3. | Blötdjur |
| --- | --- |

3.

Blötdjur

| 3. | Blötdjur |
| --- | --- |

3.

Blötdjur

| Pecten jacobeus | 11 cm |
| --- | --- |

Pecten jacobeus

11 cm

11 cm

| Pecten jacobeus | 10 cm |
| --- | --- |

Pecten jacobeus

10 cm

10 cm

| Venerupis spp. | 25 mm |
| --- | --- |

Venerupis spp.

Venerupis spp.

25 mm

25 mm

| Venus spp. | 25 mm |
| --- | --- |

Venus spp.

Venus spp.

25 mm

25 mm

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

1

P6_TA(2005)0235

Sambandet mellan laglig och olaglig migration och integrationen av invandrare

Europaparlamentets resolution om sambandet mellan laglig och olaglig migration och integrationen av invandrare (2004/2137(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén ”Undersökning av kopplingarna mellan laglig och olaglig migration” (KOM(2004)0412), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén ”Undersökning av kopplingarna mellan laglig och olaglig migration” (KOM(2004)0412),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén ”Första årliga rapporten om migration och integration” (KOM(2004)0508), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén ”Första årliga rapporten om migration och integration” (KOM(2004)0508),

| — | med beaktande av kommissionens grönbok om en gemensam syn på ekonomisk migration i EU (KOM(2004)0811), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok om en gemensam syn på ekonomisk migration i EU (KOM(2004)0811),

| — | med beaktande av yttrandena från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 15 december 2004 respektive den 24 januari 2005 över kommissionens meddelande ”Undersökning av kopplingarna mellan laglig och olaglig migration”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 15 december 2004 respektive den 24 januari 2005 över kommissionens meddelande ”Undersökning av kopplingarna mellan laglig och olaglig migration”,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2004 om kommissionens meddelande om invandring, integration och sysselsättning (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2004 om kommissionens meddelande om invandring, integration och sysselsättning (1),

| — | med beaktande av Amsterdamfördraget, som ger gemenskapen befogenheter och skyldigheter när det gäller migrations- och asylfrågor, och artikel 63 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Amsterdamfördraget, som ger gemenskapen befogenheter och skyldigheter när det gäller migrations- och asylfrågor, och artikel 63 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser från mötena i Tammerfors den 15-16 oktober 1999, Laeken den 14–15 december 2001, Sevilla den 21–22 juni 2002 och Thessaloniki den 19–20 juni 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser från mötena i Tammerfors den 15-16 oktober 1999, Laeken den 14–15 december 2001, Sevilla den 21–22 juni 2002 och Thessaloniki den 19–20 juni 2003,

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 14 oktober 2004 till rådet och Europeiska rådet om framtiden för området med frihet, säkerhet och rättvisa samt villkoren för stärkande av dess legitimitet och effektivitet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 14 oktober 2004 till rådet och Europeiska rådet om framtiden för området med frihet, säkerhet och rättvisa samt villkoren för stärkande av dess legitimitet och effektivitet (2),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser från mötet i Bryssel den 4-5 november 2004 inkluderat Haagprogrammet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser från mötet i Bryssel den 4-5 november 2004 inkluderat Haagprogrammet,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0136/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0136/2005), och av följande skäl:

| A. | Den tid som Europeiska rådets möte i Tammerfors ansåg krävdes för genomförandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa har nu löpt ut. |
| --- | --- |

A.

Den tid som Europeiska rådets möte i Tammerfors ansåg krävdes för genomförandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa har nu löpt ut.

| B. | Det finns ingen verklig europeisk migrationspolitik i organiserad och samordnad form, och med hänsyn till den invandring som detta resulterar i är det nödvändigt att EU och medlemsstaterna tillämpar en reglerad immigrationspolitik i samarbete med berörda tredje länder. |
| --- | --- |

B.

Det finns ingen verklig europeisk migrationspolitik i organiserad och samordnad form, och med hänsyn till den invandring som detta resulterar i är det nödvändigt att EU och medlemsstaterna tillämpar en reglerad immigrationspolitik i samarbete med berörda tredje länder.

| C. | Antagandet av Haagprogrammet – vilket inom kort kommer att genomföras med hjälp av kommissionens handlingsplan – gör det möjligt att gå vidare utifrån de resultat som uppnåtts genom Tammmerforsprogrammet och att möta nya utmaningar för förverkligandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

C.

Antagandet av Haagprogrammet – vilket inom kort kommer att genomföras med hjälp av kommissionens handlingsplan – gör det möjligt att gå vidare utifrån de resultat som uppnåtts genom Tammmerforsprogrammet och att möta nya utmaningar för förverkligandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa.

| D. | Unionens och dess medlemsstaters samarbete i denna fråga med ursprungstredjeländer och transitländer är av yttersta vikt. |
| --- | --- |

D.

Unionens och dess medlemsstaters samarbete i denna fråga med ursprungstredjeländer och transitländer är av yttersta vikt.

| E. | Det är nödvändigt att undvika alla oklarheter i förhållandet mellan utvecklingssamarbete och invandring. |
| --- | --- |

E.

Det är nödvändigt att undvika alla oklarheter i förhållandet mellan utvecklingssamarbete och invandring.

| F. | För att EU-samhället skall bli säkrare krävs, med hänsyn till utvidgningen, skärpta kontroller vid de yttre gränserna och tillämpning av principen om ömsesidig solidaritet, i enlighet med bestämmelserna i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och i fördragen. |
| --- | --- |

F.

För att EU-samhället skall bli säkrare krävs, med hänsyn till utvidgningen, skärpta kontroller vid de yttre gränserna och tillämpning av principen om ömsesidig solidaritet, i enlighet med bestämmelserna i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och i fördragen.

| G. | Europeiska unionen måste i sin egenskap av ett område utan inre gränser inta en gemensam, samstämmig och verkningsfull hållning när det gäller förvaltningen av de yttre gränserna och måste utveckla en gemensam politik i visum-, asyl- och immigrationsfrågor. |
| --- | --- |

G.

Europeiska unionen måste i sin egenskap av ett område utan inre gränser inta en gemensam, samstämmig och verkningsfull hållning när det gäller förvaltningen av de yttre gränserna och måste utveckla en gemensam politik i visum-, asyl- och immigrationsfrågor.

| H. | Kampen mot illegal invandring och människohandel samt tillhandahållande av lagliga migrationskanaler liksom integrering måste förbli absoluta prioriteter för den utvidgade unionen, och exploatering av invandrare genom användning av illegal arbetskraft och omänsklig behandling måste beläggas med hårda straff. |
| --- | --- |

H.

Kampen mot illegal invandring och människohandel samt tillhandahållande av lagliga migrationskanaler liksom integrering måste förbli absoluta prioriteter för den utvidgade unionen, och exploatering av invandrare genom användning av illegal arbetskraft och omänsklig behandling måste beläggas med hårda straff.

| I. | Ekonomisk invandring utgör en ny utmaning för EU. Debatten kring detta ny problem har återupptagits genom den ovannämnda grönboken, som före utgången av 2005 kommer att följas upp av ett handlingsprogram som förhoppningsvis är inriktat på gemensamma bestämmelser som öppnar för ekonomisk invandring. |
| --- | --- |

I.

Ekonomisk invandring utgör en ny utmaning för EU. Debatten kring detta ny problem har återupptagits genom den ovannämnda grönboken, som före utgången av 2005 kommer att följas upp av ett handlingsprogram som förhoppningsvis är inriktat på gemensamma bestämmelser som öppnar för ekonomisk invandring.

| J. | En ekonomisk migration, som är laglig och kontrollerad, är nödvändig för ett Europa där minskningen av den yrkesverksamma befolkningen kommer att medföra att antalet arbetstagare kommer att sjunka med cirka 20 miljoner mellan 2005 och 2030, något som betonas i flera utredningar (3). |
| --- | --- |

J.

En ekonomisk migration, som är laglig och kontrollerad, är nödvändig för ett Europa där minskningen av den yrkesverksamma befolkningen kommer att medföra att antalet arbetstagare kommer att sjunka med cirka 20 miljoner mellan 2005 och 2030, något som betonas i flera utredningar (3).

| K. | En av de grundläggande orsakerna till ekonomisk migration är migranternas legitima strävanden efter att tillgodose sina grundläggande behov och fly fattigdom. Den gemensamma migrationspolitiken bör ta hänsyn till gemenskapens utvecklingspolitik, vars främsta mål är kampen mot fattigdom, för att stödja utvecklingen i tredjeländer när det gäller tillgången till utbildning och hälsovård och för att uppfylla övriga millennieutvecklingsmål. |
| --- | --- |

K.

En av de grundläggande orsakerna till ekonomisk migration är migranternas legitima strävanden efter att tillgodose sina grundläggande behov och fly fattigdom. Den gemensamma migrationspolitiken bör ta hänsyn till gemenskapens utvecklingspolitik, vars främsta mål är kampen mot fattigdom, för att stödja utvecklingen i tredjeländer när det gäller tillgången till utbildning och hälsovård och för att uppfylla övriga millennieutvecklingsmål.

| L. | För att den politik som tillämpas i samband med laglig invandring skall lyckas krävs att det genomförs strategier som syftar till att uppnå en övergripande integration. Strategierna bör ta fasta på andras erfarenheter och på lärdomarna från och samarbetet med frivillighetsorganisationer. Dessutom bör de bygga på respekten för de rättigheter och skyldigheter som tillkommer de lagligen invandrade medborgarna och det mottagande landets medborgare, på en fortlöpande dialog som grundar sig på förtroende och ömsesidig respekt och på institutionerna förmåga att dra igång informationskampanjer för att bygga ett interkulturellt samhälle och att fortlöpande vidta åtgärder mot varje form av diskriminering på grund av ras, kultur och ekonomiska förhållanden. |
| --- | --- |

L.

För att den politik som tillämpas i samband med laglig invandring skall lyckas krävs att det genomförs strategier som syftar till att uppnå en övergripande integration. Strategierna bör ta fasta på andras erfarenheter och på lärdomarna från och samarbetet med frivillighetsorganisationer. Dessutom bör de bygga på respekten för de rättigheter och skyldigheter som tillkommer de lagligen invandrade medborgarna och det mottagande landets medborgare, på en fortlöpande dialog som grundar sig på förtroende och ömsesidig respekt och på institutionerna förmåga att dra igång informationskampanjer för att bygga ett interkulturellt samhälle och att fortlöpande vidta åtgärder mot varje form av diskriminering på grund av ras, kultur och ekonomiska förhållanden.

| M. | En förändring av invandringspolitiken i en medlemsstat påverkar migrationsströmmarna och utvecklingen i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

M.

En förändring av invandringspolitiken i en medlemsstat påverkar migrationsströmmarna och utvecklingen i andra medlemsstater.

| N. | Kampen mot människohandel och sexuellt utnyttjande av kvinnor och barn måste utgöra en väsentlig del i migrationspolitiken. |
| --- | --- |

N.

Kampen mot människohandel och sexuellt utnyttjande av kvinnor och barn måste utgöra en väsentlig del i migrationspolitiken.

| O. | I Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa fastställs i artikel III-268 att EU:s invandrings- och asylpolitik skall styras av principen om solidaritet och rättvis ansvarsfördelning. |
| --- | --- |

O.

I Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa fastställs i artikel III-268 att EU:s invandrings- och asylpolitik skall styras av principen om solidaritet och rättvis ansvarsfördelning.

| P. | De ekonomiska resurser som EU förfogar över är begränsade och måste därför fördelas på ett rättvist sätt mellan de olika aspekterna av den europeiska migrationspolitiken. |
| --- | --- |

P.

De ekonomiska resurser som EU förfogar över är begränsade och måste därför fördelas på ett rättvist sätt mellan de olika aspekterna av den europeiska migrationspolitiken.

| 1. | Europaparlamentet anser att EU:s invandringspolitik bör bygga på en övergripande, och inte sektorsbaserad, strategi som baserar sig inte bara på arbetsmarknadens krav i medlemsstaterna, utan framför allt på en politik för mottagande och integration och på fastställande av en bestämd status samt medborgerliga, sociala och politiska rättigheter för invandrare i hela Europeiska unionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att EU:s invandringspolitik bör bygga på en övergripande, och inte sektorsbaserad, strategi som baserar sig inte bara på arbetsmarknadens krav i medlemsstaterna, utan framför allt på en politik för mottagande och integration och på fastställande av en bestämd status samt medborgerliga, sociala och politiska rättigheter för invandrare i hela Europeiska unionen.

| 2. | Europaparlamentet beklagar att rådet, fem år efter Europeiska rådets möte i Tammerfors och trots de många olika diskussionerna i parlamentet, inte har lyckats fastställa en gemensam invandringspolitik och att man i stället beslutat att behålla beslutsfattande med enhällighet och samrådsförfarandet i alla frågor som rör laglig invandring. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar att rådet, fem år efter Europeiska rådets möte i Tammerfors och trots de många olika diskussionerna i parlamentet, inte har lyckats fastställa en gemensam invandringspolitik och att man i stället beslutat att behålla beslutsfattande med enhällighet och samrådsförfarandet i alla frågor som rör laglig invandring.

| 3. | Europaparlamentet betonar vikten av att när det gäller invandringsfrågor inta en global och samstämmig hållning som baserar sig på en närmare samverkan mellan olika berörda politikområden och beklagar att EU ofta intar en alltför sektorsbunden hållning. Europaparlamentet gläder sig i detta sammanhang åt kommissionens och det nuvarande rådsordförandeskapets initiativ som syftar till att inrätta ett ömsesidigt informations- och varningssystem med fullt deltagande av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar vikten av att när det gäller invandringsfrågor inta en global och samstämmig hållning som baserar sig på en närmare samverkan mellan olika berörda politikområden och beklagar att EU ofta intar en alltför sektorsbunden hållning. Europaparlamentet gläder sig i detta sammanhang åt kommissionens och det nuvarande rådsordförandeskapets initiativ som syftar till att inrätta ett ömsesidigt informations- och varningssystem med fullt deltagande av Europaparlamentet.

| 4. | Europaparlamentet betonar att en effektiv utveckling av en gemensam europeisk asyl- och invandringspolitik, som hävdar de grundläggande rättigheterna, är ett av prioritetsområdena inom ramen för den europeiska integrationen, vilket framgår av Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att en effektiv utveckling av en gemensam europeisk asyl- och invandringspolitik, som hävdar de grundläggande rättigheterna, är ett av prioritetsområdena inom ramen för den europeiska integrationen, vilket framgår av Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med parlamentet överväga hur man skall kunna få en bättre samordning av samtliga strukturer och aktörer som berör hantering av migrationsströmmar och ett bättre utnyttjande och en bättre spridning av de ekonomiska program som rör denna fråga. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med parlamentet överväga hur man skall kunna få en bättre samordning av samtliga strukturer och aktörer som berör hantering av migrationsströmmar och ett bättre utnyttjande och en bättre spridning av de ekonomiska program som rör denna fråga.

| 6. | Europaparlamentet beklagar att de åtgärder för kontroll av migrationsströmmar, vilka antagits av rådet och medlemsstaterna, hittills varit repressiva kontrollåtgärder snarare än positiva proaktiva åtgärder. Parlamentet påpekar att strategierna för att minska fattigdomen, förbättra levnads- och arbetsvillkoren, skapa sysselsättning och utveckla utbildningen i ursprungsländerna på lång sikt bidrar till att normalisera migrationsströmmarna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar att de åtgärder för kontroll av migrationsströmmar, vilka antagits av rådet och medlemsstaterna, hittills varit repressiva kontrollåtgärder snarare än positiva proaktiva åtgärder. Parlamentet påpekar att strategierna för att minska fattigdomen, förbättra levnads- och arbetsvillkoren, skapa sysselsättning och utveckla utbildningen i ursprungsländerna på lång sikt bidrar till att normalisera migrationsströmmarna.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och ursprungsländerna att i sina respektive länder starta kampanjer för att informera och öka befolkningens förståelse för migrations- och integrationspolitiken och för kampen mot rasism och främlingsfientlighet, eftersom bristen på information om möjligheterna till laglig invandring utnyttjas av de maffiaorganisationer som ägnar sig åt människohandel. Parlamentet anser att samarbete med ursprungsländerna är av avgörande betydelse när det gäller information om och förebyggande av utnyttjandet av människor och att tonvikten i detta sammanhang bör läggas på den roll som spelas av integrationen, den sociala delaktigheten och kulturutbyten. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och ursprungsländerna att i sina respektive länder starta kampanjer för att informera och öka befolkningens förståelse för migrations- och integrationspolitiken och för kampen mot rasism och främlingsfientlighet, eftersom bristen på information om möjligheterna till laglig invandring utnyttjas av de maffiaorganisationer som ägnar sig åt människohandel. Parlamentet anser att samarbete med ursprungsländerna är av avgörande betydelse när det gäller information om och förebyggande av utnyttjandet av människor och att tonvikten i detta sammanhang bör läggas på den roll som spelas av integrationen, den sociala delaktigheten och kulturutbyten.

| 8. | Europaparlamentet anser att det är av avgörande betydelse att största möjlig hänsyn tas till invandringens potential i en EU-politik som inriktar sig på gemensam utveckling och som omfattar både mottagarlandet, ursprungslandet och exilsamhällena. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att det är av avgörande betydelse att största möjlig hänsyn tas till invandringens potential i en EU-politik som inriktar sig på gemensam utveckling och som omfattar både mottagarlandet, ursprungslandet och exilsamhällena.

| 9. | Europaparlamentet understryker att, för att tillvarata invandringens potential, måste EU lägga fram konkreta lösningar på problemet med kunskapsflykt och uppmuntra medlemsstaterna att underlätta invandrares möjligheter att skicka pengar till sina ursprungsländer. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att, för att tillvarata invandringens potential, måste EU lägga fram konkreta lösningar på problemet med kunskapsflykt och uppmuntra medlemsstaterna att underlätta invandrares möjligheter att skicka pengar till sina ursprungsländer.

| 10. | Europaparlamentet erinrar om det delade ansvar samtliga medlemsstater har för hanteringen av de nord-sydliga migrationsströmmarna, vilket å ena sidan – särskilt på södra sidan av Medelhavet – gäller kampen mot olaglig invandring och människohandel, och å andra sidan – framför allt på den norra sidan av Medelhavet – skapandet av nödvändiga ekonomiska förutsättningar för den sociala utvecklingen i tredje länder samt ett lämpligt mottagande med full respekt för människovärdet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet erinrar om det delade ansvar samtliga medlemsstater har för hanteringen av de nord-sydliga migrationsströmmarna, vilket å ena sidan – särskilt på södra sidan av Medelhavet – gäller kampen mot olaglig invandring och människohandel, och å andra sidan – framför allt på den norra sidan av Medelhavet – skapandet av nödvändiga ekonomiska förutsättningar för den sociala utvecklingen i tredje länder samt ett lämpligt mottagande med full respekt för människovärdet.

| 11. | Europaparlamentet vill se att migrationsfrågan integreras i EU:s utrikespolitik. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta itu med de underliggande orsakerna till migrationen genom att ingå partnerskap med utvecklingsländerna med utgångspunkt i en verklig dialog. Parlamentet framhåller dock att biståndspolitiken och den ekonomiska partnerskapspolitiken inte räcker till för att komma till rätta med migrationens underliggande orsaker. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet vill se att migrationsfrågan integreras i EU:s utrikespolitik. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta itu med de underliggande orsakerna till migrationen genom att ingå partnerskap med utvecklingsländerna med utgångspunkt i en verklig dialog. Parlamentet framhåller dock att biståndspolitiken och den ekonomiska partnerskapspolitiken inte räcker till för att komma till rätta med migrationens underliggande orsaker.

| 12. | Europaparlamentet rekommenderar rådet att ta lämpliga initiativ för att se till att de personer som är ansvariga för invandrarfrågor har samma rang och tillhör samma ministerium i vart och ett av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet rekommenderar rådet att ta lämpliga initiativ för att se till att de personer som är ansvariga för invandrarfrågor har samma rang och tillhör samma ministerium i vart och ett av medlemsstaterna.

| 13. | Europaparlamentet betonar att det bör ha en politisk roll, bland annat genom att ange för kommissionen vilka åtgärder beträffande invandringen som bör omfattas av gemensamma bestämmelser som nyckelstadier i inrättandet av en gemensam migrationspolitik. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att det bör ha en politisk roll, bland annat genom att ange för kommissionen vilka åtgärder beträffande invandringen som bör omfattas av gemensamma bestämmelser som nyckelstadier i inrättandet av en gemensam migrationspolitik.

| 14. | Europaparlamentet påminner om vikten av att EU inför bestämmelser om gemensam hantering av migrationsströmmar och obligatoriskt återtagande vid olaglig invandring i alla associerings- och samarbetsavtal som undertecknas. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påminner om vikten av att EU inför bestämmelser om gemensam hantering av migrationsströmmar och obligatoriskt återtagande vid olaglig invandring i alla associerings- och samarbetsavtal som undertecknas.

| 15. | Europaparlamentet anser dock att utvecklingssamarbetet visserligen är ett nödvändigt instrument för att bekämpa migrationsströmmarnas underliggande orsaker, men att det fortfarande kompletterar snarare än ersätter EU:s politik för integration och laglig invandring. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser dock att utvecklingssamarbetet visserligen är ett nödvändigt instrument för att bekämpa migrationsströmmarnas underliggande orsaker, men att det fortfarande kompletterar snarare än ersätter EU:s politik för integration och laglig invandring.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar berörda medlemsstater att förstärka personalresurserna och de ekonomiska resurserna vid sina konsulära myndigheter i ursprungstredjeländer för att kunna ge upplysningar till personer som önskar utvandra lagligt om deras möjligheter till arbete, studier och forskning. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja samordningen mellan de diplomatiska och konsulära strukturerna i de medlemsstater som är verksamma i samma land, bland annat för att göra det möjligt att styra invandrarna mot det land som efterfrågar deras yrkesprofil och koncentrera invandringen till de länder som har mottagandekapacitet. Parlamentet föreslår att bland annat Argo- och Aeneasprogrammen används i detta sammanhang. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar berörda medlemsstater att förstärka personalresurserna och de ekonomiska resurserna vid sina konsulära myndigheter i ursprungstredjeländer för att kunna ge upplysningar till personer som önskar utvandra lagligt om deras möjligheter till arbete, studier och forskning. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja samordningen mellan de diplomatiska och konsulära strukturerna i de medlemsstater som är verksamma i samma land, bland annat för att göra det möjligt att styra invandrarna mot det land som efterfrågar deras yrkesprofil och koncentrera invandringen till de länder som har mottagandekapacitet. Parlamentet föreslår att bland annat Argo- och Aeneasprogrammen används i detta sammanhang.

| 17. | Europaparlamentet anser att kampen mot den olagliga invandringen och gränskontrollerna endast kan utgöra en aspekt av EU:s politik gentemot tredjeland, och att det är viktigt att föra en aktiv utvecklingspolitik i ursprungsländerna för att minimera de negativa effekterna av utvandringen. Parlamentet anser att EU inte kan analysera sin migrationspolitik enbart mot bakgrund av sina ekonomiska intressen, utan också måste ta hänsyn till de orsaker som förmår migranterna att utvandra. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att kampen mot den olagliga invandringen och gränskontrollerna endast kan utgöra en aspekt av EU:s politik gentemot tredjeland, och att det är viktigt att föra en aktiv utvecklingspolitik i ursprungsländerna för att minimera de negativa effekterna av utvandringen. Parlamentet anser att EU inte kan analysera sin migrationspolitik enbart mot bakgrund av sina ekonomiska intressen, utan också måste ta hänsyn till de orsaker som förmår migranterna att utvandra.

| 18. | Europaparlamentet anser att införandet av ett integrerat system för förvaltning av de yttre gränserna måste grundas på en långtgående harmonisering av visumhandläggningen, ett aktivt deltagande av den europeiska gränsmyndigheten (inklusive inrättandet av en gemenskapsfond för gränsfrågor) samt ett förstärkt konsulärt samarbete som leder till att gemensamma konsulära enheter inrättas. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att införandet av ett integrerat system för förvaltning av de yttre gränserna måste grundas på en långtgående harmonisering av visumhandläggningen, ett aktivt deltagande av den europeiska gränsmyndigheten (inklusive inrättandet av en gemenskapsfond för gränsfrågor) samt ett förstärkt konsulärt samarbete som leder till att gemensamma konsulära enheter inrättas.

| 19. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att stärka solidariteten, särskilt med de nya medlemsstaterna, när det gäller förvaltningen av de yttre gränserna och kampen mot olaglig invandring. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att stärka solidariteten, särskilt med de nya medlemsstaterna, när det gäller förvaltningen av de yttre gränserna och kampen mot olaglig invandring.

| 20. | Europaparlamentet poängterar att alla åtgärder för att bekämpa olaglig invandring och öka kontrollerna vid de yttre gränserna, även vid samarbete med tredjeländer, skall vara förenliga med garantierna och de grundläggande rättigheterna för personer, vilka fastställs i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, inte minst rätten till asyl och principen att inte skicka tillbaka flyktingar. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet poängterar att alla åtgärder för att bekämpa olaglig invandring och öka kontrollerna vid de yttre gränserna, även vid samarbete med tredjeländer, skall vara förenliga med garantierna och de grundläggande rättigheterna för personer, vilka fastställs i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, inte minst rätten till asyl och principen att inte skicka tillbaka flyktingar.

| 21. | Europaparlamentet understryker att laglig invandring inte helt kommer att eliminera olaglig invandring och att anledningarna till att människor söker sig till EU är av varierande slag. Följaktligen är parlamentet övertygat om att särskild uppmärksamhet bör fästas vid kampen mot människohandel och invandrare som fallit offer för sådan handel, i synnerhet utsatta personer som kvinnor och underåriga, och att EU bör prioritera kampen mot dem som ägnar sig åt människohandel. Parlamentet emotser kommissionens kommande handlingsplan i denna fråga vilken måste ta hänsyn till nödvändigheten av att samarbeta med ursprungsländerna och transitländerna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet understryker att laglig invandring inte helt kommer att eliminera olaglig invandring och att anledningarna till att människor söker sig till EU är av varierande slag. Följaktligen är parlamentet övertygat om att särskild uppmärksamhet bör fästas vid kampen mot människohandel och invandrare som fallit offer för sådan handel, i synnerhet utsatta personer som kvinnor och underåriga, och att EU bör prioritera kampen mot dem som ägnar sig åt människohandel. Parlamentet emotser kommissionens kommande handlingsplan i denna fråga vilken måste ta hänsyn till nödvändigheten av att samarbeta med ursprungsländerna och transitländerna.

| 22. | Europaparlamentet konstaterar att många kvinnor som faller offer för människohandel vistas inom EU:s gränser som illegala invandrare och att en majoritet av dem inte har tillgång till rättsligt eller socialt skydd. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmärksamma dessa kvinnors situation och att i enlighet med sin lagstiftning överväga om permanent uppehållstillstånd skulle kunna vara ett lämpligt sätt att bekämpa människohandel. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet konstaterar att många kvinnor som faller offer för människohandel vistas inom EU:s gränser som illegala invandrare och att en majoritet av dem inte har tillgång till rättsligt eller socialt skydd. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmärksamma dessa kvinnors situation och att i enlighet med sin lagstiftning överväga om permanent uppehållstillstånd skulle kunna vara ett lämpligt sätt att bekämpa människohandel.

| 23. | Europaparlamentet framhåller att ett adekvat transportörsansvar, ett adekvat ansvar hos myndigheterna i ursprungsländerna, en förstärkning av de brottsbekämpande myndigheterna för att bekämpa nätverken för människosmuggling och bekämpning av illegalt arbete, människohandel samt åtgärder för att komma åt den administrativa korruptionen alla utgör viktiga faktorer i kampen mot olaglig invandring, vilken således måste grunda sig på ett nära polissamarbete och rättsligt samarbete. Parlamentet uppmanar därför EU och dess medlemsstater att med kraft bekämpa olagligt arbete bland invandrare genom att införa en rad sanktioner mot inblandade företag och öka personalresurserna för kontrollverksamhet och för skydd mot dem som drabbas. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet framhåller att ett adekvat transportörsansvar, ett adekvat ansvar hos myndigheterna i ursprungsländerna, en förstärkning av de brottsbekämpande myndigheterna för att bekämpa nätverken för människosmuggling och bekämpning av illegalt arbete, människohandel samt åtgärder för att komma åt den administrativa korruptionen alla utgör viktiga faktorer i kampen mot olaglig invandring, vilken således måste grunda sig på ett nära polissamarbete och rättsligt samarbete. Parlamentet uppmanar därför EU och dess medlemsstater att med kraft bekämpa olagligt arbete bland invandrare genom att införa en rad sanktioner mot inblandade företag och öka personalresurserna för kontrollverksamhet och för skydd mot dem som drabbas.

| 24. | Europaparlamentet poängterar emellertid att dessa åtgärder måste genomföras med fullt respekterande av de grundläggande rättigheterna, särskilt asylrätten. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet poängterar emellertid att dessa åtgärder måste genomföras med fullt respekterande av de grundläggande rättigheterna, särskilt asylrätten.

| 25. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna gör ansträngningar för att ge uppmärksamhet åt problemet med olagligt arbete – i synnerhet när det gäller hushållsarbete och barnomsorg – områden som sysselsätter ett stort antal invandrarkvinnor. Parlamentet anser att det måste skapas ett nytt system som gör det möjligt för familjer som använder sig av sådan arbetskraft att finna en juridisk lösning som möjliggör att dessa personer omfattas av socialt skydd. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna gör ansträngningar för att ge uppmärksamhet åt problemet med olagligt arbete – i synnerhet när det gäller hushållsarbete och barnomsorg – områden som sysselsätter ett stort antal invandrarkvinnor. Parlamentet anser att det måste skapas ett nytt system som gör det möjligt för familjer som använder sig av sådan arbetskraft att finna en juridisk lösning som möjliggör att dessa personer omfattas av socialt skydd.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att diskutera återtagande av illegala invandrare och tillämpning av ingångna avtal samt på vilket sätt som framtida avtal bör utformas. Parlamentet påminner om ursprungs- och transitländernas ansvar när det gäller återtagande och förespråkar att man tillämpar en återsändandepolicy som respekterar invandrarnas värdighet och deras fysiska integritet i enlighet med Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt Genèvekonventionen. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att diskutera återtagande av illegala invandrare och tillämpning av ingångna avtal samt på vilket sätt som framtida avtal bör utformas. Parlamentet påminner om ursprungs- och transitländernas ansvar när det gäller återtagande och förespråkar att man tillämpar en återsändandepolicy som respekterar invandrarnas värdighet och deras fysiska integritet i enlighet med Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt Genèvekonventionen.

| 27. | Europaparlamentet förkastar ånyo uttryckligen förslaget att inrätta läger där invandrare utan handlingar eller asylsökande tas emot eller kvarhålls utanför EU:s gränser, i de regioner varifrån migrationen sker. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet förkastar ånyo uttryckligen förslaget att inrätta läger där invandrare utan handlingar eller asylsökande tas emot eller kvarhålls utanför EU:s gränser, i de regioner varifrån migrationen sker.

| 28. | Europaparlamentet påpekar att förvaltningen av tillfälliga uppsamlingsläger, inom och utanför Europeiska unionens gränser, också måste stå i överensstämmelse med bestämmelserna i Genèvekonventionen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet påpekar att förvaltningen av tillfälliga uppsamlingsläger, inom och utanför Europeiska unionens gränser, också måste stå i överensstämmelse med bestämmelserna i Genèvekonventionen.

| 29. | Europaparlamentet delar kommissionens uppfattning att en legalisering av stora grupper illegala invandrare inte utgör en lösning på problemet med olaglig invandring och att det i avsaknad av ett gemensamt invandrings- och asylsystem endast bör ske i undantagsfall, eftersom det inte löser de verkliga grundläggande problemen. Kommissionen bör utvärdera de rutiner som tillämpas av medlemsstaterna, vilka bör utvecklas inom ett system för informationsutbyte och tidig varning. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet delar kommissionens uppfattning att en legalisering av stora grupper illegala invandrare inte utgör en lösning på problemet med olaglig invandring och att det i avsaknad av ett gemensamt invandrings- och asylsystem endast bör ske i undantagsfall, eftersom det inte löser de verkliga grundläggande problemen. Kommissionen bör utvärdera de rutiner som tillämpas av medlemsstaterna, vilka bör utvecklas inom ett system för informationsutbyte och tidig varning.

| 30. | Europaparlamentet anser att man vid legaliseringen av stora grupper av olagliga invandrare bör beakta ekonomiska, demografiska och kulturella kriterier, och efterlyser en analys av konsekvenserna av de legaliseringar som genomförts av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att man vid legaliseringen av stora grupper av olagliga invandrare bör beakta ekonomiska, demografiska och kulturella kriterier, och efterlyser en analys av konsekvenserna av de legaliseringar som genomförts av medlemsstaterna.

| 31. | Europaparlamentet anser att den lagliga migrationen spelar en viktig roll när det gäller att stärka den kunskapsbaserade ekonomin i Europa och påskynda den ekonomiska utvecklingen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att den lagliga migrationen spelar en viktig roll när det gäller att stärka den kunskapsbaserade ekonomin i Europa och påskynda den ekonomiska utvecklingen.

| 32. | Europaparlamentet anser att EU:s övergripande strategi för ekonomisk migration bör främja organiserade migrationsformer och i synnerhet stärka bilaterala avtal med ursprungsländerna om hanteringen av migrationsströmmarna. Parlamentet poängterar att legaliseringsåtgärder är viktiga för att förebygga svartarbete, integrera illegala invandrare i samhället och förhindra att de utnyttjas. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att EU:s övergripande strategi för ekonomisk migration bör främja organiserade migrationsformer och i synnerhet stärka bilaterala avtal med ursprungsländerna om hanteringen av migrationsströmmarna. Parlamentet poängterar att legaliseringsåtgärder är viktiga för att förebygga svartarbete, integrera illegala invandrare i samhället och förhindra att de utnyttjas.

| 33. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna av demografiska och ekonomiska skäl måste upprätta lagliga kanaler för invandring utifrån sina möjligheter att ta emot invandrare. Detta skulle även kunna medföra en minskning av den olagliga invandringen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna av demografiska och ekonomiska skäl måste upprätta lagliga kanaler för invandring utifrån sina möjligheter att ta emot invandrare. Detta skulle även kunna medföra en minskning av den olagliga invandringen.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som kommissionen lovat att vidta med hänsyn till de särskilda effekter den olagliga invandringen har i unionens yttersta randområden (4), som på grund av sin geografiska situation, ringa storlek och avlägsna belägenhet är särskilt känsliga för de olagliga migrationsströmmarna. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som kommissionen lovat att vidta med hänsyn till de särskilda effekter den olagliga invandringen har i unionens yttersta randområden (4), som på grund av sin geografiska situation, ringa storlek och avlägsna belägenhet är särskilt känsliga för de olagliga migrationsströmmarna.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att reflektera över de synpunkter som kommissionen lagt fram i sin grönbok om vilken form av samordning man vill uppnå och vilket mervärde som antagandet av en EU-lagstiftning skulle medföra, med beaktande av att medlemsstaterna är behöriga att fastställa det antal invandrare som de kan acceptera. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att reflektera över de synpunkter som kommissionen lagt fram i sin grönbok om vilken form av samordning man vill uppnå och vilket mervärde som antagandet av en EU-lagstiftning skulle medföra, med beaktande av att medlemsstaterna är behöriga att fastställa det antal invandrare som de kan acceptera.

