# Europos Sąjungos C 80E/2006

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 80E |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 49 tomas2006m. balandžio 4d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 80E

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

49 tomas2006m. balandžio 4d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Taryba |
| 2006/C 080E/1 | 2005 m. gruodžio 1 d. Tarybos priimta bendroji pozicija (EB) Nr. 1/2006, laikantis Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos ir siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, nustatantį gaires transeuropiniams energetikos tinklams ir panaikinantį Tarybos sprendimą 96/391/EB ir Sprendimą Nr. 1229/2003/EB | 1 |
| 2006/C 080E/2 | 2005 m. gruodžio 8 d. Tarybos priimta bendroji pozicija (EB) Nr. 2/2006, laikantis Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos ir siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl maisto produktų papildymo vitaminais ir mineralais bei tam tikromis kitomis medžiagomis | 27 |
| 2006/C 080E/3 | 2005 m. gruodžio 8 d. Tarybos priimta bendroji pozicija (EB) Nr. 3/2006, laikantis Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos ir siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą | 43 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Informacija

Taryba

2006/C 080E/1

2005 m. gruodžio 1 d. Tarybos priimta bendroji pozicija (EB) Nr. 1/2006, laikantis Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos ir siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, nustatantį gaires transeuropiniams energetikos tinklams ir panaikinantį Tarybos sprendimą 96/391/EB ir Sprendimą Nr. 1229/2003/EB

1

2006/C 080E/2

2005 m. gruodžio 8 d. Tarybos priimta bendroji pozicija (EB) Nr. 2/2006, laikantis Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos ir siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl maisto produktų papildymo vitaminais ir mineralais bei tam tikromis kitomis medžiagomis

27

2006/C 080E/3

2005 m. gruodžio 8 d. Tarybos priimta bendroji pozicija (EB) Nr. 3/2006, laikantis Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos ir siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą

43

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Informacija

Taryba

| 4.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 80/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 80/1

---

BENDROJI POZICIJA (EB) NR. 1/2006

Tarybos priimta 2005 m. gruodžio 1 d.

siekiant priimti ... Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2006/EB, nustatantį gaires transeuropiniams energetikos tinklams ir panaikinantį Tarybos sprendimą 96/391/EB ir Sprendimą Nr. 1229/2003/EB

(2006/C 80 E/01)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SAJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 156 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonominių ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),

kadangi:

| (1) | Nuo to laiko, kai buvo priimtas 2003 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1229/2003/EB, nustatantis tam tikras gaires transeuropiniams energetikos tinklams (3), atsirado poreikis šias gaires toliau atitinkamai pakeisti atsižvelgiant į naują Europos Sąjungos artumo politiką bei į šias gaires visiškai integruoti naujas valstybes nares ir stojančias į ES šalis ir šalis kandidates. |
| --- | --- |

(1)

Nuo to laiko, kai buvo priimtas 2003 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1229/2003/EB, nustatantis tam tikras gaires transeuropiniams energetikos tinklams (3), atsirado poreikis šias gaires toliau atitinkamai pakeisti atsižvelgiant į naują Europos Sąjungos artumo politiką bei į šias gaires visiškai integruoti naujas valstybes nares ir stojančias į ES šalis ir šalis kandidates.

| (2) | Su transeuropiniais energetikos tinklais susiję prioritetai atsirado sukūrus atviresnę ir konkurencingesnę energetikos vidaus rinką, įgyvendinus 2003 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/54/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių (4) bei 2003 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/55/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių (5). Šie prioritetai parengti atsižvelgiant į 2001 m. kovo mėn. 23 ir 24 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo Stokholme išvadas dėl energetikos rinkos funkcionavimui reikalingos infrastruktūros plėtros. Ypač reikėtų siekti, kad būtų daugiau naudojama atsinaujinančių energijos šaltinių ir taip prisidedama prie tvaraus vystymosi politikos. Tačiau šio tikslo turėtų būti siekiama nesutrikdant įprastos rinkos pusiausvyros. Taip pat reikėtų nuodugniai atsižvelgti į Bendrijos transporto politikos tikslus, ypač į galimybę naudojant vamzdynus sumažinti eismą keliuose. |
| --- | --- |

(2)

Su transeuropiniais energetikos tinklais susiję prioritetai atsirado sukūrus atviresnę ir konkurencingesnę energetikos vidaus rinką, įgyvendinus 2003 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/54/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių (4) bei 2003 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/55/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių (5). Šie prioritetai parengti atsižvelgiant į 2001 m. kovo mėn. 23 ir 24 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo Stokholme išvadas dėl energetikos rinkos funkcionavimui reikalingos infrastruktūros plėtros. Ypač reikėtų siekti, kad būtų daugiau naudojama atsinaujinančių energijos šaltinių ir taip prisidedama prie tvaraus vystymosi politikos. Tačiau šio tikslo turėtų būti siekiama nesutrikdant įprastos rinkos pusiausvyros. Taip pat reikėtų nuodugniai atsižvelgti į Bendrijos transporto politikos tikslus, ypač į galimybę naudojant vamzdynus sumažinti eismą keliuose.

| (3) | Šis sprendimas turėtų padėti priartėti prie tokio valstybių narių elektros tinklų sujungimo lygio, kokio buvo susitarta siekti 2002 m. kovo 15 ir 16 d. Europos Vadovų Tarybos susitikime Barselonoje, ir taip pagerinti tinklo patikimumą bei vientisumą, užtikrinti tiekimo saugumą bei tinkamą vidaus rinkos funkcionavimą. |
| --- | --- |

(3)

Šis sprendimas turėtų padėti priartėti prie tokio valstybių narių elektros tinklų sujungimo lygio, kokio buvo susitarta siekti 2002 m. kovo 15 ir 16 d. Europos Vadovų Tarybos susitikime Barselonoje, ir taip pagerinti tinklo patikimumą bei vientisumą, užtikrinti tiekimo saugumą bei tinkamą vidaus rinkos funkcionavimą.

| (4) | Paprastai energetikos infrastruktūros kūrimui ir palaikymui turėtų būti taikomi rinkos principai. Tai taip pat atitinka energetikos vidaus rinkos sukūrimo bendrąsias taisykles ir konkurencijos teisės bendrąsias taisykles, kurių paskirtis — sukurti atviresnę ir konkurencingą energetikos vidaus rinką. Todėl Bendrijos finansinė pagalba infrastruktūrų kūrimui ir palaikymui ir toliau turėtų būti skiriama tik išimtiniais atvejais. Tokios išimtys turi būti tinkamai pagrįstos. |
| --- | --- |

(4)

Paprastai energetikos infrastruktūros kūrimui ir palaikymui turėtų būti taikomi rinkos principai. Tai taip pat atitinka energetikos vidaus rinkos sukūrimo bendrąsias taisykles ir konkurencijos teisės bendrąsias taisykles, kurių paskirtis — sukurti atviresnę ir konkurencingą energetikos vidaus rinką. Todėl Bendrijos finansinė pagalba infrastruktūrų kūrimui ir palaikymui ir toliau turėtų būti skiriama tik išimtiniais atvejais. Tokios išimtys turi būti tinkamai pagrįstos.

| (5) | Energetikos infrastruktūra turėtų būti kuriama ir palaikoma taip, kad būtų sudarytos sąlygos veiksmingam energetikos vidaus rinkos funkcionavimui, deramai atsižvelgiant į galiojančias konsultavimosi su žmonėmis, kuriems tai daro poveikį, procedūras, nenukrypstant nuo strateginių ir, prireikus, universaliųjų paslaugų kriterijų bei viešųjų paslaugų įsipareigojimų. |
| --- | --- |

(5)

Energetikos infrastruktūra turėtų būti kuriama ir palaikoma taip, kad būtų sudarytos sąlygos veiksmingam energetikos vidaus rinkos funkcionavimui, deramai atsižvelgiant į galiojančias konsultavimosi su žmonėmis, kuriems tai daro poveikį, procedūras, nenukrypstant nuo strateginių ir, prireikus, universaliųjų paslaugų kriterijų bei viešųjų paslaugų įsipareigojimų.

| (6) | Atsižvelgiant į galimą gamtinių dujų ir alkenų dujų tinklų sinergetiką, pakankamai dėmesio turėtų būti skiriama alkenų tinklų plėtrai ir integravimui, siekiant patenkinti Bendrijos pramonės šakų alkenų dujų vartojimo poreikius. |
| --- | --- |

(6)

Atsižvelgiant į galimą gamtinių dujų ir alkenų dujų tinklų sinergetiką, pakankamai dėmesio turėtų būti skiriama alkenų tinklų plėtrai ir integravimui, siekiant patenkinti Bendrijos pramonės šakų alkenų dujų vartojimo poreikius.

| (7) | Su transeuropiniais energetikos tinklais susiję prioritetai atsirado ir dėl šių tinklų didėjančios svarbos užtikrinant ir diversifikuojant energijos tiekimą Bendrijoje, prijungiant naujųjų valstybių narių, įstojusiųjų ir stojančių šalįu energetikos tinklus bei pasikonsultavus su atitinkamomis valstybėmis narėmis užtikrinant suderintą Bendrijos bei kaimyninių šalių energetikos tinklų darbą. Iš tiesų, Bendrijos kaimyninės šalys yra gyvybiškai svarbios Bendrijos energetikos politikai. Jos tiekia didžiąją Bendrijos suvartojamų gamtinių dujų dalį ir yra pagrindinės partnerės tranzitu tiekiant pirminę energiją į Bendriją bei ilgainiui taps svarbesnėmis Bendrijos dujų ir elektros energijos vidaus rinkos dalyvėmis. |
| --- | --- |

(7)

Su transeuropiniais energetikos tinklais susiję prioritetai atsirado ir dėl šių tinklų didėjančios svarbos užtikrinant ir diversifikuojant energijos tiekimą Bendrijoje, prijungiant naujųjų valstybių narių, įstojusiųjų ir stojančių šalįu energetikos tinklus bei pasikonsultavus su atitinkamomis valstybėmis narėmis užtikrinant suderintą Bendrijos bei kaimyninių šalių energetikos tinklų darbą. Iš tiesų, Bendrijos kaimyninės šalys yra gyvybiškai svarbios Bendrijos energetikos politikai. Jos tiekia didžiąją Bendrijos suvartojamų gamtinių dujų dalį ir yra pagrindinės partnerės tranzitu tiekiant pirminę energiją į Bendriją bei ilgainiui taps svarbesnėmis Bendrijos dujų ir elektros energijos vidaus rinkos dalyvėmis.

| (8) | Būtina nustatyti, kurie su transeuropiniais energetikos tinklais susiję projektai yra prioritetiniai, t. y. itin svarbūs energetikos vidaus rinkos funkcionavimui ar energijos tiekimo saugumui. |
| --- | --- |

(8)

Būtina nustatyti, kurie su transeuropiniais energetikos tinklais susiję projektai yra prioritetiniai, t. y. itin svarbūs energetikos vidaus rinkos funkcionavimui ar energijos tiekimo saugumui.

| (9) | Su transeuropiniais energetikos tinklais susijusių bendro intereso projektų nustatymo tvarka turėtų užtikrinti 1995 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2236/95, nustatančio bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės pagalbos teikimo transeuropinių tinklų srityje (6), sklandų taikymą. Pagal šią tvarką turėtų būti skiriami du etapai: pirmojo etapo metu nustatomas nedidelis skaičius tokių projektų nustatymo kriterijų, o antrojo etapo metu pateikiamas detalus projektų aprašymas, vadinamas „specifikacijomis“. |
| --- | --- |

(9)

Su transeuropiniais energetikos tinklais susijusių bendro intereso projektų nustatymo tvarka turėtų užtikrinti 1995 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2236/95, nustatančio bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės pagalbos teikimo transeuropinių tinklų srityje (6), sklandų taikymą. Pagal šią tvarką turėtų būti skiriami du etapai: pirmojo etapo metu nustatomas nedidelis skaičius tokių projektų nustatymo kriterijų, o antrojo etapo metu pateikiamas detalus projektų aprašymas, vadinamas „specifikacijomis“.

| (10) | Pagal Reglamentą (EB) Nr. 2236/95 pirmenybė turėtų būti teikiama europinės svarbos projektų finansavimui, t. y. bendro intereso projektams, nurodytiems šiame sprendime ir įtrauktiems į šiame sprendime nustatytas prioritetinių projektų kryptis. |
| --- | --- |

(10)

Pagal Reglamentą (EB) Nr. 2236/95 pirmenybė turėtų būti teikiama europinės svarbos projektų finansavimui, t. y. bendro intereso projektams, nurodytiems šiame sprendime ir įtrauktiems į šiame sprendime nustatytas prioritetinių projektų kryptis.

| (11) | Valstybės narės, teikdamos projektus pagal atitinkamas Bendrijos finansines priemones, pirmenybę turėtų skirti I priede nustatytiems ir šio sprendimo kriterijus atitinkantiems projektams. |
| --- | --- |

(11)

Valstybės narės, teikdamos projektus pagal atitinkamas Bendrijos finansines priemones, pirmenybę turėtų skirti I priede nustatytiems ir šio sprendimo kriterijus atitinkantiems projektams.

| (12) | Kadangi projektų specifikacijos gali keistis, jos gali būti tik orientacinės. Todėl Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai jas atnaujinti. Kadangi projektas gali turėti nemažą politinį, aplinkosaugos ir ekonominį poveikį, svarbu rasti tinkamą pusiausvyrą tarp teisinės priežiūros ir lankstumo nustatant, kuriems projektams verta skirti Bendrijos paramą. |
| --- | --- |

(12)

Kadangi projektų specifikacijos gali keistis, jos gali būti tik orientacinės. Todėl Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai jas atnaujinti. Kadangi projektas gali turėti nemažą politinį, aplinkosaugos ir ekonominį poveikį, svarbu rasti tinkamą pusiausvyrą tarp teisinės priežiūros ir lankstumo nustatant, kuriems projektams verta skirti Bendrijos paramą.

| (13) | Įgyvendinant tam tikrus prioritetinius projektus, prioritetinių projektų dalis ar jų grupes ir siekiant patobulinti tokių prioritetinių projektų parengimą bei vykdymą, prireikus Komisija, konsultuodamasi su atitinkamomis valstybėmis narėmis, turėtų užtikrinti bei koordinuoti naudotojų ir eksploatuojančių įmonių bendradarbiavimą, siekdama užtikrinti būtiną stebėseną tam, kad Bendrija būtų informuojama apie pažangą. Atlikdama šią užduotį Komisija turėtų, kartu su atitinkamomis valstybėmis narėmis, konsultuotis su eksploatuojančiomis įmonėmis, naudotojais, regionų ir vietos valdžios institucijomis bei pilietinės visuomenės atstovais, siekdama gauti išsamią informaciją apie perdavimo paslaugų paklausą, apribojimus ir paslaugų parametrus, kurių reikia siekiant rasti optimaliausią atitinkamos infrastruktūros naudojimo būdą. |
| --- | --- |

(13)

Įgyvendinant tam tikrus prioritetinius projektus, prioritetinių projektų dalis ar jų grupes ir siekiant patobulinti tokių prioritetinių projektų parengimą bei vykdymą, prireikus Komisija, konsultuodamasi su atitinkamomis valstybėmis narėmis, turėtų užtikrinti bei koordinuoti naudotojų ir eksploatuojančių įmonių bendradarbiavimą, siekdama užtikrinti būtiną stebėseną tam, kad Bendrija būtų informuojama apie pažangą. Atlikdama šią užduotį Komisija turėtų, kartu su atitinkamomis valstybėmis narėmis, konsultuotis su eksploatuojančiomis įmonėmis, naudotojais, regionų ir vietos valdžios institucijomis bei pilietinės visuomenės atstovais, siekdama gauti išsamią informaciją apie perdavimo paslaugų paklausą, apribojimus ir paslaugų parametrus, kurių reikia siekiant rasti optimaliausią atitinkamos infrastruktūros naudojimo būdą.

| (14) | Valstybės narės turėtų būti raginamos koordinuoti tam tikrų projektų, ypač tarpvalstybinių, ar tarpvalstybinių projektų dalių, įgyvendinimą. |
| --- | --- |

(14)

Valstybės narės turėtų būti raginamos koordinuoti tam tikrų projektų, ypač tarpvalstybinių, ar tarpvalstybinių projektų dalių, įgyvendinimą.

| (15) | Reikėtų sukurti palankesnes transeuropinių energetikos tinklų plėtros ir kūrimo sąlygas, pirmiausia skatinant už tinklus atsakingų subjektų techninį bendradarbiavimą, palengvinant leidimų tinklų projektams išdavimo procedūrų taikymą valstybėse narėse, kad būtų sumažintas vėlavimas, ir tinkamai sutelkiant tinklų projektams įgyvendinti skirtus Bendrijos fondus, priemones ir finansines programas. Bendrija turėtų remti priemones, kurių imasi valstybės narės, siekdamos įgyvendinti šį tikslą. |
| --- | --- |

(15)

Reikėtų sukurti palankesnes transeuropinių energetikos tinklų plėtros ir kūrimo sąlygas, pirmiausia skatinant už tinklus atsakingų subjektų techninį bendradarbiavimą, palengvinant leidimų tinklų projektams išdavimo procedūrų taikymą valstybėse narėse, kad būtų sumažintas vėlavimas, ir tinkamai sutelkiant tinklų projektams įgyvendinti skirtus Bendrijos fondus, priemones ir finansines programas. Bendrija turėtų remti priemones, kurių imasi valstybės narės, siekdamos įgyvendinti šį tikslą.

| (16) | Kadangi transeuropiniams energetikos tinklams skiriamo biudžeto paskirtis dažniausiai yra galimybių studijų finansavimas, lėšos tokiam, ypač tarpregioniniam tinklų sujungimui, gali būti skiriamos iš Bendrijos struktūrinių fondų, finansinių programų ir priemonių. |
| --- | --- |

(16)

Kadangi transeuropiniams energetikos tinklams skiriamo biudžeto paskirtis dažniausiai yra galimybių studijų finansavimas, lėšos tokiam, ypač tarpregioniniam tinklų sujungimui, gali būti skiriamos iš Bendrijos struktūrinių fondų, finansinių programų ir priemonių.

| (17) | Bendro intereso projektų, jų specifikacijų ir prioritetinių projektų nustatymas neturi įtakos projektų, planų ar programų poveikio aplinkai įvertinimo rezultatams. |
| --- | --- |

(17)

Bendro intereso projektų, jų specifikacijų ir prioritetinių projektų nustatymas neturi įtakos projektų, planų ar programų poveikio aplinkai įvertinimo rezultatams.

| (18) | Šiam sprendimui įgyvendinti reikalingos priemonės turėtų būti priimamos laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (7). |
| --- | --- |

(18)

Šiam sprendimui įgyvendinti reikalingos priemonės turėtų būti priimamos laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (7).

| (19) | Komisija periodiškai turėtų rengti šio sprendimo įgyvendinimo ataskaitą. |
| --- | --- |

(19)

Komisija periodiškai turėtų rengti šio sprendimo įgyvendinimo ataskaitą.

| (20) | Kadangi šio sprendimo dalykas ir taikymo sritis yra tokie patys kaip 1996 m. kovo 28 d. Tarybos sprendimo 96/391/EB, nustatančio priemones, skirtas sudaryti palankesnes sąlygas energetikos sektoriaus transeuropiniams energetiniams tinklams plėtoti (8), ir Sprendimo Nr. 1229/2003/EB, šie du sprendimai turėtų būti panaikinti, |
| --- | --- |

(20)

Kadangi šio sprendimo dalykas ir taikymo sritis yra tokie patys kaip 1996 m. kovo 28 d. Tarybos sprendimo 96/391/EB, nustatančio priemones, skirtas sudaryti palankesnes sąlygas energetikos sektoriaus transeuropiniams energetiniams tinklams plėtoti (8), ir Sprendimo Nr. 1229/2003/EB, šie du sprendimai turėtų būti panaikinti,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Dalykas

Šiame sprendime apibrėžiamas Bendrijos veiklos, skirtos nustatyti gaires transeuropiniams energetikos tinklams, pobūdis ir apimtis. Sprendimu nustatomos su transeuropiniais energetikos tinklais susijusių Bendrijos tikslų, prioritetų ir bendrų veiklos krypčių gairės. Šiose gairėse nurodoma, kurie transeuropiniai elektros energijos ir dujų tinklų projektai yra bendro intereso projektai, įskaitant prioritetinius.