| 36. | Europaparlamentet känner sig oroat över att det i Medelhavsområdet – på begäran av vissa medlemsstater – inrättats mottagningscentra för migranter som vill söka sig till EU-området, vilka inte erbjuder dessa personer några minimigarantier när det gäller de grundläggande rättigheterna. Parlamentet påpekar att hanteringen av migrationsströmmarna inte enbart kan inriktas på säkerhetsaspekten, utan även måste ta hänsyn till en hållbar och social utveckling. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet känner sig oroat över att det i Medelhavsområdet – på begäran av vissa medlemsstater – inrättats mottagningscentra för migranter som vill söka sig till EU-området, vilka inte erbjuder dessa personer några minimigarantier när det gäller de grundläggande rättigheterna. Parlamentet påpekar att hanteringen av migrationsströmmarna inte enbart kan inriktas på säkerhetsaspekten, utan även måste ta hänsyn till en hållbar och social utveckling.

| 37. | Europaparlamentet är medvetet om att medlemsstaterna bär ansvaret för att bestämma antalet tredjelandsmedborgare som vistas på deras territorium, men understöder tanken på att globala bedömningar görs som även tar hänsyn till antalet personer som fått uppehållstillstånd av andra skäl än ekonomiska, exempelvis flyktingar, personer som åtnjuter subsidiärt skydd eller omfattas av principen om familjeåterförening, inkluderande underåriga som uppnått arbetsför ålder och som bör tillförsäkras tillgång till arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet är medvetet om att medlemsstaterna bär ansvaret för att bestämma antalet tredjelandsmedborgare som vistas på deras territorium, men understöder tanken på att globala bedömningar görs som även tar hänsyn till antalet personer som fått uppehållstillstånd av andra skäl än ekonomiska, exempelvis flyktingar, personer som åtnjuter subsidiärt skydd eller omfattas av principen om familjeåterförening, inkluderande underåriga som uppnått arbetsför ålder och som bör tillförsäkras tillgång till arbetsmarknaden.

| 38. | Europaparlamentet beklagar att förslaget till direktiv om invandring i sysselsättningssyfte inte har gått att anta och stöder det alternativ som kommissionen lagt fram i sin grönbok och som syftar till att upprätta gemensamma miniminormer för mottagande av medborgare från tredje länder som avser att bedriva verksamhet som anställda eller egenföretagare. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet beklagar att förslaget till direktiv om invandring i sysselsättningssyfte inte har gått att anta och stöder det alternativ som kommissionen lagt fram i sin grönbok och som syftar till att upprätta gemensamma miniminormer för mottagande av medborgare från tredje länder som avser att bedriva verksamhet som anställda eller egenföretagare.

| 39. | Europaparlamentet stöder förslaget att göra inreseförfarandena flexiblare och effektivare, t.ex. genom ett system med arbetstillstånd. Parlamentet uppmuntrar användning av gemenskapsprojekt liknande Eures i syfte att underlätta informationsutbyte om sysselsättningsmöjligheterna för de tredjelandsmedborgare som uppehåller sig i unionen. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet stöder förslaget att göra inreseförfarandena flexiblare och effektivare, t.ex. genom ett system med arbetstillstånd. Parlamentet uppmuntrar användning av gemenskapsprojekt liknande Eures i syfte att underlätta informationsutbyte om sysselsättningsmöjligheterna för de tredjelandsmedborgare som uppehåller sig i unionen.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en prognos på kort och medellång sikt över behovet av extra arbetskraft i de enskilda medlemsstaterna. Medlemsstaterna uppmanas att tillställa kommissionen statistiska prognoser så att det blir möjligt för den att på ett lämpligt sätt förutse unionens behov av arbetskraft. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en prognos på kort och medellång sikt över behovet av extra arbetskraft i de enskilda medlemsstaterna. Medlemsstaterna uppmanas att tillställa kommissionen statistiska prognoser så att det blir möjligt för den att på ett lämpligt sätt förutse unionens behov av arbetskraft.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att föra en kontinuerlig dialog med frivilligorganisationerna på invandringsområdet för att få deras synpunkter i invandringsrelaterade frågor och att stödja deras verksamhet som går ut på att bistå invandrare och deras forskningsverksamhet. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att föra en kontinuerlig dialog med frivilligorganisationerna på invandringsområdet för att få deras synpunkter i invandringsrelaterade frågor och att stödja deras verksamhet som går ut på att bistå invandrare och deras forskningsverksamhet.

| 42. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att utforma en invandringspolitik som i större utsträckning kan anpassas till arbetsmarknaden, så att den interna arbetsmarknaden inte bringas i olag på grund av billig och olaglig arbetskraft i syfte att förhindra en obalans mellan den yrkesverksamma och den icke-yrkesverksamma befolkningen. Medlemsstaterna uppmanas att inkludera regionala och lokala förvaltningar, regionala arbetsförmedlingar, arbetsmarknadens parter, fackföreningar, yrkesorganisationer, berörda ideella organisationer och mottagande lokalsamhällen i besluten om hur många utländska arbetare som skall beviljas inresa. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att utforma en invandringspolitik som i större utsträckning kan anpassas till arbetsmarknaden, så att den interna arbetsmarknaden inte bringas i olag på grund av billig och olaglig arbetskraft i syfte att förhindra en obalans mellan den yrkesverksamma och den icke-yrkesverksamma befolkningen. Medlemsstaterna uppmanas att inkludera regionala och lokala förvaltningar, regionala arbetsförmedlingar, arbetsmarknadens parter, fackföreningar, yrkesorganisationer, berörda ideella organisationer och mottagande lokalsamhällen i besluten om hur många utländska arbetare som skall beviljas inresa.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta särskilda kombinerade upphålls- och arbetstillstånd som underlättar rekryteringen av säsongsarbetare eller arbetskraft för tidsbestämda uppdrag. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta särskilda kombinerade upphålls- och arbetstillstånd som underlättar rekryteringen av säsongsarbetare eller arbetskraft för tidsbestämda uppdrag.

| 44. | Europaparlamentet understryker särskilt behovet för EU att inom ramen för millennieutvecklingsmålen fördubbla sina insatser för att bekämpa fattigdomen i migranternas ursprungsländer, genom att stödja bland annat inrättandet av solida utbildningssystem som är öppna för alla och utvecklingen av de lokala ekonomierna. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet understryker särskilt behovet för EU att inom ramen för millennieutvecklingsmålen fördubbla sina insatser för att bekämpa fattigdomen i migranternas ursprungsländer, genom att stödja bland annat inrättandet av solida utbildningssystem som är öppna för alla och utvecklingen av de lokala ekonomierna.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, inom ramen för deras nationella migrationspolitik, ingå bilaterala avtal med de länder som har en betydande utvandring i syfte att möta arbetskraftsbehoven inom EU eller i syfte att öppna nya lagliga migrationskanaler för att migrationsproceduren skall kunna organiseras bättre, insynen ökas och för att förbindelserna med tredje länder skall kunna förbättras inom ramen för nära partnerskap. Parlamentet påpekar även att ingåendet av bilaterala avtal med ursprungsländerna om förvaltning av migrationsströmmar gör det möjligt att inleda ett verkligt partnerskap med dessa länder i kampen mot olaglig invandring och handel med människor, framför allt med mer sårbara grupper såsom kvinnor och barn. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, inom ramen för deras nationella migrationspolitik, ingå bilaterala avtal med de länder som har en betydande utvandring i syfte att möta arbetskraftsbehoven inom EU eller i syfte att öppna nya lagliga migrationskanaler för att migrationsproceduren skall kunna organiseras bättre, insynen ökas och för att förbindelserna med tredje länder skall kunna förbättras inom ramen för nära partnerskap. Parlamentet påpekar även att ingåendet av bilaterala avtal med ursprungsländerna om förvaltning av migrationsströmmar gör det möjligt att inleda ett verkligt partnerskap med dessa länder i kampen mot olaglig invandring och handel med människor, framför allt med mer sårbara grupper såsom kvinnor och barn.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inleda diskussioner om den ovannämnda grönboken och att regelbundet informera kommissionen om genomförandet av deras nationella migrationspolitik. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inleda diskussioner om den ovannämnda grönboken och att regelbundet informera kommissionen om genomförandet av deras nationella migrationspolitik.

| 47. | Europaparlamentet betonar att integrationen av invandrare är mycket viktig, och efterlyser omfattande åtgärder för att göra det möjligt för invandrarna att komma in på arbetsmarknaden och för att tillförsäkra dem sociala, ekonomiska och politiska rättigheter, vilka alla är lika viktiga när det gäller att uppnå Lissabonmålen om tillväxt och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet betonar att integrationen av invandrare är mycket viktig, och efterlyser omfattande åtgärder för att göra det möjligt för invandrarna att komma in på arbetsmarknaden och för att tillförsäkra dem sociala, ekonomiska och politiska rättigheter, vilka alla är lika viktiga när det gäller att uppnå Lissabonmålen om tillväxt och konkurrenskraft.

| 48. | Europaparlamentet påminner om att det är de enskilda medlemsstaterna som har behörighet när det gäller integrationspolitiken och att integration innebär rättigheter och skyldigheter både för det mottagande samhället och för den enskilde invandraren. Medlemsstaterna uppmanas att samordna sin nationella politik med hjälp av den öppna samordningsmetoden som grundar sig på de gemensamma grundprinciper som nyligen antogs av rådet. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet påminner om att det är de enskilda medlemsstaterna som har behörighet när det gäller integrationspolitiken och att integration innebär rättigheter och skyldigheter både för det mottagande samhället och för den enskilde invandraren. Medlemsstaterna uppmanas att samordna sin nationella politik med hjälp av den öppna samordningsmetoden som grundar sig på de gemensamma grundprinciper som nyligen antogs av rådet.

| 49. | Europaparlamentet poängterar att en samordning av medlemsstaternas nationella politik inte kan ersätta en europeisk integrationspolitik. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta minimikriterier för utarbetandet av en sådan politik. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet poängterar att en samordning av medlemsstaternas nationella politik inte kan ersätta en europeisk integrationspolitik. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta minimikriterier för utarbetandet av en sådan politik.

| 50. | Europaparlamentet understryker att det är viktigt att främja inlärningen av språket i det mottagande samhället och att anordna medborgarrättsutbildning och utbildningsprogram bl.a. om jämställdhetsfrågor samt att förbättra den arbetsbaserade integrationen, förebygga ghettobildning och främja deltagandet i lokala val. Parlamentet ställer sig positivt till de introduktionsprogram som genomförs av vissa medlemsstater och som bland annat innebär ett ömsesidigt åtagande av mottagarlandet och de nyanlända. Parlamentet önskar att invandrarna genom ett symboliskt åtagande förpliktar sig att visa respekt för EU:s grundläggande värden, och uppmanar medlemsstaterna att i större utsträckning involvera integrerade invandrare i sin integrationspolitik genom att främja utbytet mellan invandrare och landets invånare. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet understryker att det är viktigt att främja inlärningen av språket i det mottagande samhället och att anordna medborgarrättsutbildning och utbildningsprogram bl.a. om jämställdhetsfrågor samt att förbättra den arbetsbaserade integrationen, förebygga ghettobildning och främja deltagandet i lokala val. Parlamentet ställer sig positivt till de introduktionsprogram som genomförs av vissa medlemsstater och som bland annat innebär ett ömsesidigt åtagande av mottagarlandet och de nyanlända. Parlamentet önskar att invandrarna genom ett symboliskt åtagande förpliktar sig att visa respekt för EU:s grundläggande värden, och uppmanar medlemsstaterna att i större utsträckning involvera integrerade invandrare i sin integrationspolitik genom att främja utbytet mellan invandrare och landets invånare.

| 51. | Europaparlamentet anser att en aktiv integrationspolitik för medborgare från tredje länder som lagligt vistas inom EU bl.a. bör uppfylla följande kriterier: klara regler för invånares rättsliga status, garantier för deras rätt till god förvaltningspraxis, möjlighet till en laglig integration på arbetsmarknaden, garanti för att medborgare från tredje länder följer en av mottagarlandet anordnad språkundervisning i ifrågavarande lands språk, möjlighet till utbildning, erkännande av utbildningsbevis, garanterad tillgång till sociala tjänster och sjukvårdstjänster, strävan efter att tillhandahålla anständiga levnadsvillkor i städerna och på andra orter och garantier för att invandrarna får del av det sociala, kulturella och politiska livet. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet anser att en aktiv integrationspolitik för medborgare från tredje länder som lagligt vistas inom EU bl.a. bör uppfylla följande kriterier: klara regler för invånares rättsliga status, garantier för deras rätt till god förvaltningspraxis, möjlighet till en laglig integration på arbetsmarknaden, garanti för att medborgare från tredje länder följer en av mottagarlandet anordnad språkundervisning i ifrågavarande lands språk, möjlighet till utbildning, erkännande av utbildningsbevis, garanterad tillgång till sociala tjänster och sjukvårdstjänster, strävan efter att tillhandahålla anständiga levnadsvillkor i städerna och på andra orter och garantier för att invandrarna får del av det sociala, kulturella och politiska livet.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU-institutionerna att göra det möjligt för dem som lagligen uppehåller sig i EU utan att vara medborgare och röstberättigade att delta i det offentliga och politiska livet, inte minst genom att skapa ändamålsenliga mekanismer för samråd och representation. Samtliga medlemsstater uppmanas att ratificera Europarådets konvention om utländska medborgares deltagande i det offentliga livet på lokal nivå. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU-institutionerna att göra det möjligt för dem som lagligen uppehåller sig i EU utan att vara medborgare och röstberättigade att delta i det offentliga och politiska livet, inte minst genom att skapa ändamålsenliga mekanismer för samråd och representation. Samtliga medlemsstater uppmanas att ratificera Europarådets konvention om utländska medborgares deltagande i det offentliga livet på lokal nivå.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar bestämt samtliga medlemsstater att ratificera FN:s konvention om migrerande arbetstagares och deras familjers rättigheter. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar bestämt samtliga medlemsstater att ratificera FN:s konvention om migrerande arbetstagares och deras familjers rättigheter.

| 54. | Europaparlamentet anser att kampen mot diskriminering, rasism och främlingsfientlighet är en absolut avgörande faktor för integrationspolitiken. Medlemsstaterna uppmanas att vidta åtgärder för att sprida en kultur av gästvänlighet, integration och social delaktighet bland EU-medborgarna, i syfte att bygga ett interkulturellt samhälle, och att undvika alla politiska och institutionella åtgärder som tenderar att undergräva principerna om mottagande och om att inte skicka tillbaka flyktingar. Medlemsstaterna uppmanas dessutom att snarast möjligt införliva de två därmed sammanhängande direktiven och välkomnar det initiativ som lagts fram av rådsordförandeskapet om att på nytt väcka förslaget om ett rambeslut om kampen mot rasism och främlingsfientlighet. Parlamentet begär att bli hört på nytt om rambeslutet efter de nya diskussionerna i rådet. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet anser att kampen mot diskriminering, rasism och främlingsfientlighet är en absolut avgörande faktor för integrationspolitiken. Medlemsstaterna uppmanas att vidta åtgärder för att sprida en kultur av gästvänlighet, integration och social delaktighet bland EU-medborgarna, i syfte att bygga ett interkulturellt samhälle, och att undvika alla politiska och institutionella åtgärder som tenderar att undergräva principerna om mottagande och om att inte skicka tillbaka flyktingar. Medlemsstaterna uppmanas dessutom att snarast möjligt införliva de två därmed sammanhängande direktiven och välkomnar det initiativ som lagts fram av rådsordförandeskapet om att på nytt väcka förslaget om ett rambeslut om kampen mot rasism och främlingsfientlighet. Parlamentet begär att bli hört på nytt om rambeslutet efter de nya diskussionerna i rådet.

| 55. | Europaparlamentet uttrycker sin bestörtning över ökningen av hedersmord, förföljelse och allvarliga kränkningar av invandrarkvinnors rättigheter på grund av religiös fanatism och inhumana traditioner, och uppmanar kommissionen och rådet att på ett mer resolut sätt ta itu med dessa frågor och garantera skydd för kvinnor som står under hot. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uttrycker sin bestörtning över ökningen av hedersmord, förföljelse och allvarliga kränkningar av invandrarkvinnors rättigheter på grund av religiös fanatism och inhumana traditioner, och uppmanar kommissionen och rådet att på ett mer resolut sätt ta itu med dessa frågor och garantera skydd för kvinnor som står under hot.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ingå avtal med invandrarnas ursprungsländer för att kunna garantera överförandet av förvärvade sociala rättigheter. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ingå avtal med invandrarnas ursprungsländer för att kunna garantera överförandet av förvärvade sociala rättigheter.

| 57. | Europaparlamentet anser att det internationella samfundet ännu inte insett vilka möjligheter som migranternas penningförsändelser till ursprungsländerna innebär som stöd för utvecklingspolitiken, och uppmanar kommissionen att föreslå konkreta åtgärder för att underlätta frivilliga överföringar av en del av migranternas inkomster till ursprungsländerna till en minimikostnad i enlighet med vad som föreskrivs i den ovannämnda grönboken. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet anser att det internationella samfundet ännu inte insett vilka möjligheter som migranternas penningförsändelser till ursprungsländerna innebär som stöd för utvecklingspolitiken, och uppmanar kommissionen att föreslå konkreta åtgärder för att underlätta frivilliga överföringar av en del av migranternas inkomster till ursprungsländerna till en minimikostnad i enlighet med vad som föreskrivs i den ovannämnda grönboken.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar rådet att inta en välvillig hållning för att mot bakgrund av dessa förslag kunna initiera en effektiv europeisk migrationspolitik som möter de utmaningar som EU ställs inför. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar rådet att inta en välvillig hållning för att mot bakgrund av dessa förslag kunna initiera en effektiv europeisk migrationspolitik som möter de utmaningar som EU ställs inför.

| 59. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 92 E, 16.4.2004, s. 390.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2004)0022.

(3)  World Economic and Social Survey 2004.

(4)  KOM(2004)0343, punkt 2.3.1 och KOM (2004)0628.

P6_TA(2005)0236

Patientrörlighet och utvecklingen av hälso- och sjukvården i EU

Europaparlamentets resolution om patientrörlighet och utvecklingen av hälso- och sjukvården i EU 2004/2148(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Uppföljning till diskussionsprocessen på hög nivå om patientrörlighet och utvecklingen av hälso- och sjukvården i EU” (KOM(2004)0301), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Uppföljning till diskussionsprocessen på hög nivå om patientrörlighet och utvecklingen av hälso- och sjukvården i EU” (KOM(2004)0301),

| — | med beaktande av artikel 152 och artiklarna 5, 18, 43 och 47 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 152 och artiklarna 5, 18, 43 och 47 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: ”Modernisera de sociala trygghetssystemen för att utveckla högkvalitativ, tillgänglig och hållbar vård och omsorg: stöd till de nationella strategierna genom den öppna samordningsmetoden” (KOM(2004)0304), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: ”Modernisera de sociala trygghetssystemen för att utveckla högkvalitativ, tillgänglig och hållbar vård och omsorg: stöd till de nationella strategierna genom den öppna samordningsmetoden” (KOM(2004)0304),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (1),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: ”E-hälsovård – bättre hälso- och sjukvård för Europas medborgare: Handlingsplan för ett europeiskt område för E-hälsovård” (KOM(2004)0356), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: ”E-hälsovård – bättre hälso- och sjukvård för Europas medborgare: Handlingsplan för ett europeiskt område för E-hälsovård” (KOM(2004)0356),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: ”eEurope 2002: kvalitetskriterier för hälsorelaterade webbplatser” (KOM(2002)0667), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: ”eEurope 2002: kvalitetskriterier för hälsorelaterade webbplatser” (KOM(2002)0667),

| — | med beaktande av EG-domstolens domar i målen Decker (C-120/95, 28 april 1998), Kohll (C-158/96, 28 april 1998), Geraets-Smits & Peerbooms (C-157/99, 12 juli 2001), IKA (C-326/00, 25 februari 2003) och Müller-Fauré & van Riet (C-385/99, 13 maj 2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-domstolens domar i målen Decker (C-120/95, 28 april 1998), Kohll (C-158/96, 28 april 1998), Geraets-Smits & Peerbooms (C-157/99, 12 juli 2001), IKA (C-326/00, 25 februari 2003) och Müller-Fauré & van Riet (C-385/99, 13 maj 2003),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om erkännande av yrkeskvalifikationer (KOM(2002)0119), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om erkännande av yrkeskvalifikationer (KOM(2002)0119),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tjänster på den inre marknaden (KOM(2004)0002), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tjänster på den inre marknaden (KOM(2004)0002),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2003 om hälso- och sjukvårdens och äldreomsorgens framtid (2) och den 11 mars 2004 om hälso- och sjukvård och äldreomsorg (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2003 om hälso- och sjukvårdens och äldreomsorgens framtid (2) och den 11 mars 2004 om hälso- och sjukvård och äldreomsorg (3),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0129/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0129/2005), och av följande skäl:

| A. | Hälso- och sjukvården i EU är under förändring till följd av utvecklingen inom medicin, teknik, e-hälsovård, patientmedvetenhet och lagstiftning. |
| --- | --- |

A.

Hälso- och sjukvården i EU är under förändring till följd av utvecklingen inom medicin, teknik, e-hälsovård, patientmedvetenhet och lagstiftning.

| B. | Systemet med blankett E111 för oplanerade behandlingar under tillfällig vistelse i en annan medlemsstat håller på att ersättas av det europeiska sjukförsäkringskortet, och det är nödvändigt att ersätta eller väsentligen förändra det byråkratiska och restriktiva systemet med blankett E112 för planerade behandlingar i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

B.

Systemet med blankett E111 för oplanerade behandlingar under tillfällig vistelse i en annan medlemsstat håller på att ersättas av det europeiska sjukförsäkringskortet, och det är nödvändigt att ersätta eller väsentligen förändra det byråkratiska och restriktiva systemet med blankett E112 för planerade behandlingar i en annan medlemsstat.

| C. | Förebyggande är ett centralt element i en omfattande hälso- och sjukvårdspolitik. Systematiska och förebyggande åtgärder förlänger den förväntade livslängden, minskar de sociala skillnaderna vad gäller väntetiderna inom hälso- och sjukvården, förhindrar utbredningen av kroniska sjukdomar och möjliggör därmed lägre behandlingskostnader. |
| --- | --- |

C.

Förebyggande är ett centralt element i en omfattande hälso- och sjukvårdspolitik. Systematiska och förebyggande åtgärder förlänger den förväntade livslängden, minskar de sociala skillnaderna vad gäller väntetiderna inom hälso- och sjukvården, förhindrar utbredningen av kroniska sjukdomar och möjliggör därmed lägre behandlingskostnader.

| D. | Utvecklingen av EU:s hälso- och sjukvårdspolitik sker fragmentariskt genom EG-domstolens avgöranden om patientrörlighet, och utvidgningsprocessen kommer att ge EG-domstolen än mer komplicerade fall att arbeta med. Det ligger i både patienternas och regeringarnas intresse att man utan dröjsmål kommer fram till och genomför tydliga riktlinjer för politik och förfaranden. |
| --- | --- |

D.

Utvecklingen av EU:s hälso- och sjukvårdspolitik sker fragmentariskt genom EG-domstolens avgöranden om patientrörlighet, och utvidgningsprocessen kommer att ge EG-domstolen än mer komplicerade fall att arbeta med. Det ligger i både patienternas och regeringarnas intresse att man utan dröjsmål kommer fram till och genomför tydliga riktlinjer för politik och förfaranden.

| E. | Ansvaret för att organisera, finansiera och tillhandahålla hälso- och sjukvårdstjänster vilar i första hand på medlemsstaterna, medan EU har ett ansvar när det gäller folkhälsa, hälsofrämjande åtgärder, forskning och tidig upptäckt samt även spelar en roll inom gränsöverskridande rörlighet. |
| --- | --- |

E.

Ansvaret för att organisera, finansiera och tillhandahålla hälso- och sjukvårdstjänster vilar i första hand på medlemsstaterna, medan EU har ett ansvar när det gäller folkhälsa, hälsofrämjande åtgärder, forskning och tidig upptäckt samt även spelar en roll inom gränsöverskridande rörlighet.

| F. | Ökad tydlighet behövs för att göra det möjligt för patienter, vårdpersonal, budgetansvariga och försäkringsgivare att förstå och medverka i gränsöverskridande och transnationell hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

F.

Ökad tydlighet behövs för att göra det möjligt för patienter, vårdpersonal, budgetansvariga och försäkringsgivare att förstå och medverka i gränsöverskridande och transnationell hälso- och sjukvård.

| G. | Att skapa ett ramverk för patientrörlighet i EU som är konsekvent, säkert och lättillgängligt är förenat med betydande logistiska, administrativa, kulturella och kliniska svårigheter. |
| --- | --- |

G.

Att skapa ett ramverk för patientrörlighet i EU som är konsekvent, säkert och lättillgängligt är förenat med betydande logistiska, administrativa, kulturella och kliniska svårigheter.

| H. | Hälso- och sjukvårdssystemen inom unionen bygger på principerna om solidaritet, rättvisa och allmän tillgång i syfte att garantera att varje person oberoende av inkomst, förmögenhet och ålder skall kunna få lämplig vård av god kvalitet i samband med sjukdom. |
| --- | --- |

H.

Hälso- och sjukvårdssystemen inom unionen bygger på principerna om solidaritet, rättvisa och allmän tillgång i syfte att garantera att varje person oberoende av inkomst, förmögenhet och ålder skall kunna få lämplig vård av god kvalitet i samband med sjukdom.

| I. | Patientrörlighet är en komplex fråga på grund av skillnader mellan nationella hälso- och sjukvårdssystem och skilda traditioner, men detta bör inte hindra försök att lösa de samordnings- och effektivitetsproblem som användarna konfronteras med och att förbättra tjänsterna. |
| --- | --- |

I.

Patientrörlighet är en komplex fråga på grund av skillnader mellan nationella hälso- och sjukvårdssystem och skilda traditioner, men detta bör inte hindra försök att lösa de samordnings- och effektivitetsproblem som användarna konfronteras med och att förbättra tjänsterna.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om patientrörlighet och de idéer om samarbete inom hälso- och sjukvården som anges i detta. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om patientrörlighet och de idéer om samarbete inom hälso- och sjukvården som anges i detta.

| 2. | Europaparlamentet poängterar att EU, under beaktande av att bibehållandet av en offentlig hälso- och sjukvård och obegränsad och allmän tillgång till denna är en prioritet och mot bakgrund av EG-domstolens domar och rapporten från diskussionsprocessen på hög nivå om patientrörlighet och utveckling av hälso- och sjukvården, skyndsamt måste utveckla en enhetlig politik för patientrörlighet och komma överens om riktlinjer som kan användas av patienter, vårdpersonal och finansierande organ. Som ett minimikrav anser parlamentet att patienter vars tillstånd är livshotande bör ha rätt och möjlighet att söka behandling i tid i en annan medlemsstat om sådan behandling inte står att finna i den egna medlemsstaten eller inte kan tillhandahållas inom rimlig tid. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet poängterar att EU, under beaktande av att bibehållandet av en offentlig hälso- och sjukvård och obegränsad och allmän tillgång till denna är en prioritet och mot bakgrund av EG-domstolens domar och rapporten från diskussionsprocessen på hög nivå om patientrörlighet och utveckling av hälso- och sjukvården, skyndsamt måste utveckla en enhetlig politik för patientrörlighet och komma överens om riktlinjer som kan användas av patienter, vårdpersonal och finansierande organ. Som ett minimikrav anser parlamentet att patienter vars tillstånd är livshotande bör ha rätt och möjlighet att söka behandling i tid i en annan medlemsstat om sådan behandling inte står att finna i den egna medlemsstaten eller inte kan tillhandahållas inom rimlig tid.

| 3. | Europaparlamentet anser att det vidare samarbetet mellan medlemsstaterna bör inriktas på konkreta frågor om gränsöverskridande tillgång till hälso- och sjukvård, när så är lämpligt med kommissionen i en samordnande roll. Samtidigt bör särskild hänsyn tas till regionalt samarbete, och de erfarenheter som vunnits i gränsregionerna bör tas till vara på lämpligt sätt. På så vis kan befolkningens behov tillgodogöras genom regionalt anpassade lösningar. Konkreta erfarenheter kan utnyttjas i form av 'bästa metoder'-modeller. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att det vidare samarbetet mellan medlemsstaterna bör inriktas på konkreta frågor om gränsöverskridande tillgång till hälso- och sjukvård, när så är lämpligt med kommissionen i en samordnande roll. Samtidigt bör särskild hänsyn tas till regionalt samarbete, och de erfarenheter som vunnits i gränsregionerna bör tas till vara på lämpligt sätt. På så vis kan befolkningens behov tillgodogöras genom regionalt anpassade lösningar. Konkreta erfarenheter kan utnyttjas i form av 'bästa metoder'-modeller.

| 4. | Europaparlamentet anser att frågan om patientrörlighet kräver ett separat förslag från kommissionens sida och att tjänstedirektivet bör koncentreras kring tjänsters rörlighet heller än patientrörlighet. Tjänstedirektivet bör emellertid innehålla en uppmaning till kommissionen att inom sex månader innan direktivet träder i kraft lägga fram ett förslag om patientrörlighet. Parlamentet anser också att detta förslag bör bygga på det arbete som utförts inom högnivågruppen för hälso- och sjukvård och framför allt bör innehålla vägledande riktlinjer för patienter, vårdpersonal och budgetadministratörer samt förslag om patientinformation, patientsäkerhet och sekretess. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att frågan om patientrörlighet kräver ett separat förslag från kommissionens sida och att tjänstedirektivet bör koncentreras kring tjänsters rörlighet heller än patientrörlighet. Tjänstedirektivet bör emellertid innehålla en uppmaning till kommissionen att inom sex månader innan direktivet träder i kraft lägga fram ett förslag om patientrörlighet. Parlamentet anser också att detta förslag bör bygga på det arbete som utförts inom högnivågruppen för hälso- och sjukvård och framför allt bör innehålla vägledande riktlinjer för patienter, vårdpersonal och budgetadministratörer samt förslag om patientinformation, patientsäkerhet och sekretess.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att det inte anges någon tidsplan för åtgärder eller något åtagande om en integrerad politik för patientrörlighet i kommissionens meddelande om patientrörlighet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar att det inte anges någon tidsplan för åtgärder eller något åtagande om en integrerad politik för patientrörlighet i kommissionens meddelande om patientrörlighet.

| 6. | Europaparlamentet anser att den öppna samordningsmetoden erbjuder en lämplig ram för att behandla frågor om patientrörlighet utan att utesluta mellanstatligt samarbete i frågor som lyder under medlemsstaternas hälso- och sjukvårdstjänster. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att den öppna samordningsmetoden erbjuder en lämplig ram för att behandla frågor om patientrörlighet utan att utesluta mellanstatligt samarbete i frågor som lyder under medlemsstaternas hälso- och sjukvårdstjänster.

| 7. | Europaparlamentet anser att riktlinjerna bör omfatta förfaranden för att få behandling, informationskällor om vårdpersonal och hälso- och sjukvårdsinrättningar, mekanismer för att betala för vård, åtgärder för hjälp med resor och tolkning, åtgärder för fortsatt vård, uppföljning, konvalescens och rehabilitering före eller efter hemkomsten, klagomål och därtill hörande förfaranden samt särskild vård för äldre och pensionärer. Parlamentet framhåller att betalningsmekanismerna för vård bör vara enhetliga och objektiva så att man undviker att orättvisor uppstår eller att vissa patienter förfördelas. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att riktlinjerna bör omfatta förfaranden för att få behandling, informationskällor om vårdpersonal och hälso- och sjukvårdsinrättningar, mekanismer för att betala för vård, åtgärder för hjälp med resor och tolkning, åtgärder för fortsatt vård, uppföljning, konvalescens och rehabilitering före eller efter hemkomsten, klagomål och därtill hörande förfaranden samt särskild vård för äldre och pensionärer. Parlamentet framhåller att betalningsmekanismerna för vård bör vara enhetliga och objektiva så att man undviker att orättvisor uppstår eller att vissa patienter förfördelas.

| 8. | Europaparlamentet anser att gränsöverskridande samarbete måste främjas för att man skall kunna tillhandahålla effektiv och akut vård, framför allt när det gäller akuta tillstånd, kroniska sjukdomar samt allvarliga besvär och allergier. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att gränsöverskridande samarbete måste främjas för att man skall kunna tillhandahålla effektiv och akut vård, framför allt när det gäller akuta tillstånd, kroniska sjukdomar samt allvarliga besvär och allergier.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om att utvidga den öppna samordningsmetoden till hälso- och sjukvård och långtidsvård och förväntar sig ett fortsatt arbete för att skapa en mekanism för organiserat samarbete mellan medlemsstaterna med tydligt angivna mål och regelbundna översyner. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om att utvidga den öppna samordningsmetoden till hälso- och sjukvård och långtidsvård och förväntar sig ett fortsatt arbete för att skapa en mekanism för organiserat samarbete mellan medlemsstaterna med tydligt angivna mål och regelbundna översyner.

| 10. | Europaparlamentet kräver en vetenskaplig helhetsstrategi för att den öppna samordningsmetoden skall kunna utformas på bästa sätt. För detta krävs datakompatibilitet över hela EU liksom ett centralt index på metanivå. Vidare bör man utforska i vilken mån redan befintlig data kan integreras. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet kräver en vetenskaplig helhetsstrategi för att den öppna samordningsmetoden skall kunna utformas på bästa sätt. För detta krävs datakompatibilitet över hela EU liksom ett centralt index på metanivå. Vidare bör man utforska i vilken mån redan befintlig data kan integreras.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar den arbetsplan för 2005 som antagits av kommssionens generaldirektorat för hälsa och konsumentskydd (GD Sanco) avseende ramprogrammet för folkhälsa, som innehåller pilotförslag om gränsöverskridande samarbete inom hälso- och sjukvårdstjänster och som skall bidra till att utveckla samarbetet och fastställa eventuella fördelar och problem. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar den arbetsplan för 2005 som antagits av kommssionens generaldirektorat för hälsa och konsumentskydd (GD Sanco) avseende ramprogrammet för folkhälsa, som innehåller pilotförslag om gränsöverskridande samarbete inom hälso- och sjukvårdstjänster och som skall bidra till att utveckla samarbetet och fastställa eventuella fördelar och problem.

| 12. | Europaparlamentet anser att bristen på framsteg när det gäller patientinformation är ett allvarligt hot mot hälso- och sjukvårdens utveckling i EU och i synnerhet mot förbättringen av patientrörligheten. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att så snart som möjligt lägga fram en ram för daglig patientinformation. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att bristen på framsteg när det gäller patientinformation är ett allvarligt hot mot hälso- och sjukvårdens utveckling i EU och i synnerhet mot förbättringen av patientrörligheten. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att så snart som möjligt lägga fram en ram för daglig patientinformation.

| 13. | Europaparlamentet är kritiskt till att det hittills inte genomförts någon samordning av åsikterna om patienters rättigheter och skyldigheter – vilket föreslagits under diskussionsprocessen – och uppmanar rådet och kommissionen att omedelbart göra detta. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta en patientlag eller en patientstadga som bland annat tillerkänner patienterna följande rättigheter:






  — | Rätt till lämplig och kvalificerad medicinsk vård genom kvalificerad vårdpersonal. |
| --- | --- | --- |

13.

Europaparlamentet är kritiskt till att det hittills inte genomförts någon samordning av åsikterna om patienters rättigheter och skyldigheter – vilket föreslagits under diskussionsprocessen – och uppmanar rådet och kommissionen att omedelbart göra detta. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta en patientlag eller en patientstadga som bland annat tillerkänner patienterna följande rättigheter:

—

Rätt till lämplig och kvalificerad medicinsk vård genom kvalificerad vårdpersonal.

| — | Rätt till lättbegriplig, sakkunnig och lämplig information och rådgivning från läkaren. |
| --- | --- |

—

Rätt till lättbegriplig, sakkunnig och lämplig information och rådgivning från läkaren.

| — | Rätt till självbestämmande på grundval av fullständig information. |
| --- | --- |

—

Rätt till självbestämmande på grundval av fullständig information.

| — | Rätt att få behandlingen dokumenterad och att få insyn i dokumentationen. |
| --- | --- |

—

Rätt att få behandlingen dokumenterad och att få insyn i dokumentationen.

| — | Rätt till sekretess och dataskydd. |
| --- | --- |

—

Rätt till sekretess och dataskydd.

| — | Rätt att anföra klagomål. |
| --- | --- |

—

Rätt att anföra klagomål.

| — | Garantier för att inga observationer eller medicinska experiment kommer att göras utan patientens medgivande. |
| --- | --- |

—

Garantier för att inga observationer eller medicinska experiment kommer att göras utan patientens medgivande.

| 14. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna visserligen är bättre lämpade att utveckla tydliga nationella riktlinjer för patientinformation avseende deras nationella hälso- och sjukvårdssystem men att detta inte skall hindra kommissionen från att fastställa gemensamma grunder för patientinformation genom att utarbeta en vägledning till hälso- och sjukvård med uppgifter om patienternas rättigheter och skyldigheter, vilka behandlingar som täcks samt ersättningsvillkor. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna visserligen är bättre lämpade att utveckla tydliga nationella riktlinjer för patientinformation avseende deras nationella hälso- och sjukvårdssystem men att detta inte skall hindra kommissionen från att fastställa gemensamma grunder för patientinformation genom att utarbeta en vägledning till hälso- och sjukvård med uppgifter om patienternas rättigheter och skyldigheter, vilka behandlingar som täcks samt ersättningsvillkor.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i syfte att skapa rättslig säkerhet för patienter i samband med kostnadsersättning, med beaktande av nationella bestämmelser, överväga en tillnärmning av förfarandena för kostnadsersättning, dels i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (4), dels i enlighet med EG-domstolens domar. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i syfte att skapa rättslig säkerhet för patienter i samband med kostnadsersättning, med beaktande av nationella bestämmelser, överväga en tillnärmning av förfarandena för kostnadsersättning, dels i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (4), dels i enlighet med EG-domstolens domar.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast den 1 januari 2007 lägga fram ett antal riktlinjer för de viktigaste frågorna rörande patientrörlighet. Dessa bör kompletteras med nationella riktlinjer som medlemsstaterna skall ta fram senast tolv månader senare. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast den 1 januari 2007 lägga fram ett antal riktlinjer för de viktigaste frågorna rörande patientrörlighet. Dessa bör kompletteras med nationella riktlinjer som medlemsstaterna skall ta fram senast tolv månader senare.

| 17. | Europaparlamentet anser att man i frågor om patientrörlighet måste prioritera utarbetandet av riktlinjer för tillgång till läkarvård som inte finns i patientens ursprungsland och för tillgång till akut läkarvård som inte kan utföras omedelbart i patientens ursprungsland. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att man i frågor om patientrörlighet måste prioritera utarbetandet av riktlinjer för tillgång till läkarvård som inte finns i patientens ursprungsland och för tillgång till akut läkarvård som inte kan utföras omedelbart i patientens ursprungsland.

| 18. | Europaparlamentet anser att det måste antas lagar mellan medlemsstaterna angående ordinationer, utförande av ordinationer samt ersättning för patienters läkemedelsutgifter i andra medlemsstater, i syfte att ytterligare förenkla patienters rörlighet mellan olika medlemsstater. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att det måste antas lagar mellan medlemsstaterna angående ordinationer, utförande av ordinationer samt ersättning för patienters läkemedelsutgifter i andra medlemsstater, i syfte att ytterligare förenkla patienters rörlighet mellan olika medlemsstater.

| 19. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att fastställa tidsfrister för insamling och utvärdering av data om befintliga gränsöverskridande patientrörelser och uppmanar kommissionen att snarast offentliggöra resultaten från studier om detta. Parlamentet vidhåller värdet av att utvärdera och dela erfarenheter av gränsöverskridande överenskommelser som Euregioprojekten. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att fastställa tidsfrister för insamling och utvärdering av data om befintliga gränsöverskridande patientrörelser och uppmanar kommissionen att snarast offentliggöra resultaten från studier om detta. Parlamentet vidhåller värdet av att utvärdera och dela erfarenheter av gränsöverskridande överenskommelser som Euregioprojekten.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en rapport om hälsoturismens karaktär och utbredning samt i vilken utsträckning denna för närvarande omfattas av kostnadsersättning av myndigheter och den privata försäkringssektorn eller betalas kontant. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en rapport om hälsoturismens karaktär och utbredning samt i vilken utsträckning denna för närvarande omfattas av kostnadsersättning av myndigheter och den privata försäkringssektorn eller betalas kontant.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i juni 2007 utarbeta en rapport om patientrörlighetens omfattning och de tjänster som besökande och bofasta erhållit såväl i den offentliga som i den privata sektorn. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i juni 2007 utarbeta en rapport om patientrörlighetens omfattning och de tjänster som besökande och bofasta erhållit såväl i den offentliga som i den privata sektorn.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inom utsatt tid lägga fram den tydliga och transparenta ram för inköp av gränsöverskridande hälso- och sjukvårdstjänster som skall utarbetas i år inom ramen för högnivågruppen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inom utsatt tid lägga fram den tydliga och transparenta ram för inköp av gränsöverskridande hälso- och sjukvårdstjänster som skall utarbetas i år inom ramen för högnivågruppen.

| 23. | Europaparlamentet uttrycker sitt starka stöd för ansträngningarna att förbättra kännedomen och lagstiftningen om rörligheten för yrkesverksamma inom vården och den sociala omsorgen. Parlamentet påminner kommissionen om att effektiva mekanismer för en hög patientsäkerhet måste läggas till i direktivet om ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uttrycker sitt starka stöd för ansträngningarna att förbättra kännedomen och lagstiftningen om rörligheten för yrkesverksamma inom vården och den sociala omsorgen. Parlamentet påminner kommissionen om att effektiva mekanismer för en hög patientsäkerhet måste läggas till i direktivet om ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer.

| 24. | Europaparlamentet erkänner det arbete som pågår för att inrätta ett för hela EU gemensamt register över läkare och annan vårdpersonal som har stängts av eller avförts på grund av bristande kompetens eller felbehandling. Parlamentet anser att detta bör vara tillgängligt för patienter och vårdtagare och begär att kommissionen skall lämna regelbundna lägesrapporter. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet erkänner det arbete som pågår för att inrätta ett för hela EU gemensamt register över läkare och annan vårdpersonal som har stängts av eller avförts på grund av bristande kompetens eller felbehandling. Parlamentet anser att detta bör vara tillgängligt för patienter och vårdtagare och begär att kommissionen skall lämna regelbundna lägesrapporter.

| 25. | Europaparlamentet belyser den eventuella risken för begåvningsflykt från de nya medlemsstaterna till medlemsstater som erbjuder högre löner, med de hot mot hälso- och sjukvårdssystemens kapacitet och standard i de förstnämnda som följer därav. Parlamentet stöder därför forskning om hur ökad patientrörlighet skulle kunna påverka sådana rörelser liksom forskning om det framtida behovet av vårdpersonal och den tillgång på vårdpersonal som den högre utbildningen i EU kan förväntas stå för. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet belyser den eventuella risken för begåvningsflykt från de nya medlemsstaterna till medlemsstater som erbjuder högre löner, med de hot mot hälso- och sjukvårdssystemens kapacitet och standard i de förstnämnda som följer därav. Parlamentet stöder därför forskning om hur ökad patientrörlighet skulle kunna påverka sådana rörelser liksom forskning om det framtida behovet av vårdpersonal och den tillgång på vårdpersonal som den högre utbildningen i EU kan förväntas stå för.

| 26. | Europaparlamentet understryker att fri rörlighet för patienter även ger de nationella hälso- och sjukvårdstjänsterna ett incitament att alltid leva upp till bästa tillgängliga standarder och att genom kvaliteten på sina tjänster förmå patienterna att avstå från att söka samma behandling i utlandet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet understryker att fri rörlighet för patienter även ger de nationella hälso- och sjukvårdstjänsterna ett incitament att alltid leva upp till bästa tillgängliga standarder och att genom kvaliteten på sina tjänster förmå patienterna att avstå från att söka samma behandling i utlandet.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar de ansträngningar som görs för att upprätta europeiska referenscenter och de fördelar som detta kan komma att medföra för behandlingen av sällsynta sjukdomar. Parlamentet konstaterar att patienter som drabbats av en sällsynt sjukdom eller ett sällsynt tillstånd ofta behöver mer hjälp med att få tillgång till sådan specialistvård. Parlamentet anser att upprättandet av europeiska referenscenter inte bara skall omfatta sällsynta sjukdomar utan alla sjukdomar för vilka en särskild koncentration av resurser och expertis finns tillgänglig. Parlamentet poängterar att de europeiska referenscentren inte bara bör spela en viktig roll för behandlingen av dessa sjukdomar utan även för att andra meningar skall kunna inhämtas och för att yrkesläkare skall kunna vidareutbildas. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar de ansträngningar som görs för att upprätta europeiska referenscenter och de fördelar som detta kan komma att medföra för behandlingen av sällsynta sjukdomar. Parlamentet konstaterar att patienter som drabbats av en sällsynt sjukdom eller ett sällsynt tillstånd ofta behöver mer hjälp med att få tillgång till sådan specialistvård. Parlamentet anser att upprättandet av europeiska referenscenter inte bara skall omfatta sällsynta sjukdomar utan alla sjukdomar för vilka en särskild koncentration av resurser och expertis finns tillgänglig. Parlamentet poängterar att de europeiska referenscentren inte bara bör spela en viktig roll för behandlingen av dessa sjukdomar utan även för att andra meningar skall kunna inhämtas och för att yrkesläkare skall kunna vidareutbildas.

| 28. | Europaparlamentet erinrar om att ytterligare finansiella medel kommer att behövas till stöd för nätverk mellan europeiska referenscenter. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet erinrar om att ytterligare finansiella medel kommer att behövas till stöd för nätverk mellan europeiska referenscenter.

| 29. | Europaparlamentet anser att gemensamt kapacitetsutnyttjande, i synnerhet vid specialiserade vårdformer, på ett betydande sätt kan bidra till att öka effektiviteten i hälso- och sjukvården. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att gemensamt kapacitetsutnyttjande, i synnerhet vid specialiserade vårdformer, på ett betydande sätt kan bidra till att öka effektiviteten i hälso- och sjukvården.

| 30. | Europaparlamentet konstaterar att det vid University of York gjorts en undersökning med brittiska patienter som fått vård utomlands, i vilken 87 procent av de tillfrågade anger längre väntetid i England som skäl. Parlamentet tror icke desto mindre att en överväldigande majoritet av patienterna föredrar, och även framgent kommer att föredra, att få behandling så nära hemmet som möjligt. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet konstaterar att det vid University of York gjorts en undersökning med brittiska patienter som fått vård utomlands, i vilken 87 procent av de tillfrågade anger längre väntetid i England som skäl. Parlamentet tror icke desto mindre att en överväldigande majoritet av patienterna föredrar, och även framgent kommer att föredra, att få behandling så nära hemmet som möjligt.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens engagemang att slå vakt om befintlig lagstiftning till skydd för personuppgifter. Parlamentet noterar vikten av att kunna erbjuda en effektiv och säker metod för utbyte av patientjournaler mellan medlemsstater. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens engagemang att slå vakt om befintlig lagstiftning till skydd för personuppgifter. Parlamentet noterar vikten av att kunna erbjuda en effektiv och säker metod för utbyte av patientjournaler mellan medlemsstater.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om en ”handlingsplan för e-hälsovård” och erkänner att informations- och kommunikationsteknik, i synnerhet internet, kan bidra till att förbättra tillgången till vårdtjänster liksom deras kvalitet och effektivitet, även om detta även kan öka skillnaderna till följd av den ”digitala klyftan”. Parlamentet poängterar att kvalitetskriterier måste tillämpas för hälsorelaterade webbplatser. Parlamentet erkänner även den roll som telemedicin och telepsykiatri kan spela för att förbättra patienters vårdmöjligheter och minska behovet av patientrörlighet. Vidare måste hänsyn tas till ojämlikheter som drabbar äldre och lågutbildade. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om en ”handlingsplan för e-hälsovård” och erkänner att informations- och kommunikationsteknik, i synnerhet internet, kan bidra till att förbättra tillgången till vårdtjänster liksom deras kvalitet och effektivitet, även om detta även kan öka skillnaderna till följd av den ”digitala klyftan”. Parlamentet poängterar att kvalitetskriterier måste tillämpas för hälsorelaterade webbplatser. Parlamentet erkänner även den roll som telemedicin och telepsykiatri kan spela för att förbättra patienters vårdmöjligheter och minska behovet av patientrörlighet. Vidare måste hänsyn tas till ojämlikheter som drabbar äldre och lågutbildade.

| 33. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att övervaka införandet av det europeiska sjukförsäkringskortet i medlemsstaterna för att se till att dessa ger allmänheten tydlig och begriplig information om hur det fungerar. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att övervaka införandet av det europeiska sjukförsäkringskortet i medlemsstaterna för att se till att dessa ger allmänheten tydlig och begriplig information om hur det fungerar.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga huruvida det europeiska sjukförsäkringskortet bör ligga till grund för en gemensam strategi för patientidentifikation och utvecklingen av nya funktioner, såsom lagring av medicinska uppgifter för akutvård i enlighet med handlingsplanen eEuropa 2005 som Europeiska rådet godkände vid sitt möte i Sevilla den 21-22 juni 2002. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga huruvida det europeiska sjukförsäkringskortet bör ligga till grund för en gemensam strategi för patientidentifikation och utvecklingen av nya funktioner, såsom lagring av medicinska uppgifter för akutvård i enlighet med handlingsplanen eEuropa 2005 som Europeiska rådet godkände vid sitt möte i Sevilla den 21-22 juni 2002.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram ett förslag om att det i det europeiska sjukförsäkringskortet, med de berördas medgivande, inte bara skall finnas försäkringsuppgifter utan även medicinska uppgifter om patienten. På så vis underlättas patientrörligheten mellan medlemsstaterna samtidigt som patienterna kan garanteras tillgång till den vård och behandling som deras hälsotillstånd kräver. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram ett förslag om att det i det europeiska sjukförsäkringskortet, med de berördas medgivande, inte bara skall finnas försäkringsuppgifter utan även medicinska uppgifter om patienten. På så vis underlättas patientrörligheten mellan medlemsstaterna samtidigt som patienterna kan garanteras tillgång till den vård och behandling som deras hälsotillstånd kräver.

| 36. | Europaparlamentet begär att kommissionen skall se över hur det europeiska sjukförsäkringskortet på ett bättre sätt kan återspegla behoven hos pensionärer som kommer från en medlemsstat men som tillfälligt bor eller vistas i en annan. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet begär att kommissionen skall se över hur det europeiska sjukförsäkringskortet på ett bättre sätt kan återspegla behoven hos pensionärer som kommer från en medlemsstat men som tillfälligt bor eller vistas i en annan.

| 37. | Europaparlamentet konstaterar emellertid att eventuella nya funktioner för det europeiska sjukförsäkringskortet måste förenas med stränga krav på skydd av personuppgifter och att man vid lagring av data på kortet och vid utbyte av uppgifter mellan behöriga myndigheter måste ta hänsyn till befintliga bestämmelser om skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet konstaterar emellertid att eventuella nya funktioner för det europeiska sjukförsäkringskortet måste förenas med stränga krav på skydd av personuppgifter och att man vid lagring av data på kortet och vid utbyte av uppgifter mellan behöriga myndigheter måste ta hänsyn till befintliga bestämmelser om skydd av personuppgifter.

| 38. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av högnivågruppen inom kommissionen samt inrättandet av en på tjänstemannanivå sammanträdande hälso- och sjukvårdsgrupp inom rådet. Parlamentet begär att kommissionen och rådet regelbundet skall informera Europaparlamentet om gruppernas arbete och att högnivågruppen var sjätte månad skall lämna en rapport till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av högnivågruppen inom kommissionen samt inrättandet av en på tjänstemannanivå sammanträdande hälso- och sjukvårdsgrupp inom rådet. Parlamentet begär att kommissionen och rådet regelbundet skall informera Europaparlamentet om gruppernas arbete och att högnivågruppen var sjätte månad skall lämna en rapport till Europaparlamentet.

| 39. | Europaparlamentet anser att patientsäkerhet är avgörande för utvecklingen av en effektiv hälsovårdspolitik i EU och inser att ett nära samarbete med WHO:s världsomspännande allians för patientsäkerhet är nödvändigt. Parlamentet uppmuntrar starkt högnivågruppen för hälso- och sjukvård att lägga fram förslag till ett nätverk för patientsäkerhet inom EU så snart som möjligt under 2005. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att patientsäkerhet är avgörande för utvecklingen av en effektiv hälsovårdspolitik i EU och inser att ett nära samarbete med WHO:s världsomspännande allians för patientsäkerhet är nödvändigt. Parlamentet uppmuntrar starkt högnivågruppen för hälso- och sjukvård att lägga fram förslag till ett nätverk för patientsäkerhet inom EU så snart som möjligt under 2005.

| 40. | Europaparlamentet poängterar att aspekter som rör hälso- och sjukvård och patientsäkerhet måste beaktas vid planeringen och genomförandet av politik på andra områden. Parlamentet beklagar de motsättningar som då och då kan uppstå mellan målen för den inre marknaden och målen för hälso- och sjukvården. Parlamentet anser att EU-medborgarnas hälsa är en nödvändig förutsättning för EU:s ekonomiska resultat och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet poängterar att aspekter som rör hälso- och sjukvård och patientsäkerhet måste beaktas vid planeringen och genomförandet av politik på andra områden. Parlamentet beklagar de motsättningar som då och då kan uppstå mellan målen för den inre marknaden och målen för hälso- och sjukvården. Parlamentet anser att EU-medborgarnas hälsa är en nödvändig förutsättning för EU:s ekonomiska resultat och konkurrenskraft.

| 41. | Europaparlamentet framhåller att systemets centralfigur är patienten, som har ett naturligt intresse av sin hälsa och av kvaliteten och tillgången på hälso- och sjukvård och som är vårdtagare och dessutom betalar för sin vård, antingen direkt eller genom sjukförsäkring eller skatter. Därför har patienterna rätt till fullständig information om sin behandling och sitt hälsotillstånd och de har rätt att inbegripas i beslut som rör tillhandahållandet av vård. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet framhåller att systemets centralfigur är patienten, som har ett naturligt intresse av sin hälsa och av kvaliteten och tillgången på hälso- och sjukvård och som är vårdtagare och dessutom betalar för sin vård, antingen direkt eller genom sjukförsäkring eller skatter. Därför har patienterna rätt till fullständig information om sin behandling och sitt hälsotillstånd och de har rätt att inbegripas i beslut som rör tillhandahållandet av vård.

| 42. | Europaparlamentet anser att det behövs ett nätverk med relevant information som är tillgängligt för patienter, vårdpersonal och chefer för hälso- och sjukvårdsinrättningar i hela EU. Parlamentet välkomnar därför kommissionens inrättande av en hälso- och sjukvårdsportal och hoppas att denna som planerat skall kunna tas i drift vid slutet av 2005. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet anser att det behövs ett nätverk med relevant information som är tillgängligt för patienter, vårdpersonal och chefer för hälso- och sjukvårdsinrättningar i hela EU. Parlamentet välkomnar därför kommissionens inrättande av en hälso- och sjukvårdsportal och hoppas att denna som planerat skall kunna tas i drift vid slutet av 2005.

| 43. | Europaparlamentet instämmer i att medborgarna behöver rättslig säkerhet och en tydlig sammanfattning av sina rättigheter och skyldigheter som patienter när det gäller tillgång till hälso- och sjukvård och ersättning för kostnader som uppkommit i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet instämmer i att medborgarna behöver rättslig säkerhet och en tydlig sammanfattning av sina rättigheter och skyldigheter som patienter när det gäller tillgång till hälso- och sjukvård och ersättning för kostnader som uppkommit i en annan medlemsstat.

| 44. | Europaparlamentet anser att det måste utarbetas en stadga om patienträttigheter som bland annat innehåller frågor om patientrörlighet. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet anser att det måste utarbetas en stadga om patienträttigheter som bland annat innehåller frågor om patientrörlighet.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta riktlinjer som ger tydliga definitioner av vad som menas med till exempel ”utan otillbörligt dröjsmål”, ”vedertagen praxis”, ”jämförbar kostnad”, ”sluten vård”, ”inbegripande poliklinikvård” och ”mindre ingripande poliklinikvård” samt att skapa största möjliga enhetlighet mellan medlemsstaterna i fråga om krav på förhandsgodkännande och tolkningen av ”tid som är medicinskt försvarbar”. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta riktlinjer som ger tydliga definitioner av vad som menas med till exempel ”utan otillbörligt dröjsmål”, ”vedertagen praxis”, ”jämförbar kostnad”, ”sluten vård”, ”inbegripande poliklinikvård” och ”mindre ingripande poliklinikvård” samt att skapa största möjliga enhetlighet mellan medlemsstaterna i fråga om krav på förhandsgodkännande och tolkningen av ”tid som är medicinskt försvarbar”.

| 46. | Europaparlamentet poängterar att gränsöverskridande hälso- och sjukvård bör ges endast när det är nödvändigt eller på grund av tillfälliga, oacceptabla dröjsmål i behandling. Parlamentet anser att det alltjämt är medlemsstaternas ansvar att säkra existensen av en offentlig hälso- och sjukvård som bygger på principen om allmän och obegränsad tillgång och som innebär att en omfattande patientrörlighet inte kommer att vara nödvändig. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet poängterar att gränsöverskridande hälso- och sjukvård bör ges endast när det är nödvändigt eller på grund av tillfälliga, oacceptabla dröjsmål i behandling. Parlamentet anser att det alltjämt är medlemsstaternas ansvar att säkra existensen av en offentlig hälso- och sjukvård som bygger på principen om allmän och obegränsad tillgång och som innebär att en omfattande patientrörlighet inte kommer att vara nödvändig.

| 47. | Europaparlamentet framhåller att villkoren för behandling inte får vara diskriminerande för patienter med låga inkomster, vilket innebär att de exempelvis inte skall behöva betala hela behandlingskostnaden innan de får ersättning. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet framhåller att villkoren för behandling inte får vara diskriminerande för patienter med låga inkomster, vilket innebär att de exempelvis inte skall behöva betala hela behandlingskostnaden innan de får ersättning.

| 48. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

(2)  EUT C 38 E, 12.2.2004, s. 269.

(3)  EUT C 102 E, 28.4.2004, s. 862.

(4)  EUT L 166, 30.4.2004, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 631/2004 (EUT L 100, 6.4.2004, s. 1).

P6_TA(2005)0237

Reform av FN

Europaparlamentets resolution om en reform av Förenta Nationerna

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 januari 2004 om förbindelserna mellan EU och FN, (1) |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 januari 2004 om förbindelserna mellan EU och FN, (1)

| — | med beaktande av rapporten ”A more secure world: our shared responsibility” (”En säkrare värld: vårt delade ansvar”) från FN:s högnivåpanel om hot, utmaningar och förändringar, offentliggjord den 1 december 2004. |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten ”A more secure world: our shared responsibility” (”En säkrare värld: vårt delade ansvar”) från FN:s högnivåpanel om hot, utmaningar och förändringar, offentliggjord den 1 december 2004.

| — | med beaktanden av rapporten ”Investing in development: a practical plan to achieve the goals” (”Investera i utveckling: en plan för att uppnå millennieutvecklingsmålen i praktiken”) från FN:s millennieprojekt, offentliggjord den 17 januari 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktanden av rapporten ”Investing in development: a practical plan to achieve the goals” (”Investera i utveckling: en plan för att uppnå millennieutvecklingsmålen i praktiken”) från FN:s millennieprojekt, offentliggjord den 17 januari 2005,

| — | med beaktande av rapporten ”In larger freedom: towards development, security and human rights for all” (”I större frihet: på väg mot utveckling, säkerhet och mänskliga rättigheter för alla”) från FN:s generalsekreterare, offentliggjord den 21 mars 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten ”In larger freedom: towards development, security and human rights for all” (”I större frihet: på väg mot utveckling, säkerhet och mänskliga rättigheter för alla”) från FN:s generalsekreterare, offentliggjord den 21 mars 2005,

| — | med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Högnivåpanelens rapport innehåller mer än hundra rekommendationer om ändringar och behovet att reformera FN för att kunna möta olika utmaningar och hot, från fattigdom, infektionssjukdomar, miljöskador och civilt våld till terrorism, massförstörelsevapen och ickespridning av kärnvapen. Generalsekreterarens rapport understryker och stöder de flesta av dessa rekommendationer. |
| --- | --- |

A.

Högnivåpanelens rapport innehåller mer än hundra rekommendationer om ändringar och behovet att reformera FN för att kunna möta olika utmaningar och hot, från fattigdom, infektionssjukdomar, miljöskador och civilt våld till terrorism, massförstörelsevapen och ickespridning av kärnvapen. Generalsekreterarens rapport understryker och stöder de flesta av dessa rekommendationer.

| B. | Högnivåpanelen presenterar i sin rapport en ny syn på kollektiv säkerhet, och behandlar alla de allvarliga hot mot internationell fred och säkerhet som aktualiserats runt om i världen. |
| --- | --- |

B.

Högnivåpanelen presenterar i sin rapport en ny syn på kollektiv säkerhet, och behandlar alla de allvarliga hot mot internationell fred och säkerhet som aktualiserats runt om i världen.

| C. | Såsom han redovisar i sin uppföljning till högnivåpanelens rapport anser generalsekreteraren att det viktigt att en översyn görs av FN:s handlingsprogram och institutioner. Detta för att organisationen skall kunna anta utmaningen att möta nya hot och förhindra att den urholkas av ökande motsättningar mellan olika länder och unilateralt agerande från vissa länder sida. |
| --- | --- |

C.

Såsom han redovisar i sin uppföljning till högnivåpanelens rapport anser generalsekreteraren att det viktigt att en översyn görs av FN:s handlingsprogram och institutioner. Detta för att organisationen skall kunna anta utmaningen att möta nya hot och förhindra att den urholkas av ökande motsättningar mellan olika länder och unilateralt agerande från vissa länder sida.

| D. | I högnivåpanelens rapport anges klart och tydligt att våld, i den mån det är nödvändigt, endast får tillgripas som sista utväg, och att FN:s säkerhetsråd bör slå fast detta i en resolution om principerna för användning av våld, och den ger tveklöst stöd åt den ”framväxande norm” enligt vilken det finns ett kollektivt internationellt ansvar att erbjuda skydd i händelse av folkmord och andra former av storskaligt dödande, etniska rensningar eller allvarliga kränkningar av internationell humanitär rätt som enskilda regeringar har visat sig maktlösa mot eller ovilliga att förhindra. |
| --- | --- |

D.

I högnivåpanelens rapport anges klart och tydligt att våld, i den mån det är nödvändigt, endast får tillgripas som sista utväg, och att FN:s säkerhetsråd bör slå fast detta i en resolution om principerna för användning av våld, och den ger tveklöst stöd åt den ”framväxande norm” enligt vilken det finns ett kollektivt internationellt ansvar att erbjuda skydd i händelse av folkmord och andra former av storskaligt dödande, etniska rensningar eller allvarliga kränkningar av internationell humanitär rätt som enskilda regeringar har visat sig maktlösa mot eller ovilliga att förhindra.

| E. | Att införa verklig multilateralism är det lämpligaste sättet att lösa de problem och hot som det internationella samfundet står inför, under förutsättning att det bygger på välanpassade institutioner och effektiva förfaranden för att fatta beslut och se till att de genomförs. |
| --- | --- |

E.

Att införa verklig multilateralism är det lämpligaste sättet att lösa de problem och hot som det internationella samfundet står inför, under förutsättning att det bygger på välanpassade institutioner och effektiva förfaranden för att fatta beslut och se till att de genomförs.

| F. | Generalsekreteraren understryker i sin rapport nödvändigheten att vidta åtgärder och omgående genomföra en reform, och presenterar en rad konkreta och genomförbara åtgärder för stats- och regeringscheferna att fatta beslut om i september 2005. |
| --- | --- |

F.

Generalsekreteraren understryker i sin rapport nödvändigheten att vidta åtgärder och omgående genomföra en reform, och presenterar en rad konkreta och genomförbara åtgärder för stats- och regeringscheferna att fatta beslut om i september 2005.

| G. | EU:s medlemsstater måste gå i spetsen när det gäller ansträngningar att få till stånd allomfattande anslutning till multilaterala konventioner. |
| --- | --- |

G.

EU:s medlemsstater måste gå i spetsen när det gäller ansträngningar att få till stånd allomfattande anslutning till multilaterala konventioner.

Kollektiv säkerhet i det tjugoförsta århundradet: förebyggande, medvetandegörande och delat ansvar

| 1. | Europaparlamentet välkomnar varmt generalsekreterarens rapport som följde på högnivåpanelens rapport om hot, utmaningar och förändringar, och den beslutsamhet som ligger till grund för denna om att genomföra en konsekvent och genomgående reform av FN för att anpassa organisationen till de nya förhållanden som råder runt om i världen samt se till att den tillhandahåller kollektiv säkerhet i det tjugoförsta århundradet på ett sätt som är effektivt, rättvist och långsiktigt samt garanterar den demokratiska insynen. Parlamentet välkomnar särskilt den realistiska hållning som genomsyrar bägge rapporterna vilka, till skillnad från tidigare reformförslag, på ett adekvat sätt kombinerar en vision med konkreta och praktiska förslag till åtgärd och handling. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar varmt generalsekreterarens rapport som följde på högnivåpanelens rapport om hot, utmaningar och förändringar, och den beslutsamhet som ligger till grund för denna om att genomföra en konsekvent och genomgående reform av FN för att anpassa organisationen till de nya förhållanden som råder runt om i världen samt se till att den tillhandahåller kollektiv säkerhet i det tjugoförsta århundradet på ett sätt som är effektivt, rättvist och långsiktigt samt garanterar den demokratiska insynen. Parlamentet välkomnar särskilt den realistiska hållning som genomsyrar bägge rapporterna vilka, till skillnad från tidigare reformförslag, på ett adekvat sätt kombinerar en vision med konkreta och praktiska förslag till åtgärd och handling.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar rådet att fullt ut stödja Kofi Annans rapport om reformen, och uppmanar det luxemburgska ordförandeskapet att försöka få rådet att anta ett beslut om en gemensam hållning från EU:s sida avseende konkreta FN-reformer. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar rådet att fullt ut stödja Kofi Annans rapport om reformen, och uppmanar det luxemburgska ordförandeskapet att försöka få rådet att anta ett beslut om en gemensam hållning från EU:s sida avseende konkreta FN-reformer.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för åsikten att framstegen när det gäller utveckling, säkerhet och mänskliga rättigheter måste gå hand i hand, och att FN-reformen inte bör ses som ett mål sig utan snarare som en ofrånkomlig följd av en fördjupad analys av de politiska och säkerhetsmässiga parametrar och faktorer som står på spel i det nya och osäkra läge som råder i världen. Parlamentet lovordar därför ansatsen att stärka FN-systemet och dess institutioner eftersom de utgör de lämpligaste och enda globala institutioner som har potential att utveckla och garantera kollektiv säkerhet på ett sätt som är både legitimt och effektivt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för åsikten att framstegen när det gäller utveckling, säkerhet och mänskliga rättigheter måste gå hand i hand, och att FN-reformen inte bör ses som ett mål sig utan snarare som en ofrånkomlig följd av en fördjupad analys av de politiska och säkerhetsmässiga parametrar och faktorer som står på spel i det nya och osäkra läge som råder i världen. Parlamentet lovordar därför ansatsen att stärka FN-systemet och dess institutioner eftersom de utgör de lämpligaste och enda globala institutioner som har potential att utveckla och garantera kollektiv säkerhet på ett sätt som är både legitimt och effektivt.

| 4. | Europaparlamentet ställer sig bakom högnivåpanelens snäva definition av självförsvar och bruk av våld samt ansvar att skydda civilbefolkingar i enlighet med andan och ordalydelsen i FN-stadgan, och håller med om att en sådan definition inte bör utgöra hinder för säkerhetsrådet att agera i förebyggande syfte – även på ett mera framåtsyftande sätt än tidigare – eftersom det är det enda legitima organ som kan besluta om sådana åtgärder. Parlamentet påminner om att man endast kan tala om effektiva krisförebyggande åtgärder om FN har medel att ständigt övervaka och observera etniska, språkliga eller religiösa spänningar som kan urarta i kriser. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet ställer sig bakom högnivåpanelens snäva definition av självförsvar och bruk av våld samt ansvar att skydda civilbefolkingar i enlighet med andan och ordalydelsen i FN-stadgan, och håller med om att en sådan definition inte bör utgöra hinder för säkerhetsrådet att agera i förebyggande syfte – även på ett mera framåtsyftande sätt än tidigare – eftersom det är det enda legitima organ som kan besluta om sådana åtgärder. Parlamentet påminner om att man endast kan tala om effektiva krisförebyggande åtgärder om FN har medel att ständigt övervaka och observera etniska, språkliga eller religiösa spänningar som kan urarta i kriser.

| 5. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt att säkerhetsrådet alltid bör beakta de fem kriterierna för legitimt bruk av våld när det överväger sådana åtgärder: hotets allvar, tydligt syfte, sista utväg, proportionell insats och konsekvensbedömning. Parlamentet håller med om att säkerhetsrådet genom en resolution bör godkänna principerna för användning av våld och för bemyndigande av detta. Parlamentet föreslår att säkerhetsrådet från fall till fall, under begränsad tid och i exakt definierade situationer ges möjlighet att delegera sina befogenheter enligt kapitel VII i FN-stadgan till en erkänd regional organisation. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt att säkerhetsrådet alltid bör beakta de fem kriterierna för legitimt bruk av våld när det överväger sådana åtgärder: hotets allvar, tydligt syfte, sista utväg, proportionell insats och konsekvensbedömning. Parlamentet håller med om att säkerhetsrådet genom en resolution bör godkänna principerna för användning av våld och för bemyndigande av detta. Parlamentet föreslår att säkerhetsrådet från fall till fall, under begränsad tid och i exakt definierade situationer ges möjlighet att delegera sina befogenheter enligt kapitel VII i FN-stadgan till en erkänd regional organisation.

| 6. | Europaparlamentet stöder högnivåpanelens uppmaning, vilken bekräftades i generalsekreterarens rapport, att ge Internationella atomenergiorganet (IAEA) en ökad roll och mer resurser för att stärka dess kontrollbefogenheter i kampen mot kärnvapenspridning och i arbetet med att förhindra användning av kärnvapen, biologiska och kemiska vapen (ABC-vapen). Europaparlamentet stöder helhjärtat uppmaningen till staterna att till fullo rätta sig efter alla artiklarna i fördraget om icke-spridning av kärnvapen, konventionen om bakteriologiska (biologiska) vapen och toxinvapen och konventionen om kemiska vapen för att ytterligare stärka det multilaterala systemet för icke-spridning och nedrustning, liksom de särskilda förslagen på detta område. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet stöder högnivåpanelens uppmaning, vilken bekräftades i generalsekreterarens rapport, att ge Internationella atomenergiorganet (IAEA) en ökad roll och mer resurser för att stärka dess kontrollbefogenheter i kampen mot kärnvapenspridning och i arbetet med att förhindra användning av kärnvapen, biologiska och kemiska vapen (ABC-vapen). Europaparlamentet stöder helhjärtat uppmaningen till staterna att till fullo rätta sig efter alla artiklarna i fördraget om icke-spridning av kärnvapen, konventionen om bakteriologiska (biologiska) vapen och toxinvapen och konventionen om kemiska vapen för att ytterligare stärka det multilaterala systemet för icke-spridning och nedrustning, liksom de särskilda förslagen på detta område.

| 7. | Europaparlamentet stöder garantier för leveranser av det bränsle som krävs för att utveckla fredliga användningsområden, exempelvis en lösning där IAEA skulle garantera leveranser till marknadspriser av klyvbart material till civila kärnenergianvändare för de stater som frivilligt avstår från att utveckla nationella anläggningar för anrikning av uran och separering av plutonium. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet stöder garantier för leveranser av det bränsle som krävs för att utveckla fredliga användningsområden, exempelvis en lösning där IAEA skulle garantera leveranser till marknadspriser av klyvbart material till civila kärnenergianvändare för de stater som frivilligt avstår från att utveckla nationella anläggningar för anrikning av uran och separering av plutonium.

| 8. | Europaparlamentet stöder tanken att FN utvecklar en strategi för att bekämpa terrorism som kännetecknas av respekt för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen, som inbegriper det civila samhället och som bygger på de fem pelarna att avskräcka potentiella terrorister från att begå eller stödja terroristhandlingar, blockera terroristers tillgång till finansiering och materiella resurser, avskräcka stater från att stödja terrorism, utveckla staters förmåga att bekämpa terrorism samt skydda de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet stöder tanken att FN utvecklar en strategi för att bekämpa terrorism som kännetecknas av respekt för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen, som inbegriper det civila samhället och som bygger på de fem pelarna att avskräcka potentiella terrorister från att begå eller stödja terroristhandlingar, blockera terroristers tillgång till finansiering och materiella resurser, avskräcka stater från att stödja terrorism, utveckla staters förmåga att bekämpa terrorism samt skydda de mänskliga rättigheterna.

| 9. | I detta sammanhang betonar Europaparlamentet att man måste fortsätta att bygga på det arbete som hittills utförts av kommittén för bekämpning av terrorism (CTC) och stödja den verkställande ledningen för kommittén för bekämpning av terrorism (CTED) i dess uppgift att se till att åtagandena i FN:s säkerhetsråds resolution 1373 (2001) följs. |
| --- | --- |

9.