2 straipsnis

Taikymo sritis

Šis sprendimas taikomas:

| 1) | elektros energijos tinklų srityje:






  a) | visoms aukštos įtampos linijoms, išskyrus skirstomuosius tinklus, ir povandeninėms jungiamosioms linijoms, su sąlyga, kad ši infrastruktūra naudojama tarpregioniniam ar tarptautiniam perdavimui ar sujungimui; |
| --- | --- | --- |

1)

elektros energijos tinklų srityje:

a)

visoms aukštos įtampos linijoms, išskyrus skirstomuosius tinklus, ir povandeninėms jungiamosioms linijoms, su sąlyga, kad ši infrastruktūra naudojama tarpregioniniam ar tarptautiniam perdavimui ar sujungimui;

| b) | įrangai ar įrenginiams, kurie yra būtini, kad atitinkama sistema veiktų sklandžiai, įskaitant apsaugos, stebėsenos ir kontrolės sistemas; |
| --- | --- |

b)

įrangai ar įrenginiams, kurie yra būtini, kad atitinkama sistema veiktų sklandžiai, įskaitant apsaugos, stebėsenos ir kontrolės sistemas;

| 2) | dujų tinklų (kuriais transportuojamos gamtinės ar alkenų dujos) srityje:






  a) | aukšto slėgio dujotiekiams, išskyrus skirstomųjų tinklų, užtikrinantiems tiekimą Bendrijos regionams iš vidaus ar išorės šaltinių; |
| --- | --- | --- |

2)

dujų tinklų (kuriais transportuojamos gamtinės ar alkenų dujos) srityje:

a)

aukšto slėgio dujotiekiams, išskyrus skirstomųjų tinklų, užtikrinantiems tiekimą Bendrijos regionams iš vidaus ar išorės šaltinių;

| b) | požeminėms saugykloms, sujungtoms su pirmiau minėtais aukšto slėgio dujotiekiais; |
| --- | --- |

b)

požeminėms saugykloms, sujungtoms su pirmiau minėtais aukšto slėgio dujotiekiais;

| c) | suskystintų gamtinių dujų (SGD) priėmimo, saugojimo ir pakartotinio dujinimo įrenginiams, taip pat SGD tanklaiviams pagal numatytą tiekti tūrį; |
| --- | --- |

c)

suskystintų gamtinių dujų (SGD) priėmimo, saugojimo ir pakartotinio dujinimo įrenginiams, taip pat SGD tanklaiviams pagal numatytą tiekti tūrį;

| d) | įrangai ar įrenginiams, kurie yra būtini, kad atitinkama sistema veiktų sklandžiai, įskaitant apsaugos, stebėsenos ir kontrolės sistemas. |
| --- | --- |

d)

įrangai ar įrenginiams, kurie yra būtini, kad atitinkama sistema veiktų sklandžiai, įskaitant apsaugos, stebėsenos ir kontrolės sistemas.

3 straipsnis

Tikslai

Bendrija skatina transeuropinių energetikos tinklų sujungimą, tarpusavio sąveiką ir plėtrą bei galimybę tokiais tinklais naudotis laikantis šiuo metu galiojančių Bendrijos teisės aktų, siekiant:

| a) | skatinti vidaus rinkos apskritai, o visų pirma — energetikos vidaus rinkos, veiksmingą funkcionavimą bei plėtrą, drauge skatinant racionalią energijos išteklių gamybą, transportavimą, paskirstymą ir panaudojimą bei atsinaujinančių energijos išteklių plėtrą ir prijungimą, siekiant sumažinti energijos kainą vartotojams bei prisidėti prie energijos išteklių diversifikavimo; |
| --- | --- |

a)

skatinti vidaus rinkos apskritai, o visų pirma — energetikos vidaus rinkos, veiksmingą funkcionavimą bei plėtrą, drauge skatinant racionalią energijos išteklių gamybą, transportavimą, paskirstymą ir panaudojimą bei atsinaujinančių energijos išteklių plėtrą ir prijungimą, siekiant sumažinti energijos kainą vartotojams bei prisidėti prie energijos išteklių diversifikavimo;

| b) | palengvinti Bendrijos mažiau palankias sąlygas turinčių regionų ir salų vystymą bei mažinti jų izoliaciją, taip padedant stiprinti ekonominę ir socialinę sanglaudą; |
| --- | --- |

b)

palengvinti Bendrijos mažiau palankias sąlygas turinčių regionų ir salų vystymą bei mažinti jų izoliaciją, taip padedant stiprinti ekonominę ir socialinę sanglaudą;

| c) | padidinti energijos tiekimo saugumą, pavyzdžiui, stiprinant visų atitinkamų Šalių abipusiai naudingus santykius su trečiosiomis šalimis energetikos sektoriuje, visų pirma remiantis Energetikos chartijos sutartimi ir Bendrijos sudarytais bendradarbiavimo susitarimais; |
| --- | --- |

c)

padidinti energijos tiekimo saugumą, pavyzdžiui, stiprinant visų atitinkamų Šalių abipusiai naudingus santykius su trečiosiomis šalimis energetikos sektoriuje, visų pirma remiantis Energetikos chartijos sutartimi ir Bendrijos sudarytais bendradarbiavimo susitarimais;

| d) | prisidėti prie tvaraus vystymosi ir aplinkos apsaugos, ypač naudojant atsinaujinančius energijos šaltinius ir mažinant su energijos transportavimu ir perdavimu susijusį pavojų aplinkai. |
| --- | --- |

d)

prisidėti prie tvaraus vystymosi ir aplinkos apsaugos, ypač naudojant atsinaujinančius energijos šaltinius ir mažinant su energijos transportavimu ir perdavimu susijusį pavojų aplinkai.

4 straipsnis

Veiklos prioritetai

Bendrijos veiklos, susijusios su transeuropiniais energetikos tinklais, prioritetai turi būti suderinti su tvaraus vystymosi principais ir yra tokie:

| 1) | elektros energijos ir dujų tinklų srityse:






  a) | energetikos tinklų pritaikymas ir plėtra, siekiant palaikyti energetikos vidaus rinkos funkcionavimą, pirmiausia sprendžiant sumažėjusio, ypač tarptautinių tinklų, pralaidumo, perkrovos ir trūkstamų jungiamųjų linijų problemas ir atsižvelgiant į poreikius, kylančius dėl elektros energijos ir gamtinių dujų vidaus rinkos funkcionavimo ir Europos Sąjungos plėtros; |
| --- | --- | --- |

1)

elektros energijos ir dujų tinklų srityse:

a)

energetikos tinklų pritaikymas ir plėtra, siekiant palaikyti energetikos vidaus rinkos funkcionavimą, pirmiausia sprendžiant sumažėjusio, ypač tarptautinių tinklų, pralaidumo, perkrovos ir trūkstamų jungiamųjų linijų problemas ir atsižvelgiant į poreikius, kylančius dėl elektros energijos ir gamtinių dujų vidaus rinkos funkcionavimo ir Europos Sąjungos plėtros;

| b) | energetikos tinklų įdiegimas salose, izoliuotuose, periferiniuose ir atokiuose regionuose, drauge skatinant energijos išteklių diversifikavimą ir atsinaujinančių energijos išteklių naudojimą, ir prireikus tų tinklų sujungimas; |
| --- | --- |

b)

energetikos tinklų įdiegimas salose, izoliuotuose, periferiniuose ir atokiuose regionuose, drauge skatinant energijos išteklių diversifikavimą ir atsinaujinančių energijos išteklių naudojimą, ir prireikus tų tinklų sujungimas;

| 2) | elektros energijos tinklų srityje:






  a) | tinklų pritaikymas ir plėtra, siekiant palengvinti energijos gamybos iš atsinaujinančių šaltinių įrenginių integravimą ir prijungimą; |
| --- | --- | --- |

2)

elektros energijos tinklų srityje:

a)

tinklų pritaikymas ir plėtra, siekiant palengvinti energijos gamybos iš atsinaujinančių šaltinių įrenginių integravimą ir prijungimą;

| b) | Bendrijos elektros energijos tinklų sąveikos su stojančių šalių, šalių kandidačių ir kitų Europos ir Viduržemio bei Juodosios jūrų baseinų valstybių tinklais užtikrinimas; |
| --- | --- |

b)

Bendrijos elektros energijos tinklų sąveikos su stojančių šalių, šalių kandidačių ir kitų Europos ir Viduržemio bei Juodosios jūrų baseinų valstybių tinklais užtikrinimas;

| 3) | dujų tinklų srityje:






  a) | gamtinių dujų tinklų plėtra, siekiant patenkinti Bendrijos gamtinių dujų vartojimo poreikius ir kontroliuoti jos gamtinių dujų tiekimo sistemas; |
| --- | --- | --- |

3)

dujų tinklų srityje:

a)

gamtinių dujų tinklų plėtra, siekiant patenkinti Bendrijos gamtinių dujų vartojimo poreikius ir kontroliuoti jos gamtinių dujų tiekimo sistemas;

| b) | Bendrijos gamtinių dujų tinklų sąveikos su stojančių šalių, šalių kandidačių, kitų Europos šalių bei Viduržemio, Juodosios ir Kaspijos jūrų baseinų valstybių, taip pat Vidurio Rytų ir Persijos įlankos regionų šalių tinklais užtikrinimas ir gamtinių dujų išteklių bei tiekimo trasų diversifikavimas. |
| --- | --- |

b)

Bendrijos gamtinių dujų tinklų sąveikos su stojančių šalių, šalių kandidačių, kitų Europos šalių bei Viduržemio, Juodosios ir Kaspijos jūrų baseinų valstybių, taip pat Vidurio Rytų ir Persijos įlankos regionų šalių tinklais užtikrinimas ir gamtinių dujų išteklių bei tiekimo trasų diversifikavimas.

5 straipsnis

Veiklos kryptys

Su transeuropiniais energetikos tinklais susijusios Bendrijos veiklos kryptys yra šios:

| a) | nustatyti 6 straipsnyje nurodytus bendro intereso projektus; |
| --- | --- |

a)

nustatyti 6 straipsnyje nurodytus bendro intereso projektus;

| b) | sukurti palankesnes sąlygas šių tinklų plėtrai. |
| --- | --- |

b)

sukurti palankesnes sąlygas šių tinklų plėtrai.

6 straipsnis

Bendro intereso projektai

1.   Priimant sprendimus dėl bendro intereso projektų nustatymo, šių projektų pakeitimų, specifikacijų arba projektų atnaujinimo paraiškų, taikomi šie bendrieji kriterijai:

| a) | projektams taikomas 2 straipsnis; |
| --- | --- |

a)

projektams taikomas 2 straipsnis;

| b) | projektai atitinka 3 ir 4 straipsniuose nustatytus veiklos tikslus ir prioritetus; |
| --- | --- |

b)

projektai atitinka 3 ir 4 straipsniuose nustatytus veiklos tikslus ir prioritetus;

| c) | galima numatyti projektų ekonominį perspektyvumą. |
| --- | --- |

c)

galima numatyti projektų ekonominį perspektyvumą.

Vertinant ekonominį perspektyvumą remiamasi ekonominės naudos analize, kuri atliekama atsižvelgiant į visas sąnaudas ir naudą, įskaitant vidutinės trukmės laikotarpio ir (arba) ilgalaikės perspektyvos sąnaudas ir naudą, bei aplinkos apsaugos aspektus, tiekimo saugumą bei naudingumą ekonominės ir socialinės sanglaudos požiūriu. Bendro intereso projektams, vykdomiems valstybės narės teritorijoje, reikalingas tos valstybės narės sutikimas.

2.   Papildomi bendro intereso projektų nustatymo kriterijai nustatyti II priede. Sprendimai dėl II priede nustatytų bendro intereso projektų papildomų nustatymo kriterijų pakeitimų priimami Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka.

3.   Bendrijos pagalba pagal Reglamentą (EB) Nr. 2236/95 gali būti teikiama tik tiems III priede išvardytiems projektams, kurie atitinka 1 dalyje ir II priede nustatytus kriterijus.

4.   Orientacinės projektų specifikacijos, apimančios detalų projektų ir prireikus projektų geografinių duomenų aprašymą, nustatytos III priede. Šios specifikacijos atnaujinamos 11 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka. Atnaujinimai yra techninio pobūdžio ir apsiriboja projektų techniniais pakeitimais, nustatyto maršruto dalies pakeitimu ar ribotu vietovės, kurioje vykdomas projektas, pritaikymu.

5.   Valstybės narės imasi visų, jų nuomone, būtinų priemonių, siekdamos palengvinti ir pagreitinti bendro intereso projektų užbaigimą bei sumažinti vėlavimą, laikydamosi aplinkos apsaugą reglamentuojančių Bendrijos teisės aktų ir tarptautinių konvencijų. Ypač greitai reikia užbaigti būtinas leidimų išdavimo procedūras.

6.   Kai bendro intereso projektų dalys vykdomos trečiųjų šalių teritorijoje, Komisija, atitinkamoms valstybėms narėms sutikus, tam tikrais atvejais — atsižvelgdama į Bendrijos ir trečiųjų šalių susitarimų valdymo tvarką bei laikydamasi Energetikos chartijos sutarties ir kitų daugiašalių susitarimų, taikomų trečiosioms šalims, kurios yra minėtos sutarties šalys, gali atitinkamoms trečiosioms šalims teikti pasiūlymus dėl šių projektų pripažinimo atitinkančiais abipusius interesus, kad būtų pagreitintas jų įgyvendinimas.

7 straipsnis

Prioritetiniai projektai

1.   Skiriant Bendrijos finansinę pagalbą pagal Reglamentą (EB) Nr. 2236/95 pirmenybė teikiama 6 straipsnio 3 dalyje nurodytiems bendro intereso projektams, atitinkantiems I priede nustatytas prioritetinių projektų kryptis. Sprendimai dėl I priedo pakeitimų priimami Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka.

| 2. | a) | Tarpvalstybinių investicinių projektų atveju valstybės narės imasi būtinų veiksmų užtikrinti, kad pagal nacionalines leidimų suteikimo procedūras kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos vertinimo kriterijumi laikytų faktą, kad tokie projektai didina dviejų ar daugiau valstybių narių tinklų sujungimo galimybę ir tokiu būdu — tiekimo saugumą visoje Europoje. |
| --- | --- | --- |
| b) | Atitinkamos valstybės narės ir Komisija, atsižvelgdamos į savo kompetencijos ribas, drauge su atsakingomis bendrovėmis tęsia prioritetinių, ypač tarptautinių, projektų įgyvendinimą. |

2.

a)

Tarpvalstybinių investicinių projektų atveju valstybės narės imasi būtinų veiksmų užtikrinti, kad pagal nacionalines leidimų suteikimo procedūras kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos vertinimo kriterijumi laikytų faktą, kad tokie projektai didina dviejų ar daugiau valstybių narių tinklų sujungimo galimybę ir tokiu būdu — tiekimo saugumą visoje Europoje.

b)

Atitinkamos valstybės narės ir Komisija, atsižvelgdamos į savo kompetencijos ribas, drauge su atsakingomis bendrovėmis tęsia prioritetinių, ypač tarptautinių, projektų įgyvendinimą.

3.   Prioritetiniai projektai turi būti suderinti su tvaraus vystymosi principais ir atitikti šiuos kriterijus:

| a) | turėti didelį poveikį vidaus rinkos konkurencingumui ir (arba) |
| --- | --- |

a)

turėti didelį poveikį vidaus rinkos konkurencingumui ir (arba)

| b) | didinti tiekimo saugumą Bendrijoje, ir (arba) |
| --- | --- |

b)

didinti tiekimo saugumą Bendrijoje, ir (arba)

| c) | juos įgyvendinus padidės atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimas. |
| --- | --- |

c)

juos įgyvendinus padidės atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimas.

8 straipsnis

Palankesnės sąlygos

1.   Siekdama prisidėti prie palankesnių sąlygų transeuropinių energetikos tinklų plėtrai ir jų sąveikai sudarymo Bendrija atsižvelgia į valstybių narių pastangas siekiant šio tikslo, prireikus skatina priemones ir teikia ypatingą svarbą toliau išvardytoms priemonėms:

| a) | techniniam už transeuropinius energetikos tinklus atsakingų subjektų bendradarbiavimui, ypač siekiant, kad tinkamai veiktų II priedo 1, 2 ir 7 punktuose nurodytos jungtys; |
| --- | --- |

a)

techniniam už transeuropinius energetikos tinklus atsakingų subjektų bendradarbiavimui, ypač siekiant, kad tinkamai veiktų II priedo 1, 2 ir 7 punktuose nurodytos jungtys;

| b) | leidimų su transeuropiniais energetikos tinklais susijusiems projektams išdavimo procedūrų palengvinimui, kad sumažėtų vėlavimas; |
| --- | --- |

b)

leidimų su transeuropiniais energetikos tinklais susijusiems projektams išdavimo procedūrų palengvinimui, kad sumažėtų vėlavimas;

| c) | paramos bendro intereso projektams, skiriamos iš Bendrijos fondų, priemonių ir finansinių programų, taikomų minėtiems tinklams, teikimui. |
| --- | --- |

c)

paramos bendro intereso projektams, skiriamos iš Bendrijos fondų, priemonių ir finansinių programų, taikomų minėtiems tinklams, teikimui.

2.   Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su atitinkamomis valstybėmis narėmis, imasi iniciatyvos skatinti 1 dalyje nurodytos veiklos koordinavimą.

3.   Sprendimus dėl priemonių, reikalingų 1 dalies a ir b punktuose nurodytai veiklai atlikti, priima Komisija 11 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

9 straipsnis

Poveikis konkurencijai

Svarstant projektus atsižvelgiama į jų poveikį konkurencijai ir tiekimo saugumui. Pagrindinis finansavimas vykdomas iš privačių šaltinių arba teikiamas atitinkamų ūkio subjektų, ir toks finansavimas yra skatinamas. Laikantis Sutarties nuostatų, reikia vengti bet kokio konkurencijos tarp rinkoje veikiančių subjektų iškraipymo.

10 straipsnis

Apribojimai

1.   Šis sprendimas neturi įtakos valstybių narių ar Bendrijos finansiniams įsipareigojimams.

2.   Šis sprendimas neturi įtakos projektų, planų ar programų, apibrėžiančių būsimą leidimų tokiems projektams išdavimo sistemą, poveikio aplinkai įvertinimo rezultatams. Kai pagal atitinkamus Bendrijos teisės aktus reikalaujama atlikti poveikio aplinkai įvertinimą, į šio įvertinimo rezultatus atsižvelgiama prieš atitinkamais Bendrijos teisės aktais nustatyta tvarka priimant sprendimą dėl projektų įgyvendinimo.

11 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda komitetas.

2.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnio nuostatas.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis yra trys mėnesiai.

3.   Komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles.

12 straipsnis

Ataskaita

Komisija kas dveji metai parengia ataskaitą apie šio sprendimo įgyvendinimą, kurią pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.

Šioje ataskaitoje pateikiama informacija apie prioritetinių projektų, susijusių su II priedo 2, 4 ir 7 punktuose nurodytais tarptautiniais tinklų sujungimais, įgyvendinimą ir pasiektą pažangą, taip pat apie tokių projektų finansavimo tvarką, ypač apie Bendrijos finansinį įnašą.

13 skyrius

Panaikinimas

Sprendimas 96/391/EB ir Sprendimas Nr. 1229/2003/EB panaikinami.

14 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

15 straipsnis

Adresatai

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 241, 2004 9 28, p. 17.

1

(2)  2005 m. birželio 7 d. Europos Pralemento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

2

(3)  OL L 176, 2003 7 15, p. 11.

3

(4)  OL L 176, 2003 7 15, p. 37. Direktyva su pakeitimais, padarytais Tarybos direktyva 2004/85/EB (OL L 236, 2004 7 7, p. 10).

4

(5)  OL L 176, 2003 7 15, p. 57.

5

(6)  OL L 228, 1995 9 23, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 807/2004 (OL L 143, 2004 4 30, p. 46).

6

(7)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

7

(8)  OL L 161, 1996 6 29, p. 154.

8

---

I PRIEDAS

TRANSEUROPINIAI ENERGETIKOS TINKLAI

7 straipsnyje nurodytų prioritetinių projektų kryptys

Išvardyti kiekvienai krypčiai priskiriami prioritetiniai projektai

ELEKTROS ENERGIJOS TINKLAI

| EL.1. | Prancūzija–Belgija–Nyderlandai–Vokietija: elektros energijos tinklo sustiprinimas, siekiant išspręsti perkrovos problemą perduodant elektros energiją per Beniliukso valstybių teritoriją.

  Prioritetiniams projektams priskiriama: | Avelin (FR)–Avelgem (BE) linija |
| --- | --- | --- |

EL.1.

Prancūzija–Belgija–Nyderlandai–Vokietija: elektros energijos tinklo sustiprinimas, siekiant išspręsti perkrovos problemą perduodant elektros energiją per Beniliukso valstybių teritoriją.

Prioritetiniams projektams priskiriama:

Avelin (FR)–Avelgem (BE) linija

| | Moulaine (FR)–Aubange (BE) linija |
| --- | --- |

Moulaine (FR)–Aubange (BE) linija

EL.2.

Italijos sienos su Prancūzija, Austrija, Slovėnija ir Šveicarija: elektros energijos tinklų sujungimo pajėgumų didinimas.

Prioritetiniams projektams priskiriama:

| | Lienz (AT)–Cordignano (IT) linija |
| --- | --- |

Lienz (AT)–Cordignano (IT) linija

| | Naujas Italijos ir Slovėnijos tinklų sujungimas |
| --- | --- |

Naujas Italijos ir Slovėnijos tinklų sujungimas

| | Udine Ovest (IT)–Okroglo (SI) linija |
| --- | --- |

Udine Ovest (IT)–Okroglo (SI) linija

| | S. Fiorano (IT)–Nave (IT)–Gorlago (IT) linija |
| --- | --- |

S. Fiorano (IT)–Nave (IT)–Gorlago (IT) linija

| | Venezia Nord (IT)–Cordignano (IT) linija |
| --- | --- |

Venezia Nord (IT)–Cordignano (IT) linija

| | St. Peter (AT)–Tauern (AT) linija |
| --- | --- |

St. Peter (AT)–Tauern (AT) linija

| | Südburgenland (AT)–Kainachtal (AT) linija |
| --- | --- |

Südburgenland (AT)–Kainachtal (AT) linija

| | Austrijos ir Italijos (Thaur–Brixen) tinklų sujungimas Brenner geležinkelio tuneliu |
| --- | --- |

Austrijos ir Italijos (Thaur–Brixen) tinklų sujungimas Brenner geležinkelio tuneliu

EL.3.

Prancūzija–Ispanija–Portugalija: šių šalių ir Iberijos pusiasalio elektros energijos tinklų sujungimo pajėgumų didinimas ir tinklo plėtra salose.

Prioritetiniams projektams priskiriama:

| | Sentmenat (ES)–Bescanό (ES)–Baixas (FR) linija |
| --- | --- |

Sentmenat (ES)–Bescanό (ES)–Baixas (FR) linija

| | Valdigem (PT)–„Douro Internacional“ (PT)–Aldeadávila (ES) linija ir „Douro Internacional“ įrenginiai |
| --- | --- |

Valdigem (PT)–„Douro Internacional“ (PT)–Aldeadávila (ES) linija ir „Douro Internacional“ įrenginiai

EL.4.

Graikija–Balkanų šalys–UCTE sistema: elektros energijos infrastruktūros plėtra, siekiant prijungti Graikijos tinklus prie UCTE sistemos ir sudaryti palankesnes sąlygas Pietryčių Europos elektros energijos rinkos plėtrai.

Prioritetiniams projektams priskiriama:

| | Philippi (EL)–Hamidabad (TR) linija |
| --- | --- |

Philippi (EL)–Hamidabad (TR) linija

EL.5.

Jungtinė Karalystė–žemyninė ir Šiaurės Europa: elektros energijos tinklų sujungimo pajėgumų sukūrimas (didinimas) bei galimas jūros vėjo energijos integravimas.

Prioritetiniams projektams priskiriama:

| | Povandeninis kabelis, jungiantis Angliją (UK) ir Nyderlandus |
| --- | --- |

Povandeninis kabelis, jungiantis Angliją (UK) ir Nyderlandus

EL.6.

Airija–Jungtinė Karalystė: elektros energijos tinklų sujungimo pajėgumų didinimas bei galimas jūros vėjo energijos integravimas.

Prioritetiniams projektams priskiriama:

| | Povandeninis kabelis, jungiantis Airiją ir Velsą (UK) |
| --- | --- |

Povandeninis kabelis, jungiantis Airiją ir Velsą (UK)

EL.7.

Danija–Vokietija–Baltijos žiedas (Norvegija–Švedija–Suomija–Danija–Vokietija–Lenkija–Baltijos šalys–Rusija): elektros energijos tinklų sujungimo pajėgumų didinimas bei galimas jūros vėjo energijos integravimas.

Prioritetiniams projektams priskiriama:

| | Kassø (DK)–Hamburg/Dollern (DE) linija |
| --- | --- |

Kassø (DK)–Hamburg/Dollern (DE) linija

| | Hamburg/Krümmel (DE)–Schwerin (DE) linija |
| --- | --- |

Hamburg/Krümmel (DE)–Schwerin (DE) linija

| | Kassø (DK)–Revsing (DK)–Tjele (DK) linija |
| --- | --- |

Kassø (DK)–Revsing (DK)–Tjele (DK) linija

| | Vestea Hassing (DK)–Trige (DK) linija |
| --- | --- |

Vestea Hassing (DK)–Trige (DK) linija

| | Povandeninis kabelis „Skagerrak 4“ tarp Danijos ir Norvegijos |
| --- | --- |

Povandeninis kabelis „Skagerrak 4“ tarp Danijos ir Norvegijos

| | Jungiamoji linija Lenkija–Lietuva, įskaitant būtiną Lenkijos elektros energijos tinklo ir PL–DE profilio stiprinimą, siekiant sudaryti sąlygas dalyvavimui energetikos vidaus rinkoje |
| --- | --- |

Jungiamoji linija Lenkija–Lietuva, įskaitant būtiną Lenkijos elektros energijos tinklo ir PL–DE profilio stiprinimą, siekiant sudaryti sąlygas dalyvavimui energetikos vidaus rinkoje

| | Povandeninis kabelis Suomija–Estija („Estlink“) |
| --- | --- |

Povandeninis kabelis Suomija–Estija („Estlink“)

| | Povandeninis kabelis „Fennoscan“ tarp Suomijos ir Švedijos |
| --- | --- |

Povandeninis kabelis „Fennoscan“ tarp Suomijos ir Švedijos

| | Halle/Saale (DE)–Schweinfurt (DE) |
| --- | --- |

Halle/Saale (DE)–Schweinfurt (DE)

EL.8.

Vokietija–Lenkija–Čekijos Respublika–Slovakija–Austrija–Vengrija–Slovėnija: elektros energijos tinklų sujungimo pajėgumų didinimas.

Prioritetiniams projektams priskiriama:

| | Neuenhagen (DE)–Vierraden (DE)–Krajnik (PL) linija |
| --- | --- |

Neuenhagen (DE)–Vierraden (DE)–Krajnik (PL) linija

| | Dürnrohr (AT)–Slavětice (CZ) linija |
| --- | --- |

Dürnrohr (AT)–Slavětice (CZ) linija

| | Naujas Vokietijos ir Lenkijos tinklų sujungimas |
| --- | --- |

Naujas Vokietijos ir Lenkijos tinklų sujungimas

| | Veľké Kapušany (SK)–Lemešany (SK)–Moldava (SK)–Sajóivánka (HU), |
| --- | --- |

Veľké Kapušany (SK)–Lemešany (SK)–Moldava (SK)–Sajóivánka (HU),

| | Gabčíkovo (SK)–Vel'ký Ďur (SK) |
| --- | --- |

Gabčíkovo (SK)–Vel'ký Ďur (SK)

| | Stupava (SK)–pietrytinė Vienos dalis (AT) |
| --- | --- |

Stupava (SK)–pietrytinė Vienos dalis (AT)

EL.9.

Viduržemio jūros valstybės narės–Viduržemio jūros elektros energijos žiedas: Viduržemio jūros regiono valstybių narių tinklų ir Marokas–Alžyras–Tunisas–Libija–Egiptas–Artimųjų Rytų valstybės–Turkija tinklo sujungimo pajėgumų didinimas.

Prioritetiniams projektams priskiriama:

| | Tunisą ir Italiją jungianti elektros energijos tinklų jungtis |
| --- | --- |

Tunisą ir Italiją jungianti elektros energijos tinklų jungtis

DUJŲ TINKLAI

| NG.1. | Jungtinė Karalystė–žemyninės Europos šiaurinė dalis, įskaitant Nyderlandus, Belgiją, Daniją, Švediją ir Vokietija–Lenkija–Lietuva–Latvija–Estija– Suomija–Rusija:
  dujotiekiai, skirti sujungti kai kuriuos pagrindinius dujų tiekimo šaltinius Europoje, pagerinti tinklų sąveiką ir padidinti tiekimo saugumą, įskaitant gamtinių dujų vamzdynų trasą jūra iš Rusijos į ES ir sausuma — iš Rusijos į Lenkiją bei Vokietiją, naujo dujotiekio statybą ir Vokietijos, Danijos ir Švedijos tinklų bei šias šalis jungiančių tinklų pajėgumų didinimą ir Lenkijos, Čekijos Respublikos, Slovakijos, Vokietijos ir Austrijos tinklų bei šias šalis jungiančių tinklų pajėgumų didinimą.

  Prioritetiniams projektams priskiriama: | Šiaurės Europos dujotiekis |
| --- | --- | --- |

NG.1.

Jungtinė Karalystė–žemyninės Europos šiaurinė dalis, įskaitant Nyderlandus, Belgiją, Daniją, Švediją ir Vokietija–Lenkija–Lietuva–Latvija–Estija– Suomija–Rusija:

dujotiekiai, skirti sujungti kai kuriuos pagrindinius dujų tiekimo šaltinius Europoje, pagerinti tinklų sąveiką ir padidinti tiekimo saugumą, įskaitant gamtinių dujų vamzdynų trasą jūra iš Rusijos į ES ir sausuma — iš Rusijos į Lenkiją bei Vokietiją, naujo dujotiekio statybą ir Vokietijos, Danijos ir Švedijos tinklų bei šias šalis jungiančių tinklų pajėgumų didinimą ir Lenkijos, Čekijos Respublikos, Slovakijos, Vokietijos ir Austrijos tinklų bei šias šalis jungiančių tinklų pajėgumų didinimą.

Prioritetiniams projektams priskiriama:

Šiaurės Europos dujotiekis

| | Dujotiekis „Jamal“–Europa |
| --- | --- |

Dujotiekis „Jamal“–Europa

| | Gamtinių dujų vamzdynas, jungiantis Daniją, Vokietiją ir Švediją |
| --- | --- |

Gamtinių dujų vamzdynas, jungiantis Daniją, Vokietiją ir Švediją

| | Krypties Vokietija–Belgija–Jungtinė Karalystė perdavimo pajėgumų didinimas |
| --- | --- |

Krypties Vokietija–Belgija–Jungtinė Karalystė perdavimo pajėgumų didinimas

NG.2.

Alžyras–Ispanija–Italija–Prancūzija–žemyninės Europos šiaurinė dalis: naujų gamtinių dujų dujotiekių tiesimas iš Alžyro į Ispaniją, Prancūziją ir Italiją bei Ispanijos, Italijos ir Prancūzijos tinklų ir šias šalis jungiančių tinklų pajėgumų didinimas.

Prioritetiniams projektams priskiriama:

| | Dujotiekis Alžyras–Tunisas–Italija |
| --- | --- |

Dujotiekis Alžyras–Tunisas–Italija

| | Dujotiekis Alžyras–Italija per Sardiniją ir Korsiką, su atšaka į Prancūziją |
| --- | --- |

Dujotiekis Alžyras–Italija per Sardiniją ir Korsiką, su atšaka į Prancūziją

| | Dujotiekis „Medgas“ (Alžyras–Ispanija–Prancūzija–žemyninė Europa) |
| --- | --- |

Dujotiekis „Medgas“ (Alžyras–Ispanija–Prancūzija–žemyninė Europa)

NG.3.

Kaspijos jūros šalys–Vidurio Rytai–Europos Sąjunga: nauji gamtinių dujų tiekimo į Europos Sąjungą iš naujų šaltinių tinklai, įskaitant gamtinių dujų dujotiekius Turkija–Graikija, Graikija–Italija ir Turkija–Austrija bei Graikija–Slovėnija–Austrija (per Vakarų Balkanus).

Prioritetiniams projektams priskiriama:

| | Dujotiekis Turkija–Graikija–Italija |
| --- | --- |

Dujotiekis Turkija–Graikija–Italija

| | Dujotiekis Turkija–Austrija |
| --- | --- |

Dujotiekis Turkija–Austrija

NG.4.

Suskystintų gamtinių dujų (SGD) terminalai Belgijoje, Prancūzijoje, Ispanijoje, Portugalijoje, Italijoje, Graikijoje, Kipre ir Lenkijoje: tiekimo šaltinių ir dujų perdavimo stočių diversifikacija, įskaitant SGD terminalų jungtis su perdavimo tinklu.

NG.5.

Požeminės gamtinių dujų saugyklos Ispanijoje, Portugalijoje, Prancūzijoje, Italijoje, Graikijoje ir Baltijos jūros regione: pajėgumų didinimas Ispanijoje, Prancūzijoje, Italijoje ir Baltijos jūros regione ir pirmųjų įrenginių statyba Portugalijoje, Graikijoje ir Lietuvoje.

NG.6.

Viduržemio jūros regiono valstybės narės–Viduržemio jūros regiono rytinės dalies dujotiekio žiedas: gamtinių dujų dujotiekio tarp Viduržemio jūros regiono valstybių narių ir Libijos, Egipto, Jordanijos, Sirijos ir Turkijos statyba ir jo pajėgumų didinimas.