I detta sammanhang betonar Europaparlamentet att man måste fortsätta att bygga på det arbete som hittills utförts av kommittén för bekämpning av terrorism (CTC) och stödja den verkställande ledningen för kommittén för bekämpning av terrorism (CTED) i dess uppgift att se till att åtagandena i FN:s säkerhetsråds resolution 1373 (2001) följs.

| 10. | Europaparlamentet ser fram emot att FN:s generalförsamling avslutar arbetet med en heltäckande konvention om terrorism som utgår från en tydlig och accepterad definition som beaktar de mänskliga rättigheterna och demokratiska friheterna, och som bland annat innehåller hänvisningar till begreppsdefinitionerna i den internationella konventionen från 1999 om bekämpning av finansiering av terrorism och i FN:s säkerhetsråds resolution 1566 (2004), och i vilken det på nytt fastslås att sådana handlingar som omfattas av de tolv tidigare konventionerna om bekämpning av terrorism utgör terrorism samt förklaras att sådana handlingar även utgör för brott mot folkrätten. Parlamentet uppmuntrar även till mer effektivt samarbete på andra prioriterade områden såsom att bekämpa organiserad brottslighet och den olagliga handeln med lätta vapen och handeldvapen samt arbeta för att helt avskaffa landminor. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet ser fram emot att FN:s generalförsamling avslutar arbetet med en heltäckande konvention om terrorism som utgår från en tydlig och accepterad definition som beaktar de mänskliga rättigheterna och demokratiska friheterna, och som bland annat innehåller hänvisningar till begreppsdefinitionerna i den internationella konventionen från 1999 om bekämpning av finansiering av terrorism och i FN:s säkerhetsråds resolution 1566 (2004), och i vilken det på nytt fastslås att sådana handlingar som omfattas av de tolv tidigare konventionerna om bekämpning av terrorism utgör terrorism samt förklaras att sådana handlingar även utgör för brott mot folkrätten. Parlamentet uppmuntrar även till mer effektivt samarbete på andra prioriterade områden såsom att bekämpa organiserad brottslighet och den olagliga handeln med lätta vapen och handeldvapen samt arbeta för att helt avskaffa landminor.

| 11. | Parlamentet delar till fullo åsikten att de utvecklade länderna måste delta mer aktivt i fredsbevarande operationer runt om i världen, och uppmanar därför EU:s medlemsstater att anstränga sig ytterligare för att omvandla arméförband till enheter lämpade för fredsbevarande insatser och att ställa trupper i reserv för insatser i FN:s regi. Parlamentet åtar sig att aktivt främja förstärkningen av såväl konfliktförebyggande insatser som det fredsbyggande arbete som tar vid efter en konflikt genom att se till att fredsbevarande styrkor ges det mandat, de resurser och den utbildning som krävs för att de skall kunna fullgöra sitt uppdrag och för att förebygga civila och humanitära kriser. Parlamentet stöder förslaget att fredsbevarande operationer som utförs av regionala organisationer bör ha säkerhetsrådets bemyndigande. |
| --- | --- |

11.

Parlamentet delar till fullo åsikten att de utvecklade länderna måste delta mer aktivt i fredsbevarande operationer runt om i världen, och uppmanar därför EU:s medlemsstater att anstränga sig ytterligare för att omvandla arméförband till enheter lämpade för fredsbevarande insatser och att ställa trupper i reserv för insatser i FN:s regi. Parlamentet åtar sig att aktivt främja förstärkningen av såväl konfliktförebyggande insatser som det fredsbyggande arbete som tar vid efter en konflikt genom att se till att fredsbevarande styrkor ges det mandat, de resurser och den utbildning som krävs för att de skall kunna fullgöra sitt uppdrag och för att förebygga civila och humanitära kriser. Parlamentet stöder förslaget att fredsbevarande operationer som utförs av regionala organisationer bör ha säkerhetsrådets bemyndigande.

En värld utan nöd: en gemensam och väl avvägd syn på en ny utvecklingspolitik för FN

| 12. | Europaparlamentet tar tillfället i akt att uppmana alla berörda parter att göra sitt yttersta för att uppnå millennieutvecklingsmålen och betonar att de utvecklingsreformer och -målsättningar som ingår i millennieutvecklingsmålen måste stå i samklang med reformsträvandena på områdena kollektiv säkerhet och institutionella reformer. Parlamentet är övertygat om att en genomgripande och välavvägd reform av FN:s system i stort är det enda sättet att åstadkomma ett bättre förhållande mellan Nord och Syd inom FN, vilket i sin tur kommer att öka acceptansen för FN och organisationens legitimitet från dess medlemmars synpunkt. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet tar tillfället i akt att uppmana alla berörda parter att göra sitt yttersta för att uppnå millennieutvecklingsmålen och betonar att de utvecklingsreformer och -målsättningar som ingår i millennieutvecklingsmålen måste stå i samklang med reformsträvandena på områdena kollektiv säkerhet och institutionella reformer. Parlamentet är övertygat om att en genomgripande och välavvägd reform av FN:s system i stort är det enda sättet att åstadkomma ett bättre förhållande mellan Nord och Syd inom FN, vilket i sin tur kommer att öka acceptansen för FN och organisationens legitimitet från dess medlemmars synpunkt.

| 13. | Europaparlamentet erinrar om att givarländernas tidigare utfästelser om att finansiera utvecklingen bör verkställas, framför allt för att möjliggöra framsteg i kampen mot HIV/aids, malaria och tuberkulos. Parlamentet noterar i detta sammanhang att FN:s landsgrupper bör stärkas och att personalen bör få ordentlig utbildning och ekonomisk ersättning och bedriva ett nära samarbete med de internationella finansiella institutionerna för att uppnå millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet erinrar om att givarländernas tidigare utfästelser om att finansiera utvecklingen bör verkställas, framför allt för att möjliggöra framsteg i kampen mot HIV/aids, malaria och tuberkulos. Parlamentet noterar i detta sammanhang att FN:s landsgrupper bör stärkas och att personalen bör få ordentlig utbildning och ekonomisk ersättning och bedriva ett nära samarbete med de internationella finansiella institutionerna för att uppnå millennieutvecklingsmålen.

| 14. | Europaparlamentet framhåller behovet av att ytterligare främja vetenskaplig forskning och utveckling för att garantera en hållbar miljö, bekämpa klimatförändringarna och tillgodose utvecklingsländernas särskilda behov när det gäller jordbruk, naturresurser och miljöförvaltning. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet framhåller behovet av att ytterligare främja vetenskaplig forskning och utveckling för att garantera en hållbar miljö, bekämpa klimatförändringarna och tillgodose utvecklingsländernas särskilda behov när det gäller jordbruk, naturresurser och miljöförvaltning.

| 15. | Europaparlamentet erinrar om att ett framgångsrikt partnerskap måste bygger på en tvåvägsprocess där utvecklingsländerna måste stärka sin förvaltning, bekämpa korruptionen och maximera de inhemska resurserna för att finansiera nationella utvecklingsstrategier, samtidigt som industriländerna måste understödja dessa ansträngningar genom att bli effektivare i sin tilldelning av utvecklingsstöd, underlätta tillgången till sina marknader och bevilja skuldlättnader. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet erinrar om att ett framgångsrikt partnerskap måste bygger på en tvåvägsprocess där utvecklingsländerna måste stärka sin förvaltning, bekämpa korruptionen och maximera de inhemska resurserna för att finansiera nationella utvecklingsstrategier, samtidigt som industriländerna måste understödja dessa ansträngningar genom att bli effektivare i sin tilldelning av utvecklingsstöd, underlätta tillgången till sina marknader och bevilja skuldlättnader.

| 16. | Europaparlamentet stödjer ståndpunkten att ekonomisk och social utveckling samt säkerhet och respekt för de mänskliga rättigheterna, på ett invecklat sätt är ömsesidigt beroende av varandra, och understryker att riskförebyggande genom utveckling i hög grad kan minska politiska, militära eller terrorismrelaterade hot som har sitt ursprung i faktisk eller inbillad social ojämlikhet, ekonomisk orättvisa och miljöförstöring. Parlamentet välkomnar högnivåpanelens slutsats att hoten inte kan rangordnas i hierarkier och att olika typer av hot inte kan ses isolerade från varandra. Parlamentet upprepar därför sin ståndpunkt att frågor om säkerhet är intimt kopplade till strävandena att uppfylla och konsolidera millennieutvecklingsmålen |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet stödjer ståndpunkten att ekonomisk och social utveckling samt säkerhet och respekt för de mänskliga rättigheterna, på ett invecklat sätt är ömsesidigt beroende av varandra, och understryker att riskförebyggande genom utveckling i hög grad kan minska politiska, militära eller terrorismrelaterade hot som har sitt ursprung i faktisk eller inbillad social ojämlikhet, ekonomisk orättvisa och miljöförstöring. Parlamentet välkomnar högnivåpanelens slutsats att hoten inte kan rangordnas i hierarkier och att olika typer av hot inte kan ses isolerade från varandra. Parlamentet upprepar därför sin ståndpunkt att frågor om säkerhet är intimt kopplade till strävandena att uppfylla och konsolidera millennieutvecklingsmålen

| 17. | Parlamentet stöder fullt ut generalsekreterarens särskilda uppmaningar inom detta område, inklusive att fastställa en tydlig tidsplan för när de utvecklade länderna skall uppnå målet att avsätta 0,7 procent av BNI till offentligt utvecklingsbistånd, att erkänna Afrikas särskilda behov, att inleda en rad snabba initiativ och lätt gneomförbara för att göra större omedelbara framsteg mot millennieutvecklingsmålen, inbegripet avskaffande av avgifter för grundläggande hälsovård och utbildning. |
| --- | --- |

17.

Parlamentet stöder fullt ut generalsekreterarens särskilda uppmaningar inom detta område, inklusive att fastställa en tydlig tidsplan för när de utvecklade länderna skall uppnå målet att avsätta 0,7 procent av BNI till offentligt utvecklingsbistånd, att erkänna Afrikas särskilda behov, att inleda en rad snabba initiativ och lätt gneomförbara för att göra större omedelbara framsteg mot millennieutvecklingsmålen, inbegripet avskaffande av avgifter för grundläggande hälsovård och utbildning.

| 18. | Europaparlamentet ställer sig bakom generalsekreterarens rekommendationer att öka bidragen till FN:s mål från aktörer som inte är stater, samt inrätta nya mekanismer för att garantera redovisningsskyldighet för civilsamhället, den privata sektorn och internationella institutioner. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet ställer sig bakom generalsekreterarens rekommendationer att öka bidragen till FN:s mål från aktörer som inte är stater, samt inrätta nya mekanismer för att garantera redovisningsskyldighet för civilsamhället, den privata sektorn och internationella institutioner.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar generalsekreterarens rekommendationer om en överenskommelse om internationella ramar för att ta itu med klimatförändringarna efter 2012, med utökat deltagande av alla viktiga aktörer som släpper ut växthusgaser, och att stödja tidssatta miljömål för alla EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar generalsekreterarens rekommendationer om en överenskommelse om internationella ramar för att ta itu med klimatförändringarna efter 2012, med utökat deltagande av alla viktiga aktörer som släpper ut växthusgaser, och att stödja tidssatta miljömål för alla EU:s medlemsstater.

| 20. | Parlamentet bekräftar att FN:s beslutsfattande organ bör ha behörigheten – och ansvaret – att såväl definiera gemensamma nyttigheter som införa normer för att garantera och anta bestämmelser för bevarande och skydd av dessa gemensamma nyttigheter, och att bl.a. fastställa internationella bestämmelser som syftar till att klargöra förhållandet mellan handel och miljö i syfte att skydda de multilaterala miljöavtalen från handelsbestämmelserna. |
| --- | --- |

20.

Parlamentet bekräftar att FN:s beslutsfattande organ bör ha behörigheten – och ansvaret – att såväl definiera gemensamma nyttigheter som införa normer för att garantera och anta bestämmelser för bevarande och skydd av dessa gemensamma nyttigheter, och att bl.a. fastställa internationella bestämmelser som syftar till att klargöra förhållandet mellan handel och miljö i syfte att skydda de multilaterala miljöavtalen från handelsbestämmelserna.

Reform av institutionerna för större representativitet och effektivitet

| 21. | Europaparlamentet insisterar på att den nödvändiga reformen av FN som helhet inte får begränsas till eller överskuggas av säkerhetsrådets reform och andra institutionella frågor, även om det av hänsyn till större representativitet och trovärdighet är mycket viktigt med nytänkande kring strukturer och arbetsmetoder. Parlamentet uppmanar FN:s medlemsstater att göra allt för att undvika en situation där eventuella svårigheter att nå en överenskommelse om en ny sammansättning av säkerhetsrådet äventyrar reformenen i stort. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet insisterar på att den nödvändiga reformen av FN som helhet inte får begränsas till eller överskuggas av säkerhetsrådets reform och andra institutionella frågor, även om det av hänsyn till större representativitet och trovärdighet är mycket viktigt med nytänkande kring strukturer och arbetsmetoder. Parlamentet uppmanar FN:s medlemsstater att göra allt för att undvika en situation där eventuella svårigheter att nå en överenskommelse om en ny sammansättning av säkerhetsrådet äventyrar reformenen i stort.

| 22. | Europaparlamentet är övertygat om att de styrande principerna för reformen av säkerhetsrådet måste vara att stärka dess auktoritet, alla geografiska områdens verkligt representativa natur, säkerhetsrådets legitimitet och effektivitet samt dess primära roll att upprätthålla internationell fred och säkerhet. Parlamentet är övertygat om att det behövs en ändring av säkerhetsrådets sammansättning, som beaktar förändringarna i det internationella systemet och dagens geopolitiska verklighet, genom att utöka antalet utvecklingsländer i säkerhetsrådet, se till att dess medlemmar har viljan och förmågan att agera när detta behövs samt använda effektivare och öppnare arbetsmetoder. Parlamentet anser att högnivåpanelens två förslag (modell A och B) på ett lämpligt sätt tar hänsyn till en sådan förbättrad representation, även om andra reformförslag också är tänkbara, och betonar att EU:s mål alltjämt är att ta plats i FN:s säkerhetsråd så snart de politiska, konstitutionella och rättsliga villkoren för detta har uppfyllts. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet är övertygat om att de styrande principerna för reformen av säkerhetsrådet måste vara att stärka dess auktoritet, alla geografiska områdens verkligt representativa natur, säkerhetsrådets legitimitet och effektivitet samt dess primära roll att upprätthålla internationell fred och säkerhet. Parlamentet är övertygat om att det behövs en ändring av säkerhetsrådets sammansättning, som beaktar förändringarna i det internationella systemet och dagens geopolitiska verklighet, genom att utöka antalet utvecklingsländer i säkerhetsrådet, se till att dess medlemmar har viljan och förmågan att agera när detta behövs samt använda effektivare och öppnare arbetsmetoder. Parlamentet anser att högnivåpanelens två förslag (modell A och B) på ett lämpligt sätt tar hänsyn till en sådan förbättrad representation, även om andra reformförslag också är tänkbara, och betonar att EU:s mål alltjämt är att ta plats i FN:s säkerhetsråd så snart de politiska, konstitutionella och rättsliga villkoren för detta har uppfyllts.

| 23. | Europaparlamentet noterar förslaget att utvidga FN:s säkerhetsråd genom att lägga till nya platser för varje regional grupp, däribland ”Europa”. Parlamentet anser i detta sammanhang att den lämpligaste lösningen, som också är förenlig med EU:s konstitutionsfördrag genom vilket EU får rättskapacitet och en utrikesminister, är att ge en extra ständig plats till EU. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att noga överväga detta förslag som skulle ge Europa ökad möjlighet att utöva ett inflytande i världen genom en gemensam, sammanhängande och effektiv gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP). |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet noterar förslaget att utvidga FN:s säkerhetsråd genom att lägga till nya platser för varje regional grupp, däribland ”Europa”. Parlamentet anser i detta sammanhang att den lämpligaste lösningen, som också är förenlig med EU:s konstitutionsfördrag genom vilket EU får rättskapacitet och en utrikesminister, är att ge en extra ständig plats till EU. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att noga överväga detta förslag som skulle ge Europa ökad möjlighet att utöva ett inflytande i världen genom en gemensam, sammanhängande och effektiv gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP).

| 24. | Europaparlamentet anser dock att oberoende av vilken reformmodell som väljs skall i varje fall några av de extra ”europeiska” platserna ges till själva EU. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang rådet att införa en lämplig mekanism för att utse de EU-medlemsstater som skall utöva sitt mandat som EU:s företrädare i nära samordning med övriga EU-medlemsstater, den höga representanten för GUSP eller framtida utrikesministern, Europeiska kommissionen och Europaparlamentet tills villkoren för en EU-plats har uppfyllts. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser dock att oberoende av vilken reformmodell som väljs skall i varje fall några av de extra ”europeiska” platserna ges till själva EU. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang rådet att införa en lämplig mekanism för att utse de EU-medlemsstater som skall utöva sitt mandat som EU:s företrädare i nära samordning med övriga EU-medlemsstater, den höga representanten för GUSP eller framtida utrikesministern, Europeiska kommissionen och Europaparlamentet tills villkoren för en EU-plats har uppfyllts.

| 25. | Europaparlamentet stöder till fullo högnivåpanelens förslag att införa en mekanism för vägledande omröstning i säkerhetsrådet, genom vilken medlemmarna kunde uppmana till offentlig tillkännagivande av ståndpunkterna rörande en föreslagen insats, och där nej-röster inte har vetoeffekt och den slutliga omröstningen inte är juridiskt bindande. I detta fall skulle i stället ansvaret i förhållande till vetomöjligheten öka. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet stöder till fullo högnivåpanelens förslag att införa en mekanism för vägledande omröstning i säkerhetsrådet, genom vilken medlemmarna kunde uppmana till offentlig tillkännagivande av ståndpunkterna rörande en föreslagen insats, och där nej-röster inte har vetoeffekt och den slutliga omröstningen inte är juridiskt bindande. I detta fall skulle i stället ansvaret i förhållande till vetomöjligheten öka.

| 26. | Europaparlamentet stöder bestämt förslaget att stärka FN-systemets roll när det gäller att skydda och värna om de mänskliga rättigheterna, något som hittills tyvärr inte alltid lett till önskvärda resultat, och efterlyser större ekonomiska anslag från alla medlemsstater till FN:s högkommissariat för de mänskliga rättigheterna, liksom ett mer aktivt deltagande från högkommissariens sida i säkerhetsrådets arbete och överläggningar. Europaparlamentet stöder i detta sammanhang förslaget om en årsrapport från FN:s högkommissarie för de mänskliga rättigheterna, vilken medför ett mervärde i form av större synlighet för de FN-rekommendationer som utfärdats och samtidigt gör det möjligt att utvärdera i vilken mån en viss stat samarbetar med FN-mekanismerna. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet stöder bestämt förslaget att stärka FN-systemets roll när det gäller att skydda och värna om de mänskliga rättigheterna, något som hittills tyvärr inte alltid lett till önskvärda resultat, och efterlyser större ekonomiska anslag från alla medlemsstater till FN:s högkommissariat för de mänskliga rättigheterna, liksom ett mer aktivt deltagande från högkommissariens sida i säkerhetsrådets arbete och överläggningar. Europaparlamentet stöder i detta sammanhang förslaget om en årsrapport från FN:s högkommissarie för de mänskliga rättigheterna, vilken medför ett mervärde i form av större synlighet för de FN-rekommendationer som utfärdats och samtidigt gör det möjligt att utvärdera i vilken mån en viss stat samarbetar med FN-mekanismerna.

| 27. | Parlamentet stöder tanken på att ersätta FN:s kommission för mänskliga rättigheter (UNCHR) med ett mindre, permanent råd för de mänskliga rättigheterna som väljs direkt av generalförsamlingen – som när den utser medlemmarna bör välja de länder som i störst utsträckning respekterar de mänskliga rättigheterna – med kvalificerad majoritet, något som kommer att ge större demokratisk legitimitet och politisk auktoritet. Parlamentet stöder införlivandet av en mekanism för inbördes bedömning (”peer review”) i FN:s människorättskommissions arbetsmetoder, vilket skulle göra det möjligt att regelbundet underkasta varje land en utvärdering avseende mänskliga rättigheter. Parlamentet stöder tanken på att koppla samman tillträdet till rådet för de mänskliga rättigheterna med en medlemsstats förpliktelse att utfärda en stående inbjudan för att tillåta användning av FN:s mekanismer och förfaranden. Parlamentet anser att det är synnerligen viktigt att stärka oberoende icke-statliga organisationers roll inom rådet för de mänskliga rättigheterna och att deras deltagande kräver en reform av kommittén för icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

27.

Parlamentet stöder tanken på att ersätta FN:s kommission för mänskliga rättigheter (UNCHR) med ett mindre, permanent råd för de mänskliga rättigheterna som väljs direkt av generalförsamlingen – som när den utser medlemmarna bör välja de länder som i störst utsträckning respekterar de mänskliga rättigheterna – med kvalificerad majoritet, något som kommer att ge större demokratisk legitimitet och politisk auktoritet. Parlamentet stöder införlivandet av en mekanism för inbördes bedömning (”peer review”) i FN:s människorättskommissions arbetsmetoder, vilket skulle göra det möjligt att regelbundet underkasta varje land en utvärdering avseende mänskliga rättigheter. Parlamentet stöder tanken på att koppla samman tillträdet till rådet för de mänskliga rättigheterna med en medlemsstats förpliktelse att utfärda en stående inbjudan för att tillåta användning av FN:s mekanismer och förfaranden. Parlamentet anser att det är synnerligen viktigt att stärka oberoende icke-statliga organisationers roll inom rådet för de mänskliga rättigheterna och att deras deltagande kräver en reform av kommittén för icke-statliga organisationer.

| 28. | Parlamentet upprepar sitt fulla stöd för internationella brottmålsdomstolens arbete, och uppmanar FN:s samtliga medlemsstater att samarbeta med denna. Parlamentet välkomnar att det utsetts en särskild rapportör för frågan om terroristbekämpningsåtgärders förenlighet med internationell lagstiftning om mänskliga rättigheter. Europaparlamentet erkänner Internationella domstolens viktiga roll och är positiv till att man överväger olika sätt för att stärka denna domstols arbete. |
| --- | --- |

28.

Parlamentet upprepar sitt fulla stöd för internationella brottmålsdomstolens arbete, och uppmanar FN:s samtliga medlemsstater att samarbeta med denna. Parlamentet välkomnar att det utsetts en särskild rapportör för frågan om terroristbekämpningsåtgärders förenlighet med internationell lagstiftning om mänskliga rättigheter. Europaparlamentet erkänner Internationella domstolens viktiga roll och är positiv till att man överväger olika sätt för att stärka denna domstols arbete.

| 29. | Europaparlamentet stöder till fullo högnivåpanelens uppfattning om att generalsekreterarens roll, handlingsutrymme och ansvar bör utökas inom områdena för fred och säkerhet. Parlamentet betonar i detta hänseende nödvändigheten av att ge generalsekreteraren lämplig handlingsfrihet, bestämmanderätt och resurser för att organisera arbetets strukturer och metoder för att FN:s förvaltning skall överensstämma med reformens prioriteringar. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet stöder till fullo högnivåpanelens uppfattning om att generalsekreterarens roll, handlingsutrymme och ansvar bör utökas inom områdena för fred och säkerhet. Parlamentet betonar i detta hänseende nödvändigheten av att ge generalsekreteraren lämplig handlingsfrihet, bestämmanderätt och resurser för att organisera arbetets strukturer och metoder för att FN:s förvaltning skall överensstämma med reformens prioriteringar.

| 30. | Europaparlamentet ser med oro på anklagelserna om att fredsbevarande FN-styrkor brukat sexuellt och fysiskt våld i bland annat Demokratiska republiken Kongo, Bosnien och Kosovo. Europaparlamentet fördömer det faktum att de som gjort sig skyldiga till sexuellt våld och våldtäkt under pågående konflikt i många fall varken åtalats eller straffats och uppmanar FN att ta itu med dessa problem för att säkerställa organisationens fortsatta roll som världens främsta väktare av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet ser med oro på anklagelserna om att fredsbevarande FN-styrkor brukat sexuellt och fysiskt våld i bland annat Demokratiska republiken Kongo, Bosnien och Kosovo. Europaparlamentet fördömer det faktum att de som gjort sig skyldiga till sexuellt våld och våldtäkt under pågående konflikt i många fall varken åtalats eller straffats och uppmanar FN att ta itu med dessa problem för att säkerställa organisationens fortsatta roll som världens främsta väktare av de mänskliga rättigheterna.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar förslaget att skapa såväl en kommission som ett stödkontor för fredsbyggande arbete inom FN:s sekretariat, med deltagande av internationella finansiella institutioner i syfte att stärka organisationens resurser att vidmakthålla det fredsbyggande arbete som tar vid efter en konflikt samt att återupprätta ordningen i och återuppbygga ödelagda nationer vars statliga inrättningar inte längre existerar. Parlamentet anser att man bör upprätta en civil fredskår (”vita baskrar”) som kan ta sig an icke-militära funktioner. Europaparlamentet betonar starkt nödvändigheten att garantera ökat skydd för humanitära hjälparbetare och ge dem säker och obehindrad tillgång till utsatta befolkningar. Europaparlamentet betonar nödvändigheten att bevilja ytterligare resurser för generalsekreterarens roll som medlare (”good offices”) och stöder inrättandet av en enhet för främjande av rättsstatsprincipen och en demokratifond för att stödja nationella ansträngningar att återupprätta rättsstatsprincipen och demokrati. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar förslaget att skapa såväl en kommission som ett stödkontor för fredsbyggande arbete inom FN:s sekretariat, med deltagande av internationella finansiella institutioner i syfte att stärka organisationens resurser att vidmakthålla det fredsbyggande arbete som tar vid efter en konflikt samt att återupprätta ordningen i och återuppbygga ödelagda nationer vars statliga inrättningar inte längre existerar. Parlamentet anser att man bör upprätta en civil fredskår (”vita baskrar”) som kan ta sig an icke-militära funktioner. Europaparlamentet betonar starkt nödvändigheten att garantera ökat skydd för humanitära hjälparbetare och ge dem säker och obehindrad tillgång till utsatta befolkningar. Europaparlamentet betonar nödvändigheten att bevilja ytterligare resurser för generalsekreterarens roll som medlare (”good offices”) och stöder inrättandet av en enhet för främjande av rättsstatsprincipen och en demokratifond för att stödja nationella ansträngningar att återupprätta rättsstatsprincipen och demokrati.

| 32. | Europaparlamentet insisterar på nödvändigheten att ge ny livskraft åt generalförsamlingen genom att genomföra en bättre utformning och en förkortning av dess dagordning för att snabbt och effektivt kunna behandla stora viktiga frågor som berör världen idag, genom att skära ned antalet medlemmar i utskotten och genom att fokusera utskottens aktiviteter i syfte att förbättra organets resolutioner och generalförsamlingens trovärdighet i sin helhet. Parlamentet efterlyser inrättandet av mekanismer i generalförsamlingen, vilka möjliggör en regelbunden dialog med civilsamhället. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet insisterar på nödvändigheten att ge ny livskraft åt generalförsamlingen genom att genomföra en bättre utformning och en förkortning av dess dagordning för att snabbt och effektivt kunna behandla stora viktiga frågor som berör världen idag, genom att skära ned antalet medlemmar i utskotten och genom att fokusera utskottens aktiviteter i syfte att förbättra organets resolutioner och generalförsamlingens trovärdighet i sin helhet. Parlamentet efterlyser inrättandet av mekanismer i generalförsamlingen, vilka möjliggör en regelbunden dialog med civilsamhället.

| 33. | Europaparlamentet kräver en uppgradering av FN:s ekonomiska och sociala råd (ECOSOC), en drastisk nedskärning av antalet medlemmar i detsamma och en utökning av dess beslutsfattande befogenheter för att omvandla detta organ till en motsvarighet till säkerhetsrådet när det gäller ekonomiska frågor, finanser, utveckling, bioteknik, kommunikationssystem, etiska frågor samt hot mot klimat och biotoper. Parlamentet efterlyser inrättandet av en mekeanism för nära och permanent samråd mellan ett reformerat ECOSOC och Bretton Woods-institutionerna samt Världshandelsorganisationen (WTO), vilket skulle göra det möjligt för ECOSOC att effektivt utvärdera framstegen på FN:s utvecklingsagenda och fungera som ett högnivåforum för utvecklingssamarbete. Parlamentet efterlyser också bättre samordningsmekanismer mellan olika FN-organ som verkar inom ECOSOC och stöder förslagen om ett högnivåforum för utvecklingssamarbete som skulle mötas vartannat år och att inrätta en verkställande kommitté inom ECOSOC. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet kräver en uppgradering av FN:s ekonomiska och sociala råd (ECOSOC), en drastisk nedskärning av antalet medlemmar i detsamma och en utökning av dess beslutsfattande befogenheter för att omvandla detta organ till en motsvarighet till säkerhetsrådet när det gäller ekonomiska frågor, finanser, utveckling, bioteknik, kommunikationssystem, etiska frågor samt hot mot klimat och biotoper. Parlamentet efterlyser inrättandet av en mekeanism för nära och permanent samråd mellan ett reformerat ECOSOC och Bretton Woods-institutionerna samt Världshandelsorganisationen (WTO), vilket skulle göra det möjligt för ECOSOC att effektivt utvärdera framstegen på FN:s utvecklingsagenda och fungera som ett högnivåforum för utvecklingssamarbete. Parlamentet efterlyser också bättre samordningsmekanismer mellan olika FN-organ som verkar inom ECOSOC och stöder förslagen om ett högnivåforum för utvecklingssamarbete som skulle mötas vartannat år och att inrätta en verkställande kommitté inom ECOSOC.

| 34. | Parlamentet anser dock att generalsekreterarens reformförslag på det socio-ekonomiska området i det stora hela ligger långt under de faktiska behoven för ett organ som samlar de viktigaste industri- och utvecklingsländerna för att behandla kritiska inbördes sammanhang mellan handel, finanser, miljö samt ekonomisk och social utveckling. Parlamentet stöder till fullo, som ett första steg, högnivåpanelens förslag om att omvandla G20-gruppen, i vilken Europeiska unionen är en institutionell medlem och Internationella valutafonden och Världsbanken är ex-officio-medlemmar, till en ledningsgrupp i vilken WTO, FN:s generalsekreterare, ordföranden för ECOSOC och FN:s högkommissarie för de mänskliga rättigheterna bör delta. |
| --- | --- |

34.

Parlamentet anser dock att generalsekreterarens reformförslag på det socio-ekonomiska området i det stora hela ligger långt under de faktiska behoven för ett organ som samlar de viktigaste industri- och utvecklingsländerna för att behandla kritiska inbördes sammanhang mellan handel, finanser, miljö samt ekonomisk och social utveckling. Parlamentet stöder till fullo, som ett första steg, högnivåpanelens förslag om att omvandla G20-gruppen, i vilken Europeiska unionen är en institutionell medlem och Internationella valutafonden och Världsbanken är ex-officio-medlemmar, till en ledningsgrupp i vilken WTO, FN:s generalsekreterare, ordföranden för ECOSOC och FN:s högkommissarie för de mänskliga rättigheterna bör delta.

| 35. | Europaparlamentet föreslår att det existerande, men slumrande och föråldrade, förvaltarskapsrådet omvandlas till ett råd för stater i upplösning, vilket på FN:s vägnar skulle ansvara för samordning av internationellt samarbete när det gäller stater i upplösning, och mera allmänt för förebyggande av konflikter i sådana stater. Parlamentet föreslår att detta råd för stater i upplösning får mandat av säkerhetsrådet att på tillfällig basis förvalta befolkningar och territorier när de officiella statsstrukturerna har brutit samman eller håller på att upphöra att existera. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet föreslår att det existerande, men slumrande och föråldrade, förvaltarskapsrådet omvandlas till ett råd för stater i upplösning, vilket på FN:s vägnar skulle ansvara för samordning av internationellt samarbete när det gäller stater i upplösning, och mera allmänt för förebyggande av konflikter i sådana stater. Parlamentet föreslår att detta råd för stater i upplösning får mandat av säkerhetsrådet att på tillfällig basis förvalta befolkningar och territorier när de officiella statsstrukturerna har brutit samman eller håller på att upphöra att existera.

| 36. | Parlamentet uppmanar till en förstärkning av den internationella miljöförvaltningen genom att uppgradera FN:s miljöprogram (UNEP) till ett specialiserat FN-organ för miljön, utrustat med tillräckliga ekonomiska, materiella och personella resurser, med universellt medlemskap för att garantera regeringars, internationella ekonomiska institutioners och transnationella koncerners efterlevnad av rättsligt bindande multilaterala miljööverenskommelser (MEA), och som kan tjäna som referensorgan för vetenskaplig, teknisk och rättslig miljöexpertis. Parlamentet uppmanar till samordnade nya aktioner för en hållbar miljö, inklusive åtgärder i samband med klimatförändringen samt ökenutbredning, biologisk mångfald och miljöbetingade flyktingströmmar. Parlamentet efterlyser ett klargörande av gränserna för jurisdiktionen, inklusive tvistlösningsmekanismerna, mellan WTO och MEA inom FN-systemet. |
| --- | --- |

36.

Parlamentet uppmanar till en förstärkning av den internationella miljöförvaltningen genom att uppgradera FN:s miljöprogram (UNEP) till ett specialiserat FN-organ för miljön, utrustat med tillräckliga ekonomiska, materiella och personella resurser, med universellt medlemskap för att garantera regeringars, internationella ekonomiska institutioners och transnationella koncerners efterlevnad av rättsligt bindande multilaterala miljööverenskommelser (MEA), och som kan tjäna som referensorgan för vetenskaplig, teknisk och rättslig miljöexpertis. Parlamentet uppmanar till samordnade nya aktioner för en hållbar miljö, inklusive åtgärder i samband med klimatförändringen samt ökenutbredning, biologisk mångfald och miljöbetingade flyktingströmmar. Parlamentet efterlyser ett klargörande av gränserna för jurisdiktionen, inklusive tvistlösningsmekanismerna, mellan WTO och MEA inom FN-systemet.

| 37. | Europaparlamentet fäster uppmärksamheten på att UNEP och FN:s utvecklingsprogram (UNDP) i november 2004 undertecknade ett samförståndsavtal enligt vilket UNDP kan bistå länder, på deras begäran, med att utveckla resurser för att leva upp till miljöåtaganden, som en av hörnstenarna för hållbar tillväxt. Parlamentet stöder denna lösning och understryker hur viktigt det är att se till att tillräckliga resurser tas fram så att båda programmen kan samarbeta effektivt. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet fäster uppmärksamheten på att UNEP och FN:s utvecklingsprogram (UNDP) i november 2004 undertecknade ett samförståndsavtal enligt vilket UNDP kan bistå länder, på deras begäran, med att utveckla resurser för att leva upp till miljöåtaganden, som en av hörnstenarna för hållbar tillväxt. Parlamentet stöder denna lösning och understryker hur viktigt det är att se till att tillräckliga resurser tas fram så att båda programmen kan samarbeta effektivt.

| 38. | Europaparlamentet betonar att Förenta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur (UNESCO) är ett av de viktigaste organen i FN-systemet, med globalt ansvar för utbildning, forskning (inklusive vatten) och kultur (inklusive kommunikationer och medier). Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge UNESCO större budgetmedel så att organisationen kan fullgöra sina viktiga uppgifter. Parlamentet uppmanar FN:s generalsekreterare att systematiskt utnyttja UNESCO bidrag, särskilt inom politiken för fattigdomsminskning och utbildning, liksom bevarandet av den kulturella mångfalden. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet betonar att Förenta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur (UNESCO) är ett av de viktigaste organen i FN-systemet, med globalt ansvar för utbildning, forskning (inklusive vatten) och kultur (inklusive kommunikationer och medier). Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge UNESCO större budgetmedel så att organisationen kan fullgöra sina viktiga uppgifter. Parlamentet uppmanar FN:s generalsekreterare att systematiskt utnyttja UNESCO bidrag, särskilt inom politiken för fattigdomsminskning och utbildning, liksom bevarandet av den kulturella mångfalden.

| 39. | Europaparlamentet anser att en parlamentarisk församling (UNPA) bör upprättas inom FN-systemet. En sådan skulle stärka organisationens demokratiska profil och dess interna demokratiska processer, och ge det civila världssamfundet möjlighet att delta direkt i beslutsprocessen. Parlamentet anser att en sådan församling bör ha såväl ovedersäglig rätt till information, delaktighet och kontroll som befogenhet att anta rekommendationer till FN:s generalförsamling. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att en parlamentarisk församling (UNPA) bör upprättas inom FN-systemet. En sådan skulle stärka organisationens demokratiska profil och dess interna demokratiska processer, och ge det civila världssamfundet möjlighet att delta direkt i beslutsprocessen. Parlamentet anser att en sådan församling bör ha såväl ovedersäglig rätt till information, delaktighet och kontroll som befogenhet att anta rekommendationer till FN:s generalförsamling.

| 40. | Europaparlamentet föreslår som ett första steg att ett interparlamentariskt möte anordnas före stats- och regeringschefernas toppmöte i september 2005, som ett komplement till den andra världskonferensen för parlamentstalmän som skall hålla i New York den 7-9 september 2005. Parlamentet förklarar sig berett att skicka en delegation till dessa parlamentariska evenemang, och stöder till fullo instiftandet av den demokratifond för att främja, förankra och stärka demokrati runt om i världen, såsom generalsekreteraren föreslår i sin rapport. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet föreslår som ett första steg att ett interparlamentariskt möte anordnas före stats- och regeringschefernas toppmöte i september 2005, som ett komplement till den andra världskonferensen för parlamentstalmän som skall hålla i New York den 7-9 september 2005. Parlamentet förklarar sig berett att skicka en delegation till dessa parlamentariska evenemang, och stöder till fullo instiftandet av den demokratifond för att främja, förankra och stärka demokrati runt om i världen, såsom generalsekreteraren föreslår i sin rapport.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja och stärka FN:s ”demokratiska rådslag” (”UN Democracy Caucus”) som främjar demokratin i FN:s medlemsstater och stödjer utvecklingen av demokratiska strukturer inom FN-systemet genom att vara en modell för demokratier i sin linda, och samtidigt hindra att FN-organ har sina säten i icke-demokratiska, auktoritära stater, vilket kan skada FN:s trovärdighet. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja och stärka FN:s ”demokratiska rådslag” (”UN Democracy Caucus”) som främjar demokratin i FN:s medlemsstater och stödjer utvecklingen av demokratiska strukturer inom FN-systemet genom att vara en modell för demokratier i sin linda, och samtidigt hindra att FN-organ har sina säten i icke-demokratiska, auktoritära stater, vilket kan skada FN:s trovärdighet.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar generalsekreterarens initiativ att organisera ett evenemang för att främja deltagandet i internationella fördrag: ”Treaty Event, an invitation to universal participation Focus 2005: responding to global challenges”. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja detta initiativ genom att skriva under, ratificera eller ansluta sig till de fördrag som lyfts fram i Focus 2005 och som de inte redan har anslutit sig till. Parlamentet uppmanar också rådet och kommissionen att i sina kontakter med tredje land främja detta initiativ och att bistå dessa länder i deras ansträngningar att underteckna, ratificera eller ansluta sig till dessa fördrag senast i september 2005. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet välkomnar generalsekreterarens initiativ att organisera ett evenemang för att främja deltagandet i internationella fördrag: ”Treaty Event, an invitation to universal participation Focus 2005: responding to global challenges”. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja detta initiativ genom att skriva under, ratificera eller ansluta sig till de fördrag som lyfts fram i Focus 2005 och som de inte redan har anslutit sig till. Parlamentet uppmanar också rådet och kommissionen att i sina kontakter med tredje land främja detta initiativ och att bistå dessa länder i deras ansträngningar att underteckna, ratificera eller ansluta sig till dessa fördrag senast i september 2005.

| 43. | Europaparlamentet påminner om det framgångsrika samarbetet mellan FN och EU när det gäller räddningsoperationer och katastrofhjälp i efterdyningarna av Tsunamikatastrofen. Parlamentet välkomnar generalsekreterarens rekommendation att be FN bygga på regionala organisationers framgångar, särskilt när det gäller att utveckla starka normer för att garantera politisk stabilitet och att skydda minoriteters, ursprungsbefolkningars och interna flyktingars rättigheter. Parlamentet välkomnar rekommendationen att ge ökat stöd åt Afrika och Afrikanska unionen. Parlamentet förespråkar ett utbyggt partnerskap mellan FN och EU, med tanke på att den senare är mer lämpad att tillsammans med andra länder och regionala organ samordna ett effektivt genomförande av den globala politiken, inbegripande som avser Internationella brottsdomstolen, Kyotoprotokollet och det internationella förbudet mot landminor. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet påminner om det framgångsrika samarbetet mellan FN och EU när det gäller räddningsoperationer och katastrofhjälp i efterdyningarna av Tsunamikatastrofen. Parlamentet välkomnar generalsekreterarens rekommendation att be FN bygga på regionala organisationers framgångar, särskilt när det gäller att utveckla starka normer för att garantera politisk stabilitet och att skydda minoriteters, ursprungsbefolkningars och interna flyktingars rättigheter. Parlamentet välkomnar rekommendationen att ge ökat stöd åt Afrika och Afrikanska unionen. Parlamentet förespråkar ett utbyggt partnerskap mellan FN och EU, med tanke på att den senare är mer lämpad att tillsammans med andra länder och regionala organ samordna ett effektivt genomförande av den globala politiken, inbegripande som avser Internationella brottsdomstolen, Kyotoprotokollet och det internationella förbudet mot landminor.

| 44. | Europaparlamentet upprepar sin uppfattning att det med tanke på EU:s konstitution är av allra största vikt att samordna EU:s diplomatiska representation i FN för att förbättra deras inbördes relationer och EU:s inflytande på den globala arenan. Därför uppmuntrar parlamentet rådet och kommissionen att aktivt arbeta för att slå samman sina sambandskontor och delegationer till en gemensam extern EU-delegation i vart och ett av följande FN-högkvarter: New York, Genève, Wien och Nairobi. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet upprepar sin uppfattning att det med tanke på EU:s konstitution är av allra största vikt att samordna EU:s diplomatiska representation i FN för att förbättra deras inbördes relationer och EU:s inflytande på den globala arenan. Därför uppmuntrar parlamentet rådet och kommissionen att aktivt arbeta för att slå samman sina sambandskontor och delegationer till en gemensam extern EU-delegation i vart och ett av följande FN-högkvarter: New York, Genève, Wien och Nairobi.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar enträget EU:s medlemsstater att utan dröjsmål stödja reformförslaget i generalsekreterarens rapport som följer på rapporten från högnivåpanelen, och göra allt man kan för att genomföra dessa reformer i lämpliga områden och att i samarbete med EU:s institutioner se till att få fram nödvändiga resurser för detta syfte. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar enträget EU:s medlemsstater att utan dröjsmål stödja reformförslaget i generalsekreterarens rapport som följer på rapporten från högnivåpanelen, och göra allt man kan för att genomföra dessa reformer i lämpliga områden och att i samarbete med EU:s institutioner se till att få fram nödvändiga resurser för detta syfte.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar presidiet att ge en grupp experter i uppdrag att utarbeta en skiss över hur den totala reformen av FN-systemet skulle inverka dels på FN-stadgan, dels på EU:s institutioner. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar presidiet att ge en grupp experter i uppdrag att utarbeta en skiss över hur den totala reformen av FN-systemet skulle inverka dels på FN-stadgan, dels på EU:s institutioner.

| 47. | Europaparlamentet beslutar att en genomföra en serie informationskampanjer riktade till allmänheten såväl inom som utom Europa för att informera om FN-reformens historiska betydelse om och de konsekvenser denna kommer att få för det institutionella systemet i Europa. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet beslutar att en genomföra en serie informationskampanjer riktade till allmänheten såväl inom som utom Europa för att informera om FN-reformens historiska betydelse om och de konsekvenser denna kommer att få för det institutionella systemet i Europa.

*

- *

| 48. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, EU:s medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, ordföranden för FN:s säkerhetsråd, ordföranden för FN:s generalförsamling, ordföranden för FN:s ekonomiska och sociala råd och medlemmarna i högnivåpanel för en reform av FN samt EU-medlemsstaternas parlament, Förenta staternas kongress, interparlamentariska unionen och Europarådets parlamentariska församling. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, EU:s medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, ordföranden för FN:s säkerhetsråd, ordföranden för FN:s generalförsamling, ordföranden för FN:s ekonomiska och sociala råd och medlemmarna i högnivåpanel för en reform av FN samt EU-medlemsstaternas parlament, Förenta staternas kongress, interparlamentariska unionen och Europarådets parlamentariska församling.

---

(1)  EUT C 96 E, 21.4.2004, s. 79.

P6_TA(2005)0238

Transatlantiska relationer

Europaparlamentets resolution om arbetet för att toppmötet mellan EU och Förenta staterna i Washington DC den 20 juni 2005 skall bli en framgång

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den transatlantiska förklaringen om förbindelserna mellan EU och Förenta staterna från 1990 och den nya transatlantiska agendan från 1995, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den transatlantiska förklaringen om förbindelserna mellan EU och Förenta staterna från 1990 och den nya transatlantiska agendan från 1995,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Bryssel den 16–17 december 2004, i synnerhet de avsnitt som avser en världsordning grundad på effektiv multilateralism och arbete med partner, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Bryssel den 16–17 december 2004, i synnerhet de avsnitt som avser en världsordning grundad på effektiv multilateralism och arbete med partner,

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 april 2004 om läget beträffande det transatlantiska partnerskapet inför toppmötet mellan EU och Förenta staterna i Dublin den 25–26 juni 2004 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 april 2004 om läget beträffande det transatlantiska partnerskapet inför toppmötet mellan EU och Förenta staterna i Dublin den 25–26 juni 2004 (1),

| — | med beaktande av resultaten från toppmötet mellan EU och Förenta staterna i Dublin den 25–26 juni 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten från toppmötet mellan EU och Förenta staterna i Dublin den 25–26 juni 2004,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 januari 2005 om de transatlantiska förbindelserna (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 januari 2005 om de transatlantiska förbindelserna (2),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner av den 17 maj 2001 om läget i den transatlantiska dialogen (3), av den 13 december 2001 om EU:s rättsliga samarbete med Förenta staterna i kampen mot terrorism (4), av den 15 maj 2002 om kommissionens meddelande till rådet om förstärkning av de transatlantiska förbindelserna: inriktning på ett mer strategiskt och handlingsinriktat samarbete (5), och av den 19 juni 2003 om förnyade transatlantiska förbindelser för det tredje årtusendet (6) och parlamentets rekommendation till rådet av den 10 mars 2004 om Guantánamofångarnas rätt till en rättvis rättegång (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner av den 17 maj 2001 om läget i den transatlantiska dialogen (3), av den 13 december 2001 om EU:s rättsliga samarbete med Förenta staterna i kampen mot terrorism (4), av den 15 maj 2002 om kommissionens meddelande till rådet om förstärkning av de transatlantiska förbindelserna: inriktning på ett mer strategiskt och handlingsinriktat samarbete (5), och av den 19 juni 2003 om förnyade transatlantiska förbindelser för det tredje årtusendet (6) och parlamentets rekommendation till rådet av den 10 mars 2004 om Guantánamofångarnas rätt till en rättvis rättegång (7),

| — | med beaktande av förslaget till resolution nr 77 om transatlantiska förbindelser från Förenta staternas representanthus av den 9 februari 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution nr 77 om transatlantiska förbindelser från Förenta staternas representanthus av den 9 februari 2005,

| — | med beaktande av de uttalanden som gjordes efter mötet mellan stats- och regeringscheferna i Europeiska unionen och Förenta staternas president den 22 februari 2005 i Bryssel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de uttalanden som gjordes efter mötet mellan stats- och regeringscheferna i Europeiska unionen och Förenta staternas president den 22 februari 2005 i Bryssel,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 maj 2005 om ett starkare partnerskap mellan EU och Förenta staterna och en öppnare marknad under 2000-talet (KOM(2005)0196), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 maj 2005 om ett starkare partnerskap mellan EU och Förenta staterna och en öppnare marknad under 2000-talet (KOM(2005)0196),

| — | med beaktande av utfrågningen i utskottet för internationell handel den 26 maj 2005 om transatlantiska ekonomiska förbindelser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utfrågningen i utskottet för internationell handel den 26 maj 2005 om transatlantiska ekonomiska förbindelser,

| — | med beaktande av det dokument som utarbetats av OECD och där fördelarna med att liberalisera varumarknaderna och minska hindren för internationell handel och internationella investeringar (”Preferential Trading Arrangements in Agricultural and Food markets – The case of the EU and the US”, offentliggjord i maj 2005) tas upp. |
| --- | --- |

—

med beaktande av det dokument som utarbetats av OECD och där fördelarna med att liberalisera varumarknaderna och minska hindren för internationell handel och internationella investeringar (”Preferential Trading Arrangements in Agricultural and Food markets – The case of the EU and the US”, offentliggjord i maj 2005) tas upp.

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstaten samt hållbara ekonomier och en hållbar utveckling har visat sig vara gemensamma värden för en solid bas för både de transatlantiska förbindelserna och den europeiska integrationen, vilka de senaste 60 åren har lett till stabilitet, fred och välstånd i våra samhällen. |
| --- | --- |

A.

Demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstaten samt hållbara ekonomier och en hållbar utveckling har visat sig vara gemensamma värden för en solid bas för både de transatlantiska förbindelserna och den europeiska integrationen, vilka de senaste 60 åren har lett till stabilitet, fred och välstånd i våra samhällen.

| B. | De transatlantiska förbindelserna är, såsom framgår tydligt i den europeiska säkerhetsstrategin, mycket viktiga. |
| --- | --- |

B.

De transatlantiska förbindelserna är, såsom framgår tydligt i den europeiska säkerhetsstrategin, mycket viktiga.

| C. | I den nya internationella miljön finns det emellertid nya hot och konflikter som i så stor utsträckning äventyrar dessa värden och framsteg att endast samarbete mellan de transatlantiska partnerna baserat på en fast institutionell struktur kan bli framgångsrikt. |
| --- | --- |

C.

I den nya internationella miljön finns det emellertid nya hot och konflikter som i så stor utsträckning äventyrar dessa värden och framsteg att endast samarbete mellan de transatlantiska partnerna baserat på en fast institutionell struktur kan bli framgångsrikt.

| D. | Den nya transatlantiska agendan (NTA) har avsevärt ökat integrationen och sammanhållningen i den transatlantiska ekonomin, men har inte kunnat lösa politiska frågor på hög nivå, exempelvis beslut om användning av våld och frågor avseende världsordningen. |
| --- | --- |

D.

Den nya transatlantiska agendan (NTA) har avsevärt ökat integrationen och sammanhållningen i den transatlantiska ekonomin, men har inte kunnat lösa politiska frågor på hög nivå, exempelvis beslut om användning av våld och frågor avseende världsordningen.

| E. | Det är därför angeläget att den nya transatlantiska agendan från december 1995 nu ses över så att hänsyn tas till rådande omständigheter och de transatlantiska förbindelserna ytterligare fördjupas på grundval av det tydliga antagandet att alla parter vinner mer på att arbeta tillsammans än på att arbeta i olika eller till och med i motsatta riktningar. |
| --- | --- |

E.

Det är därför angeläget att den nya transatlantiska agendan från december 1995 nu ses över så att hänsyn tas till rådande omständigheter och de transatlantiska förbindelserna ytterligare fördjupas på grundval av det tydliga antagandet att alla parter vinner mer på att arbeta tillsammans än på att arbeta i olika eller till och med i motsatta riktningar.

| F. | Internationella fördrag är de grundläggande element som bör ligga till grund för en effektiv multilateral ram. Inom flera politikområden, t.ex. de som berör Internationella brottmålsdomstolen och Kyotoprotokollet om klimatförändringar, dataskyddsprinciperna samt stödet till utvecklingen av stora civila flygplan, skiljer sig analyserna, diagnoserna och den politiska strategin åt mellan EU och Förenta staterna. |
| --- | --- |

F.

Internationella fördrag är de grundläggande element som bör ligga till grund för en effektiv multilateral ram. Inom flera politikområden, t.ex. de som berör Internationella brottmålsdomstolen och Kyotoprotokollet om klimatförändringar, dataskyddsprinciperna samt stödet till utvecklingen av stora civila flygplan, skiljer sig analyserna, diagnoserna och den politiska strategin åt mellan EU och Förenta staterna.

| G. | Den pågående situationen på Guantánamo-basen skapar spänningar i de transatlantiska förbindelserna. |
| --- | --- |

G.

Den pågående situationen på Guantánamo-basen skapar spänningar i de transatlantiska förbindelserna.

| H. | Kampen mot terrorismen kan bara bli framgångsrik om åtgärderna genomförs via ett stärkt transatlantiskt partnerskap som också lämnar stort utrymme åt terrorismens bakomliggande orsaker och ett ärligt engagemang för att upprätthålla och främja mänskliga och grundläggande rättigheter, principerna för uppgiftsskydd och alla andra grundläggande värderingar som partnerskapet bygger på. |
| --- | --- |

H.

Kampen mot terrorismen kan bara bli framgångsrik om åtgärderna genomförs via ett stärkt transatlantiskt partnerskap som också lämnar stort utrymme åt terrorismens bakomliggande orsaker och ett ärligt engagemang för att upprätthålla och främja mänskliga och grundläggande rättigheter, principerna för uppgiftsskydd och alla andra grundläggande värderingar som partnerskapet bygger på.

| I. | Denna resolution ger ett första svar på kommissionens nyligen offentliggjorda meddelande om förbindelserna mellan EU och Förenta staterna. |
| --- | --- |

I.

Denna resolution ger ett första svar på kommissionens nyligen offentliggjorda meddelande om förbindelserna mellan EU och Förenta staterna.

| 1. | Europaparlamentet ser positivt på det förbättrade klimatet i de transatlantiska förbindelserna mot bakgrund av att det på senare tid har blivit vanligare för regerings- och parlamentsföreträdare på båda sidor om Atlanten att samarbeta i såväl globala som bilaterala frågor. Parlamentet anser att det mot denna positiva bakgrund finns goda möjligheter för EU och Förenta staterna att bedriva ett nära samarbete under de kommande åren för att ta itu med många politiska frågor av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet ser positivt på det förbättrade klimatet i de transatlantiska förbindelserna mot bakgrund av att det på senare tid har blivit vanligare för regerings- och parlamentsföreträdare på båda sidor om Atlanten att samarbeta i såväl globala som bilaterala frågor. Parlamentet anser att det mot denna positiva bakgrund finns goda möjligheter för EU och Förenta staterna att bedriva ett nära samarbete under de kommande åren för att ta itu med många politiska frågor av gemensamt intresse.

| 2. | Europaparlamentet betonar att de transatlantiska förbindelserna bör ges ny energi under det transatlantiska toppmötet den 20 juni 2005 i Washington genom att NTA uppdateras och ersätts med ett transatlantiskt partnerskapsavtal som skall gälla från 2007. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att de transatlantiska förbindelserna bör ges ny energi under det transatlantiska toppmötet den 20 juni 2005 i Washington genom att NTA uppdateras och ersätts med ett transatlantiskt partnerskapsavtal som skall gälla från 2007.

| 3. | Europaparlamentet anser att ett transatlantiskt partnerskapsavtal bör utvidga den nuvarande agendan på såväl det politiska som det ekonomiska området under förutsättning att partnerskapet främst förblir ett politiskt åtagande. När det gäller de ekonomiska förbindelserna, som enligt en nyligen publicerad OECD-studie skulle kunna öka med mellan 2–3 procent per capita i Europa, bör de kvarvarande hindren för transatlantisk handel och transatlantiska investeringar identifieras och en färdplan som innehåller åtgärder för att stärka den transatlantiska marknaden utvecklas inom en klart fastställd tidsram, där prioriterade verksamhetsområden fastställs samtidigt som en områdesspecifik dialog om reglering inleds för att stödja processen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att ett transatlantiskt partnerskapsavtal bör utvidga den nuvarande agendan på såväl det politiska som det ekonomiska området under förutsättning att partnerskapet främst förblir ett politiskt åtagande. När det gäller de ekonomiska förbindelserna, som enligt en nyligen publicerad OECD-studie skulle kunna öka med mellan 2–3 procent per capita i Europa, bör de kvarvarande hindren för transatlantisk handel och transatlantiska investeringar identifieras och en färdplan som innehåller åtgärder för att stärka den transatlantiska marknaden utvecklas inom en klart fastställd tidsram, där prioriterade verksamhetsområden fastställs samtidigt som en områdesspecifik dialog om reglering inleds för att stödja processen.

| 4. | Europaparlamentet noterar att det nya återförsäkringsdirektivet kommer att skapa en gemensam marknad för bestämmelser och övervakning. Parlamentet uppmanar Förenta staterna att upphöra med diskrimineringen av företag i EU genom att ålägga dem kostsamma kompletterande krav som snedvrider konkurrensen till förmån för amerikanska företag. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar att det nya återförsäkringsdirektivet kommer att skapa en gemensam marknad för bestämmelser och övervakning. Parlamentet uppmanar Förenta staterna att upphöra med diskrimineringen av företag i EU genom att ålägga dem kostsamma kompletterande krav som snedvrider konkurrensen till förmån för amerikanska företag.

| 5. | Europaparlamentet anser att en sådan bredare ram kommer att göra det möjligt för EU och Förenta staterna att effektivare samordna sina insatser, så att andra parter uppmuntras att börja upprätthålla de grundläggande principerna om demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstaten på ett globalt plan. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att en sådan bredare ram kommer att göra det möjligt för EU och Förenta staterna att effektivare samordna sina insatser, så att andra parter uppmuntras att börja upprätthålla de grundläggande principerna om demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstaten på ett globalt plan.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens ovannämnda meddelande av den 18 maj 2005, vilket utgör ett viktigt första steg mot ett transatlantiskt partnerskapsavtal, men kritiserar kommissionens brist på mod. Parlamentet anser att toppmötesförfarandet mellan EU och Förenta staterna bör vara ett viktigt forum för att diskutera de främsta prioriteringarna när det gäller såväl globala som bilaterala frågor, vilket skulle ge strategisk kraft åt förbindelserna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens ovannämnda meddelande av den 18 maj 2005, vilket utgör ett viktigt första steg mot ett transatlantiskt partnerskapsavtal, men kritiserar kommissionens brist på mod. Parlamentet anser att toppmötesförfarandet mellan EU och Förenta staterna bör vara ett viktigt forum för att diskutera de främsta prioriteringarna när det gäller såväl globala som bilaterala frågor, vilket skulle ge strategisk kraft åt förbindelserna.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang Förenta staterna att ta sin del av ansvaret för ekonomisk stabilitet i en värld där det ömsesidig beroendet blir allt större. De potentiellt farliga konsekvenserna av det växande federala budgetunderskottet i Förenta staterna för världsekonomin och för balansen på den internationella valutamarknaden är oroväckande. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang Förenta staterna att ta sin del av ansvaret för ekonomisk stabilitet i en värld där det ömsesidig beroendet blir allt större. De potentiellt farliga konsekvenserna av det växande federala budgetunderskottet i Förenta staterna för världsekonomin och för balansen på den internationella valutamarknaden är oroväckande.

| 8. | Europaparlamentet avvisar återigen förslaget om att häva vapenembargot mot Kina, såvida det inte sker en kraftig förbättring av människorättssituationen i landet. Parlamentet anser att det skulle vara ändamålsenligt att inrätta en högnivågrupp vid toppmötet mellan EU och Förenta staterna den 20 juni 2005, så att EU och Förenta staterna kan utarbeta en gemensam strategi i frågan om export som inbegriper tekniköverföring. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet avvisar återigen förslaget om att häva vapenembargot mot Kina, såvida det inte sker en kraftig förbättring av människorättssituationen i landet. Parlamentet anser att det skulle vara ändamålsenligt att inrätta en högnivågrupp vid toppmötet mellan EU och Förenta staterna den 20 juni 2005, så att EU och Förenta staterna kan utarbeta en gemensam strategi i frågan om export som inbegriper tekniköverföring.

| 9. | Europaparlamentet noterar att visumpolitiken nu uteslutande faller under gemenskapens behörighet och begär därför att kommissionen utan dröjsmål skall påbörja förhandlingar med Förenta staternas regering för att det så kallade Visa Waiver-programmet skall gälla för alla europeiska medborgare och för att den nuvarande diskrimineringen skall upphöra, särskilt gentemot medborgare från de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar att visumpolitiken nu uteslutande faller under gemenskapens behörighet och begär därför att kommissionen utan dröjsmål skall påbörja förhandlingar med Förenta staternas regering för att det så kallade Visa Waiver-programmet skall gälla för alla europeiska medborgare och för att den nuvarande diskrimineringen skall upphöra, särskilt gentemot medborgare från de nya medlemsstaterna.

| 10. | Europaparlamentet rekommenderar att det föreslagna transatlantiska partnerskapsavtalet inrättar en transatlantisk ”handlingsgemenskap” för regionalt och globalt samarbete och möter utmaningar genom gemensamma åtgärder särskilt i fråga om






  a) | främjandet av rättsstatsprincipen, demokrati och mänskliga rättigheter och stödet för en effektiv multilateralism, |
| --- | --- | --- |

10.

Europaparlamentet rekommenderar att det föreslagna transatlantiska partnerskapsavtalet inrättar en transatlantisk ”handlingsgemenskap” för regionalt och globalt samarbete och möter utmaningar genom gemensamma åtgärder särskilt i fråga om

a)

främjandet av rättsstatsprincipen, demokrati och mänskliga rättigheter och stödet för en effektiv multilateralism,

| b) | en positiv utveckling av fredsprocessen i Mellanöstern i överenskommelse med regeringarna och folken i regionen och på grundval av kvartettens färdplan, |
| --- | --- |

b)

en positiv utveckling av fredsprocessen i Mellanöstern i överenskommelse med regeringarna och folken i regionen och på grundval av kvartettens färdplan,

| c) | strävan att uppnå global säkerhet genom att samarbeta i följande frågor:






  i) | Kampen mot terrorism. |
| --- | --- | --- |

c)

strävan att uppnå global säkerhet genom att samarbeta i följande frågor:

i)

Kampen mot terrorism.

| ii) | Utvecklingen av en gemensam strategi mot en multilateralisering av icke-spridningen av massförstörelsevapen och användningen av kärnkraft. |
| --- | --- |

ii)

Utvecklingen av en gemensam strategi mot en multilateralisering av icke-spridningen av massförstörelsevapen och användningen av kärnkraft.

| iii) | Främjande av en gemensam strategi för förbindelserna med andra stora geopolitiska aktörer såsom Kina, Indien, Japan, Latinamerika och Ryssland. |
| --- | --- |

iii)

Främjande av en gemensam strategi för förbindelserna med andra stora geopolitiska aktörer såsom Kina, Indien, Japan, Latinamerika och Ryssland.

| iv) | Återupptagande av förhandlingarna om rustningskontroll och nedrustning på multilateral nivå, inom FN-systemet, och på bilateral nivå, |
| --- | --- |

iv)

Återupptagande av förhandlingarna om rustningskontroll och nedrustning på multilateral nivå, inom FN-systemet, och på bilateral nivå,

| v) | Snabba insatser vid plötsliga och oväntade förändringar, såsom nyligen i Ukraina, Libanon och Kirgizistan. |
| --- | --- |

v)

Snabba insatser vid plötsliga och oväntade förändringar, såsom nyligen i Ukraina, Libanon och Kirgizistan.

| vi) | Ett aktivt åtagande om att reformera FN, särskilt säkerhetsrådet, inbegripet dess sammansättning, med full respekt för säkerhetsrådets rätt att godkänna tillgripande av våld för att lösa internationella konflikter och i syfte att göra det effektivare och mer ansvarigt och öka dess förmåga att genomföra sina beslut. |
| --- | --- |

vi)

Ett aktivt åtagande om att reformera FN, särskilt säkerhetsrådet, inbegripet dess sammansättning, med full respekt för säkerhetsrådets rätt att godkänna tillgripande av våld för att lösa internationella konflikter och i syfte att göra det effektivare och mer ansvarigt och öka dess förmåga att genomföra sina beslut.

| d) | en förstärkning av det transatlantiska ekonomiska partnerskapet inom ramen för ovannämnda transatlantiska partnerskapsavtal, som skall kompletteras med ett transatlantiskt luftfartsavtal och en effektiv dialog om reglering av finansmarknaden. |
| --- | --- |

d)

en förstärkning av det transatlantiska ekonomiska partnerskapet inom ramen för ovannämnda transatlantiska partnerskapsavtal, som skall kompletteras med ett transatlantiskt luftfartsavtal och en effektiv dialog om reglering av finansmarknaden.

| 11. | Europaparlamentet påminner om att antagandet av WTO:s multilaterala utvecklingsagenda från Doha verkligen är en prioriterad målsättning för att uppnå en hållbar global tillväxt och att EU och Förenta staterna i detta syfte skall samarbeta fullt ut. Parlamentet anser att bilaterala ekonomiska initiativ mellan EU och Förenta staterna kommer att komplettera denna process, särskilt på lagstiftningsområdet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påminner om att antagandet av WTO:s multilaterala utvecklingsagenda från Doha verkligen är en prioriterad målsättning för att uppnå en hållbar global tillväxt och att EU och Förenta staterna i detta syfte skall samarbeta fullt ut. Parlamentet anser att bilaterala ekonomiska initiativ mellan EU och Förenta staterna kommer att komplettera denna process, särskilt på lagstiftningsområdet.

| 12. | Europaparlamentet förväntar sig att man vid toppmötet mellan EU och Förenta staterna lyckas komma fram till en effektiv gemensam reaktion och ett tydligt ekonomiskt åtagande, på grundval av de gemensamma millennieutvecklingsmålen, för att hantera de nya gränsöverskridande globala utmaningarna, framför allt fattigdomsbekämpning, överförbara sjukdomar och miljöförstöring, särskilt genom att främja dialoger om klimatskydd och utsläpp i transportsektorn. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet förväntar sig att man vid toppmötet mellan EU och Förenta staterna lyckas komma fram till en effektiv gemensam reaktion och ett tydligt ekonomiskt åtagande, på grundval av de gemensamma millennieutvecklingsmålen, för att hantera de nya gränsöverskridande globala utmaningarna, framför allt fattigdomsbekämpning, överförbara sjukdomar och miljöförstöring, särskilt genom att främja dialoger om klimatskydd och utsläpp i transportsektorn.

| 13. | Europaparlamentet anser att det är lika viktigt att politiska frågor, såsom Guantánamofrågan, om vilka det råder djup oenighet eller den splittring som råder angående vissa internationella instrument, diskuteras av båda parter i en anda av samarbete. Parlamentet betonar därför vikten av att full förståelse för de värden som står på spel, såsom respekt för bestämmelserna om mänskliga rättigheter och strävan efter ett effektivt multilateralt tillvägagångssätt, betraktas som utgångspunkt för gemensamma diskussioner, eftersom dessa värden har varit kännetecknande för vår demokratiska strategi gentemot resten av världen ända sedan vi gemensamt grundade FN-systemet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att det är lika viktigt att politiska frågor, såsom Guantánamofrågan, om vilka det råder djup oenighet eller den splittring som råder angående vissa internationella instrument, diskuteras av båda parter i en anda av samarbete. Parlamentet betonar därför vikten av att full förståelse för de värden som står på spel, såsom respekt för bestämmelserna om mänskliga rättigheter och strävan efter ett effektivt multilateralt tillvägagångssätt, betraktas som utgångspunkt för gemensamma diskussioner, eftersom dessa värden har varit kännetecknande för vår demokratiska strategi gentemot resten av världen ända sedan vi gemensamt grundade FN-systemet.

| 14. | Europaparlamentet upprepar att Nato bör utveckla sin potential att vara ett forum för politisk debatt i ett genuint partnerskap mellan jämbördiga parter, vilket kräver en försiktig avvägning mellan förebyggande åtgärder, krishantering och militära resurser. Parlamentet rekommenderar därför närmare säkerhetsförbindelser mellan Nato och EU. Parlamentet anser att ett starkare partnerskap mellan EU och Förenta staterna kommer att komplettera, snarare än undergräva, dessa förbindelser. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet upprepar att Nato bör utveckla sin potential att vara ett forum för politisk debatt i ett genuint partnerskap mellan jämbördiga parter, vilket kräver en försiktig avvägning mellan förebyggande åtgärder, krishantering och militära resurser. Parlamentet rekommenderar därför närmare säkerhetsförbindelser mellan Nato och EU. Parlamentet anser att ett starkare partnerskap mellan EU och Förenta staterna kommer att komplettera, snarare än undergräva, dessa förbindelser.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar toppmötet mellan EU och Förenta staterna att börja stärka den parlamentariska dimensionen av det transatlantiska partnerskapet genom att förvandla den transatlantiska dialogen (TLD) till en transatlantisk församling som kan hålla ”lagstiftartoppmöten” före toppmöten mellan EU och Förenta staterna, genom att utveckla synergier mellan TLD- och NTA-dialogerna, bland annat i form av en lansering av nya samfinansierade program för utbyten mellan personal på lagstiftningsområdet och genom inrättandet av ett litet TLD-sekretariat. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar toppmötet mellan EU och Förenta staterna att börja stärka den parlamentariska dimensionen av det transatlantiska partnerskapet genom att förvandla den transatlantiska dialogen (TLD) till en transatlantisk församling som kan hålla ”lagstiftartoppmöten” före toppmöten mellan EU och Förenta staterna, genom att utveckla synergier mellan TLD- och NTA-dialogerna, bland annat i form av en lansering av nya samfinansierade program för utbyten mellan personal på lagstiftningsområdet och genom inrättandet av ett litet TLD-sekretariat.

| 16. | Europaparlamentet anser att det även bör göras en omprövning av andra dialoger inom NTA. Framför allt måste den transatlantiska handelsdialogen omformas så att näringslivet kan ge ett fullständigt representativt bidrag till dessa frågor i syfte att stärka det ekonomiska partnerskapet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att det även bör göras en omprövning av andra dialoger inom NTA. Framför allt måste den transatlantiska handelsdialogen omformas så att näringslivet kan ge ett fullständigt representativt bidrag till dessa frågor i syfte att stärka det ekonomiska partnerskapet.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament och till Förenta staternas president och kongress. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament och till Förenta staternas president och kongress.