Prioritetiniams projektams priskiriama:

| | Dujotiekis Libija–Italija |
| --- | --- |

Dujotiekis Libija–Italija

---

II PRIEDAS

TRANSEUROPINIAI ENERGETIKOS TINKLAI

6 straipsnio 2 dalyje numatyti papildomi bendro intereso projektų nustatymo kriterijai

ELEKTROS ENERGIJOS TINKLAI

| 1. | Elektros energijos tinklų plėtra salų, izoliuotuose, periferiniuose ir atokiuose regionuose, skatinant energijos išteklių diversifikaciją ir didinant atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimą ir prireikus šių regionų elektros energijos tinklų jungimas.






  — | Airija–Jungtinė Karalystė (Velsas) |
| --- | --- | --- |

1.

Elektros energijos tinklų plėtra salų, izoliuotuose, periferiniuose ir atokiuose regionuose, skatinant energijos išteklių diversifikaciją ir didinant atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimą ir prireikus šių regionų elektros energijos tinklų jungimas.

—

Airija–Jungtinė Karalystė (Velsas)

| — | Graikija (salos) |
| --- | --- |

—

Graikija (salos)

| — | Italija (Sardinija) –Prancūzija (Korsika) –Italija (žemyninė dalis) |
| --- | --- |

—

Italija (Sardinija) –Prancūzija (Korsika) –Italija (žemyninė dalis)

| — | Jungtys salose, įskaitant jungtis su žemynine dalimi |
| --- | --- |

—

Jungtys salose, įskaitant jungtis su žemynine dalimi

| — | Jungtys atokiuose Prancūzijos, Ispanijos ir Portugalijos regionuose |
| --- | --- |

—

Jungtys atokiuose Prancūzijos, Ispanijos ir Portugalijos regionuose

| 2. | Jungčių tarp valstybių narių elektros energijos tinklų plėtra, būtina vidaus rinkos funkcionavimui ir elektros energijos tinklų veikimo patikimumui užtikrinti.






  — | Prancūzija–Belgija–Nyderlandai–Vokietija |
| --- | --- | --- |

2.

Jungčių tarp valstybių narių elektros energijos tinklų plėtra, būtina vidaus rinkos funkcionavimui ir elektros energijos tinklų veikimo patikimumui užtikrinti.

—

Prancūzija–Belgija–Nyderlandai–Vokietija

| — | Prancūzija–Vokietija |
| --- | --- |

—

Prancūzija–Vokietija

| — | Prancūzija–Italija |
| --- | --- |

—

Prancūzija–Italija

| — | Prancūzija–Ispanija |
| --- | --- |

—

Prancūzija–Ispanija

| — | Portugalija–Ispanija |
| --- | --- |

—

Portugalija–Ispanija

| — | Suomija–Švedija |
| --- | --- |

—

Suomija–Švedija

| — | Suomija–Estija–Latvija–Lietuva |
| --- | --- |

—

Suomija–Estija–Latvija–Lietuva

| — | Austrija–Italija |
| --- | --- |

—

Austrija–Italija

| — | Italija–Slovėnija |
| --- | --- |

—

Italija–Slovėnija

| — | Austrija–Italija–Slovėnija–Vengrija |
| --- | --- |

—

Austrija–Italija–Slovėnija–Vengrija

| — | Vokietija–Lenkija |
| --- | --- |

—

Vokietija–Lenkija

| — | Vokietija–Lenkija–Čekijos Respublika–Austrija–Slovakija–Vengrija |
| --- | --- |

—

Vokietija–Lenkija–Čekijos Respublika–Austrija–Slovakija–Vengrija

| — | Vengrija–Slovakija |
| --- | --- |

—

Vengrija–Slovakija

| — | Vengrija–Austrija |
| --- | --- |

—

Vengrija–Austrija

| — | Lenkija–Lietuva |
| --- | --- |

—

Lenkija–Lietuva

| — | Airija–Jungtinė Karalystė (Šiaurės Airija) |
| --- | --- |

—

Airija–Jungtinė Karalystė (Šiaurės Airija)

| — | Austrija–Vokietija–Slovėnija–Vengrija |
| --- | --- |

—

Austrija–Vokietija–Slovėnija–Vengrija

| — | Nyderlandai–Jungtinė Karalystė |
| --- | --- |

—

Nyderlandai–Jungtinė Karalystė

| — | Vokietija–Danija–Švedija |
| --- | --- |

—

Vokietija–Danija–Švedija

| — | Graikija–Italija |
| --- | --- |

—

Graikija–Italija

| — | Vengrija–Slovėnija |
| --- | --- |

—

Vengrija–Slovėnija

| — | Malta–Italija |
| --- | --- |

—

Malta–Italija

| — | Suomija–Estija |
| --- | --- |

—

Suomija–Estija

| — | Italija–Slovėnija |
| --- | --- |

—

Italija–Slovėnija

| 3. | Valstybių narių elektros energijos tinklų jungčių plėtra, kai tai būtina siekiant pasinaudoti jungtimis tarp valstybių narių, vidaus rinka ar atsinaujinančių energijos šaltinių jungtimi.






  — | Visos valstybės narės |
| --- | --- | --- |

3.

Valstybių narių elektros energijos tinklų jungčių plėtra, kai tai būtina siekiant pasinaudoti jungtimis tarp valstybių narių, vidaus rinka ar atsinaujinančių energijos šaltinių jungtimi.

—

Visos valstybės narės

| 4. | Elektros energijos tinklų jungčių su valstybių, kurios nėra ES narės, ypač su šalių kandidačių, tinklais plėtra, tokiu būdu gerinant sąveiką, elektros energijos tinklų veikimo patikimumą ir saugumą ar elektros energijos tiekimą Europos bendrijoje.






  — | Vokietija–Norvegija |
| --- | --- | --- |

4.

Elektros energijos tinklų jungčių su valstybių, kurios nėra ES narės, ypač su šalių kandidačių, tinklais plėtra, tokiu būdu gerinant sąveiką, elektros energijos tinklų veikimo patikimumą ir saugumą ar elektros energijos tiekimą Europos bendrijoje.

—

Vokietija–Norvegija

| — | Nyderlandai–Norvegija |
| --- | --- |

—

Nyderlandai–Norvegija

| — | Švedija–Norvegija |
| --- | --- |

—

Švedija–Norvegija

| — | Jungtinė Karalystė–Norvegija |
| --- | --- |

—

Jungtinė Karalystė–Norvegija

| — | Baltijos jūros elektros energijos žiedas: Vokietija–Lenkija–Baltarusija–Rusija–Lietuva–Latvija–Estija–Suomija–Švedija–Norvegija–Danija |
| --- | --- |

—

Baltijos jūros elektros energijos žiedas: Vokietija–Lenkija–Baltarusija–Rusija–Lietuva–Latvija–Estija–Suomija–Švedija–Norvegija–Danija

| — | Norvegija–Švedija–Suomija–Rusija |
| --- | --- |

—

Norvegija–Švedija–Suomija–Rusija

| — | Viduržemio jūros elektros energijos žiedas: Prancūzija–Ispanija–Marokas–Alžyras–Tunisas–Libija–Egiptas–Artimųjų Rytų šalys–Turkija–Graikija–Italija |
| --- | --- |

—

Viduržemio jūros elektros energijos žiedas: Prancūzija–Ispanija–Marokas–Alžyras–Tunisas–Libija–Egiptas–Artimųjų Rytų šalys–Turkija–Graikija–Italija

| — | Graikija–Turkija |
| --- | --- |

—

Graikija–Turkija

| — | Italija–Šveicarija |
| --- | --- |

—

Italija–Šveicarija

| — | Austrija–Šveicarija |
| --- | --- |

—

Austrija–Šveicarija

| — | Vengrija–Rumunija |
| --- | --- |

—

Vengrija–Rumunija

| — | Vengrija–Serbija |
| --- | --- |

—

Vengrija–Serbija

| — | Vengrija–Kroatija |
| --- | --- |

—

Vengrija–Kroatija

| — | Italija–Tunisas |
| --- | --- |

—

Italija–Tunisas

| — | Graikija–Balkanų šalys |
| --- | --- |

—

Graikija–Balkanų šalys

| — | Ispanija–Marokas |
| --- | --- |

—

Ispanija–Marokas

| — | Ispanija–Andora–Prancūzija |
| --- | --- |

—

Ispanija–Andora–Prancūzija

| — | ES–Balkanų šalys–Baltarusija–Rusija–Ukraina |
| --- | --- |

—

ES–Balkanų šalys–Baltarusija–Rusija–Ukraina

| — | Juodosios jūros elektros energijos žiedas: Rusija–Ukraina–Rumunija–Bulgarija–Turkija–Gruzija |
| --- | --- |

—

Juodosios jūros elektros energijos žiedas: Rusija–Ukraina–Rumunija–Bulgarija–Turkija–Gruzija

| — | Bulgarija–Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija/Graikija–Albanija–Italija arba–Bulgarija–Graikija–Italija |
| --- | --- |

—

Bulgarija–Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija/Graikija–Albanija–Italija arba–Bulgarija–Graikija–Italija

| 5. | Veiksmai, kuriais siekiama pagerinti vidaus rinkos sujungtų elektros energijos tinklų veikimą, visų pirma sumažėjusio pralaidumo vietų ir trūkstamų jungiamųjų linijų nustatymas, perkrovos problemų sprendimas bei prognozavimo ir elektros energijos tinklų eksploatavimo metodų pritaikymas.






  — | Sumažėjusio pralaidumo vietų bei trūkstamų jungiamųjų linijų nustatymas elektros energijos tinkluose, ypač tarptautiniuose |
| --- | --- | --- |

5.

Veiksmai, kuriais siekiama pagerinti vidaus rinkos sujungtų elektros energijos tinklų veikimą, visų pirma sumažėjusio pralaidumo vietų ir trūkstamų jungiamųjų linijų nustatymas, perkrovos problemų sprendimas bei prognozavimo ir elektros energijos tinklų eksploatavimo metodų pritaikymas.

—

Sumažėjusio pralaidumo vietų bei trūkstamų jungiamųjų linijų nustatymas elektros energijos tinkluose, ypač tarptautiniuose

| — | Elektros energijos srauto valdymo sprendimai, siekiant išspręsti elektros energijos tinklų perkrovos problemas |
| --- | --- |

—

Elektros energijos srauto valdymo sprendimai, siekiant išspręsti elektros energijos tinklų perkrovos problemas

| — | Prognozavimo ir elektros energijos tinklų eksploatavimo metodų pritaikymas, būtinas vidaus rinkos funkcionavimui ir kai sunaudojama didelė procentinė dalis energijos iš atsinaujinančių šaltinių |
| --- | --- |

—

Prognozavimo ir elektros energijos tinklų eksploatavimo metodų pritaikymas, būtinas vidaus rinkos funkcionavimui ir kai sunaudojama didelė procentinė dalis energijos iš atsinaujinančių šaltinių

DUJŲ TINKLAI

| 6. | Gamtinių dujų tiekimas naujiems regionams, daugiausia saloms, izoliuotiems, periferiniams ir atokiems regionams, ir dujų tinklų plėtra šiuose regionuose.






  — | Jungtinė Karalystė (Šiaurės Airija) |
| --- | --- | --- |

6.

Gamtinių dujų tiekimas naujiems regionams, daugiausia saloms, izoliuotiems, periferiniams ir atokiems regionams, ir dujų tinklų plėtra šiuose regionuose.

—

Jungtinė Karalystė (Šiaurės Airija)

| — | Airija |
| --- | --- |

—

Airija

| — | Ispanija |
| --- | --- |

—

Ispanija

| — | Portugalija |
| --- | --- |

—

Portugalija

| — | Graikija |
| --- | --- |

—

Graikija

| — | Švedija |
| --- | --- |

—

Švedija

| — | Danija |
| --- | --- |

—

Danija

| — | Italija (Sardinija) |
| --- | --- |

—

Italija (Sardinija)

| — | Prancūzija (Korsika) |
| --- | --- |

—

Prancūzija (Korsika)

| — | Kipras |
| --- | --- |

—

Kipras

| — | Malta |
| --- | --- |

—

Malta

| — | Atokūs Prancūzijos, Ispanijos ir Portugalijos regionai |
| --- | --- |

—

Atokūs Prancūzijos, Ispanijos ir Portugalijos regionai

| 7. | Gamtinių dujų tinklų jungčių plėtra, siekiant patenkinti vidaus rinkos poreikius ar sustiprinti tiekimo saugumą, įskaitant atskirų gamtinių dujų tinklų bei alkenų dujų tinklų sujungimą.






  — | Airija–Jungtinė Karalystė |
| --- | --- | --- |

7.

Gamtinių dujų tinklų jungčių plėtra, siekiant patenkinti vidaus rinkos poreikius ar sustiprinti tiekimo saugumą, įskaitant atskirų gamtinių dujų tinklų bei alkenų dujų tinklų sujungimą.

—

Airija–Jungtinė Karalystė

| — | Prancūzija–Ispanija |
| --- | --- |

—

Prancūzija–Ispanija

| — | Prancūzija–Šveicarija |
| --- | --- |

—

Prancūzija–Šveicarija

| — | Portugalija–Ispanija |
| --- | --- |

—

Portugalija–Ispanija

| — | Austrija–Vokietija |
| --- | --- |

—

Austrija–Vokietija

| — | Austrija–Vengrija |
| --- | --- |

—

Austrija–Vengrija

| — | Austrija–Vengrija–Slovakija–Lenkija |
| --- | --- |

—

Austrija–Vengrija–Slovakija–Lenkija

| — | Lenkija–Čekijos Respublika |
| --- | --- |

—

Lenkija–Čekijos Respublika

| — | Slovakija–Čekijos Respublika–Vokietija–Austrija |
| --- | --- |

—

Slovakija–Čekijos Respublika–Vokietija–Austrija

| — | Austrija–Italija |
| --- | --- |

—

Austrija–Italija

| — | Graikija–Balkanų šalys |
| --- | --- |

—

Graikija–Balkanų šalys

| — | Austrija–Vengrija–Rumunija–Bulgarija–Graikija–Turkija |
| --- | --- |

—

Austrija–Vengrija–Rumunija–Bulgarija–Graikija–Turkija

| — | Prancūzija–Italija |
| --- | --- |

—

Prancūzija–Italija

| — | Graikija–Italija |
| --- | --- |

—

Graikija–Italija

| — | Austrija–Čekijos Respublika |
| --- | --- |

—

Austrija–Čekijos Respublika

| — | Vokietija–Čekijos Respublika–Austrija–Italija |
| --- | --- |

—

Vokietija–Čekijos Respublika–Austrija–Italija

| — | Austrija–Slovėnija–Kroatija |
| --- | --- |

—

Austrija–Slovėnija–Kroatija

| — | Vengrija–Kroatija |
| --- | --- |

—

Vengrija–Kroatija

| — | Vengrija–Rumunija |
| --- | --- |

—

Vengrija–Rumunija

| — | Vengrija–Slovakija |
| --- | --- |

—

Vengrija–Slovakija

| — | Vengrija–Ukraina |
| --- | --- |

—

Vengrija–Ukraina

| — | Slovėnija–Balkanų šalys |
| --- | --- |

—

Slovėnija–Balkanų šalys

| — | Belgija–Nyderlandai–Vokietija |
| --- | --- |

—

Belgija–Nyderlandai–Vokietija

| — | Jungtinė Karalystė–Nyderlandai–Vokietija |
| --- | --- |

—

Jungtinė Karalystė–Nyderlandai–Vokietija

| — | Vokietija–Lenkija |
| --- | --- |

—

Vokietija–Lenkija

| — | Danija–Jungtinė Karalystė |
| --- | --- |

—

Danija–Jungtinė Karalystė

| — | Danija–Vokietija–Švedija |
| --- | --- |

—

Danija–Vokietija–Švedija

| — | Danija–Nyderlandai |
| --- | --- |

—

Danija–Nyderlandai

| 8. | SGD priėmimo ir gamtinių dujų saugojimo pajėgumų plėtra siekiant patenkinti paklausą, kontroliuoti dujų tiekimo sistemas bei diversifikuoti išteklius ir tiekimo trasas.






  — | Visos valstybės narės |
| --- | --- | --- |

8.

SGD priėmimo ir gamtinių dujų saugojimo pajėgumų plėtra siekiant patenkinti paklausą, kontroliuoti dujų tiekimo sistemas bei diversifikuoti išteklius ir tiekimo trasas.

—

Visos valstybės narės

| 9. | Gamtinių dujų transportavimo pajėgumų (tiekimo dujotiekių) plėtra siekiant patenkinti paklausą ir diversifikuoti tiekimą iš vidaus ir išorės šaltinių bei tiekimo trasas.






  — | Šiaurinis dujų tinklas: Norvegija–Danija–Vokietija–Švedija–Suomija–Rusija–Baltijos šalys–Lenkija |
| --- | --- | --- |

9.

Gamtinių dujų transportavimo pajėgumų (tiekimo dujotiekių) plėtra siekiant patenkinti paklausą ir diversifikuoti tiekimą iš vidaus ir išorės šaltinių bei tiekimo trasas.

—

Šiaurinis dujų tinklas: Norvegija–Danija–Vokietija–Švedija–Suomija–Rusija–Baltijos šalys–Lenkija

| — | Alžyras–Ispanija–Prancūzija |
| --- | --- |

—

Alžyras–Ispanija–Prancūzija

| — | Rusija–Ukraina–ES |
| --- | --- |

—

Rusija–Ukraina–ES

| — | Rusija–Baltarusija–Ukraina–ES |
| --- | --- |

—

Rusija–Baltarusija–Ukraina–ES

| — | Rusija–Baltarusija–ES |
| --- | --- |

—

Rusija–Baltarusija–ES

| — | Rusija–Baltijos jūra–Vokietija |
| --- | --- |

—

Rusija–Baltijos jūra–Vokietija

| — | Rusija–Baltijos valstybės–Lenkija–Vokietija |
| --- | --- |

—

Rusija–Baltijos valstybės–Lenkija–Vokietija

| — | Vokietija–Čekijos Respublika–Lenkija–Vokietija–kitos valstybės narės |
| --- | --- |

—

Vokietija–Čekijos Respublika–Lenkija–Vokietija–kitos valstybės narės

| — | Libija–Italija |
| --- | --- |

—

Libija–Italija

| — | Tunisas–Libija–Italija |
| --- | --- |

—

Tunisas–Libija–Italija

| — | Kaspijos jūros šalys–ES |
| --- | --- |

—

Kaspijos jūros šalys–ES

| — | Rusija–Ukraina–Moldova–Rumunija–Bulgarija–Graikija–Slovėnija–kitos Balkanų šalys |
| --- | --- |

—

Rusija–Ukraina–Moldova–Rumunija–Bulgarija–Graikija–Slovėnija–kitos Balkanų šalys

| — | Rusija–Ukraina–Slovakija–Vengrija–Slovėnija–Italija |
| --- | --- |

—

Rusija–Ukraina–Slovakija–Vengrija–Slovėnija–Italija

| — | Nyderlandai–Vokietija–Šveicarija–Italija |
| --- | --- |

—

Nyderlandai–Vokietija–Šveicarija–Italija

| — | Belgija–Prancūzija–Šveicarija–Italija |
| --- | --- |

—

Belgija–Prancūzija–Šveicarija–Italija

| — | Danija–Švedija–Lenkija |
| --- | --- |

—

Danija–Švedija–Lenkija

| — | Norvegija–Rusija–ES |
| --- | --- |

—

Norvegija–Rusija–ES

| — | Airija |
| --- | --- |

—

Airija

| — | Alžyras–Italija–Prancūzija |
| --- | --- |

—

Alžyras–Italija–Prancūzija

| — | Alžyras–Tunisas–Italija |
| --- | --- |

—

Alžyras–Tunisas–Italija

| — | Vidurio Rytai–Viduržemio jūros rytinės dalies dujų tiekimo žiedas–ES |
| --- | --- |

—

Vidurio Rytai–Viduržemio jūros rytinės dalies dujų tiekimo žiedas–ES

| — | Winksele maišymo įrenginiai, šiaurės-pietų kryptis (vandenilio dujų maišymas su azotu) |
| --- | --- |

—

Winksele maišymo įrenginiai, šiaurės-pietų kryptis (vandenilio dujų maišymas su azotu)

| — | Rytų-vakarų krypties pajėgumų didinimas: Zeebrugge–Eynatten |
| --- | --- |

—

Rytų-vakarų krypties pajėgumų didinimas: Zeebrugge–Eynatten

| 10. | Veiksmai, kuriais siekiama pagerinti sujungtų vidaus rinkos, taip pat esančių tranzito šalyse gamtinių dujų tinklų veikimą, visų pirma sumažėjusio pralaidumo vietų ir trūkstamų tinklų nustatymas, perkrovos problemų sprendimas bei prognozavimo ir našaus bei saugaus gamtinių dujų tinklų eksploatavimo metodų pritaikymas.






  — | Sumažėjusio pralaidumo vietų bei trūkstamų jungiamųjų linijų nustatymas gamtinių dujų tinkluose, ypač tarptautiniuose |
| --- | --- | --- |

10.

Veiksmai, kuriais siekiama pagerinti sujungtų vidaus rinkos, taip pat esančių tranzito šalyse gamtinių dujų tinklų veikimą, visų pirma sumažėjusio pralaidumo vietų ir trūkstamų tinklų nustatymas, perkrovos problemų sprendimas bei prognozavimo ir našaus bei saugaus gamtinių dujų tinklų eksploatavimo metodų pritaikymas.

—

Sumažėjusio pralaidumo vietų bei trūkstamų jungiamųjų linijų nustatymas gamtinių dujų tinkluose, ypač tarptautiniuose

| — | Gamtinių dujų srautų valdymo sprendimai, siekiant išspręsti dujų tinklų perkrovos problemas |
| --- | --- |

—

Gamtinių dujų srautų valdymo sprendimai, siekiant išspręsti dujų tinklų perkrovos problemas

| — | Prognozavimo ir gamtinių dujų tinklų eksploatavimo metodų pritaikymas, būtinas vidaus rinkos funkcionavimui |
| --- | --- |

—

Prognozavimo ir gamtinių dujų tinklų eksploatavimo metodų pritaikymas, būtinas vidaus rinkos funkcionavimui

| — | Tranzito šalyse esančių gamtinių dujų tinklų bendrų eksploatacinių savybių, saugos ir apsaugos gerinimas |
| --- | --- |

—

Tranzito šalyse esančių gamtinių dujų tinklų bendrų eksploatacinių savybių, saugos ir apsaugos gerinimas

| 11. | Alkenų dujų transportavimo pajėgumų plėtra ir integravimas, būtini paklausai vidaus rinkoje patenkinti.






  — | Visos valstybės narės |
| --- | --- | --- |

11.

Alkenų dujų transportavimo pajėgumų plėtra ir integravimas, būtini paklausai vidaus rinkoje patenkinti.

—

Visos valstybės narės

---

III PRIEDAS

TRANSEUROPINIAI ENERGETIKOS TINKLAI

Bendro intereso projektai ir jų specifikacijos, šiuo metu nustatyti pagal II priede nustatytus kriterijus

ELEKTROS ENERGIJOS TINKLAI

1.   Elektros energijos tinklų plėtra izoliuotuose regionuose

| 1.1. | Povandeninis kabelis Airija–Velsas (UK) |
| --- | --- |

1.1.

Povandeninis kabelis Airija–Velsas (UK)

| 1.2. | Pietinių Kikladų (EL) tinklų jungtis (tarpusavyje sujungta sistema) |
| --- | --- |

1.2.

Pietinių Kikladų (EL) tinklų jungtis (tarpusavyje sujungta sistema)

| 1.3. | 30 kV įtampos povandeninis kabelis, jungiantis Fajalio, Piko ir San Žoržės salas (Azorų salos, PT) |
| --- | --- |

1.3.

30 kV įtampos povandeninis kabelis, jungiantis Fajalio, Piko ir San Žoržės salas (Azorų salos, PT)

| 1.4. | Terseiros, Fajalio ir San Migelio salų (Azorų salos, PT) tinklo stiprinimas ir jungimas |
| --- | --- |

1.4.

Terseiros, Fajalio ir San Migelio salų (Azorų salos, PT) tinklo stiprinimas ir jungimas

| 1.5. | Madeiros (PT) tinklo jungimas ir stiprinimas |
| --- | --- |

1.5.

Madeiros (PT) tinklo jungimas ir stiprinimas

| 1.6. | Povandeninis kabelis Sardinija (IT)–žemyninė Italija |
| --- | --- |

1.6.

Povandeninis kabelis Sardinija (IT)–žemyninė Italija

| 1.7. | Povandeninis kabelis Korsika (FR)–Italija |
| --- | --- |

1.7.

Povandeninis kabelis Korsika (FR)–Italija

| 1.8. | Jungtis žemyninė Italija–Sicilija (IT): Sorgente (IT)–Rizziconi (IT) jungties padvigubinimas |
| --- | --- |

1.8.

Jungtis žemyninė Italija–Sicilija (IT): Sorgente (IT)–Rizziconi (IT) jungties padvigubinimas

| 1.9. | Naujos jungtys Balearų ir Kanarų salose (ES) |
| --- | --- |

1.9.

Naujos jungtys Balearų ir Kanarų salose (ES)

2.   Jungčių tarp valstybių narių elektros energijos tinklų plėtra

| 2.1. | Moulaine (FR)–Aubange (BE) linija |
| --- | --- |

2.1.

Moulaine (FR)–Aubange (BE) linija

| 2.2. | Avelin (FR)–Avelgem (BE) linija |
| --- | --- |

2.2.

Avelin (FR)–Avelgem (BE) linija

| 2.3. | Vokietijos ir Belgijos tinklų sujungimas |
| --- | --- |

2.3.

Vokietijos ir Belgijos tinklų sujungimas

| 2.4. | Vigy (FR)–Marlenheim (FR) linija |
| --- | --- |

2.4.

Vigy (FR)–Marlenheim (FR) linija

| 2.5. | Vigy (FR)–Uchtelfangen (DE) linija |
| --- | --- |

2.5.

Vigy (FR)–Uchtelfangen (DE) linija

| 2.6. | La Praz (FR) fazės keitimo transformatorius |
| --- | --- |

2.6.

La Praz (FR) fazės keitimo transformatorius

| 2.7. | Tolesnis pajėgumų didinimas panaudojant esamą jungtį tarp Prancūzijos ir Italijos |
| --- | --- |

2.7.

Tolesnis pajėgumų didinimas panaudojant esamą jungtį tarp Prancūzijos ir Italijos

| 2.8. | Naujas Prancūzijos ir Italijos tinklų sujungimas |
| --- | --- |

2.8.

Naujas Prancūzijos ir Italijos tinklų sujungimas

| 2.9. | Naujas Pirėnų tinklų sujungimas tarp Prancūzijos ir Ispanijos |
| --- | --- |

2.9.

Naujas Pirėnų tinklų sujungimas tarp Prancūzijos ir Ispanijos

| 2.10. | Rytinės Pirėnų dalies jungtis tarp Prancūzijos ir Ispanijos |
| --- | --- |

2.10.

Rytinės Pirėnų dalies jungtis tarp Prancūzijos ir Ispanijos

| 2.11. | Jungtys tarp Portugalijos šiaurinės dalies ir Ispanijos šiaurės vakarų dalies |
| --- | --- |

2.11.

Jungtys tarp Portugalijos šiaurinės dalies ir Ispanijos šiaurės vakarų dalies

| 2.12. | Sines (PT)–Alqueva (PT)–Balboa (ES) linija |
| --- | --- |

2.12.

Sines (PT)–Alqueva (PT)–Balboa (ES) linija

| 2.13. | Jungtis tarp Portugalijos ir Ispanijos pietvakarinės dalies |
| --- | --- |

2.13.

Jungtis tarp Portugalijos ir Ispanijos pietvakarinės dalies

| 2.14. | Valdigem (PT)–„Douro Internacional“ (PT)–Aldeadávila (ES) linija ir „Douro Internacional“ įrenginiai |
| --- | --- |

2.14.

Valdigem (PT)–„Douro Internacional“ (PT)–Aldeadávila (ES) linija ir „Douro Internacional“ įrenginiai

| 2.15. | Jungtys į šiaurę nuo Botnijos įlankos ir povandeninis kabelis „Fennoscan“ tarp Suomijos ir Švedijos |
| --- | --- |

2.15.

Jungtys į šiaurę nuo Botnijos įlankos ir povandeninis kabelis „Fennoscan“ tarp Suomijos ir Švedijos

| 2.16. | Lienz (AT)–Cordignano (IT) linija |
| --- | --- |

2.16.

Lienz (AT)–Cordignano (IT) linija

| 2.17. | Somplago (IT)–Wuermbach (AT) tinklų sujungimas |
| --- | --- |

2.17.

Somplago (IT)–Wuermbach (AT) tinklų sujungimas

| 2.18. | Austrijos ir Italijos (Thaur-Brixen) tinklų sujungimas Brenner geležinkelio tuneliu |
| --- | --- |

2.18.

Austrijos ir Italijos (Thaur-Brixen) tinklų sujungimas Brenner geležinkelio tuneliu

| 2.19. | Jungtis tarp Airijos ir Šiaurės Airijos |
| --- | --- |

2.19.

Jungtis tarp Airijos ir Šiaurės Airijos

| 2.20. | St. Peter (AT)–Isar (DE) linija |
| --- | --- |

2.20.

St. Peter (AT)–Isar (DE) linija

| 2.21. | Povandeninis kabelis tarp Pietryčių Anglijos ir Vidurio Nyderlandų |
| --- | --- |

2.21.

Povandeninis kabelis tarp Pietryčių Anglijos ir Vidurio Nyderlandų

| 2.22. | Jungčių tarp Danijos ir Vokietijos, pvz., Kassø–Hamburgo linijos, stiprinimas |
| --- | --- |

2.22.

Jungčių tarp Danijos ir Vokietijos, pvz., Kassø–Hamburgo linijos, stiprinimas

| 2.23. | Jungčių tarp Danijos ir Švedijos stiprinimas |
| --- | --- |

2.23.

Jungčių tarp Danijos ir Švedijos stiprinimas

| 2.24. | Naujas Slovėnijos ir Vengrijos tinklų sujungimas: Cirkovce (SI)–Hévíz (HU) |
| --- | --- |

2.24.

Naujas Slovėnijos ir Vengrijos tinklų sujungimas: Cirkovce (SI)–Hévíz (HU)

| 2.25. | Sajóivánka (HU)–Rimavská Sobota (SK) |
| --- | --- |

2.25.

Sajóivánka (HU)–Rimavská Sobota (SK)

| 2.26. | Moldava (SK)–Sajóivánka (HU) |
| --- | --- |

2.26.

Moldava (SK)–Sajóivánka (HU)

| 2.27. | Stupava (SK)–pietrytinė Vienos dalis (AT) |
| --- | --- |

2.27.

Stupava (SK)–pietrytinė Vienos dalis (AT)

| 2.28. | Lenkija–Vokietija (Neuenhagen (DE)–Vierraden (DE)–Krajnik (PL)) linija |
| --- | --- |

2.28.

Lenkija–Vokietija (Neuenhagen (DE)–Vierraden (DE)–Krajnik (PL)) linija

| 2.29. | Jungiamoji linija Lenkija–Lietuva (Elk–Alytus) |
| --- | --- |

2.29.

Jungiamoji linija Lenkija–Lietuva (Elk–Alytus)

| 2.30. | Povandeninis kabelis tarp Suomijos ir Estijos |
| --- | --- |

2.30.

Povandeninis kabelis tarp Suomijos ir Estijos

| 2.31. | Lanksčių kintamosios elektros srovės perdavimo sistemų, jungiančių Italiją ir Slovėniją, instaliavimas |
| --- | --- |

2.31.

Lanksčių kintamosios elektros srovės perdavimo sistemų, jungiančių Italiją ir Slovėniją, instaliavimas

| 2.32. | Naujos jungtys, siejančios UCTE ir CENTREL sistemas |
| --- | --- |

2.32.

Naujos jungtys, siejančios UCTE ir CENTREL sistemas

| 2.33. | Dürnrohr (AT)–Slavětice (CZ) |
| --- | --- |

2.33.

Dürnrohr (AT)–Slavětice (CZ)

| 2.34. | Povandeninė elektros energijos tinklų jungtis tarp Maltos (MT) ir Sicilijos (IT) |
| --- | --- |

2.34.

Povandeninė elektros energijos tinklų jungtis tarp Maltos (MT) ir Sicilijos (IT)

| 2.35. | Nauji Italijos ir Slovėnijos tinklų sujungimai |
| --- | --- |

2.35.

Nauji Italijos ir Slovėnijos tinklų sujungimai

| 2.36. | Udine Ovest (IT)–Okroglo (SI) linija |
| --- | --- |

2.36.

Udine Ovest (IT)–Okroglo (SI) linija

3.   Valstybių narių elektros energijos tinklų jungčių plėtra

| 3.1. | Danijos rytų-vakarų krypties jungtys: Danijos vakarų (UCTE) ir rytų (NORDEL) tinklų jungtis |
| --- | --- |

3.1.

Danijos rytų-vakarų krypties jungtys: Danijos vakarų (UCTE) ir rytų (NORDEL) tinklų jungtis

| 3.2. | Danijos šiaurės-pietų krypties jungtis |
| --- | --- |

3.2.

Danijos šiaurės-pietų krypties jungtis

| 3.3. | Naujos jungtys Šiaurės Prancūzijoje |
| --- | --- |

3.3.

Naujos jungtys Šiaurės Prancūzijoje

| 3.4. | Naujos jungtys pietvakarių Prancūzijoje |
| --- | --- |

3.4.

Naujos jungtys pietvakarių Prancūzijoje

| 3.5. | Trino Vercellese (IT)–Lacchiarella (IT) linija |
| --- | --- |

3.5.

Trino Vercellese (IT)–Lacchiarella (IT) linija

| 3.6. | Turbigo (IT)–Rho (IT)–Bovisio (IT) linija |
| --- | --- |

3.6.

Turbigo (IT)–Rho (IT)–Bovisio (IT) linija

| 3.7. | Voghera (IT)–La Casella (IT) linija |
| --- | --- |

3.7.

Voghera (IT)–La Casella (IT) linija

| 3.8. | S. Fiorano (IT)–Nave (IT)–Gorlago (IT) linija |
| --- | --- |

3.8.

S. Fiorano (IT)–Nave (IT)–Gorlago (IT) linija

| 3.9. | Venezia Nord (IT)–Cordignano (IT) linija |
| --- | --- |

3.9.

Venezia Nord (IT)–Cordignano (IT) linija

| 3.10. | Redipuglia (IT)–Udine Ovest (IT) linija |
| --- | --- |

3.10.

Redipuglia (IT)–Udine Ovest (IT) linija

| 3.11. | Italijos rytų-vakarų krypties naujos jungtys |
| --- | --- |

3.11.

Italijos rytų-vakarų krypties naujos jungtys

| 3.12. | Tavarnuzze (IT)–Casellina (IT) linija |
| --- | --- |

3.12.

Tavarnuzze (IT)–Casellina (IT) linija

| 3.13. | Tavarnuzze (IT)–S. Barbara (IT) linija |
| --- | --- |

3.13.

Tavarnuzze (IT)–S. Barbara (IT) linija

| 3.14. | Rizziconi (IT)–Feroleto (IT)–Laino (IT) linija |
| --- | --- |

3.14.

Rizziconi (IT)–Feroleto (IT)–Laino (IT) linija

| 3.15. | Italijos šiaurės-pietų krypties naujos jungtys |
| --- | --- |

3.15.

Italijos šiaurės-pietų krypties naujos jungtys

| 3.16. | Tinklo pakeitimai, siekiant sudaryti sąlygas iš atsinaujinančių šaltinių gaunamos energijos jungtims Italijoje |
| --- | --- |

3.16.

Tinklo pakeitimai, siekiant sudaryti sąlygas iš atsinaujinančių šaltinių gaunamos energijos jungtims Italijoje

| 3.17. | Naujos vėjo energijos jungtys Italijoje |
| --- | --- |

3.17.

Naujos vėjo energijos jungtys Italijoje

| 3.18. | Ispanijos šiaurės krypties naujos jungtys |
| --- | --- |

3.18.

Ispanijos šiaurės krypties naujos jungtys

| 3.19. | Ispanijos Viduržemio jūros krypties naujos jungtys |
| --- | --- |

3.19.

Ispanijos Viduržemio jūros krypties naujos jungtys

| 3.20. | Krypties Galisija (ES)–Centras (ES) naujos jungtys |
| --- | --- |

3.20.

Krypties Galisija (ES)–Centras (ES) naujos jungtys

| 3.21. | Krypties Centras (ES)–Aragonas (ES) naujos jungtys |
| --- | --- |

3.21.