---

(1)  EUT C 104 E, 30.4.2004, s. 1043.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2005)0007.

(3)  EGT C 34 E, 7.2.2002, s. 359.

(4)  EGT C 177 E, 25.7.2002, s. 288.

(5)  EUT C 180 E, 31.7.2003, s. 392.

(6)  EUT C 69 E, 19.3.2004, s. 124.

(7)  EUT C 102 E, 28.4.2004, s. 640.

P6_TA(2005)0239

Uzbekistan

Europaparlamentets resolution om Uzbekistan

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet (1) mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater och Republiken Uzbekistan som trädde i kraft den 1 juli 1999, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet (1) mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater och Republiken Uzbekistan som trädde i kraft den 1 juli 1999,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om mänskliga rättigheter och demokrati i Uzbekistan och länderna i Centralasien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om mänskliga rättigheter och demokrati i Uzbekistan och länderna i Centralasien,

| — | med beaktande av slutsatserna från det sjätte mötet i samarbetsrådet för Europeiska unionen och Republiken Uzbekistan i Bryssel den 1 februari 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från det sjätte mötet i samarbetsrådet för Europeiska unionen och Republiken Uzbekistan i Bryssel den 1 februari 2005,

| — | med beaktande av slutsatserna från rådets möte den 23–24 maj 2005 om de senaste händelserna i Uzbekistan, särskilt i och omkring den östliga staden Andizjan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådets möte den 23–24 maj 2005 om de senaste händelserna i Uzbekistan, särskilt i och omkring den östliga staden Andizjan,

| — | med beaktande av uttalandet från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Louise Arbour, som kräver en oberoende internationell utredning av orsakerna till och förhållandena bakom händelserna i staden Andizjan i östra Uzbekistan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Louise Arbour, som kräver en oberoende internationell utredning av orsakerna till och förhållandena bakom händelserna i staden Andizjan i östra Uzbekistan,

| — | med beaktande av uttalandet av den 20 maj 2005 från OSSE:s ordförande om situationen i Uzbekistan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 20 maj 2005 från OSSE:s ordförande om situationen i Uzbekistan,

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Enligt ögonvittnen dödades flera hundra personer den 13 maj 2005 i den östliga uzbekiska staden Andizjan när regeringstrupper öppnade eld mot ett demonstrationståg mot fängslandet av 23 lokala företagare. |
| --- | --- |

A.

Enligt ögonvittnen dödades flera hundra personer den 13 maj 2005 i den östliga uzbekiska staden Andizjan när regeringstrupper öppnade eld mot ett demonstrationståg mot fängslandet av 23 lokala företagare.

| B. | Uzbekistans president, Islam Karimov, skyllde våldet på islamistiska grupper och förnekade att säkerhetsstyrkorna hade öppnat eld mot obeväpnade civila och angav att dödssiffran endast uppgick till 169, varav de flesta var ”extremistiska islamistiska terrorister”. |
| --- | --- |

B.

Uzbekistans president, Islam Karimov, skyllde våldet på islamistiska grupper och förnekade att säkerhetsstyrkorna hade öppnat eld mot obeväpnade civila och angav att dödssiffran endast uppgick till 169, varav de flesta var ”extremistiska islamistiska terrorister”.

| C. | Samtidigt flydde mer än 500 personer från Uzbekistan och fann sin tillflykt i det kirgiziska lägret i Barash vid den flod som utgör gränsen mellan Uzbekistan och Kirgizistan. |
| --- | --- |

C.

Samtidigt flydde mer än 500 personer från Uzbekistan och fann sin tillflykt i det kirgiziska lägret i Barash vid den flod som utgör gränsen mellan Uzbekistan och Kirgizistan.

| D. | Många människor greps under och efter händelserna i Andizjan och är fortfarande frihetsberövade. |
| --- | --- |

D.

Många människor greps under och efter händelserna i Andizjan och är fortfarande frihetsberövade.

| E. | Invånarna i Andizjan är fortfarande rädda för hämnd från regeringens sida för att de har uttalat sig om händelserna, och staden är i princip stängd för journalister och människorättsutredare. Regeringen har utfärdat direktiv till uzbekisk media om hur händelser som rör våldet skall rapporteras och den har blockerat tillträdet till ett ökande antal utländska mediewebbplatser. |
| --- | --- |

E.

Invånarna i Andizjan är fortfarande rädda för hämnd från regeringens sida för att de har uttalat sig om händelserna, och staden är i princip stängd för journalister och människorättsutredare. Regeringen har utfärdat direktiv till uzbekisk media om hur händelser som rör våldet skall rapporteras och den har blockerat tillträdet till ett ökande antal utländska mediewebbplatser.

| F. | Det är mycket oroande att skadade människor försvinner från sjukhusen och att det genomförs godtyckliga gripanden, fängslanden och fysiska attacker mot människorättsaktivister som har fördömt och undersökt det urskillningslösa våldet mot civila. |
| --- | --- |

F.

Det är mycket oroande att skadade människor försvinner från sjukhusen och att det genomförs godtyckliga gripanden, fängslanden och fysiska attacker mot människorättsaktivister som har fördömt och undersökt det urskillningslösa våldet mot civila.

| G. | FN har med stöd av bland annat Europeiska rådet, OSSE och Nato brådskande krävt en oberoende utredning av orsakerna till och förhållandena bakom händelserna i Andizjan. Det är absolut nödvändigt att en sådan utredning görs för att skapa klarhet i vad som hände och vidta lämpliga åtgärder med hänsyn till stabiliteten i regionen. De ryska och kinesiska regeringarnas genanta stöd för åtgärden bör uppmärksammas. |
| --- | --- |

G.

FN har med stöd av bland annat Europeiska rådet, OSSE och Nato brådskande krävt en oberoende utredning av orsakerna till och förhållandena bakom händelserna i Andizjan. Det är absolut nödvändigt att en sådan utredning görs för att skapa klarhet i vad som hände och vidta lämpliga åtgärder med hänsyn till stabiliteten i regionen. De ryska och kinesiska regeringarnas genanta stöd för åtgärden bör uppmärksammas.

| H. | Myndigheterna i Uzbekistan har hittills vägrat att tillmötesgå kravet på en oberoende internationell utredning och har också avvisat alla kontakter med företrädare för det internationella samfundet för att inleda en sådan utredning. |
| --- | --- |

H.

Myndigheterna i Uzbekistan har hittills vägrat att tillmötesgå kravet på en oberoende internationell utredning och har också avvisat alla kontakter med företrädare för det internationella samfundet för att inleda en sådan utredning.

| I. | Den uzbekiska regeringen har under en lång tid gjort sig skyldig till tortyr, misshandel och allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna gentemot fångar samt till mycket hård behandling av människorättsaktivister och politiska motståndare. |
| --- | --- |

I.

Den uzbekiska regeringen har under en lång tid gjort sig skyldig till tortyr, misshandel och allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna gentemot fångar samt till mycket hård behandling av människorättsaktivister och politiska motståndare.

| J. | Uzbekistan spelar en viktig roll i kampen mot den internationella terrorismen, men det är oerhört viktigt att denna kamp förs med lagliga medel som inte förtrycker hela samhället eller åsidosätter de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

J.

Uzbekistan spelar en viktig roll i kampen mot den internationella terrorismen, men det är oerhört viktigt att denna kamp förs med lagliga medel som inte förtrycker hela samhället eller åsidosätter de mänskliga rättigheterna.

| K. | De uzbekiska myndigheterna hävdar ofta att motståndare till regeringens hållning är religiösa extremister från Ferghanadalen, som vill störta regeringen och upprätta ett islamiskt kalifat i hela Centralasien, trots att det uzbekiska samhället till övervägande del är sekulärt och att den begränsade religiösa extremismen snarare underblåses av sociala orättvisor. |
| --- | --- |

K.

De uzbekiska myndigheterna hävdar ofta att motståndare till regeringens hållning är religiösa extremister från Ferghanadalen, som vill störta regeringen och upprätta ett islamiskt kalifat i hela Centralasien, trots att det uzbekiska samhället till övervägande del är sekulärt och att den begränsade religiösa extremismen snarare underblåses av sociala orättvisor.

| L. | Ledarna för flera människorättsgrupper i Uzbekistan har rapporterat att massakern i Andijzan följdes upp av omfattande repressiva åtgärder gentemot människorättsaktivister, medlemmar av oppositionspartierna och andra politiskt aktiva uzbekiska medborgare, och att de utsatts för fysiska övergrepp från den uzbekiska regimens sida. |
| --- | --- |

L.

Ledarna för flera människorättsgrupper i Uzbekistan har rapporterat att massakern i Andijzan följdes upp av omfattande repressiva åtgärder gentemot människorättsaktivister, medlemmar av oppositionspartierna och andra politiskt aktiva uzbekiska medborgare, och att de utsatts för fysiska övergrepp från den uzbekiska regimens sida.

| M. | Den uzbekiske presidenten, Islam Karimov, har varit landets ledare sedan självständigheten 1989, men hans regim har inte gjort något för att genomföra nödvändiga politiska, sociala och ekonomiska reformer. De har gjort Uzbekistan till en av de mest autokratiska regimerna i Centralasien. |
| --- | --- |

M.

Den uzbekiske presidenten, Islam Karimov, har varit landets ledare sedan självständigheten 1989, men hans regim har inte gjort något för att genomföra nödvändiga politiska, sociala och ekonomiska reformer. De har gjort Uzbekistan till en av de mest autokratiska regimerna i Centralasien.

| N. | Det civila samhället i Centralasien, inklusive Uzbekistan, kräver i allt högre utsträckning ett öppnare samhälle, där individuella friheter och mänskliga rättigheter respekteras fullt ut, liksom demokratiska reformer. |
| --- | --- |

N.

Det civila samhället i Centralasien, inklusive Uzbekistan, kräver i allt högre utsträckning ett öppnare samhälle, där individuella friheter och mänskliga rättigheter respekteras fullt ut, liksom demokratiska reformer.

| O. | Samarbete med EU kan endast ske om detta grundas på en verklig politik som främjar de mänskliga rättigheterna från förmånsländernas sida. |
| --- | --- |

O.

Samarbete med EU kan endast ske om detta grundas på en verklig politik som främjar de mänskliga rättigheterna från förmånsländernas sida.

| 1. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt de uzbekiska säkerhetsstyrkornas överdrivna, brutala och urskillningslösa användning av våld och uppmanar bestämt Uzbekistans myndigheter att ställa de ansvarig för massakern i Andizjan inför rätta. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt de uzbekiska säkerhetsstyrkornas överdrivna, brutala och urskillningslösa användning av våld och uppmanar bestämt Uzbekistans myndigheter att ställa de ansvarig för massakern i Andizjan inför rätta.

| 2. | Europaparlamentet beklagar djupt de hundratals dödsoffren och uttrycker sin djupa medkänsla med de människor som fått lida till följd av det våld som de uzbekiska säkerhetsstyrkorna använt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar djupt de hundratals dödsoffren och uttrycker sin djupa medkänsla med de människor som fått lida till följd av det våld som de uzbekiska säkerhetsstyrkorna använt.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar bestämt Uzbekistans myndigheter att omedelbart tillmötesgå det internationella kravet på en oberoende internationell utredning av händelserna och att vidta alla nödvändiga åtgärder för att göra en sådan utredning möjlig. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar bestämt Uzbekistans myndigheter att omedelbart tillmötesgå det internationella kravet på en oberoende internationell utredning av händelserna och att vidta alla nödvändiga åtgärder för att göra en sådan utredning möjlig.

| 4. | Europaparlamentet understryker att den uzbekiska regeringen genom att fortsätta att avvisa en internationell utredning inte ens uppfyller sina mest elementära skyldigheter enligt människorätts- och demokratiklausulen i partnerskaps- och samarbetsavtalet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker att den uzbekiska regeringen genom att fortsätta att avvisa en internationell utredning inte ens uppfyller sina mest elementära skyldigheter enligt människorätts- och demokratiklausulen i partnerskaps- och samarbetsavtalet.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att använda oberoende icke-statliga organisationer för att fördela EU:s bistånds- och samarbetsprogram i Uzbekistan i syfte att stärka Tacis-demokratiprogram, och att upphöra med direkt bistånd till regeringsorgan tills en verklig internationell och oberoende utredning genomförts med de uzbekiska myndigheternas fulla stöd och tills de omfattande kränkningarna av de mänskliga rättigheterna har upphört. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att använda oberoende icke-statliga organisationer för att fördela EU:s bistånds- och samarbetsprogram i Uzbekistan i syfte att stärka Tacis-demokratiprogram, och att upphöra med direkt bistånd till regeringsorgan tills en verklig internationell och oberoende utredning genomförts med de uzbekiska myndigheternas fulla stöd och tills de omfattande kränkningarna av de mänskliga rättigheterna har upphört.

| 6. | Europaparlamentet är mycket bekymrat över vad som kommer att hända med de personer som har sökt sin tillflykt till den kirgiziska gränsen och uppmanar bestämt Uzbekistan och Kirgizistan att garantera att internationella konventioner om fördrivna personer och flyktingar till fullo respekteras. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att bevilja humanitärt bistånd i nära samarbete med FN:s organ och andra internationella organisationer och kräver att uzbekiska myndigheter omedelbart ger tillträde till området för sådant bistånd. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet är mycket bekymrat över vad som kommer att hända med de personer som har sökt sin tillflykt till den kirgiziska gränsen och uppmanar bestämt Uzbekistan och Kirgizistan att garantera att internationella konventioner om fördrivna personer och flyktingar till fullo respekteras. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att bevilja humanitärt bistånd i nära samarbete med FN:s organ och andra internationella organisationer och kräver att uzbekiska myndigheter omedelbart ger tillträde till området för sådant bistånd.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar bestämt Uzbekistans myndigheter att omedelbart avbryta förföljelserna och trakasserierna av oppositionspolitiker, människorättsaktivister, oberoende journalister och andra uzbekiska medborgare. Parlamentet kräver att de som arresterades under och efter händelserna i Andizjan omedelbart släpps fria. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar bestämt Uzbekistans myndigheter att omedelbart avbryta förföljelserna och trakasserierna av oppositionspolitiker, människorättsaktivister, oberoende journalister och andra uzbekiska medborgare. Parlamentet kräver att de som arresterades under och efter händelserna i Andizjan omedelbart släpps fria.

| 8. | Europaparlamentet anser att kampen mot terrorismen måste genomföras i överensstämmelse med internationella överenskommelser och OSSE-åtaganden och att den under inga omständigheter får användas som ursäkt för att slå ner på politiska motståndare, kränka mänskliga rättigheter och begränsa de medborgerliga friheterna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att kampen mot terrorismen måste genomföras i överensstämmelse med internationella överenskommelser och OSSE-åtaganden och att den under inga omständigheter får användas som ursäkt för att slå ner på politiska motståndare, kränka mänskliga rättigheter och begränsa de medborgerliga friheterna.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar USA:s regering att avbryta förhandlingarna med den uzbekiska regeringen om ett formellt, långsiktigt avtal, som skulle innebära att Förenta Staterna fick behålla sin militärbas i Uzbekistan och att den uzbekiska regeringen skulle få mycket förmånliga ekonomiska villkor, och att överväga andra alternativ i regionen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar USA:s regering att avbryta förhandlingarna med den uzbekiska regeringen om ett formellt, långsiktigt avtal, som skulle innebära att Förenta Staterna fick behålla sin militärbas i Uzbekistan och att den uzbekiska regeringen skulle få mycket förmånliga ekonomiska villkor, och att överväga andra alternativ i regionen.

| 10. | Europaparlamentet betonar vikten av att ta itu med de grundläggande orsakerna till den instabilitet som råder i regionen och uppmanar de uzbekiska myndigheterna att genomföra de nationella reformer som är nödvändiga för den ekonomiska utvecklingen och för att åstadkomma demokrati och stabilitet i landet. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att effektivt och i samarbete med andra berörda internationella aktörer stödja sådana reformer. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar vikten av att ta itu med de grundläggande orsakerna till den instabilitet som råder i regionen och uppmanar de uzbekiska myndigheterna att genomföra de nationella reformer som är nödvändiga för den ekonomiska utvecklingen och för att åstadkomma demokrati och stabilitet i landet. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att effektivt och i samarbete med andra berörda internationella aktörer stödja sådana reformer.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar särskilt Uzbekistans regering att vidta konkreta åtgärder för att avskaffa dödsstraffet, stärka rättsväsendets oberoende, anpassa den egna medielagstiftningen till internationella krav och standarder, upphöra med censur och sluta att utöva påtryckningar gentemot oberoende journalister och medieredaktörer och att skapa verkliga förutsättningar för genomförande av yttrandefrihet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar särskilt Uzbekistans regering att vidta konkreta åtgärder för att avskaffa dödsstraffet, stärka rättsväsendets oberoende, anpassa den egna medielagstiftningen till internationella krav och standarder, upphöra med censur och sluta att utöva påtryckningar gentemot oberoende journalister och medieredaktörer och att skapa verkliga förutsättningar för genomförande av yttrandefrihet.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Uzbekistans regering att se över och förenkla förfarandet för att registrera frivilligorganisationer, inklusive utländska representationer, och att anta ändringar som innebär att de statliga organens och justitieministeriets kontroll över icke-statliga organisationer minskar. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Uzbekistans regering att se över och förenkla förfarandet för att registrera frivilligorganisationer, inklusive utländska representationer, och att anta ändringar som innebär att de statliga organens och justitieministeriets kontroll över icke-statliga organisationer minskar.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, FN:s och OSSE:s generalsekreterare och Uzbekistans, Kirgizistans, Rysslands, Förenta staternas och Kinas presidenter, regeringar och parlament. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, FN:s och OSSE:s generalsekreterare och Uzbekistans, Kirgizistans, Rysslands, Förenta staternas och Kinas presidenter, regeringar och parlament.

---

(1)  EGT L 229, 31.8.1999, s. 3.

P6_TA(2005)0240

Sysselsättning och produktivitet och dessa faktorers bidrag till ekonomisk tillväxt

Europaparlamentets resolution om sysselsättning och produktivitet och dessa faktorers bidrag till ekonomisk tillväxt (2004/2188(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument (SEK(2004)0690), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument (SEK(2004)0690),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0109/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0109/2005), och av följande skäl:

| A. | Varje medlemsstat ansvarar för sin sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

A.

Varje medlemsstat ansvarar för sin sysselsättningspolitik.

| B. | Anställningstrygghet, lönenivåer, arbetsvillkor, utbildning och kapital per anställd är alla variabler som korrelerar positivt med nivån på arbetsproduktivitet. |
| --- | --- |

B.

Anställningstrygghet, lönenivåer, arbetsvillkor, utbildning och kapital per anställd är alla variabler som korrelerar positivt med nivån på arbetsproduktivitet.

| C. | Svartjobb har negativa konsekvenser för de sociala trygghetssystemen, sysselsättningspolitiken och den sociala sammanhållningen. |
| --- | --- |

C.

Svartjobb har negativa konsekvenser för de sociala trygghetssystemen, sysselsättningspolitiken och den sociala sammanhållningen.

| D. | Dagens ekonomiska situation med ökad konkurrens och omstruktureringar leder till en förlust av arbetstillfällen och förändringar i sysselsättningsmönstren i vissa regioner och sektorer. |
| --- | --- |

D.

Dagens ekonomiska situation med ökad konkurrens och omstruktureringar leder till en förlust av arbetstillfällen och förändringar i sysselsättningsmönstren i vissa regioner och sektorer.

| E. | För att minimera de eventuella negativa effekterna av dessa förändringar är det viktigt för alla berörda parter att identifiera problem som har med sysselsättning och produktivitet att göra. |
| --- | --- |

E.

För att minimera de eventuella negativa effekterna av dessa förändringar är det viktigt för alla berörda parter att identifiera problem som har med sysselsättning och produktivitet att göra.

| F. | Brist på kvalificerad arbetskraft har uppstått i många sektorer och i några medlemsstater har den inhemska arbetsföra befolkningen minskat på grund av vissa befolkningstrender. |
| --- | --- |

F.

Brist på kvalificerad arbetskraft har uppstått i många sektorer och i några medlemsstater har den inhemska arbetsföra befolkningen minskat på grund av vissa befolkningstrender.

| G. | Den ekonomiska tillväxten i Europa ligger på omkring 2 procent vilket inte är tillräckligt för att komma till rätta med arbetslösheten och främja full sysselsättning, och vilket tydligt visar att det behövs makroekonomiska lösningar för att lösa problemet med brist på verklig efterfrågan. |
| --- | --- |

G.

Den ekonomiska tillväxten i Europa ligger på omkring 2 procent vilket inte är tillräckligt för att komma till rätta med arbetslösheten och främja full sysselsättning, och vilket tydligt visar att det behövs makroekonomiska lösningar för att lösa problemet med brist på verklig efterfrågan.

| H. | Arbetsmarknadens parter bör aktivt delta när det gäller att undersöka sambandet mellan arbetens kvalitet och produktiviteten. Detta samarbete skulle bana väg för en förbättring i medlemsstaternas ekonomier. |
| --- | --- |

H.

Arbetsmarknadens parter bör aktivt delta när det gäller att undersöka sambandet mellan arbetens kvalitet och produktiviteten. Detta samarbete skulle bana väg för en förbättring i medlemsstaternas ekonomier.

| I. | Små och medelstora företag står för det största antalet arbetsgivare och är den starkaste motorn för ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

I.

Små och medelstora företag står för det största antalet arbetsgivare och är den starkaste motorn för ekonomisk tillväxt.

| J. | Den framväxande internet- och e-handeln betyder att EU-företag, även små och medelstora företag, befinner sig på en alltmer global marknad, och deras behov av att vara konkurrenskraftiga bör beaktas i detta större sammanhang. |
| --- | --- |

J.

Den framväxande internet- och e-handeln betyder att EU-företag, även små och medelstora företag, befinner sig på en alltmer global marknad, och deras behov av att vara konkurrenskraftiga bör beaktas i detta större sammanhang.

| K. | Ekonomisk tillväxt på bekostnad av sysselsättningstillväxt är inte önskvärt, och alla former av sysselsättningstillväxt bör därför uppmuntras. I kommissionens ovannämnda arbetsdokument konstateras att flexibla arbetstider (inklusive projekt- och deltidsanställning) har bidragit till att öka sysselsättningen och arbetskraftsdeltagandet. |
| --- | --- |

K.

Ekonomisk tillväxt på bekostnad av sysselsättningstillväxt är inte önskvärt, och alla former av sysselsättningstillväxt bör därför uppmuntras. I kommissionens ovannämnda arbetsdokument konstateras att flexibla arbetstider (inklusive projekt- och deltidsanställning) har bidragit till att öka sysselsättningen och arbetskraftsdeltagandet.

| 1. | Europaparlamentet beklagar att rådet inte längre betraktar stabilitets- och tillväxtpakten som en förutsättning för att förbättra villkoren för ekonomisk tillväxt och skapa arbetstillfällen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar att rådet inte längre betraktar stabilitets- och tillväxtpakten som en förutsättning för att förbättra villkoren för ekonomisk tillväxt och skapa arbetstillfällen.

| 2. | Europaparlamentet betonar vikten av offentliga investeringar på europeisk och nationell nivå för främjandet av social och ekonomisk sammanhållning som ett sätt att stimulera efterfrågan och främja såväl ekonomisk tillväxt som ökad sysselsättning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar vikten av offentliga investeringar på europeisk och nationell nivå för främjandet av social och ekonomisk sammanhållning som ett sätt att stimulera efterfrågan och främja såväl ekonomisk tillväxt som ökad sysselsättning.

| 3. | Europaparlamentet anser att EU internationellt sett kan bli ekonomiskt, socialt och miljömässigt framgångsrikt om en annan ekonomisk, monetär och social politik skulle föras. Parlamentet upprepar att de strategiska mål som fastställdes på Europeiska rådets möte i Lissabon den 23 och 24 mars 2000 om full sysselsättning, inklusive fler och bättre arbeten, ekonomisk tillväxt, social sammanhållning (särskilt fattigdomsbekämpning, orättvisa inkomstskillnader och arbetslöshet) och miljöskydd fortfarande gäller som motorer för att uppnå en hållbar utveckling inom EU. Parlamentet anser att dessa strategiska mål bör vara högsta prioritet för EU under de närmaste fem åren. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att EU internationellt sett kan bli ekonomiskt, socialt och miljömässigt framgångsrikt om en annan ekonomisk, monetär och social politik skulle föras. Parlamentet upprepar att de strategiska mål som fastställdes på Europeiska rådets möte i Lissabon den 23 och 24 mars 2000 om full sysselsättning, inklusive fler och bättre arbeten, ekonomisk tillväxt, social sammanhållning (särskilt fattigdomsbekämpning, orättvisa inkomstskillnader och arbetslöshet) och miljöskydd fortfarande gäller som motorer för att uppnå en hållbar utveckling inom EU. Parlamentet anser att dessa strategiska mål bör vara högsta prioritet för EU under de närmaste fem åren.

| 4. | Europaparlamentet anser att den ekonomiska och monetära unionen och stabilitets- och tillväxtpakten kommer att stärka den inre marknaden och gynna ett ”icke-inflatoriskt” makro-ekonomiskt klimat med låga räntor. På så sätt kommer villkoren för ekonomisk tillväxt och möjligheterna att skapa arbetstillfällen att förbättras, och en hållbar grund för social sammanhållning att etableras. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att den ekonomiska och monetära unionen och stabilitets- och tillväxtpakten kommer att stärka den inre marknaden och gynna ett ”icke-inflatoriskt” makro-ekonomiskt klimat med låga räntor. På så sätt kommer villkoren för ekonomisk tillväxt och möjligheterna att skapa arbetstillfällen att förbättras, och en hållbar grund för social sammanhållning att etableras.

| 5. | Europaparlamentet menar att en framgångsrik och hållbar ekonomisk och monetär union, en väl fungerande inre marknad och höga sysselsättningsnivåer inte endast kan åstadkommas genom strukturella reformer av medlemsstaternas sociala trygghetssystem, eftersom strukturella reformer måste spänna över ett så brett område, till skillnad från begränsade eller tillfälliga åtgärder, och på ett konsekvent sätt ta itu med den svåra frågan om incitament för att skapa sysselsättning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet menar att en framgångsrik och hållbar ekonomisk och monetär union, en väl fungerande inre marknad och höga sysselsättningsnivåer inte endast kan åstadkommas genom strukturella reformer av medlemsstaternas sociala trygghetssystem, eftersom strukturella reformer måste spänna över ett så brett område, till skillnad från begränsade eller tillfälliga åtgärder, och på ett konsekvent sätt ta itu med den svåra frågan om incitament för att skapa sysselsättning.

| 6. | Europaparlamentet stöder slutsatsen i kommissionens arbetsdokument om att det reformarbete som syftar till att stimulera sysselsättning bland annat bör vara inriktat på reformer av skatte- och bidragssystemen så att arbete blir lönsamt, en aktiv arbetsmarknadspolitik för att förbättra anställbarheten, en modernisering av organisationen av arbete inklusive flexiblare anställningskontrakt, insatser för att uppmuntra geografisk rörlighet och rörlighet mellan olika yrkesgrupper och åtgärder för att göra de kollektiva förhandlingssystemen mer anställningsvänliga. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet stöder slutsatsen i kommissionens arbetsdokument om att det reformarbete som syftar till att stimulera sysselsättning bland annat bör vara inriktat på reformer av skatte- och bidragssystemen så att arbete blir lönsamt, en aktiv arbetsmarknadspolitik för att förbättra anställbarheten, en modernisering av organisationen av arbete inklusive flexiblare anställningskontrakt, insatser för att uppmuntra geografisk rörlighet och rörlighet mellan olika yrkesgrupper och åtgärder för att göra de kollektiva förhandlingssystemen mer anställningsvänliga.

| 7. | Europaparlamentet menar att reformen av socialskydds-, skatte-, sysselsättnings- och finanspolitiken samt den ekonomiska politiken bör utformas på ett konsekvent och enhetligt sätt, samt ta hänsyn till det europeiska målet om en hög sysselsättningsnivå och social trygghet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet menar att reformen av socialskydds-, skatte-, sysselsättnings- och finanspolitiken samt den ekonomiska politiken bör utformas på ett konsekvent och enhetligt sätt, samt ta hänsyn till det europeiska målet om en hög sysselsättningsnivå och social trygghet.

| 8. | Europaparlamentet är av uppfattningen att man, i detta avseende och för att främja sådana ekonomiska strategier och sysselsättningsstrategier inom Europeiska unionen som tar hänsyn till målet om social trygghet, i större utsträckning bör försöka förbättra effektiviteten på marknaden, den tekniska innovationen, utbildningssystemen, konkurrenskraften och produktiviteten, eftersom dessa faktorer är förutsättningar för tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet är av uppfattningen att man, i detta avseende och för att främja sådana ekonomiska strategier och sysselsättningsstrategier inom Europeiska unionen som tar hänsyn till målet om social trygghet, i större utsträckning bör försöka förbättra effektiviteten på marknaden, den tekniska innovationen, utbildningssystemen, konkurrenskraften och produktiviteten, eftersom dessa faktorer är förutsättningar för tillväxt och sysselsättning.

| 9. | Europaparlamentet anser att innovation och företagande är avgörande för tillväxten, produktiviteten och för att skapa sysselsättning. Kommissionen bör främja samspelet mellan företag, skolor, universitet och forskare både inom och bortom Europeiska unionen i syfte att stimulera och få igång företagaranda och innovation. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att innovation och företagande är avgörande för tillväxten, produktiviteten och för att skapa sysselsättning. Kommissionen bör främja samspelet mellan företag, skolor, universitet och forskare både inom och bortom Europeiska unionen i syfte att stimulera och få igång företagaranda och innovation.

| 10. | Europaparlamentet menar att den övergripande strategi som beskrivs ovan kommer att ge största möjliga utbyte av insatserna för att främja sysselsättning, social integrering och att bekämpa arbetslösheten. På detta sätt kommer främjande av sysselsättning samt trygghet och säkerhet för arbetstagarna att kombineras med behovet av att få arbetsmarknaden att fungera bättre. Detta bidrar också till den ekonomiska och monetära unionens framgång. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet menar att den övergripande strategi som beskrivs ovan kommer att ge största möjliga utbyte av insatserna för att främja sysselsättning, social integrering och att bekämpa arbetslösheten. På detta sätt kommer främjande av sysselsättning samt trygghet och säkerhet för arbetstagarna att kombineras med behovet av att få arbetsmarknaden att fungera bättre. Detta bidrar också till den ekonomiska och monetära unionens framgång.

| 11. | Europaparlamentet noterar att för att förbättra den inre marknaden, skapa ett gynnsamt klimat för små och medelstora företag samt minska de administrativa kostnaderna bör större fokus läggas på att förenkla gemenskapens och den nationella lagstiftningen och på att genomföra bättre konsekvensanalyser. Dessutom bör man främja olika instrument för och former av finansiering av små och medelstora företag, såsom riskkapital. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar att för att förbättra den inre marknaden, skapa ett gynnsamt klimat för små och medelstora företag samt minska de administrativa kostnaderna bör större fokus läggas på att förenkla gemenskapens och den nationella lagstiftningen och på att genomföra bättre konsekvensanalyser. Dessutom bör man främja olika instrument för och former av finansiering av små och medelstora företag, såsom riskkapital.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att Europeiska investeringsbanken spelar en viktig roll för att skapa sysselsättning genom att möjliggöra investering i Europa. Parlamentet uppmanar Europeiska investeringsbanken att i detta avseende trappa upp sina insatser genom att främja åtgärder på området för teknisk innovation och inom utbildningssystemen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet konstaterar att Europeiska investeringsbanken spelar en viktig roll för att skapa sysselsättning genom att möjliggöra investering i Europa. Parlamentet uppmanar Europeiska investeringsbanken att i detta avseende trappa upp sina insatser genom att främja åtgärder på området för teknisk innovation och inom utbildningssystemen.

| 13. | Europaparlamentet noterar att en förstärkt inre marknad i kombination med arbetsmarknadsreformer och integrerade kapitalmarknader skulle skapa goda förutsättningar för en betydande höjning av Europas BNP. Parlamentet tror därför att det är mycket viktigt att stärka den inre marknaden, särskilt för tjänster. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet noterar att en förstärkt inre marknad i kombination med arbetsmarknadsreformer och integrerade kapitalmarknader skulle skapa goda förutsättningar för en betydande höjning av Europas BNP. Parlamentet tror därför att det är mycket viktigt att stärka den inre marknaden, särskilt för tjänster.

| 14. | Europaparlamentet inser vikten av offentliga tjänster, och tillhandahållandet av sådana tjänster, för att främja social, ekonomisk och territoriell sammanhållning i Europeiska unionen och för ekonomisk och sysselsättningsmässig tillväxt. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet inser vikten av offentliga tjänster, och tillhandahållandet av sådana tjänster, för att främja social, ekonomisk och territoriell sammanhållning i Europeiska unionen och för ekonomisk och sysselsättningsmässig tillväxt.

| 15. | Europaparlamentet anser att förbättrad rörlighet hos arbetskraften, både geografiskt och yrkesmässigt, skulle minska klyftan mellan utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden och avsevärt förbättra sysselsättningsgraden. Det finns fortfarande stort utrymme för ytterligare förbättringar på detta område. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att förbättrad rörlighet hos arbetskraften, både geografiskt och yrkesmässigt, skulle minska klyftan mellan utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden och avsevärt förbättra sysselsättningsgraden. Det finns fortfarande stort utrymme för ytterligare förbättringar på detta område.

| 16. | Europaparlamentet insisterar på att man måste vidta åtgärder till förmån för ett aktivt åldrande och mot förtidspensioneringar. Man måste ta tillvara de äldre arbetstagarnas erfarenheter och kunskaper, med hjälp av vilka man kan förbättra den europeiska ekonomins produktivitet. Parlamentet menar dessutom att äldre personer, med deras erfarenhet och kunskap, borde betraktas som en tillgång som kan utnyttjas snarare än ett problem som måste lösas. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet insisterar på att man måste vidta åtgärder till förmån för ett aktivt åldrande och mot förtidspensioneringar. Man måste ta tillvara de äldre arbetstagarnas erfarenheter och kunskaper, med hjälp av vilka man kan förbättra den europeiska ekonomins produktivitet. Parlamentet menar dessutom att äldre personer, med deras erfarenhet och kunskap, borde betraktas som en tillgång som kan utnyttjas snarare än ett problem som måste lösas.

| 17. | Europaparlamentet inser att den fria rörligheten för arbetstagare i hela unionen är viktig och uppmanar medlemsstaterna att se över den övergångsperiod som kan tillämpas på de nya medlemsstaterna på området för fri rörlighet för arbetstagare i syfte att avlägsna alla hinder för arbetskraftens rörlighet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet inser att den fria rörligheten för arbetstagare i hela unionen är viktig och uppmanar medlemsstaterna att se över den övergångsperiod som kan tillämpas på de nya medlemsstaterna på området för fri rörlighet för arbetstagare i syfte att avlägsna alla hinder för arbetskraftens rörlighet.

| 18. | Europaparlamentet bekräftar att arbetsmarknadsparterna har en viktig uppgift för att skapa en framgångsrik och hållbar ekonomisk och monetär union. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet bekräftar att arbetsmarknadsparterna har en viktig uppgift för att skapa en framgångsrik och hållbar ekonomisk och monetär union.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att komma till rätta med svartjobb som har en negativ effekt på de sociala trygghetssystemen, den sociala sammanhållningen, konkurrenskraften och produktiviteten. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att komma till rätta med svartjobb som har en negativ effekt på de sociala trygghetssystemen, den sociala sammanhållningen, konkurrenskraften och produktiviteten.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, i enlighet med nationella bestämmelser och praxis, modernisera skattesystemet och det sociala trygghetssystemet så att de dels kan anpassas till strukturella förändringar på arbetsmarknaden, dels kan få fram en kvalificerad, utbildad och anpassningsbar arbetskraft för att bidra till konkurrenskraften, sysselsättningen och produktiviteten. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, i enlighet med nationella bestämmelser och praxis, modernisera skattesystemet och det sociala trygghetssystemet så att de dels kan anpassas till strukturella förändringar på arbetsmarknaden, dels kan få fram en kvalificerad, utbildad och anpassningsbar arbetskraft för att bidra till konkurrenskraften, sysselsättningen och produktiviteten.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, tillsammans med medlemsstaterna och efter samråd med arbetsmarknadens båda parter, analysera utvecklingen, innovationen och de framsteg som har gjorts för att uppnå de ovan nämnda målen och att översända till Europaparlamentet och rådet relevanta rapporter om arbetens kvalitet, arbetsmarknadens effektivitet, produktiviteten, skattesystemetn och de sociala trygghetssystemen med avseende på alla ekonomiska sektorer. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, tillsammans med medlemsstaterna och efter samråd med arbetsmarknadens båda parter, analysera utvecklingen, innovationen och de framsteg som har gjorts för att uppnå de ovan nämnda målen och att översända till Europaparlamentet och rådet relevanta rapporter om arbetens kvalitet, arbetsmarknadens effektivitet, produktiviteten, skattesystemetn och de sociala trygghetssystemen med avseende på alla ekonomiska sektorer.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

P6_TA(2005)0241

Bolivia

Europaparlamentets resolution om situationen i Bolivia

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Bolivia, särskilt resolutionen av den 23 oktober 2003 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Bolivia, särskilt resolutionen av den 23 oktober 2003 (1),

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den allvarliga institutionella krisen i Bolivia, särskilt efter president Carlos Mesas avgång, är mycket oroande. |
| --- | --- |

A.