Krypties Centras (ES)–Aragonas (ES) naujos jungtys

| 3.22. | Krypties Aragonas (ES)–Levante (ES) naujos jungtys |
| --- | --- |

3.22.

Krypties Aragonas (ES)–Levante (ES) naujos jungtys

| 3.23. | Ispanijos pietų-centro krypties naujos jungtys (ES) |
| --- | --- |

3.23.

Ispanijos pietų-centro krypties naujos jungtys (ES)

| 3.24. | Ispanijos rytų-centro krypties (ES) naujos jungtys |
| --- | --- |

3.24.

Ispanijos rytų-centro krypties (ES) naujos jungtys

| 3.25. | Naujos jungtys Andalūzijoje (ES) |
| --- | --- |

3.25.

Naujos jungtys Andalūzijoje (ES)

| 3.26. | Pedralva (PT)–Riba d'Ave (PT) linija ir Pedralva įrenginiai |
| --- | --- |

3.26.

Pedralva (PT)–Riba d'Ave (PT) linija ir Pedralva įrenginiai

| 3.27. | Recarei (PT)–Valdigem (PT) linija |
| --- | --- |

3.27.

Recarei (PT)–Valdigem (PT) linija

| 3.28. | Picote (PT)–Pocinho (PT) linija (modernizavimas) |
| --- | --- |

3.28.

Picote (PT)–Pocinho (PT) linija (modernizavimas)

| 3.29. | Dabartinės Pego (PT)–Cedillo (ES)/Falagueira (PT) linijos ir Falagueira įrenginių keitimas |
| --- | --- |

3.29.

Dabartinės Pego (PT)–Cedillo (ES)/Falagueira (PT) linijos ir Falagueira įrenginių keitimas

| 3.30. | Pego (PT)–Batalha (PT) linija ir Batalha įrenginiai |
| --- | --- |

3.30.

Pego (PT)–Batalha (PT) linija ir Batalha įrenginiai

| 3.31. | Sines (PT)–Ferreira do Alentejo (PT) I linija (modernizavimas) |
| --- | --- |

3.31.

Sines (PT)–Ferreira do Alentejo (PT) I linija (modernizavimas)

| 3.32. | Naujos vėjo energijos jungtys Portugalijoje |
| --- | --- |

3.32.

Naujos vėjo energijos jungtys Portugalijoje

| 3.33. | Pereiros (PT)–Zêzere (PT)–Santarém (PT) linijos ir Zêzere įrenginiai |
| --- | --- |

3.33.

Pereiros (PT)–Zêzere (PT)–Santarém (PT) linijos ir Zêzere įrenginiai

| 3.34. | Batalha (PT)–Rio Maior (PT) I ir II linijos (modernizavimas) |
| --- | --- |

3.34.

Batalha (PT)–Rio Maior (PT) I ir II linijos (modernizavimas)

| 3.35. | Carrapatelo (PT)–Mourisca (PT) linija (modernizavimas) |
| --- | --- |

3.35.

Carrapatelo (PT)–Mourisca (PT) linija (modernizavimas)

| 3.36. | Valdigem (PT)–Viseu (PT)–Anadia (PT) linija |
| --- | --- |

3.36.

Valdigem (PT)–Viseu (PT)–Anadia (PT) linija

| 3.37. | Dabartinės Rio Maior (PT)–Palmela (PT) linijos nukreipimas į Ribatejo (PT) ir Ribatejo įrenginiai |
| --- | --- |

3.37.

Dabartinės Rio Maior (PT)–Palmela (PT) linijos nukreipimas į Ribatejo (PT) ir Ribatejo įrenginiai

| 3.38. | Thessaloniki (EL), Lamia (EL) ir Patras (EL) pastotės ir jungtys |
| --- | --- |

3.38.

Thessaloniki (EL), Lamia (EL) ir Patras (EL) pastotės ir jungtys

| 3.39. | Evia (EL), Lakonia (EL) ir Thrace (EL) regionų tinklų jungtys |
| --- | --- |

3.39.

Evia (EL), Lakonia (EL) ir Thrace (EL) regionų tinklų jungtys

| 3.40. | Žemyninės Graikijos periferiniuose regionuose esančių jungčių stiprinimas |
| --- | --- |

3.40.

Žemyninės Graikijos periferiniuose regionuose esančių jungčių stiprinimas

| 3.41. | Tynagh (IE)–Cashla (IE) linija |
| --- | --- |

3.41.

Tynagh (IE)–Cashla (IE) linija

| 3.42. | Flagford (IE)–rytinės Sligo dalies (IE) linija |
| --- | --- |

3.42.

Flagford (IE)–rytinės Sligo dalies (IE) linija

| 3.43. | Jungtys Ispanijos šiaurės rytų ir vakarinėje dalyse, visų pirma siekiant prisijungti prie vėjo energijos gamybos pajėgumų tinklo |
| --- | --- |

3.43.

Jungtys Ispanijos šiaurės rytų ir vakarinėje dalyse, visų pirma siekiant prisijungti prie vėjo energijos gamybos pajėgumų tinklo

| 3.44. | Jungtys Baskų krašte (ES), Aragone, (ES) ir Navaroje (ES) |
| --- | --- |

3.44.

Jungtys Baskų krašte (ES), Aragone, (ES) ir Navaroje (ES)

| 3.45. | Jungtys Galisijoje (ES) |
| --- | --- |

3.45.

Jungtys Galisijoje (ES)

| 3.46. | Jungtys Vidurio Švedijoje |
| --- | --- |

3.46.

Jungtys Vidurio Švedijoje

| 3.47. | Jungtys Pietų Švedijoje |
| --- | --- |

3.47.

Jungtys Pietų Švedijoje

| 3.48. | Hamburg (DE)–Schwerin regionas (DE) linija |
| --- | --- |

3.48.

Hamburg (DE)–Schwerin regionas (DE) linija

| 3.49. | Halle/Saale regionas (DE)–Schweinfurt regionas (DE) linija |
| --- | --- |

3.49.

Halle/Saale regionas (DE)–Schweinfurt regionas (DE) linija

| 3.50. | Naujos jūroje ir sausumoje esančios vėjo energijos tinklų jungtys Vokietijoje |
| --- | --- |

3.50.

Naujos jūroje ir sausumoje esančios vėjo energijos tinklų jungtys Vokietijoje

| 3.51. | 380 kV įtampos tinklo Vokietijoje modernizavimas siekiant prijungti jūroje esančias vėjo jėgaines |
| --- | --- |

3.51.

380 kV įtampos tinklo Vokietijoje modernizavimas siekiant prijungti jūroje esančias vėjo jėgaines

| 3.52. | Jungtys Šiaurės Airijoje, susijusios su sujungimu su Airijos tinklais |
| --- | --- |

3.52.

Jungtys Šiaurės Airijoje, susijusios su sujungimu su Airijos tinklais

| 3.53. | Jungtys Jungtinės Karalystės šiaurės vakarų dalyje |
| --- | --- |

3.53.

Jungtys Jungtinės Karalystės šiaurės vakarų dalyje

| 3.54. | Jungtys Škotijoje ir Anglijoje, siekiant, kad elektros energijos gamybai būtų plačiau naudojami atsinaujinantys energijos šaltiniai |
| --- | --- |

3.54.

Jungtys Škotijoje ir Anglijoje, siekiant, kad elektros energijos gamybai būtų plačiau naudojami atsinaujinantys energijos šaltiniai

| 3.55. | Naujos jūros vėjo energijos įrenginių jungtys Belgijoje, įskaitant 380 kV įtampos tinklo modernizavimą |
| --- | --- |

3.55.

Naujos jūros vėjo energijos įrenginių jungtys Belgijoje, įskaitant 380 kV įtampos tinklo modernizavimą

| 3.56. | Borssele pastotė (NL) |
| --- | --- |

3.56.

Borssele pastotė (NL)

| 3.57. | Reaktyviosios galios kompensavimo įrenginių įdiegimas (NL) |
| --- | --- |

3.57.

Reaktyviosios galios kompensavimo įrenginių įdiegimas (NL)

| 3.58. | Fazės keitiklių ir (arba) kondensatorių baterijų instaliavimas Belgijoje |
| --- | --- |

3.58.

Fazės keitiklių ir (arba) kondensatorių baterijų instaliavimas Belgijoje

| 3.59. | 380 kV įtampos tinklo Belgijoje modernizavimas, siekiant padidinti importo pajėgumus |
| --- | --- |

3.59.

380 kV įtampos tinklo Belgijoje modernizavimas, siekiant padidinti importo pajėgumus

| 3.60. | St. Peter (AT)–Tauern (AT) linija |
| --- | --- |

3.60.

St. Peter (AT)–Tauern (AT) linija

| 3.61. | Süd-Burgenland (AT)–Kainachtal (AT) linija |
| --- | --- |

3.61.

Süd-Burgenland (AT)–Kainachtal (AT) linija

| 3.62. | Dunowo (PL)–Żydowo (PL)–Krzewina (PL)–Plewiska (PL) |
| --- | --- |

3.62.

Dunowo (PL)–Żydowo (PL)–Krzewina (PL)–Plewiska (PL)

| 3.63. | Pątnów (PL)–Grudziądz (PL) |
| --- | --- |

3.63.

Pątnów (PL)–Grudziądz (PL)

| 3.64. | Ostrów (PL)–Plewiska (PL) |
| --- | --- |

3.64.

Ostrów (PL)–Plewiska (PL)

| 3.65. | Ostrów (PL)–Trębaczew (Rogowiec) (PL) |
| --- | --- |

3.65.

Ostrów (PL)–Trębaczew (Rogowiec) (PL)

| 3.66. | Plewiska (PL)–Pątnów (PL) |
| --- | --- |

3.66.

Plewiska (PL)–Pątnów (PL)

| 3.67. | Tarnów (PL)–Krosno (PL) |
| --- | --- |

3.67.

Tarnów (PL)–Krosno (PL)

| 3.68. | Ełk (PL)–Olsztyn Matki (PL) |
| --- | --- |

3.68.

Ełk (PL)–Olsztyn Matki (PL)

| 3.69. | Ełk (PL)–Narew (PL) |
| --- | --- |

3.69.

Ełk (PL)–Narew (PL)

| 3.70. | Mikułowa (PL)–Świebodzice–Dobrzeń (Groszowice) (PL) |
| --- | --- |

3.70.

Mikułowa (PL)–Świebodzice–Dobrzeń (Groszowice) (PL)

| 3.71. | Pątnów (PL)–Sochaczew (PL)–Warszawa (PL) |
| --- | --- |

3.71.

Pątnów (PL)–Sochaczew (PL)–Warszawa (PL)

| 3.72. | Krsko (SI)–Bericevo (SI) |
| --- | --- |

3.72.

Krsko (SI)–Bericevo (SI)

| 3.73. | Slovėnijos perdavimo sistemos įtampos padidinimas nuo 220 kV iki 400 kV |
| --- | --- |

3.73.

Slovėnijos perdavimo sistemos įtampos padidinimas nuo 220 kV iki 400 kV

| 3.74. | Medzibrod (SK)–Liptovská Mara (SK) |
| --- | --- |

3.74.

Medzibrod (SK)–Liptovská Mara (SK)

| 3.75. | Lemešany (SK)–Moldava (SK) |
| --- | --- |

3.75.

Lemešany (SK)–Moldava (SK)

| 3.76. | Lemešany (SK)–Veľké Kapušany (SK) |
| --- | --- |

3.76.

Lemešany (SK)–Veľké Kapušany (SK)

| 3.77. | Gabčíkovo (SK)–Veľký Ďur (SK) |
| --- | --- |

3.77.

Gabčíkovo (SK)–Veľký Ďur (SK)

| 3.78. | Jungtys Švedijos šiaurinėje dalyje |
| --- | --- |

3.78.

Jungtys Švedijos šiaurinėje dalyje

| 3.79. | Saaremaa (EE) tiekimo tinklų įtampos pakeitimas į 110 kV |
| --- | --- |

3.79.

Saaremaa (EE) tiekimo tinklų įtampos pakeitimas į 110 kV

| 3.80. | Tartu (EE) energijos tiekimo pagerinimas |
| --- | --- |

3.80.

Tartu (EE) energijos tiekimo pagerinimas

| 3.81. | Eesti (EE) pastotės (330 kV) renovacija |
| --- | --- |

3.81.

Eesti (EE) pastotės (330 kV) renovacija

| 3.82. | Kiisa (EE), Püssi (EE) ir Viljandi (EE) pastočių (110 kV) renovacija |
| --- | --- |

3.82.

Kiisa (EE), Püssi (EE) ir Viljandi (EE) pastočių (110 kV) renovacija

| 3.83. | Nošovice (CZ)–Prosenice (CZ): vienagrandės 400 kV linijos pakeitimas dvigrande 400 kV linija |
| --- | --- |

3.83.

Nošovice (CZ)–Prosenice (CZ): vienagrandės 400 kV linijos pakeitimas dvigrande 400 kV linija

| 3.84. | Krasíkov (CZ)–Horní Životice (CZ): nauja 400 kV viengrandė linija |
| --- | --- |

3.84.

Krasíkov (CZ)–Horní Životice (CZ): nauja 400 kV viengrandė linija

| 3.85. | Naujos vėjo energijos tinklų jungtys Maltoje (MT) |
| --- | --- |

3.85.

Naujos vėjo energijos tinklų jungtys Maltoje (MT)

4.   Elektros tinklų jungčių su valstybėmis, kurios nėra ES narės, plėtra

| 4.1. | Naujas Italijos ir Šveicarijos tinklų sujungimas |
| --- | --- |

4.1.

Naujas Italijos ir Šveicarijos tinklų sujungimas

| 4.2. | Philippi (EL)–Maritsa 3 (Bulgarija) linija |
| --- | --- |

4.2.

Philippi (EL)–Maritsa 3 (Bulgarija) linija

| 4.3. | Amintaio (EL)–Bitola (Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija) linija |
| --- | --- |

4.3.

Amintaio (EL)–Bitola (Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija) linija

| 4.4. | Kardia (EL)–Elbasan (Albanija) linija |
| --- | --- |

4.4.

Kardia (EL)–Elbasan (Albanija) linija

| 4.5. | Elbasan (Albanija)–Podgorica (Serbija ir Juodkalnija) linija |
| --- | --- |

4.5.

Elbasan (Albanija)–Podgorica (Serbija ir Juodkalnija) linija

| 4.6. | Mostar (Bosnija–Hercegovina) pastotė ir jungtys |
| --- | --- |

4.6.

Mostar (Bosnija–Hercegovina) pastotė ir jungtys

| 4.7. | Ernestinovo (Kroatija) pastotė ir jungtys |
| --- | --- |

4.7.

Ernestinovo (Kroatija) pastotė ir jungtys

| 4.8. | Naujos jungtys tarp Graikijos ir Albanijos, Bulgarijos bei Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos |
| --- | --- |

4.8.

Naujos jungtys tarp Graikijos ir Albanijos, Bulgarijos bei Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos

| 4.9. | Philippi (EL)–Hamidabad (TR) linija |
| --- | --- |

4.9.

Philippi (EL)–Hamidabad (TR) linija

| 4.10. | Povandeninis kabelis tarp Šiaurės Rytų/Rytų Anglijos ir Pietų Norvegijos |
| --- | --- |

4.10.

Povandeninis kabelis tarp Šiaurės Rytų/Rytų Anglijos ir Pietų Norvegijos

| 4.11. | Eemshaven (NL)–Feda (NO) jungiamoji linija |
| --- | --- |

4.11.

Eemshaven (NL)–Feda (NO) jungiamoji linija

| 4.12. | Povandeninis kabelis tarp Pietų Ispanijos ir Maroko (esamos jungties stiprinimas) |
| --- | --- |

4.12.

Povandeninis kabelis tarp Pietų Ispanijos ir Maroko (esamos jungties stiprinimas)

| 4.13. | Baltijos elektros energijos žiedo jungtys: Vokietija–Lenkija–Rusija–Estija–Latvija–Lietuva–Švedija–Suomija–Danija–Baltarusija |
| --- | --- |

4.13.

Baltijos elektros energijos žiedo jungtys: Vokietija–Lenkija–Rusija–Estija–Latvija–Lietuva–Švedija–Suomija–Danija–Baltarusija

| 4.14. | Pietų Suomija–Rusija jungiamosios linijos |
| --- | --- |

4.14.

Pietų Suomija–Rusija jungiamosios linijos

| 4.15. | Naujos jungtys tarp Šiaurės Švedijos ir Šiaurės Norvegijos tinklų |
| --- | --- |

4.15.

Naujos jungtys tarp Šiaurės Švedijos ir Šiaurės Norvegijos tinklų

| 4.16. | Naujos jungtys tarp Vidurio Švedijos ir Vidurio Norvegijos tinklų |
| --- | --- |

4.16.

Naujos jungtys tarp Vidurio Švedijos ir Vidurio Norvegijos tinklų

| 4.17. | Borgvik (SE)–Hoesle (NO)–Oslo regiono (NO) linija |
| --- | --- |

4.17.

Borgvik (SE)–Hoesle (NO)–Oslo regiono (NO) linija

| 4.18. | Naujos jungtys tarp UCTE/CENTREL sistemos ir Balkanų šalių tinklų |
| --- | --- |

4.18.

Naujos jungtys tarp UCTE/CENTREL sistemos ir Balkanų šalių tinklų

| 4.19. | Jungtys ir sąsaja tarp UCTE sistemos ir Baltarusijos, Rusijos ir Ukrainos, įskaitant HVDC (aukštosios įtampos nuolatinės srovės perdavimo) keitimo stočių, kurios anksčiau veikė tarp Austrijos ir Vengrijos, Austrijos ir Čekijos Respublikos bei Vokietijos ir Čekijos Respublikos, perkėlimą |
| --- | --- |

4.19.

Jungtys ir sąsaja tarp UCTE sistemos ir Baltarusijos, Rusijos ir Ukrainos, įskaitant HVDC (aukštosios įtampos nuolatinės srovės perdavimo) keitimo stočių, kurios anksčiau veikė tarp Austrijos ir Vengrijos, Austrijos ir Čekijos Respublikos bei Vokietijos ir Čekijos Respublikos, perkėlimą

| 4.20. | Juodosios jūros elektros energijos žiedo jungtys: Rusija–Ukraina–Rumunija–Bulgarija–Turkija–Gruzija |
| --- | --- |

4.20.