Den allvarliga institutionella krisen i Bolivia, särskilt efter president Carlos Mesas avgång, är mycket oroande.

| B. | Enligt fattigdomsindex är Bolivia Sydamerikas fattigaste land. |
| --- | --- |

B.

Enligt fattigdomsindex är Bolivia Sydamerikas fattigaste land.

| C. | Den största delen av det bolivianska folket lever i extrem fattigdom. Man bör agera snabbt för att se till att deras krav på social rättvisa hörsammas och att processen mot en demokratiskt utveckling framskrider. |
| --- | --- |

C.

Den största delen av det bolivianska folket lever i extrem fattigdom. Man bör agera snabbt för att se till att deras krav på social rättvisa hörsammas och att processen mot en demokratiskt utveckling framskrider.

| D. | Det finns en djup längtan i det bolivianska samhället efter verklig demokrati som skulle innebära att ursprungsbefolkningens kan delta direkt i offentliga angelägenheter. |
| --- | --- |

D.

Det finns en djup längtan i det bolivianska samhället efter verklig demokrati som skulle innebära att ursprungsbefolkningens kan delta direkt i offentliga angelägenheter.

| E. | Stora delar av det bolivianska samhället, särskilt ursprungbefolkningen, bönderna, arbetarna och de arbetslösa, har rätt att på ett fredligt sätt som inte strider mot lagen kräva att få delta i landets styrelse. |
| --- | --- |

E.

Stora delar av det bolivianska samhället, särskilt ursprungbefolkningen, bönderna, arbetarna och de arbetslösa, har rätt att på ett fredligt sätt som inte strider mot lagen kräva att få delta i landets styrelse.

| F. | De fortsatta allvarliga och djupa orättvisorna, åsidosättandet av ursprungsbefolkningens rättigheter och den risk som ett okontrollerat utnyttjande av resurserna kan innebära för natur och naturresurser utgör ett hot mot den sociala och politiska stabiliteten i Bolivia. |
| --- | --- |

F.

De fortsatta allvarliga och djupa orättvisorna, åsidosättandet av ursprungsbefolkningens rättigheter och den risk som ett okontrollerat utnyttjande av resurserna kan innebära för natur och naturresurser utgör ett hot mot den sociala och politiska stabiliteten i Bolivia.

| G. | Konflikten har trappats upp under de senaste veckorna med allmänna strejker i flera regioner, flera fall av hungerstrejk, strejker inom utbildnings- och hälsosektorerna och tiotusentals demonstranter på gatorna. |
| --- | --- |

G.

Konflikten har trappats upp under de senaste veckorna med allmänna strejker i flera regioner, flera fall av hungerstrejk, strejker inom utbildnings- och hälsosektorerna och tiotusentals demonstranter på gatorna.

| H. | Inför denna protestvåg lämnade president Mesa in sitt avgångsbesked till nationalkongressen och uppmanade de grupper i samhället som strejkade att tillåta parlamentet att återuppta sina sammanträden för att diskutera och fatta beslut om landets framtid. |
| --- | --- |

H.

Inför denna protestvåg lämnade president Mesa in sitt avgångsbesked till nationalkongressen och uppmanade de grupper i samhället som strejkade att tillåta parlamentet att återuppta sina sammanträden för att diskutera och fatta beslut om landets framtid.

| 1. | Europaparlamentet bekräftar ånyo sitt fasta och bestämda stöd till det demokratiska system, de rättsstatliga principer och den konstitutionella ordning som gäller i Bolivia, och hoppas att president Mesas avgång inte kommer att skapa ett maktvakuum som kan utnyttjas i syfte att få landet att inte längre respektera de demokratiska värdena och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet bekräftar ånyo sitt fasta och bestämda stöd till det demokratiska system, de rättsstatliga principer och den konstitutionella ordning som gäller i Bolivia, och hoppas att president Mesas avgång inte kommer att skapa ett maktvakuum som kan utnyttjas i syfte att få landet att inte längre respektera de demokratiska värdena och rättsstatsprincipen.

| 2. | Europaparlamentet är bekymrat över den politiska och sociala oro som nu råder i Bolivia, särskilt i La Paz, som är sätet för den verkställande och lagstiftande makten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet är bekymrat över den politiska och sociala oro som nu råder i Bolivia, särskilt i La Paz, som är sätet för den verkställande och lagstiftande makten.

| 3. | Europaparlamentet hoppas att man inom det bolivianska samhället når en överenskommelse om att landets naturresurser, i synnerhet energiresurserna, skall användas till att utveckla landet och öka befolkningens välfärd. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet hoppas att man inom det bolivianska samhället når en överenskommelse om att landets naturresurser, i synnerhet energiresurserna, skall användas till att utveckla landet och öka befolkningens välfärd.

| 4. | Europaparlamentet efterlyser fortsatta insatser för att fördjupa och bredda demokratin i Bolivia och uppmanar bestämt Europeiska unionen och dess medlemsstater att på lämpligt sätt stödja den demokratiska processen så att landet kan ta sig ur den svåra politiska och ekonomiska situationen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet efterlyser fortsatta insatser för att fördjupa och bredda demokratin i Bolivia och uppmanar bestämt Europeiska unionen och dess medlemsstater att på lämpligt sätt stödja den demokratiska processen så att landet kan ta sig ur den svåra politiska och ekonomiska situationen.

| 5. | Europaparlamentet är övertygat om att det är viktigt att främja en dialog så att Bolivia på ett fredligt sätt och inom ramen för de demokratiska institutionerna kan övervinna krisen, och uppmanar samtidigt till återhållsamhet för att bana vägen för en konstruktiv dialog mellan samtliga befolkningsgrupper och därmed skapa det förtroende och den förståelse som krävs för att landet skall kunna ledas in mot en fredlig övergång. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet är övertygat om att det är viktigt att främja en dialog så att Bolivia på ett fredligt sätt och inom ramen för de demokratiska institutionerna kan övervinna krisen, och uppmanar samtidigt till återhållsamhet för att bana vägen för en konstruktiv dialog mellan samtliga befolkningsgrupper och därmed skapa det förtroende och den förståelse som krävs för att landet skall kunna ledas in mot en fredlig övergång.

| 6. | Europaparlamentet begär att en parlamentarisk delegation skickas till Bolivia som skall analysera den nuvarande situationen på plats och föreslå lämpligt stöd till förmån för en fredlig och demokratisk övergång, och förklarar sig villigt att som observatör följa de valprocesser där dess närvaro kan vara önskad. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet begär att en parlamentarisk delegation skickas till Bolivia som skall analysera den nuvarande situationen på plats och föreslå lämpligt stöd till förmån för en fredlig och demokratisk övergång, och förklarar sig villigt att som observatör följa de valprocesser där dess närvaro kan vara önskad.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, Bolivias regering och kongress samt till OAS:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, Bolivias regering och kongress samt till OAS:s generalsekreterare.

---

(1)  EUT C 82 E, 1.4.2004, s. 634.

P6_TA(2005)0242

Algeriet

Europaparlamentets resolution om pressfriheten i Algeriet

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av associeringsavtalet av den 21 april 2002 som undertecknats av Europeiska unionen och Algeriet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av associeringsavtalet av den 21 april 2002 som undertecknats av Europeiska unionen och Algeriet,

| — | med beaktande av rapporterna från Förenta nationernas utvecklingsprogram om den humanitära utvecklingen i arabvärlden under 2002, 2003 och 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från Förenta nationernas utvecklingsprogram om den humanitära utvecklingen i arabvärlden under 2002, 2003 och 2004,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande från maj 21 2003 om ”Stärkande av EU:s åtgärder för mänskliga rättigheter och demokratisering i samarbete med Medelhavspartnerna” (KOM(2003)0294), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande från maj 21 2003 om ”Stärkande av EU:s åtgärder för mänskliga rättigheter och demokratisering i samarbete med Medelhavspartnerna” (KOM(2003)0294),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande från 11 mars 2003 om ”Ett utvidgat Europeiskt grannskap: En ny ram för förbindelserna med våra grannländer i öster och söder” (KOM(2003)0104), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande från 11 mars 2003 om ”Ett utvidgat Europeiskt grannskap: En ny ram för förbindelserna med våra grannländer i öster och söder” (KOM(2003)0104),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande från 12 april 2005 om tioårsfirandet av partnerskapet mellan Europa och Medelhavsländerna, ett arbetsprogram för att möta utmaningarna för de kommande fem åren (KOM(2005)0139), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande från 12 april 2005 om tioårsfirandet av partnerskapet mellan Europa och Medelhavsländerna, ett arbetsprogram för att möta utmaningarna för de kommande fem åren (KOM(2005)0139),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 april 2005 om EU:s årsrapport om de mänskliga rättigheterna 2004 och EU:s politik i fråga om mänskliga rättigheter, (1) |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 april 2005 om EU:s årsrapport om de mänskliga rättigheterna 2004 och EU:s politik i fråga om mänskliga rättigheter, (1)

| — | med beaktande av resolutionen från den parlamentarisk församling för EU och Medelhavsområdet om ekonomiska och finansiella frågor, sociala frågor samt utbildning som antogs i Kairo den 15 mars 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen från den parlamentarisk församling för EU och Medelhavsområdet om ekonomiska och finansiella frågor, sociala frågor samt utbildning som antogs i Kairo den 15 mars 2005,

| — | med beaktande av dess tidigare resolutioner om Algeriet, och i synnerhet dess resolution av den 10 oktober 2002 om ingåendet av ett associeringsavtal med Algeriet, (2) |
| --- | --- |

—

med beaktande av dess tidigare resolutioner om Algeriet, och i synnerhet dess resolution av den 10 oktober 2002 om ingåendet av ett associeringsavtal med Algeriet, (2)

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Partnerskapet mellan Europa och Medelhavsländerna syftar framför allt till att skapa ett område av fred och stabilitet som grundar sig på principerna om de mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna och demokrati. |
| --- | --- |

A.

Partnerskapet mellan Europa och Medelhavsländerna syftar framför allt till att skapa ett område av fred och stabilitet som grundar sig på principerna om de mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna och demokrati.

| B. | Europeiska unionen vinnlägger sig om att främja demokratin, god förvaltningssed och rättsstatsprincipen samt att försvara alla mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

B.

Europeiska unionen vinnlägger sig om att främja demokratin, god förvaltningssed och rättsstatsprincipen samt att försvara alla mänskliga rättigheter.

| C. | Den algeriska regeringen har gjort åtaganden i enlighet med Barcelonadeklarationen från den 27-28 november 1995 bör efterlevas. |
| --- | --- |

C.

Den algeriska regeringen har gjort åtaganden i enlighet med Barcelonadeklarationen från den 27-28 november 1995 bör efterlevas.

| D. | I artikel 2 i det ovannämnda associeringsavtalet föreskrivs att respekten för de demokratiska principerna och de grundläggande rättigheterna skall inspirera partiernas inrikes- och utrikespolitik och utgöra en väsentligt element i avtalet. |
| --- | --- |

D.

I artikel 2 i det ovannämnda associeringsavtalet föreskrivs att respekten för de demokratiska principerna och de grundläggande rättigheterna skall inspirera partiernas inrikes- och utrikespolitik och utgöra en väsentligt element i avtalet.

| E. | Television, radio och tryckerier utgör statliga monopol i Algeriet. |
| --- | --- |

E.

Television, radio och tryckerier utgör statliga monopol i Algeriet.

| F. | Sedan reformen av Algeriets strafflag som antogs i maj 2001 finns det anledning att oroa sig för pressfriheten och i synnerhet med tanke på de bestämmelser enligt vilka stora bötesbelopp och fängelsestraff kan utdöms för förtal. |
| --- | --- |

F.

Sedan reformen av Algeriets strafflag som antogs i maj 2001 finns det anledning att oroa sig för pressfriheten och i synnerhet med tanke på de bestämmelser enligt vilka stora bötesbelopp och fängelsestraff kan utdöms för förtal.

| G. | Ett stort antal rättsliga förfaranden pågår för närvarande för pressrelaterade brott mot journalister från den privatägda franskspråkiga dagspressen Le Matin, Liberté, Le soir d'Algérie och El Watan. I synnerhet är de fängelsestraff som utdömts för Farid Alilat, Fouad Boughanem, Hakim Laâlam, Abla Chérif, Hassane Zerrouky, Youssef Rezzoug, Yasmine Ferroukhi och Hafnaoui Ghoul oroväckande. |
| --- | --- |

G.

Ett stort antal rättsliga förfaranden pågår för närvarande för pressrelaterade brott mot journalister från den privatägda franskspråkiga dagspressen Le Matin, Liberté, Le soir d'Algérie och El Watan. I synnerhet är de fängelsestraff som utdömts för Farid Alilat, Fouad Boughanem, Hakim Laâlam, Abla Chérif, Hassane Zerrouky, Youssef Rezzoug, Yasmine Ferroukhi och Hafnaoui Ghoul oroväckande.

| H. | Mohamed Benchicou, chefredaktör för tidningen Le Matin har den 14 juni 2004 dömts till två års fängelse för att ha brutit mot lagen om valutakontroll och kapitalrörelser och hans tidning försattes i tvångslikvidation i juni 2004. Hans begäran om frisläppande på grund av hälsoskäl avslogs av det algeriska rättsväsendet den 20 april 2005 trots att hans hälsotillstånd allvarligt försämrats. Parlamentet påminner även om att Ahmed Benaoum, chefredaktör för pressgruppen Er-raï Elâm har dömts och hållits fängslad sedan den 28 juni 2004. |
| --- | --- |

H.

Mohamed Benchicou, chefredaktör för tidningen Le Matin har den 14 juni 2004 dömts till två års fängelse för att ha brutit mot lagen om valutakontroll och kapitalrörelser och hans tidning försattes i tvångslikvidation i juni 2004. Hans begäran om frisläppande på grund av hälsoskäl avslogs av det algeriska rättsväsendet den 20 april 2005 trots att hans hälsotillstånd allvarligt försämrats. Parlamentet påminner även om att Ahmed Benaoum, chefredaktör för pressgruppen Er-raï Elâm har dömts och hållits fängslad sedan den 28 juni 2004.

| I. | Undantagstillståndet som utropades den 9 februari 1992 liksom alla förordningar och lagtexter som sammanhänger med detta är fortfarande i kraft. |
| --- | --- |

I.

Undantagstillståndet som utropades den 9 februari 1992 liksom alla förordningar och lagtexter som sammanhänger med detta är fortfarande i kraft.

| J. | De projekt som syftar till att få till stånd en mångsidig information och att stärka oberoende media i Algeriet finansieras av Europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR). |
| --- | --- |

J.

De projekt som syftar till att få till stånd en mångsidig information och att stärka oberoende media i Algeriet finansieras av Europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR).

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att det algeriska parlamentet ratificerat det ovannämnda associeringsavtalet och hoppas att det blir möjligt att så snart som avtalet träder i kraft genom associeringsrådet starta på nytt den politiska dialogen med Algeriet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar att det algeriska parlamentet ratificerat det ovannämnda associeringsavtalet och hoppas att det blir möjligt att så snart som avtalet träder i kraft genom associeringsrådet starta på nytt den politiska dialogen med Algeriet.

| 2. | Europaparlamentet understryker betydelsen av grannskapspolitiken mellan Europa och Medelhavsländerna och de handlingsplaner som syftar till att stärka demokratin, rättsstaten och respekten för de mänskliga rättigheterna och i synnerhet pressfriheten, vilken det bör fästas stort avseende vid i samband med utarbetandet av dessa handlingsplaner. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker betydelsen av grannskapspolitiken mellan Europa och Medelhavsländerna och de handlingsplaner som syftar till att stärka demokratin, rättsstaten och respekten för de mänskliga rättigheterna och i synnerhet pressfriheten, vilken det bör fästas stort avseende vid i samband med utarbetandet av dessa handlingsplaner.

| 3. | Europaparlamentet anser i synnerhet att bestämmelserna i den algeriska strafflagen från maj 2001 som föreskriver fängelsestraff för förtal av presidenten, parlamentet eller andra offentliga inrättningar eller organ utgör hinder för utövandet av journalistyrket i Algeriet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser i synnerhet att bestämmelserna i den algeriska strafflagen från maj 2001 som föreskriver fängelsestraff för förtal av presidenten, parlamentet eller andra offentliga inrättningar eller organ utgör hinder för utövandet av journalistyrket i Algeriet.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar enträget de algeriska myndigheterna att utan dröjsmål anta och genomföra de lagstiftningsåtgärder som är nädvändiga för att i största möjliga utsträckning respektera de grundläggande friheterna och i synnerhet fullt ut respektera pressfriheten och detta i enlighet med internationella avtal och fördrag som Algeriet är delaktig i. Parlamentet begär därför i detta sammanhang att brottsbeläggningen av pressrelaterade brott definitivt avkriminaliseras. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar enträget de algeriska myndigheterna att utan dröjsmål anta och genomföra de lagstiftningsåtgärder som är nädvändiga för att i största möjliga utsträckning respektera de grundläggande friheterna och i synnerhet fullt ut respektera pressfriheten och detta i enlighet med internationella avtal och fördrag som Algeriet är delaktig i. Parlamentet begär därför i detta sammanhang att brottsbeläggningen av pressrelaterade brott definitivt avkriminaliseras.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar de algeriska myndigheterna att utan dröjsmål frisläppa de journalister som dömts till fängelsestraff på grund av förtal samt att upphöra med rättsliga åtgärder gentemot privat algerisk media på grund av deras åsikter och de rättsliga förfaranden som inletts gentemot privat algerisk media. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar de algeriska myndigheterna att utan dröjsmål frisläppa de journalister som dömts till fängelsestraff på grund av förtal samt att upphöra med rättsliga åtgärder gentemot privat algerisk media på grund av deras åsikter och de rättsliga förfaranden som inletts gentemot privat algerisk media.

| 6. | Europaparlamentet anser att hävandet av undantagstillståndet kommer att bidra till utvecklingen av en rättsstat och respekten för bestämmelserna i artikel 2 i asssocieringsavtalet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att hävandet av undantagstillståndet kommer att bidra till utvecklingen av en rättsstat och respekten för bestämmelserna i artikel 2 i asssocieringsavtalet.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att tillhandahålla klara metoder för en fortlöpande utvärdering av att alla parter till associeringsavtalet, samt Europaparlamentet, den algeriska Nationella folkförsamlingen och det algeriska civila samhället följer artikel 2. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att tillhandahålla klara metoder för en fortlöpande utvärdering av att alla parter till associeringsavtalet, samt Europaparlamentet, den algeriska Nationella folkförsamlingen och det algeriska civila samhället följer artikel 2.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar det Förenade kungarikets ordförandeskap att sammankalla associeringsrådet för EU och Algeriet för att blåsa liv i den politiska dialogen med Algeriet och att föra upp pressfrihetsfrågan på dagordningen inför detta möte. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar det Förenade kungarikets ordförandeskap att sammankalla associeringsrådet för EU och Algeriet för att blåsa liv i den politiska dialogen med Algeriet och att föra upp pressfrihetsfrågan på dagordningen inför detta möte.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att även fortsättningsvis via EIDHR främja program som syftar till att stärka fristående media i Algeriet och tillhandahållandet av mångsidig information. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att även fortsättningsvis via EIDHR främja program som syftar till att stärka fristående media i Algeriet och tillhandahållandet av mångsidig information.

| 10. | Europaparlamentet begär att pressfrihetsfrågan tas upp i samband med nästa möte med den interparlamentariska delegation för förbindelserna med Maghreb-länderna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet begär att pressfrihetsfrågan tas upp i samband med nästa möte med den interparlamentariska delegation för förbindelserna med Maghreb-länderna.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt sin talman att vidarebefordra denna resolution till rådet, generalsekreteraren/den höge representanten för GUSP, Javier Solanas, personliga respresentant för mänskliga rättigheter, kommissionen samt till Algeriets regering och Nationella folkförsamling. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppdrar åt sin talman att vidarebefordra denna resolution till rådet, generalsekreteraren/den höge representanten för GUSP, Javier Solanas, personliga respresentant för mänskliga rättigheter, kommissionen samt till Algeriets regering och Nationella folkförsamling.

---

(1)  Antagna texter av detta datum, P6_TA(2005)0150.

(2)  EUT C 279 E, 20.11.2003, s. 115..

P6_TA(2005)0243

Azerbajdzjan

Europaparlamentets resolution om Azerbajdzjan

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Azerbajdzjan och Sydkaukasien, särskilt resolutionen av den 26 februari 2004 om Europaparlamentets rekommendation till rådet om EU:s Sydkaukasienpolitik (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Azerbajdzjan och Sydkaukasien, särskilt resolutionen av den 26 februari 2004 om Europaparlamentets rekommendation till rådet om EU:s Sydkaukasienpolitik (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 november 2003 om ett utvidgat europeiskt grannskap: en ny ram för förbindelserna med våra grannländer i öster och söder (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 november 2003 om ett utvidgat europeiskt grannskap: en ny ram för förbindelserna med våra grannländer i öster och söder (2),

| — | med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet med Azerbajdzjan som trädde i kraft den 1 juli 1999 och i vilket respekten för demokratin, den internationella rättens principer och de mänskliga rättigheterna fastställs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet med Azerbajdzjan som trädde i kraft den 1 juli 1999 och i vilket respekten för demokratin, den internationella rättens principer och de mänskliga rättigheterna fastställs,

| — | med beaktande av kommissionens landrapport om Azerbajdzjan av den 2 mars 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens landrapport om Azerbajdzjan av den 2 mars 2005,

| — | med beaktande av slutsatserna från rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) möte den 25–26 april 2005 och ordförandeskapets förklaring av den 24 maj 2005 om händelserna i Baku, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) möte den 25–26 april 2005 och ordförandeskapets förklaring av den 24 maj 2005 om händelserna i Baku,

| — | med beaktande av de gemensamma rekommendationerna från Venedigkommissionen och OSSE/ODIHR av den 1 juni 2005 om vallagen och valadministrationen i Azerbajdzjan och OSSE:s rapport av den 4 februari 2005 om rättegångsövervakning i Azerbajdzjan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de gemensamma rekommendationerna från Venedigkommissionen och OSSE/ODIHR av den 1 juni 2005 om vallagen och valadministrationen i Azerbajdzjan och OSSE:s rapport av den 4 februari 2005 om rättegångsövervakning i Azerbajdzjan,

| — | med beaktande av rekommendationerna från det sjätte mötet i den parlamentariska samarbetskommittén mellan EU och Azerbajdzjan, som ägde rum i Baku den 18-19 april 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna från det sjätte mötet i den parlamentariska samarbetskommittén mellan EU och Azerbajdzjan, som ägde rum i Baku den 18-19 april 2005,

| — | med beaktande av Azerbajdzjans införlivande i EU:s grannskapspolitik och beslutet att genomföra handlingsplaner för de tre sydkaukasiska länderna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Azerbajdzjans införlivande i EU:s grannskapspolitik och beslutet att genomföra handlingsplaner för de tre sydkaukasiska länderna,

| — | med beaktande av Azerbajdzjans medlemskap i Europarådet, Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de många resolutionerna från Europarådets parlamentariska församling om situationen i Azerbajdzjan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Azerbajdzjans medlemskap i Europarådet, Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de många resolutionerna från Europarådets parlamentariska församling om situationen i Azerbajdzjan,

| — | med beaktande av Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, särskilt dess artiklar 19 och 21, som garanterar rätten till yttrandefrihet och fredliga sammankomster, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, särskilt dess artiklar 19 och 21, som garanterar rätten till yttrandefrihet och fredliga sammankomster,

| — | med beaktande av ordförandeskapets uttalande om Azerbajdzjan av den 19 maj 2005, i vilket president Ilham Alijevs dekret om förbättringar i valförfarandet i Azerbajdzjan välkomnades, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets uttalande om Azerbajdzjan av den 19 maj 2005, i vilket president Ilham Alijevs dekret om förbättringar i valförfarandet i Azerbajdzjan välkomnades,

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Bakus borgmästare förbjöd oppositionspartier att hålla ett möte den 21 maj 2005, vilket strider mot andan i presidentens dekret av den 12 maj 2005, i vilket de lokala myndigheterna beordrades att tillåta politiska möten samt finna lämpliga platser för dessa. |
| --- | --- |

A.

Bakus borgmästare förbjöd oppositionspartier att hålla ett möte den 21 maj 2005, vilket strider mot andan i presidentens dekret av den 12 maj 2005, i vilket de lokala myndigheterna beordrades att tillåta politiska möten samt finna lämpliga platser för dessa.

| B. | När oppositionen försökte hålla sitt möte i Baku den 21 maj 2005 möttes de av våld och polisbrutalitet mot journalister och personer som deltog i mötet. Vissa människor frihetsberövades i flera dagar. |
| --- | --- |

B.

När oppositionen försökte hålla sitt möte i Baku den 21 maj 2005 möttes de av våld och polisbrutalitet mot journalister och personer som deltog i mötet. Vissa människor frihetsberövades i flera dagar.

| C. | Den 31 maj 2005 grep de azerbajdzjanska myndigheterna dussintals unga aktivister för att de delade ut flygblad. |
| --- | --- |

C.

Den 31 maj 2005 grep de azerbajdzjanska myndigheterna dussintals unga aktivister för att de delade ut flygblad.

| D. | En ny demonstration av oppositionen ägde rum i Baku den 4 juni 2005 utan incidenter efter det att en överenskommelse nåtts med myndigheterna. |
| --- | --- |

D.

En ny demonstration av oppositionen ägde rum i Baku den 4 juni 2005 utan incidenter efter det att en överenskommelse nåtts med myndigheterna.

| E. | EU:s representanter har uttryckt sin oro över att demonstranter och oppositionsledare frihetsberövats för att de utnyttjat sin församlingsrätt. Att kunna uttrycka sina politiska åsikter är en grundläggande frihet i varje demokratiskt samhälle. |
| --- | --- |

E.

EU:s representanter har uttryckt sin oro över att demonstranter och oppositionsledare frihetsberövats för att de utnyttjat sin församlingsrätt. Att kunna uttrycka sina politiska åsikter är en grundläggande frihet i varje demokratiskt samhälle.

| F. | Detta är inte första gången myndigheterna har använt sig av överdrivet våld för att kuva oppositionen. I oktober 2003 anhölls sju oppositionsmedlemmar efter oroligheter i samband med det hårt kritiserade presidentvalet. De dömdes till fem års fängelse men benådades sedan. |
| --- | --- |

F.

Detta är inte första gången myndigheterna har använt sig av överdrivet våld för att kuva oppositionen. I oktober 2003 anhölls sju oppositionsmedlemmar efter oroligheter i samband med det hårt kritiserade presidentvalet. De dömdes till fem års fängelse men benådades sedan.

| G. | Enligt OSSE:s slutsatser efter lokalvalen i december 2004 levde dessa inte upp till ett antal internationella normer för demokratiska val, även om valdagen allmänt ansågs vara acceptabel och vissa tekniska förbättringar hade skett jämfört med presidentvalet 2003. |
| --- | --- |

G.

Enligt OSSE:s slutsatser efter lokalvalen i december 2004 levde dessa inte upp till ett antal internationella normer för demokratiska val, även om valdagen allmänt ansågs vara acceptabel och vissa tekniska förbättringar hade skett jämfört med presidentvalet 2003.

| H. | Med anledning av parlamentsvalet i november 2005 utfärdade president Ilham Alijev den 12 maj 2005 ett dekret om förbättringar i valförfarandet i Azerbajdzjan, |
| --- | --- |

H.

Med anledning av parlamentsvalet i november 2005 utfärdade president Ilham Alijev den 12 maj 2005 ett dekret om förbättringar i valförfarandet i Azerbajdzjan,

| I. | Enligt slutsatserna i OSSE:s rapport om rättegångsövervakning i Azerbajdzjan uppfyllde rättegångarna i några viktiga avseenden inte på långt när de lagkrav som redan finns i Azerbajdzjan samt landets internationella åtaganden om mänskliga rättigheter och rättssäkerhet. |
| --- | --- |

I.

Enligt slutsatserna i OSSE:s rapport om rättegångsövervakning i Azerbajdzjan uppfyllde rättegångarna i några viktiga avseenden inte på långt när de lagkrav som redan finns i Azerbajdzjan samt landets internationella åtaganden om mänskliga rättigheter och rättssäkerhet.

| J. | Journalister upplever en stadig och oroande försämring av pressfriheten i landet. |
| --- | --- |

J.

Journalister upplever en stadig och oroande försämring av pressfriheten i landet.

| K. | Den sociala och politiska situationen i stort är svår på grund av den olösta konflikten i Nagorno-Karabach, som inneburit att landet tyngs av ett mycket stort antal flyktingar och internt fördrivna personer. |
| --- | --- |

K.

Den sociala och politiska situationen i stort är svår på grund av den olösta konflikten i Nagorno-Karabach, som inneburit att landet tyngs av ett mycket stort antal flyktingar och internt fördrivna personer.

| 1. | Europaparlamentet beklagar beslutet av Bakus borgmästare att förbjuda det möte som oppositionen utlyst till den 21 maj 2005. Parlamentet fördömer starkt den överdrivna användningen av våld från polisens sida mot oppositionsmedlemmar och aktivister från ungdomsrörelser som utnyttjar sin rätt till yttrandefrihet och fredliga sammankomster. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar beslutet av Bakus borgmästare att förbjuda det möte som oppositionen utlyst till den 21 maj 2005. Parlamentet fördömer starkt den överdrivna användningen av våld från polisens sida mot oppositionsmedlemmar och aktivister från ungdomsrörelser som utnyttjar sin rätt till yttrandefrihet och fredliga sammankomster.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att gripandet och kvarhållandet av aktivister från oppositionen var politiskt motiverat. Parlamentet välkomnar frisläppandet av samtliga gripna och kräver en fullständig utredning av händelserna, inklusive polisens ansvar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att gripandet och kvarhållandet av aktivister från oppositionen var politiskt motiverat. Parlamentet välkomnar frisläppandet av samtliga gripna och kräver en fullständig utredning av händelserna, inklusive polisens ansvar.

| 3. | Europaparlamentet fördömer starkt mordet på journalisten Elmar Husejnov i mars 2005 och upprepar sitt stöd för mångfald, demokrati och rättsstatens principer. Parlamentet uppmanar myndigheterna att göra sitt yttersta för att förövarna skall ställas inför rätta. Parlamentet uppmanar vidare regeringen att upphäva restriktionerna för massmedia, att upphöra med trakasserier, hot och frihetsberövande mot journalister som vågar kritisera regeringen samt att värna om den personliga säkerheten och den yrkesmässiga integriteten hos journalister som utför sitt jobb. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet fördömer starkt mordet på journalisten Elmar Husejnov i mars 2005 och upprepar sitt stöd för mångfald, demokrati och rättsstatens principer. Parlamentet uppmanar myndigheterna att göra sitt yttersta för att förövarna skall ställas inför rätta. Parlamentet uppmanar vidare regeringen att upphäva restriktionerna för massmedia, att upphöra med trakasserier, hot och frihetsberövande mot journalister som vågar kritisera regeringen samt att värna om den personliga säkerheten och den yrkesmässiga integriteten hos journalister som utför sitt jobb.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Azerbajdzjan att säkra rättsväsendets oberoende och att garantera fängslade personers inneboende och omistliga grundläggande rättigheter. Parlamentet uppmanar myndigheterna att vidta åtgärder för att komma till rätta med de brister som observerats under rättegångar och kräver därför att regeringen genomför Europarådets rekommendationer om behandlingen av politiska fångar, med anledning av de omfattande och trovärdiga anklagelser som framkommit om tortyr och misshandel. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar Azerbajdzjan att säkra rättsväsendets oberoende och att garantera fängslade personers inneboende och omistliga grundläggande rättigheter. Parlamentet uppmanar myndigheterna att vidta åtgärder för att komma till rätta med de brister som observerats under rättegångar och kräver därför att regeringen genomför Europarådets rekommendationer om behandlingen av politiska fångar, med anledning av de omfattande och trovärdiga anklagelser som framkommit om tortyr och misshandel.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar de azerbajdzjanska myndigheternas beslut att benåda de 114 personer som fängslades i samband med oroligheterna direkt efter presidentvalet 2003, inklusive de som av Europarådet betecknats som politiska fångar, liksom de sju oppositionsledare som dömdes för att ha deltagit i massprotesten. Parlamentet anser att detta kan vara ett steg i rätt riktning mot politisk mångfald i Azerbajdzjan och kräver att samtliga återstående politiska fångar släpps. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar de azerbajdzjanska myndigheternas beslut att benåda de 114 personer som fängslades i samband med oroligheterna direkt efter presidentvalet 2003, inklusive de som av Europarådet betecknats som politiska fångar, liksom de sju oppositionsledare som dömdes för att ha deltagit i massprotesten. Parlamentet anser att detta kan vara ett steg i rätt riktning mot politisk mångfald i Azerbajdzjan och kräver att samtliga återstående politiska fångar släpps.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar det presidentdekret som beordrar de verkställande myndigheterna att säkra församlingsfriheten, att utarbeta riktiga röstlängder och att se till att varje kandidat har lika tillgång till media och att medborgare inte förföljs på grund av sina politiska övertygelser. Parlamentet uppmanar myndigheterna att se till att detta dekret och ytterligare reformer genomförs i sin helhet på samtliga nivåer i enlighet med internationella normer. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar det presidentdekret som beordrar de verkställande myndigheterna att säkra församlingsfriheten, att utarbeta riktiga röstlängder och att se till att varje kandidat har lika tillgång till media och att medborgare inte förföljs på grund av sina politiska övertygelser. Parlamentet uppmanar myndigheterna att se till att detta dekret och ytterligare reformer genomförs i sin helhet på samtliga nivåer i enlighet med internationella normer.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar den nya regeringen att se till att parlamentsvalen i november 2005 blir fria och rättvisa och att aktivister och kandidater från oppositionen inte utsätts för övergrepp i vilken form det än må vara. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar den nya regeringen att se till att parlamentsvalen i november 2005 blir fria och rättvisa och att aktivister och kandidater från oppositionen inte utsätts för övergrepp i vilken form det än må vara.

| 8. | Europaparlamentet efterlyser förnyade insatser från samtliga parter i de rundabordssamtal mellan regeringspartiet och oppositionspartierna som skall stärka förtroendet för valförfarandet och minska riskerna för valfusk. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet efterlyser förnyade insatser från samtliga parter i de rundabordssamtal mellan regeringspartiet och oppositionspartierna som skall stärka förtroendet för valförfarandet och minska riskerna för valfusk.

| 9. | Europaparlamentet framhåller att ett tillräckligt antal internationella observatörer måste placeras ut i landet i samband med valen, bland annat en delegation från Europaparlamentet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet framhåller att ett tillräckligt antal internationella observatörer måste placeras ut i landet i samband med valen, bland annat en delegation från Europaparlamentet.

| 10. | Europaparlamentet anser att handlingsplanen för Azerbajdzjan bör inriktas på uppbyggnaden av verklig demokrati samt respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att samordna sina insatser med Europarådet och att göra allt för att främja och utveckla Azerbajdzjans bräckliga civila samhälle. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att handlingsplanen för Azerbajdzjan bör inriktas på uppbyggnaden av verklig demokrati samt respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att samordna sina insatser med Europarådet och att göra allt för att främja och utveckla Azerbajdzjans bräckliga civila samhälle.

| 11. | Europaparlamentet stöder den pågående dialogen mellan Azerbajdzjans regering, OSSE/ODIHR och Europarådets Venedigkommission och välkomnar ODIHR:s behovsbedömningsrapport från juni månad. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet stöder den pågående dialogen mellan Azerbajdzjans regering, OSSE/ODIHR och Europarådets Venedigkommission och välkomnar ODIHR:s behovsbedömningsrapport från juni månad.

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Azerbajdzjans president, regering och parlament samt OSSE:s och Europarådets parlamentariska församlingar. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Azerbajdzjans president, regering och parlament samt OSSE:s och Europarådets parlamentariska församlingar.

---

(1)  EUT C 98 E, 23.4.2004, s. 193.

(2)  EUT C 87 E, 7.4.2004, s. 506.

P6_TA(2005)0244

Social integration i de nya medlemsstaterna

Europaparlamentets resolution om social integration i de nya medlemsstaterna (2004/2210(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens tjänsteenheters arbetsdokument om social integration i de nya medlemsstaterna (SEK(2004)0848), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens tjänsteenheters arbetsdokument om social integration i de nya medlemsstaterna (SEK(2004)0848),

| — | med beaktande av artiklarna I-3 och III-117 i utkastet till fördrag om upprättande av en konstitution för Europa (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna I-3 och III-117 i utkastet till fördrag om upprättande av en konstitution för Europa (1),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0125/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0125/2005), och av följande skäl:

| A. | Vid Europeiska rådets sammanträden i Lissabon, Nice och Stockholm i mars 2000, december 2000 respektive mars 2001 beslutade medlemsstaterna att främja sysselsättningens kvalitet och utveckling för att minska fattigdom och social utslagning, samt att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen med hjälp av det öppna samordningsförfarandet. |
| --- | --- |

A.

Vid Europeiska rådets sammanträden i Lissabon, Nice och Stockholm i mars 2000, december 2000 respektive mars 2001 beslutade medlemsstaterna att främja sysselsättningens kvalitet och utveckling för att minska fattigdom och social utslagning, samt att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen med hjälp av det öppna samordningsförfarandet.

| B. | Icke-statliga organisationer spelar en viktig roll när det gäller att identifiera problem i samband med social integration och att informera allmänheten om problemen genom att utarbeta och effektivt tillämpa program för att förstärka allmänhetens medvetenhet. |
| --- | --- |

B.

Icke-statliga organisationer spelar en viktig roll när det gäller att identifiera problem i samband med social integration och att informera allmänheten om problemen genom att utarbeta och effektivt tillämpa program för att förstärka allmänhetens medvetenhet.

| C. | Tillgång till anställning är ett av de viktigaste medlen för att främja social integrering. Arbetsmarknadens parter spelar en viktig roll i detta avseende, särskilt genom att främja tillgång till anställning för de mest utsatta grupperna på det sätt som anges i riktlinje 7.i 2003 års sysselsättningsriktlinjer (2). |
| --- | --- |

C.

Tillgång till anställning är ett av de viktigaste medlen för att främja social integrering. Arbetsmarknadens parter spelar en viktig roll i detta avseende, särskilt genom att främja tillgång till anställning för de mest utsatta grupperna på det sätt som anges i riktlinje 7.i 2003 års sysselsättningsriktlinjer (2).

| D. | På grund av könsrollsmönstren på arbetsmarknaden har kvinnor i de nya medlemsstaterna huvudsakligen anställts för lägre betalda arbeten. |
| --- | --- |

D.

På grund av könsrollsmönstren på arbetsmarknaden har kvinnor i de nya medlemsstaterna huvudsakligen anställts för lägre betalda arbeten.

| E. | I de nya medlemsstaterna medförde övergången till marknadsekonomi betydande strukturella förändringar på arbetsmarknaden, vilket resulterade i att arbetslösheten blev ett av de allvarligaste hindren för social integration. |
| --- | --- |

E.

I de nya medlemsstaterna medförde övergången till marknadsekonomi betydande strukturella förändringar på arbetsmarknaden, vilket resulterade i att arbetslösheten blev ett av de allvarligaste hindren för social integration.

| F. | En av de främsta orsakerna till den höga arbetslösheten i de nya medlemsstaterna är att arbetskraften inte är rörlig, vilket förhindrar att arbetstagare flyttar från regioner med hög arbetslöshet till regioner där det råder brist på arbetskraft. |
| --- | --- |

F.

En av de främsta orsakerna till den höga arbetslösheten i de nya medlemsstaterna är att arbetskraften inte är rörlig, vilket förhindrar att arbetstagare flyttar från regioner med hög arbetslöshet till regioner där det råder brist på arbetskraft.

| G. | Utan en jämförelse av olika indikatorer som bygger på insamlade uppgifter och som är harmoniserade på EU-nivå skulle det inte vara möjligt att utvärdera problemet med social utslagning i EU-25. Man måste även beakta att det i de 10 nya medlemsstaterna ännu inte finns några heltäckande, slutgiltiga och aktuella uppgifter tillgängliga. |
| --- | --- |

G.

Utan en jämförelse av olika indikatorer som bygger på insamlade uppgifter och som är harmoniserade på EU-nivå skulle det inte vara möjligt att utvärdera problemet med social utslagning i EU-25. Man måste även beakta att det i de 10 nya medlemsstaterna ännu inte finns några heltäckande, slutgiltiga och aktuella uppgifter tillgängliga.

| H. | I kommissionens ovannämnda arbetsdokument sägs att låg sysselsättningsnivå, bristfällig hälsovård och otillräckliga åtgärder för att ta itu med problem som drabbar minoriteter som är utsatta för diskriminering, framför allt romerna, är stora problem frågor när det gäller social integration i de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

H.

I kommissionens ovannämnda arbetsdokument sägs att låg sysselsättningsnivå, bristfällig hälsovård och otillräckliga åtgärder för att ta itu med problem som drabbar minoriteter som är utsatta för diskriminering, framför allt romerna, är stora problem frågor när det gäller social integration i de nya medlemsstaterna.

| I. | Ett annat viktigt problem i de nya medlemsstaterna är, förutom arbetslöshet, familjernas upplösning och den utarmning som blir följden av denna, vilket leder till ny social utslagning. |
| --- | --- |

I.

Ett annat viktigt problem i de nya medlemsstaterna är, förutom arbetslöshet, familjernas upplösning och den utarmning som blir följden av denna, vilket leder till ny social utslagning.

| J. | Alla minoriteter är mer utsatta för social utslagning, och detta hänger nära samman med att de fortfarande inte får det stöd som behövs när det gäller utbildning. |
| --- | --- |

J.

Alla minoriteter är mer utsatta för social utslagning, och detta hänger nära samman med att de fortfarande inte får det stöd som behövs när det gäller utbildning.

| K. | I de nya medlemsstaterna, där ekonomiska reformer var och förblir nödvändiga för att få starka och konkurrenskraftiga ekonomier, är det av största vikt att bekämpa social utslagning, särskilt av sårbara grupper såsom äldre människor, barn, minoriteter och funktionshindrade personer. |
| --- | --- |

K.

I de nya medlemsstaterna, där ekonomiska reformer var och förblir nödvändiga för att få starka och konkurrenskraftiga ekonomier, är det av största vikt att bekämpa social utslagning, särskilt av sårbara grupper såsom äldre människor, barn, minoriteter och funktionshindrade personer.

| L. | I de nya medlemsstaterna medför finansieringen av systemet med lokalt styre allt större svårigheter, och på lång sikt kan detta äventyra systemets effektivitet. |
| --- | --- |

L.

I de nya medlemsstaterna medför finansieringen av systemet med lokalt styre allt större svårigheter, och på lång sikt kan detta äventyra systemets effektivitet.

| M. | Regeringarna i de nya medlemsstaterna delegerar allt fler uppgifter till lokala myndigheter, samtidigt som man för det mesta underlåter att tillhandahålla de ytterligare budgetmedel som behövs för att genomföra dem. I vissa nya medlemsstater saknas lämplig lagstiftning avpassad för sociala tjänster. |
| --- | --- |

M.

Regeringarna i de nya medlemsstaterna delegerar allt fler uppgifter till lokala myndigheter, samtidigt som man för det mesta underlåter att tillhandahålla de ytterligare budgetmedel som behövs för att genomföra dem. I vissa nya medlemsstater saknas lämplig lagstiftning avpassad för sociala tjänster.

| N. | I de flesta nya medlemsstater saknas den politiska viljan att på ett kraftfullt och omfattande sätt utnyttja ekonomiska stimulansåtgärder (till exempel selektiv befrielse från skatter och sociala avgifter) för att grupper som har problem med social utslagning skall kunna komma i kapp och integreras på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

N.

I de flesta nya medlemsstater saknas den politiska viljan att på ett kraftfullt och omfattande sätt utnyttja ekonomiska stimulansåtgärder (till exempel selektiv befrielse från skatter och sociala avgifter) för att grupper som har problem med social utslagning skall kunna komma i kapp och integreras på arbetsmarknaden.

| O. | Arbetsmarknadens parter har en viktig funktion att fylla i samband med den sociala integration. |
| --- | --- |

O.

Arbetsmarknadens parter har en viktig funktion att fylla i samband med den sociala integration.

| 1. | Europaparlamentet anser att den sociala integrationsprocessen i de nya medlemsstaterna måste påskyndas och att mer resurser måste tillhandahållas för att i grunden förbättra situationen för kvinnor, ensamstående föräldrar, nykomlingar på arbetsmarknaden, äldre, sjuka eller funktionshindrade personer eller personer som långsiktigt vårdar funktionshindrade eller äldre, barn som är missgynnade eller i riskzonen på grund av avsaknad av föräldraansvar, samt språkminoriteter, flyktingar, romer och alla andra etniska minoriteter som lever på unionens territorium, utan att glömma extremt utsatta personer, såsom hemlösa och missbrukare (alkohol, narkotika). |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att den sociala integrationsprocessen i de nya medlemsstaterna måste påskyndas och att mer resurser måste tillhandahållas för att i grunden förbättra situationen för kvinnor, ensamstående föräldrar, nykomlingar på arbetsmarknaden, äldre, sjuka eller funktionshindrade personer eller personer som långsiktigt vårdar funktionshindrade eller äldre, barn som är missgynnade eller i riskzonen på grund av avsaknad av föräldraansvar, samt språkminoriteter, flyktingar, romer och alla andra etniska minoriteter som lever på unionens territorium, utan att glömma extremt utsatta personer, såsom hemlösa och missbrukare (alkohol, narkotika).

| 2. | Europaparlamentet poängterar att de som på grund av sjukdom, hög ålder, funktionshinder eller brist på lämpligt arbete inte har någon inkomst, måste garanteras en rimlig inkomst genom socialförsäkringssystemet, varvid nivån för existensminimum bör beaktas i större utsträckning än vad som hittills varit fallet. Bidragen bör ligga på en sådan nivå att fattigdom kan avvärjas i samband med att sociala problem uppstår. Den hjälp som tillhandahålls i samband med problematiska situationer bör undanröja orsakerna till fattigdomen och förebygga ett långvarigt socialhjälpsberoende. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet poängterar att de som på grund av sjukdom, hög ålder, funktionshinder eller brist på lämpligt arbete inte har någon inkomst, måste garanteras en rimlig inkomst genom socialförsäkringssystemet, varvid nivån för existensminimum bör beaktas i större utsträckning än vad som hittills varit fallet. Bidragen bör ligga på en sådan nivå att fattigdom kan avvärjas i samband med att sociala problem uppstår. Den hjälp som tillhandahålls i samband med problematiska situationer bör undanröja orsakerna till fattigdomen och förebygga ett långvarigt socialhjälpsberoende.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de nya medlemsstaterna att i större utsträckning uppmärksamma lagstiftning på det sociala området, särskilt vad gäller intervention, och att främja integreringen av grupper i den sociala ekonomin, vars utveckling bör gynnas genom att på ett mer riktat sätt använda Europeiska socialfonden och andra strukturfonder. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar de nya medlemsstaterna att i större utsträckning uppmärksamma lagstiftning på det sociala området, särskilt vad gäller intervention, och att främja integreringen av grupper i den sociala ekonomin, vars utveckling bör gynnas genom att på ett mer riktat sätt använda Europeiska socialfonden och andra strukturfonder.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar de nya medlemsstaternas regeringar att, då de utarbetar sin politik, behandla bristen på social integration som ett socialt problem inom ramen för Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar de nya medlemsstaternas regeringar att, då de utarbetar sin politik, behandla bristen på social integration som ett socialt problem inom ramen för Lissabonstrategin.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar de nya medlemsstaterna att öka utbildningsåtgärderna, ta itu med analfabetismen (inklusive, i lika stor omfattning, funktionell och reell analfabetism), med speciell hänvisning till alla minoriteters, i vissa länder särskilt romers, behov och att avskaffa segregerad utbildning och i synnerhet beakta utbildningsbehoven i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar de nya medlemsstaterna att öka utbildningsåtgärderna, ta itu med analfabetismen (inklusive, i lika stor omfattning, funktionell och reell analfabetism), med speciell hänvisning till alla minoriteters, i vissa länder särskilt romers, behov och att avskaffa segregerad utbildning och i synnerhet beakta utbildningsbehoven i landsbygdsområden.

| 6. | Europaparlamentet betonar vikten av att på ett mer effektivt sätt än tidigare skapa möjligheter på den snabbt föränderliga arbetsmarknaden genom ett utbildningssystem med hög kvalitet som är tillgängligt för alla på olika villkor. Parlamentet vidhåller att livslångt lärande måste göras tillgängligt för alla, oavsett tidigare utbildning, social ställning eller ekonomiska möjligheter. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar vikten av att på ett mer effektivt sätt än tidigare skapa möjligheter på den snabbt föränderliga arbetsmarknaden genom ett utbildningssystem med hög kvalitet som är tillgängligt för alla på olika villkor. Parlamentet vidhåller att livslångt lärande måste göras tillgängligt för alla, oavsett tidigare utbildning, social ställning eller ekonomiska möjligheter.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar de nya medlemsstaterna att öka bredden på de tjänster som erbjuds familjer, för att förbättra situationen för familjeförsörjare med barn eller äldre familjemedlemmar som är i behov av vård. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar de nya medlemsstaterna att öka bredden på de tjänster som erbjuds familjer, för att förbättra situationen för familjeförsörjare med barn eller äldre familjemedlemmar som är i behov av vård.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar de nya medlemsstaterna att utveckla en aktiv politik för att se till att invandrare med särskilda problem eller som löper risk att drabbas av fattigdom integreras. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar de nya medlemsstaterna att utveckla en aktiv politik för att se till att invandrare med särskilda problem eller som löper risk att drabbas av fattigdom integreras.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att mobilisera medborgar- och yrkesorganisationer samt sociala organisationer, framför allt icke-statliga organisationer, religiösa och icke-religiösa organisationer, fackföreningar och arbetsgivarorganisationer, för att aktivt bekämpa fattigdomen, utan att för den skull ersätta de ansträngningar som görs av medlemsstaternas offentliga myndigheter. Medlemsstaterna uppmanas att skapa gynnsamma rättsliga och ekonomiska villkor för att dess organisationer skall kunna delta i kampen mot fattigdom och social utslagning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att mobilisera medborgar- och yrkesorganisationer samt sociala organisationer, framför allt icke-statliga organisationer, religiösa och icke-religiösa organisationer, fackföreningar och arbetsgivarorganisationer, för att aktivt bekämpa fattigdomen, utan att för den skull ersätta de ansträngningar som görs av medlemsstaternas offentliga myndigheter. Medlemsstaterna uppmanas att skapa gynnsamma rättsliga och ekonomiska villkor för att dess organisationer skall kunna delta i kampen mot fattigdom och social utslagning.

| 10. | Europaparlamentet begär att regeringarna, då de utarbetar sin politik för främjande av den sociala integration, skall fästa särskild uppmärksamhet på avskaffandet av fattigdom bland barn. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet begär att regeringarna, då de utarbetar sin politik för främjande av den sociala integration, skall fästa särskild uppmärksamhet på avskaffandet av fattigdom bland barn.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast möjligt slutföra harmoniseringen av fattigdomsstatistiken och av kriterierna för att definiera denna, så att förekomsten av social utslagning skall kunna jämföras över hela territoriet för EU-25 på samma grund som den man tidigare använt inom EU-15, samtidigt som man beaktar varje medlemsstats särdrag. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast möjligt slutföra harmoniseringen av fattigdomsstatistiken och av kriterierna för att definiera denna, så att förekomsten av social utslagning skall kunna jämföras över hela territoriet för EU-25 på samma grund som den man tidigare använt inom EU-15, samtidigt som man beaktar varje medlemsstats särdrag.

| 12. | Europaparlamentet beklagar att det finns få statistiska uppgifter från de nya medlemsstaterna och uppmanar således de nya medlemsstaterna att regelbundet insamla och offentliggöra uppdaterade och jämförbara uppgifter uppdelade enligt kön i syfte att övervaka de framsteg som gjorts i de nya medlemsstaterna med avseende på social integration. Parlamentet anser att det är nödvändigt med ett ömsesidigt utbyte av erfarenheter och bästa metoder och att det inrättas ett starkare nätverk mellan medlemsstater som står inför i stort sett liknande utmaningar. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet beklagar att det finns få statistiska uppgifter från de nya medlemsstaterna och uppmanar således de nya medlemsstaterna att regelbundet insamla och offentliggöra uppdaterade och jämförbara uppgifter uppdelade enligt kön i syfte att övervaka de framsteg som gjorts i de nya medlemsstaterna med avseende på social integration. Parlamentet anser att det är nödvändigt med ett ömsesidigt utbyte av erfarenheter och bästa metoder och att det inrättas ett starkare nätverk mellan medlemsstater som står inför i stort sett liknande utmaningar.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar rådet, och särskilt de nya medlemsstaternas regeringar, att beakta riskerna i samband med att de nya medlemsstaternas lokala myndigheter har allt större skulder som kan äventyra deras förmåga att fullfölja sitt uppdrag och därmed leda till territoriella klyftor inom unionen, och att utarbeta en långsiktig strategi för att betydligt förbättra denna situation. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar rådet, och särskilt de nya medlemsstaternas regeringar, att beakta riskerna i samband med att de nya medlemsstaternas lokala myndigheter har allt större skulder som kan äventyra deras förmåga att fullfölja sitt uppdrag och därmed leda till territoriella klyftor inom unionen, och att utarbeta en långsiktig strategi för att betydligt förbättra denna situation.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar rådet, och särskilt de nya medlemsstaternas regeringar, att beakta utarbetandet av en långsiktig strategi som kommer att göra det möjligt att märkbart förbättra de lokala myndigheternas finansiella situation. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar rådet, och särskilt de nya medlemsstaternas regeringar, att beakta utarbetandet av en långsiktig strategi som kommer att göra det möjligt att märkbart förbättra de lokala myndigheternas finansiella situation.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar rådet, och särskilt de nya medlemsstaternas regeringar, att beakta ett större bidrag än för närvarande för att de lokala myndigheterna skall kunna utföra sina skyldigheter när det gäller social integration. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar rådet, och särskilt de nya medlemsstaternas regeringar, att beakta ett större bidrag än för närvarande för att de lokala myndigheterna skall kunna utföra sina skyldigheter när det gäller social integration.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja system som gör att medlemsstaterna kan samverka i fråga om utarbetandet av texter som skall ge utsatta befolkningsgrupper och minoriteter tillgång till rättsväsendet (rättshjälp, informationskontor, gratis rådgivning etc.) och att uppmuntra medlemsstaterna att utarbeta gemensamma och harmoniserade strategier i fråga om social integration på lokal nivå. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja system som gör att medlemsstaterna kan samverka i fråga om utarbetandet av texter som skall ge utsatta befolkningsgrupper och minoriteter tillgång till rättsväsendet (rättshjälp, informationskontor, gratis rådgivning etc.) och att uppmuntra medlemsstaterna att utarbeta gemensamma och harmoniserade strategier i fråga om social integration på lokal nivå.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar de nya medlemsstaterna att göra större ansträngningar än hittills för att lösa bostadsproblemet så att fler billigare bostäder tillhandahålls, i synnerhet genom att stödja lokala myndigheters byggnadsprojekt, för att så effektivt som möjligt hjälpa de mest utsatta grupperna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar de nya medlemsstaterna att göra större ansträngningar än hittills för att lösa bostadsproblemet så att fler billigare bostäder tillhandahålls, i synnerhet genom att stödja lokala myndigheters byggnadsprojekt, för att så effektivt som möjligt hjälpa de mest utsatta grupperna.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar de nya medlemsstaterna att i sin politik för social integration innefatta frågan om bostadslöshet, som är en extrem form av social utslagning, eftersom den drabbar tusentals människor, särskilt kvinnor, i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar de nya medlemsstaterna att i sin politik för social integration innefatta frågan om bostadslöshet, som är en extrem form av social utslagning, eftersom den drabbar tusentals människor, särskilt kvinnor, i varje medlemsstat.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar till statliga eftergifter för att göra bostadslån mer tillgängliga för de målgrupper som omfattar socialt mindre bemedlade personer. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar till statliga eftergifter för att göra bostadslån mer tillgängliga för de målgrupper som omfattar socialt mindre bemedlade personer.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att avsätta tillräckliga medel för att garantera tillgång till kvalitativt livslångt lärande för alla, så att människor kan förbättra sin kompetensnivå. Parlamentet uppmanar dem samtidigt att införa särskilda åtgärder som underlättar för de mest utsatta grupperna att komma in på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att avsätta tillräckliga medel för att garantera tillgång till kvalitativt livslångt lärande för alla, så att människor kan förbättra sin kompetensnivå. Parlamentet uppmanar dem samtidigt att införa särskilda åtgärder som underlättar för de mest utsatta grupperna att komma in på arbetsmarknaden.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar de nya medlemsstaterna att i högre grad än för närvarande främja den sociala integrationen av minoriteter, förbättra förutsättningarna för romernas utbildning och upprätta ett kompletterande stödsystem för utsatta barn, tillsammans med lämpliga program för social integration. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar de nya medlemsstaterna att i högre grad än för närvarande främja den sociala integrationen av minoriteter, förbättra förutsättningarna för romernas utbildning och upprätta ett kompletterande stödsystem för utsatta barn, tillsammans med lämpliga program för social integration.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar de nya medlemsstaterna att i högre grad än hittills främja den sociala integrationen av funktionshindrade och att utarbeta lämpliga utbildnings-, yrkesutbildnings- och sysselsättningsfrämjande program. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar de nya medlemsstaterna att i högre grad än hittills främja den sociala integrationen av funktionshindrade och att utarbeta lämpliga utbildnings-, yrkesutbildnings- och sysselsättningsfrämjande program.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar de nya medlemsstaterna att se över sin ekonomiska politik mot bakgrund av Europeiska unionens slutsatser i samband med översynen efter halva tiden av Lissabonstrategin, i syfte att främja skapandet av varaktiga arbetstillfällen av hög kvalitet. Parlamentet begär att den fria företagsamheten skall underlättas utan att detta leder till någon form av dumping inom gemenskapen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar de nya medlemsstaterna att se över sin ekonomiska politik mot bakgrund av Europeiska unionens slutsatser i samband med översynen efter halva tiden av Lissabonstrategin, i syfte att främja skapandet av varaktiga arbetstillfällen av hög kvalitet. Parlamentet begär att den fria företagsamheten skall underlättas utan att detta leder till någon form av dumping inom gemenskapen.

| 24. | Europaparlamentet betonar nödvändigheten av att vidta åtgärder i de nya medlemsstaterna för att utjämna löneskillnaderna mellan män och kvinnor med samma utbildningsnivå och samma typ av arbete i syfte att effektivare utnyttja arbetskraftsresurserna i enlighet med de målsättningar som fastställs i Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar nödvändigheten av att vidta åtgärder i de nya medlemsstaterna för att utjämna löneskillnaderna mellan män och kvinnor med samma utbildningsnivå och samma typ av arbete i syfte att effektivare utnyttja arbetskraftsresurserna i enlighet med de målsättningar som fastställs i Lissabonstrategin.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet granska hela regelverket för att bekämpa diskriminering, baserat på artikel 13 i EG-fördraget, och att vidta lämpliga åtgärder mot alla medlemsstater som inte införlivas eller tillämpar relevanta direktiv på det sätt som krävs eller inom den tidsfrist som bestämts. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet granska hela regelverket för att bekämpa diskriminering, baserat på artikel 13 i EG-fördraget, och att vidta lämpliga åtgärder mot alla medlemsstater som inte införlivas eller tillämpar relevanta direktiv på det sätt som krävs eller inom den tidsfrist som bestämts.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar de nya medlemsstaternas regeringar att på ett lämpligt sätt förbereda införandet av euron så att detta inte leder till att stora samhällsgrupper hamnar i fattigdom, i synnerhet personer som har låga pensioner eller som lever på socialbidrag, varav flertalet är kvinnor. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar de nya medlemsstaternas regeringar att på ett lämpligt sätt förbereda införandet av euron så att detta inte leder till att stora samhällsgrupper hamnar i fattigdom, i synnerhet personer som har låga pensioner eller som lever på socialbidrag, varav flertalet är kvinnor.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra inriktningen på de åtgärder som beskrivs i det ovannämnda arbetsdokumentet, så att det görs en tvärgående och sammanfattande analys som i högre grad inriktas på de rådande bristerna när det gäller respekten för de medborgerliga friheterna och de grundläggande rättigheterna samt kampen mot samtliga former av diskriminering, och uppmanar även kommissionen att rekommendera lämpliga kontrollverktyg som kommer att förenkla arbetet med att utarbeta eventuella sanktioner. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra inriktningen på de åtgärder som beskrivs i det ovannämnda arbetsdokumentet, så att det görs en tvärgående och sammanfattande analys som i högre grad inriktas på de rådande bristerna när det gäller respekten för de medborgerliga friheterna och de grundläggande rättigheterna samt kampen mot samtliga former av diskriminering, och uppmanar även kommissionen att rekommendera lämpliga kontrollverktyg som kommer att förenkla arbetet med att utarbeta eventuella sanktioner.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skapa gemensamma prioriteringar eller en ”röd tråd” som kan fungera som grund för tillgången till rättsväsendet och för samordnandet av rättssystemen på detta område inom EU. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skapa gemensamma prioriteringar eller en ”röd tråd” som kan fungera som grund för tillgången till rättsväsendet och för samordnandet av rättssystemen på detta område inom EU.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och de nya medlemsstaterna att tillsammans avsätta större ekonomiska resurser till de nya medlemsstaterna för att finansiera upprättandet av nationella handlingsplaner och för att bättre kunna uppnå målsättningarna från Europeiska rådets extra möte om sysselsättning i Luxemburg 1997 och uppmanar kommissionen att främja ett utbyte av god praxis mellan nya och gamla medlemsstater. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och de nya medlemsstaterna att tillsammans avsätta större ekonomiska resurser till de nya medlemsstaterna för att finansiera upprättandet av nationella handlingsplaner och för att bättre kunna uppnå målsättningarna från Europeiska rådets extra möte om sysselsättning i Luxemburg 1997 och uppmanar kommissionen att främja ett utbyte av god praxis mellan nya och gamla medlemsstater.

| 30. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar, parlament och lokala myndigheters representationer. Europaparlamentet ber även medlemsstaterna att översända denna resolution för kännedom till företrädarna för alla erkända etniska minoriteter på deras territorier. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar, parlament och lokala myndigheters representationer. Europaparlamentet ber även medlemsstaterna att översända denna resolution för kännedom till företrädarna för alla erkända etniska minoriteter på deras territorier.

---

(1)  EUT C 310, 16.12.2004.

(2)  Rådets beslut 2003/578/EG av den 22 juli 2003 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 197, 5.8.2003, s. 13).

---

25.5.2006

| 25.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 124/s17 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 124/s17

---

Teckenförklaring

| * | | Samrådsförfarandet |
| --- | --- | --- |
| **I | | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | | Samtyckesförfarandet |
| ***I | | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baserar sig på den rättsliga grund som kommissionen föreslagit)

Upplysningar angående omröstningar

Om inget annat anges har föredraganden till talmannen skriftligen tillkännagivit sin inställning till ändringsförslagen.

Förkortningar för utskottens namn

| AFET | | Utskottet för utrikesfrågor |
| --- | --- | --- |
| DEVE | | Utskottet för utveckling |
| INTA | | Utskottet för internationell handel |
| BUDG | | Budgetutskottet |
| CONT | | Budgetkontrollutskottet |
| ECON | | Utskottet för ekonomi och valutafrågor |
| EMPL | | Utskottet för sysselsättning och sociala frågor |
| ENVI | | Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet |
| ITRE | | Utskottet för industrifrågor, forskning och energi |
| IMCO | | Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd |
| TRAN | | Utskottet för transport och turism |
| REGI | | Utskottet för regional utveckling |
| AGRI | | Jordbruksutskottet |
| PECH | | Fiskeriutskottet |
| CULT | | Utskottet för kultur och utbildning |
| JURI | | Utskottet för rättsliga frågor |
| LIBE | | Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor |
| AFCO | | Utskottet för konstitutionella frågor |
| FEMM | | Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män |
| PETI | | Utskottet för framställningar |

AFET

Utskottet för utrikesfrågor

DEVE

Utskottet för utveckling

INTA

Utskottet för internationell handel

BUDG

Budgetutskottet

CONT

Budgetkontrollutskottet

ECON

Utskottet för ekonomi och valutafrågor

EMPL

Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

ENVI

Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

ITRE

Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

IMCO

Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd

TRAN

Utskottet för transport och turism

REGI

Utskottet för regional utveckling

AGRI

Jordbruksutskottet

PECH

Fiskeriutskottet

CULT

Utskottet för kultur och utbildning

JURI

Utskottet för rättsliga frågor

LIBE

Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

AFCO

Utskottet för konstitutionella frågor

FEMM

Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män

PETI

Utskottet för framställningar

Förkortningar för de politiska grupperna

| PPE-DE | | Gruppen för Europeiska folkpartiet (kristdemokrater) och Europademokrater |
| --- | --- | --- |
| PSE | | Europeiska socialdemokratiska partiets grupp |
| ALDE | | Gruppen Liberalers och demokraters allians för Europa |
| Verts/ALE | | Gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen |
| GUE/NGL | | Gruppen Europeiska enade vänstern/Nordisk grön vänster |
| IND/DEM | | Gruppen Oberoende och demokrati |
| UEN | | Gruppen Unionen för nationernas Europa |
| NI | | Grupplösa |

PPE-DE

Gruppen för Europeiska folkpartiet (kristdemokrater) och Europademokrater

PSE

Europeiska socialdemokratiska partiets grupp

ALDE

Gruppen Liberalers och demokraters allians för Europa

Verts/ALE

Gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen

GUE/NGL

Gruppen Europeiska enade vänstern/Nordisk grön vänster

IND/DEM

Gruppen Oberoende och demokrati

UEN

Gruppen Unionen för nationernas Europa

NI

Grupplösa

---