Juodosios jūros elektros energijos žiedo jungtys: Rusija–Ukraina–Rumunija–Bulgarija–Turkija–Gruzija

| 4.21. | Naujos jungtys Juodosios jūros regione, siekiant užtikrinti UCTE sistemos ir atitinkamose šalyse esančių tinklų sąveiką |
| --- | --- |

4.21.

Naujos jungtys Juodosios jūros regione, siekiant užtikrinti UCTE sistemos ir atitinkamose šalyse esančių tinklų sąveiką

| 4.22. | Naujos Viduržemio jūros elektros energijos žiedo jungtys: Prancūzija–Ispanija–Marokas–Alžyras–Tunisas–Libija–Egiptas–Artimųjų Rytų šalys–Turkija–Graikija–Italija |
| --- | --- |

4.22.

Naujos Viduržemio jūros elektros energijos žiedo jungtys: Prancūzija–Ispanija–Marokas–Alžyras–Tunisas–Libija–Egiptas–Artimųjų Rytų šalys–Turkija–Graikija–Italija

| 4.23. | Povandeninis kabelis tarp Pietų Ispanijos ir Alžyro šiaurės vakarų dalies |
| --- | --- |

4.23.

Povandeninis kabelis tarp Pietų Ispanijos ir Alžyro šiaurės vakarų dalies

| 4.24. | Povandeninis kabelis tarp Italijos ir Šiaurės Afrikos (Alžyras, Tunisas, Libija) |
| --- | --- |

4.24.

Povandeninis kabelis tarp Italijos ir Šiaurės Afrikos (Alžyras, Tunisas, Libija)

| 4.25. | Elektros tinklų jungtis tarp Tuniso ir Italijos |
| --- | --- |

4.25.

Elektros tinklų jungtis tarp Tuniso ir Italijos

| 4.26. | Naujos jungtys Barenco jūros regione (rajone) |
| --- | --- |

4.26.

Naujos jungtys Barenco jūros regione (rajone)

| 4.27. | Jungčių tarp Danijos ir Norvegijos modernizavimas |
| --- | --- |

4.27.

Jungčių tarp Danijos ir Norvegijos modernizavimas

| 4.28. | Obermoorweiler (DE)–Meiningen (AT)–Bonaduz (CH): tolesnis pajėgumo didinimas |
| --- | --- |

4.28.

Obermoorweiler (DE)–Meiningen (AT)–Bonaduz (CH): tolesnis pajėgumo didinimas

| 4.29. | Békéscsaba (HU)–Oradea (RO) |
| --- | --- |

4.29.

Békéscsaba (HU)–Oradea (RO)

| 4.30. | Pécs (HU)–Sombor (Serbija ir Juodkalnija) |
| --- | --- |

4.30.

Pécs (HU)–Sombor (Serbija ir Juodkalnija)

| 4.31. | Pécs(HU)–Ernestinovo (HR) |
| --- | --- |

4.31.

Pécs(HU)–Ernestinovo (HR)

| 4.32. | Veľké Kapušany (SK)–Ukrainos siena |
| --- | --- |

4.32.

Veľké Kapušany (SK)–Ukrainos siena

| 4.33. | Andrall (ES)–Encamp (AD): pajėgumo padidinimas iki 220 kV |
| --- | --- |

4.33.

Andrall (ES)–Encamp (AD): pajėgumo padidinimas iki 220 kV

| 4.34. | Ispanija–Andora–Prancūzija: jungčių modernizavimas |
| --- | --- |

4.34.

Ispanija–Andora–Prancūzija: jungčių modernizavimas

5.   Veiksmai, skirti pagerinti vidaus rinkoje eksploatuojamų sujungtų elektros energijos tinklų darbą

(Specifikacijos dar nėra nustatytos)

DUJŲ TINKLAI

6.   Gamtinių dujų tiekimas naujiems regionams

| 6.1. | Dujų tinklo plėtra iš Belfasto į Šiaurės Airijos šiaurės vakarų regioną (UK) ir prireikus iki Airijos vakarinės pakrantės |
| --- | --- |

6.1.

Dujų tinklo plėtra iš Belfasto į Šiaurės Airijos šiaurės vakarų regioną (UK) ir prireikus iki Airijos vakarinės pakrantės

| 6.2. | SGD įrenginiai Tenerifės Santa Kruse, Kanarų salos (ES) |
| --- | --- |

6.2.

SGD įrenginiai Tenerifės Santa Kruse, Kanarų salos (ES)

| 6.3. | SGD įrenginiai Las Palmas de Gran Canaria (ES) |
| --- | --- |

6.3.

SGD įrenginiai Las Palmas de Gran Canaria (ES)

| 6.4. | SGD įrenginiai Madeiroje (PT) |
| --- | --- |

6.4.

SGD įrenginiai Madeiroje (PT)

| 6.5. | Dujų tinklo plėtra Švedijoje |
| --- | --- |

6.5.

Dujų tinklo plėtra Švedijoje

| 6.6. | Jungtis tarp Balearų salų (ES) ir Ispanijos žemyninės dalies tinklų |
| --- | --- |

6.6.

Jungtis tarp Balearų salų (ES) ir Ispanijos žemyninės dalies tinklų

| 6.7. | Aukšto slėgio atšaka į Thrace (EL) |
| --- | --- |

6.7.

Aukšto slėgio atšaka į Thrace (EL)

| 6.8. | Aukšto slėgio atšaka į Korintą (EL) |
| --- | --- |

6.8.

Aukšto slėgio atšaka į Korintą (EL)

| 6.9. | Aukšto slėgio atšaka į Graikijos šiaurės vakarų dalį (EL) |
| --- | --- |

6.9.

Aukšto slėgio atšaka į Graikijos šiaurės vakarų dalį (EL)

| 6.10. | Lolland (DK) ir Falster (DK) salų tinklų jungtis |
| --- | --- |

6.10.

Lolland (DK) ir Falster (DK) salų tinklų jungtis

| 6.11. | SGD įrenginiai Kipro saloje, Vasilikos energetikos centras |
| --- | --- |

6.11.

SGD įrenginiai Kipro saloje, Vasilikos energetikos centras

| 6.12. | Jungtis tarp Vasilikos (CY) SGD įrenginių ir Moni (CY) elektrinės |
| --- | --- |

6.12.

Jungtis tarp Vasilikos (CY) SGD įrenginių ir Moni (CY) elektrinės

| 6.13. | SGD įrenginiai Kretos saloje (EL) |
| --- | --- |

6.13.

SGD įrenginiai Kretos saloje (EL)

| 6.14. | Aukšto slėgio atšaka į Patra (EL) |
| --- | --- |

6.14.

Aukšto slėgio atšaka į Patra (EL)

| 6.15. | SGD įrenginiai Maltoje |
| --- | --- |

6.15.

SGD įrenginiai Maltoje

7.   Dujų tinklų jungčių plėtra, siekiant patenkinti vidaus rinkos poreikius arba sustiprinti tiekimo saugumą, įskaitant atskirų gamtinių dujų tinklų jungtis

| 7.1. | Papildomas sujungtas dujotiekis tarp Airijos ir Škotijos |
| --- | --- |

7.1.

Papildomas sujungtas dujotiekis tarp Airijos ir Škotijos

| 7.2. | Šiaurės-pietų tinklų sujungimas, įskaitant dujotiekį Dublinas–Belfastas |
| --- | --- |

7.2.

Šiaurės-pietų tinklų sujungimas, įskaitant dujotiekį Dublinas–Belfastas

| 7.3. | Lacq (FR)–Calahorra (ES) dujotiekio kompresorinė stotis |
| --- | --- |

7.3.

Lacq (FR)–Calahorra (ES) dujotiekio kompresorinė stotis

| 7.4. | Lussagnet (FR)–Bilbao (ES) dujotiekis |
| --- | --- |

7.4.

Lussagnet (FR)–Bilbao (ES) dujotiekis

| 7.5. | Perpignan (FR)–Barselonos (ES) dujotiekis |
| --- | --- |

7.5.

Perpignan (FR)–Barselonos (ES) dujotiekis

| 7.6. | Dujotiekių, kuriais tiekiamos dujos į Portugaliją per pietinę Ispanijos dalį ir į Galisiją bei į Astūriją — per Portugaliją, transportavimo pajėgumų didinimas |
| --- | --- |

7.6.

Dujotiekių, kuriais tiekiamos dujos į Portugaliją per pietinę Ispanijos dalį ir į Galisiją bei į Astūriją — per Portugaliją, transportavimo pajėgumų didinimas

| 7.7. | Dujotiekis Puchkirchen (AT)–Burghausen (DE) |
| --- | --- |

7.7.

Dujotiekis Puchkirchen (AT)–Burghausen (DE)

| 7.8. | Dujotiekis Andorf (AT)–Simbach (DE) |
| --- | --- |

7.8.

Dujotiekis Andorf (AT)–Simbach (DE)

| 7.9. | Dujotiekis Wiener Neustadt (AT)–Sopron (HU) |
| --- | --- |

7.9.

Dujotiekis Wiener Neustadt (AT)–Sopron (HU)

| 7.10. | Dujotiekis Bad Leonfelden (AT)–Linz (AT) |
| --- | --- |

7.10.

Dujotiekis Bad Leonfelden (AT)–Linz (AT)

| 7.11. | Dujotiekis Šiaurės Vakarų Graikija–Elbasan (AL) |
| --- | --- |

7.11.

Dujotiekis Šiaurės Vakarų Graikija–Elbasan (AL)

| 7.12. | Jungiamasis dujotiekis Graikija–Italija |
| --- | --- |

7.12.

Jungiamasis dujotiekis Graikija–Italija

| 7.13. | Pagrindinio Graikijos dujotiekio kompresorinė stotis |
| --- | --- |

7.13.

Pagrindinio Graikijos dujotiekio kompresorinė stotis

| 7.14. | Jungtis tarp Austrijos ir Čekijos Respublikos tinklų |
| --- | --- |

7.14.

Jungtis tarp Austrijos ir Čekijos Respublikos tinklų

| 7.15. | Pietryčių Europos dujų transportavimo koridorius, einantis per Graikiją, Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją, Serbiją ir Juodkalniją, Bosniją ir Hercegoviną, Kroatiją, Slovėniją ir Austriją |
| --- | --- |

7.15.

Pietryčių Europos dujų transportavimo koridorius, einantis per Graikiją, Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją, Serbiją ir Juodkalniją, Bosniją ir Hercegoviną, Kroatiją, Slovėniją ir Austriją

| 7.16. | Dujų transportavimo koridorius tarp Austrijos ir Turkijos, einantis per Vengriją, Rumuniją ir Bulgariją |
| --- | --- |

7.16.

Dujų transportavimo koridorius tarp Austrijos ir Turkijos, einantis per Vengriją, Rumuniją ir Bulgariją

| 7.17. | Jungiamieji dujotiekiai tarp Jungtinės Karalystės, Nyderlandų ir Vokietijos, jungiantys pagrindinius Šiaurės Vakarų Europos energijos šaltinius ir rinkas |
| --- | --- |

7.17.

Jungiamieji dujotiekiai tarp Jungtinės Karalystės, Nyderlandų ir Vokietijos, jungiantys pagrindinius Šiaurės Vakarų Europos energijos šaltinius ir rinkas

| 7.18. | Jungtis tarp Šiaurės Rytų Vokietijos (Berlyno regionas) ir Šiaurės Vakarų Lenkijos (Szczecin regionas) su atšaka iš Schmölln į Lubmin (Greifsvaldo regionas, DE) |
| --- | --- |

7.18.

Jungtis tarp Šiaurės Rytų Vokietijos (Berlyno regionas) ir Šiaurės Vakarų Lenkijos (Szczecin regionas) su atšaka iš Schmölln į Lubmin (Greifsvaldo regionas, DE)

| 7.19. | Dujotiekis Cieszyn (PL)–Ostrava (CZ) |
| --- | --- |

7.19.

Dujotiekis Cieszyn (PL)–Ostrava (CZ)

| 7.20. | Görlitz (DE)–Zgorzelec (PL): gamtinių dujų tinklų išplėtimas ir sujungimas |
| --- | --- |

7.20.

Görlitz (DE)–Zgorzelec (PL): gamtinių dujų tinklų išplėtimas ir sujungimas

| 7.21. | Bernau (DE)–Szczecin (PL) išplėtimas |
| --- | --- |

7.21.

Bernau (DE)–Szczecin (PL) išplėtimas

| 7.22. | Jungtis tarp Šiaurės jūroje esančių įrenginių arba nuo Danijai priklausančių įrenginių jūroje iki Jungtinės Karalystės įrenginių sausumoje |
| --- | --- |

7.22.

Jungtis tarp Šiaurės jūroje esančių įrenginių arba nuo Danijai priklausančių įrenginių jūroje iki Jungtinės Karalystės įrenginių sausumoje

| 7.23. | Transportavimo tarp Prancūzijos ir Italijos pajėgumų stiprinimas |
| --- | --- |

7.23.

Transportavimo tarp Prancūzijos ir Italijos pajėgumų stiprinimas

| 7.24. | Baltijos jūros jungiamasis dujotiekis tarp Danijos, Vokietijos ir Švedijos |
| --- | --- |

7.24.

Baltijos jūros jungiamasis dujotiekis tarp Danijos, Vokietijos ir Švedijos

| 7.25. | Winksele (BE) šiaurės-pietų krypties maišymo stotis |
| --- | --- |

7.25.

Winksele (BE) šiaurės-pietų krypties maišymo stotis

| 7.26. | Zeebrugge (BE)–Eynatten (BE) pajėgumų modernizavimas |
| --- | --- |

7.26.

Zeebrugge (BE)–Eynatten (BE) pajėgumų modernizavimas

| 7.27. | Šiaurės-vakarų krypties pajėgumų modernizavimas: Zelzate (BE)–Zeebrugge (BE) |
| --- | --- |

7.27.

Šiaurės-vakarų krypties pajėgumų modernizavimas: Zelzate (BE)–Zeebrugge (BE)

| 7.28. | Dujotiekio, jungiančio Daniją ir Nyderlandus ir sujungiančio Šiaurės jūroje eksploatuojamus gamybos įrenginius, statyba |
| --- | --- |

7.28.

Dujotiekio, jungiančio Daniją ir Nyderlandus ir sujungiančio Šiaurės jūroje eksploatuojamus gamybos įrenginius, statyba

8.   SGD priėmimo ir gamtinių dujų saugojimo pajėgumų plėtra

| 8.1. | SGD įrenginiai Le Verdon-sur-mer (FR, naujas terminalas) ir dujotiekis į Lussagnet (FR) saugyklą |
| --- | --- |

8.1.

SGD įrenginiai Le Verdon-sur-mer (FR, naujas terminalas) ir dujotiekis į Lussagnet (FR) saugyklą

| 8.2. | SGD įrenginiai Fos-sur-mere (FR) |
| --- | --- |

8.2.

SGD įrenginiai Fos-sur-mere (FR)

| 8.3. | SGD įrenginiai Huelva (ES), esamo terminalo išplėtimas |
| --- | --- |

8.3.

SGD įrenginiai Huelva (ES), esamo terminalo išplėtimas

| 8.4. | SGD įrenginiai Kartachenoje (ES), esamo terminalo išplėtimas |
| --- | --- |

8.4.

SGD įrenginiai Kartachenoje (ES), esamo terminalo išplėtimas

| 8.5. | SGD įrenginiai Galisijoje (ES), naujas terminalas |
| --- | --- |

8.5.

SGD įrenginiai Galisijoje (ES), naujas terminalas

| 8.6. | SGD įrenginiai Bilbao (ES), naujas terminalas |
| --- | --- |

8.6.

SGD įrenginiai Bilbao (ES), naujas terminalas

| 8.7. | SGD įrenginiai Valensijos regione (ES), naujas terminalas |
| --- | --- |

8.7.

SGD įrenginiai Valensijos regione (ES), naujas terminalas

| 8.8. | SGD įrenginiai Barselonoje (ES), esamo terminalo išplėtimas |
| --- | --- |

8.8.

SGD įrenginiai Barselonoje (ES), esamo terminalo išplėtimas

| 8.9. | SGD įrenginiai Sinese (PT), naujas terminalas |
| --- | --- |

8.9.

SGD įrenginiai Sinese (PT), naujas terminalas

| 8.10. | SGD įrenginiai Revithoussa (EL), esamo terminalo išplėtimas |
| --- | --- |

8.10.

SGD įrenginiai Revithoussa (EL), esamo terminalo išplėtimas

| 8.11. | SGD įrenginiai Adrijos jūros šiaurinėje pakrantėje (IT) |
| --- | --- |

8.11.

SGD įrenginiai Adrijos jūros šiaurinėje pakrantėje (IT)

| 8.12. | SGD įrenginiai Adrijos jūros šiaurinėje dalyje (IT) |
| --- | --- |

8.12.

SGD įrenginiai Adrijos jūros šiaurinėje dalyje (IT)

| 8.13. | SGD įrenginiai Adrijos jūros pietinėje pakrantėje (IT) |
| --- | --- |

8.13.

SGD įrenginiai Adrijos jūros pietinėje pakrantėje (IT)

| 8.14. | SGD įrenginiai Jonijos jūros pakrantėje (IT) |
| --- | --- |

8.14.

SGD įrenginiai Jonijos jūros pakrantėje (IT)

| 8.15. | SGD įrenginiai Tirėnų jūros pakrantėje (IT) |
| --- | --- |

8.15.

SGD įrenginiai Tirėnų jūros pakrantėje (IT)

| 8.16. | SGD įrenginiai Ligūrijos jūros pakrantėje (IT) |
| --- | --- |

8.16.

SGD įrenginiai Ligūrijos jūros pakrantėje (IT)

| 8.17. | SGD įrenginiai Zeebruge (BE, antras pajėgumų plėtros etapas) |
| --- | --- |

8.17.

SGD įrenginiai Zeebruge (BE, antras pajėgumų plėtros etapas)

| 8.18. | SGD įrenginiai Graino saloje, Kento grafystė (UK) |
| --- | --- |

8.18.

SGD įrenginiai Graino saloje, Kento grafystė (UK)

| 8.19. | Antrojo SGD terminalo statyba žemyninėje Graikijos dalyje |
| --- | --- |

8.19.

Antrojo SGD terminalo statyba žemyninėje Graikijos dalyje

| 8.20. | Požeminių dujų saugyklų statyba Airijoje |
| --- | --- |

8.20.

Požeminių dujų saugyklų statyba Airijoje

| 8.21. | Saugykla pietinėje Kavalos dalyje (EL), išeikvoto dujų telkinio jūroje pertvarkymas |
| --- | --- |

8.21.

Saugykla pietinėje Kavalos dalyje (EL), išeikvoto dujų telkinio jūroje pertvarkymas

| 8.22. | Saugykla Lussagnet (FR), esamo objekto išplėtimas |
| --- | --- |

8.22.

Saugykla Lussagnet (FR), esamo objekto išplėtimas

| 8.23. | Saugykla Pecorade (FR), išeikvoto naftos telkinio pertvarkymas |
| --- | --- |

8.23.

Saugykla Pecorade (FR), išeikvoto naftos telkinio pertvarkymas

| 8.24. | Saugykla Elzaso regione (FR), druskingo sluoksnio ertmių parengimas eksploatacijai |
| --- | --- |

8.24.

Saugykla Elzaso regione (FR), druskingo sluoksnio ertmių parengimas eksploatacijai

| 8.25. | Saugykla Centro regione (FR), su gruntinio vandens horizontu susiję parengiamieji darbai |
| --- | --- |

8.25.

Saugykla Centro regione (FR), su gruntinio vandens horizontu susiję parengiamieji darbai

| 8.26. | Ispanijos šiaurės-pietų krypties saugyklos (nauji objektai) Kantabrijoje, Aragone, Kastilija-Leonėje, Kastilija-La Mančoje ir Andalūzijoje |
| --- | --- |

8.26.

Ispanijos šiaurės-pietų krypties saugyklos (nauji objektai) Kantabrijoje, Aragone, Kastilija-Leonėje, Kastilija-La Mančoje ir Andalūzijoje

| 8.27. | Ispanijos Viduržemio jūros krypties saugyklos (nauji objektai) Katalonijoje, Valensijoje ir Mursijoje |
| --- | --- |

8.27.

Ispanijos Viduržemio jūros krypties saugyklos (nauji objektai) Katalonijoje, Valensijoje ir Mursijoje

| 8.28. | Saugykla Carriço (PT), naujas objektas |
| --- | --- |

8.28.

Saugykla Carriço (PT), naujas objektas

| 8.29. | Saugykla Loenhout (BE), esamo objekto išplėtimas |
| --- | --- |

8.29.

Saugykla Loenhout (BE), esamo objekto išplėtimas

| 8.30. | Saugykla Stenlille (DK) ir Lille Torup (DK), esamo objekto išplėtimas |
| --- | --- |

8.30.

Saugykla Stenlille (DK) ir Lille Torup (DK), esamo objekto išplėtimas

| 8.31. | Saugykla Tønder (DK), naujas objektas |
| --- | --- |

8.31.

Saugykla Tønder (DK), naujas objektas

| 8.32. | Saugykla Puchkirchen (AT), esamo objekto išplėtimas, įskaitant dujotiekį, prijungtą prie „Penta West“ sistemos prie Andorfo (AT) |
| --- | --- |

8.32.

Saugykla Puchkirchen (AT), esamo objekto išplėtimas, įskaitant dujotiekį, prijungtą prie „Penta West“ sistemos prie Andorfo (AT)

| 8.33. | Saugykla Baumgarten (AT), naujas objektas |
| --- | --- |

8.33.

Saugykla Baumgarten (AT), naujas objektas

| 8.34. | Saugykla Haidach (AT), naujas objektas, įskaitant dujotiekį, prijungtą prie Europos dujų tinklo |
| --- | --- |

8.34.

Saugykla Haidach (AT), naujas objektas, įskaitant dujotiekį, prijungtą prie Europos dujų tinklo

| 8.35. | Požeminių dujų saugyklų statyba Italijoje |
| --- | --- |

8.35.

Požeminių dujų saugyklų statyba Italijoje

| 8.36. | Saugykla Wierzchowice (PL), esamo objekto išplėtimas |
| --- | --- |

8.36.

Saugykla Wierzchowice (PL), esamo objekto išplėtimas

| 8.37. | Saugykla Kossakowo (PL), požeminės saugyklos statyba |
| --- | --- |

8.37.

Saugykla Kossakowo (PL), požeminės saugyklos statyba

| 8.38. | Dujotiekis Malta (MT)–Sicilija (IT) |
| --- | --- |

8.38.

Dujotiekis Malta (MT)–Sicilija (IT)

| 8.39. | Saugykla Lietuvoje (naujas objektas) |
| --- | --- |

8.39.

Saugykla Lietuvoje (naujas objektas)

9.   Dujų transportavimo pajėgumų didinimas (tiekimo dujotiekiai)

| 9.1. | Šiaurės šalių dujų tinklo jungčių suprojektavimas ir plėtra: Norvegija–Danija–Vokietija–Švedija–Suomija–Rusija–Baltijos šalys–Lenkija |
| --- | --- |

9.1.

Šiaurės šalių dujų tinklo jungčių suprojektavimas ir plėtra: Norvegija–Danija–Vokietija–Švedija–Suomija–Rusija–Baltijos šalys–Lenkija

| 9.2. | Vidurio–Šiaurės dujotiekis: Norvegija, Švedija, Suomija |
| --- | --- |

9.2.

Vidurio–Šiaurės dujotiekis: Norvegija, Švedija, Suomija

| 9.3. | Šiaurės Europos dujotiekis: Rusija, Baltijos jūra, Vokietija |
| --- | --- |

9.3.

Šiaurės Europos dujotiekis: Rusija, Baltijos jūra, Vokietija

| 9.4. | Dujotiekis iš Rusijos į Vokietiją per Latviją, Lietuvą ir Lenkiją, įskaitant požeminių dujų saugyklų statybą Latvijoje (projektas „Amber“) |
| --- | --- |

9.4.

Dujotiekis iš Rusijos į Vokietiją per Latviją, Lietuvą ir Lenkiją, įskaitant požeminių dujų saugyklų statybą Latvijoje (projektas „Amber“)

| 9.5. | Dujotiekis Suomija–Estija |
| --- | --- |

9.5.

Dujotiekis Suomija–Estija

| 9.6. | Nauji dujotiekiai iš Alžyro į Ispaniją ir Prancūziją bei susijęs šių šalių vidaus tinklų pajėgumų didinimas |
| --- | --- |

9.6.

Nauji dujotiekiai iš Alžyro į Ispaniją ir Prancūziją bei susijęs šių šalių vidaus tinklų pajėgumų didinimas

| 9.7. | Dujotiekio Alžyras–Marokas–Ispanija (iki Kordobos) transportavimo pajėgumų didinimas |
| --- | --- |

9.7.

Dujotiekio Alžyras–Marokas–Ispanija (iki Kordobos) transportavimo pajėgumų didinimas

| 9.8. | Dujotiekis Kordoba (ES)–Siudad Realis (ES) |
| --- | --- |

9.8.

Dujotiekis Kordoba (ES)–Siudad Realis (ES)

| 9.9. | Dujotiekis Siudad Realis (ES)–Madridas (ES) |
| --- | --- |

9.9.

Dujotiekis Siudad Realis (ES)–Madridas (ES)

| 9.10. | Dujotiekis Siudad Realis (ES)–Viduržemio jūros pakrantė (ES) |
| --- | --- |

9.10.

Dujotiekis Siudad Realis (ES)–Viduržemio jūros pakrantė (ES)

| 9.11. | Atšakos Kastilijoje-La Mančoje (ES) |
| --- | --- |

9.11.

Atšakos Kastilijoje-La Mančoje (ES)

| 9.12. | Išplėtimas Šiaurės Vakarų Ispanijos kryptimi |
| --- | --- |

9.12.

Išplėtimas Šiaurės Vakarų Ispanijos kryptimi

| 9.13. | Povandeninis dujotiekis Alžyras–Ispanija ir dujotiekiai, skirti jungčiai prie Prancūzijos tinklo |
| --- | --- |

9.13.

Povandeninis dujotiekis Alžyras–Ispanija ir dujotiekiai, skirti jungčiai prie Prancūzijos tinklo

| 9.14. | Transportavimo iš Rusijos išteklių į Europos Sąjungą per Ukrainą, Slovakiją ir Čekijos Respubliką pajėgumų didinimas |
| --- | --- |

9.14.

Transportavimo iš Rusijos išteklių į Europos Sąjungą per Ukrainą, Slovakiją ir Čekijos Respubliką pajėgumų didinimas

| 9.15. | Transportavimo iš Rusijos išteklių į Europos Sąjungą per Baltarusiją ir Lenkiją pajėgumų didinimas |
| --- | --- |

9.15.

Transportavimo iš Rusijos išteklių į Europos Sąjungą per Baltarusiją ir Lenkiją pajėgumų didinimas

| 9.16. | Gamtinių dujų dujotiekis „Jamal“–Europe II |
| --- | --- |

9.16.

Gamtinių dujų dujotiekis „Jamal“–Europe II

| 9.17. | „Yagal Sud“ dujotiekis (tarp STEGAL dujotiekio, nutiesto į DE, FR ir CH trikampį) |
| --- | --- |

9.17.

„Yagal Sud“ dujotiekis (tarp STEGAL dujotiekio, nutiesto į DE, FR ir CH trikampį)

| 9.18. | SUDAL rytinis dujotiekis (tarp MIDAL dujotiekio netoli Heppenheim ir Burghausen jungties su PENTA dujotiekiu Austrijoje) |
| --- | --- |

9.18.

SUDAL rytinis dujotiekis (tarp MIDAL dujotiekio netoli Heppenheim ir Burghausen jungties su PENTA dujotiekiu Austrijoje)

| 9.19. | STEGAL dujotiekio transportavimo pajėgumų didinimas, kad būtų galima papildomai transportuoti dujas nuo Čekijos Respublikos ir Vokietijos bei nuo Lenkijos ir Vokietijos pasienių per Vokietiją ir kitas valstybes nares |
| --- | --- |

9.19.

STEGAL dujotiekio transportavimo pajėgumų didinimas, kad būtų galima papildomai transportuoti dujas nuo Čekijos Respublikos ir Vokietijos bei nuo Lenkijos ir Vokietijos pasienių per Vokietiją ir kitas valstybes nares

| 9.20. | Dujotiekis iš Libijos išteklių į Italiją |
| --- | --- |

9.20.

Dujotiekis iš Libijos išteklių į Italiją

| 9.21. | Dujotiekis iš Kaspijos jūros regiono šalių išteklių į Europos Sąjungą |
| --- | --- |

9.21.

Dujotiekis iš Kaspijos jūros regiono šalių išteklių į Europos Sąjungą

| 9.22. | Dujotiekis Graikija–Turkija |
| --- | --- |

9.22.

Dujotiekis Graikija–Turkija

| 9.23. | Transportavimo iš Rusijos išteklių į Graikiją ir kitas Balkanų šalis per Ukrainą, Moldovą, Rumuniją ir Bulgariją pajėgumų didinimas |
| --- | --- |

9.23.

Transportavimo iš Rusijos išteklių į Graikiją ir kitas Balkanų šalis per Ukrainą, Moldovą, Rumuniją ir Bulgariją pajėgumų didinimas

| 9.24. | Dujotiekis St. Zagora (BG)–Ihtiman (BG) |
| --- | --- |

9.24.

Dujotiekis St. Zagora (BG)–Ihtiman (BG)

| 9.25. | Adrijos jūros dujotiekis — gamtinių dujų dujotiekis, skirtas iš Kaspijos jūros regiono, Rusijos ar Vidurio Rytų importuotų gamtinių dujų transportavimui ir jungiantis Italijos ir Pietryčių Europos energetikos rinkas |
| --- | --- |

9.25.

Adrijos jūros dujotiekis — gamtinių dujų dujotiekis, skirtas iš Kaspijos jūros regiono, Rusijos ar Vidurio Rytų importuotų gamtinių dujų transportavimui ir jungiantis Italijos ir Pietryčių Europos energetikos rinkas

| 9.26. | Jungiamieji dujotiekiai tarp Vokietijos, Čekijos Respublikos, Austrijos ir Italijos dujų tinklų |
| --- | --- |

9.26.

Jungiamieji dujotiekiai tarp Vokietijos, Čekijos Respublikos, Austrijos ir Italijos dujų tinklų

| 9.27. | Dujotiekis iš Rusijos išteklių į Italiją per Ukrainą, Slovakiją, Vengriją ir Slovėniją |
| --- | --- |

9.27.

Dujotiekis iš Rusijos išteklių į Italiją per Ukrainą, Slovakiją, Vengriją ir Slovėniją

| 9.28. | TENP dujotiekio, nutiesto iš Nyderlandų per Vokietiją į Italiją, transportavimo pajėgumų didinimas |
| --- | --- |

9.28.

TENP dujotiekio, nutiesto iš Nyderlandų per Vokietiją į Italiją, transportavimo pajėgumų didinimas

| 9.29. | Dujotiekis Taisnieres (FR)–Oltingue (CH) |
| --- | --- |

9.29.

Dujotiekis Taisnieres (FR)–Oltingue (CH)

| 9.30. | Dujotiekis iš Danijos į Lenkiją; gali būti nutiestas per Švediją |
| --- | --- |

9.30.

Dujotiekis iš Danijos į Lenkiją; gali būti nutiestas per Švediją

| 9.31. | Dujotiekis Nybro (DK)–Dragør (DK), įskaitant jungiamąjį dujotiekį su Stenille (DK) saugykla |
| --- | --- |

9.31.

Dujotiekis Nybro (DK)–Dragør (DK), įskaitant jungiamąjį dujotiekį su Stenille (DK) saugykla

| 9.32. | Dujų tinklas iš Barenco jūros išteklių į Europos Sąjungą per Švediją ir Suomiją |
| --- | --- |

9.32.

Dujų tinklas iš Barenco jūros išteklių į Europos Sąjungą per Švediją ir Suomiją

| 9.33. | Dujotiekis iš Corrib telkinio (IE), jūroje esantis telkinys |
| --- | --- |

9.33.

Dujotiekis iš Corrib telkinio (IE), jūroje esantis telkinys

| 9.34. | Dujotiekis iš Alžyro išteklių į Italiją per Sardiniją, su atšaka į Korsiką |
| --- | --- |

9.34.

Dujotiekis iš Alžyro išteklių į Italiją per Sardiniją, su atšaka į Korsiką

| 9.35. | Dujų tinklas jungiantis išteklius Vidurio Rytuose ir Europos Sąjungą |
| --- | --- |

9.35.

Dujų tinklas jungiantis išteklius Vidurio Rytuose ir Europos Sąjungą

| 9.36. | Dujotiekis iš Norvegijos į Jungtinę Karalystę |
| --- | --- |

9.36.

Dujotiekis iš Norvegijos į Jungtinę Karalystę

| 9.37. | Pécs (HU)–Kroatija jungtis |
| --- | --- |

9.37.

Pécs (HU)–Kroatija jungtis

| 9.38. | Szeged (HU)–Oradea (RO) jungtis |
| --- | --- |

9.38.

Szeged (HU)–Oradea (RO) jungtis

| 9.39. | Vecsés (HU)–Slovakija jungtis |
| --- | --- |

9.39.

Vecsés (HU)–Slovakija jungtis

| 9.40. | Beregdaróc (HU)–Ukraina pajėgumų didinimas |
| --- | --- |

9.40.

Beregdaróc (HU)–Ukraina pajėgumų didinimas

10.   Veiksmai, skirti pagerinti vidaus rinkoje eksploatuojamų sujungtų dujų tinklų veikimą

(Specifikacijos dar nėra nustatytos)

---

TARYBOS MOTYVŲ PAREIŠKIMAS

I.   ĮVADAS

2003 m. gruodžio 10 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, nustatančio gaires transeuropiniams energetikos tinklams ir panaikinančio Sprendimus Nr. 96/391/EB ir Nr. 1229/2003/EB (1).

2004 m. birželio 2 d. Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas pateikė nuomonę (2). Regionų komitetas nusprendė nepateikti nuomonės.

2005 m. birželio 7 d. Europos Parlamentas patvirtino nuomonę (3) pirmuoju svarstymu.

2005 m. gruodžio 1 d. Taryba priėmė bendrąją poziciją pagal Sutarties 251 straipsnį.

II.   PASIŪLYMO TIKSLAS

Pagrindinis šio pasiūlymo tikslas yra patikslinti 2003 m. birželio mėn. priimtas gaires transeuropiniams energetikos tinklams (4), visų pirma atsižvelgiant į naujas valstybes nares, ir numatyti bendro intereso projektų išplėstoje Sąjungoje finansavimą (5). Gairių peržiūra apima projektus, kurie sudarys palankesnes sąlygas naujų valstybių narių integracijai į elektros ir dujų vidaus rinką. Joje taip pat atsižvelgiama į poreikį įtraukti projektus, susijusius su „kaimyninėmis šalimis“.

Be to, prioritetinių projektų rengimui ir įgyvendinimui numatytų mechanizmų atžvilgiu Komisija pasiūlė dvi naujas nuostatas, būtent:

| a) | Deklaraciją dėl Europos intereso tarpvalstybinių prioritetinių projektų, kurie turi didelės įtakos atitinkamų tinklų integracijai, ir |
| --- | --- |

a)

Deklaraciją dėl Europos intereso tarpvalstybinių prioritetinių projektų, kurie turi didelės įtakos atitinkamų tinklų integracijai, ir

| b) | Komisijai suteiktą galimybę skirti Europos koordinatorių konkrečiai prioritetinei krypčiai ar konkrečiam prioritetiniam projektui. |
| --- | --- |

b)

Komisijai suteiktą galimybę skirti Europos koordinatorių konkrečiai prioritetinei krypčiai ar konkrečiam prioritetiniam projektui.

Galiausiai pasiūlyme „olefino dujos“ įtraukiamos į sprendimo taikymo sritį; tačiau su olefino dujomis susijusiems projektams negalės būti suteiktas Bendrijos finansavimas pagal Reglamentą (EB) Nr. 2236/95.

III.   BENDROSIOS POZICIJOS ANALIZĖ

1.   Bendrosios pastabos ir pagrindiniai Tarybos pateikti pakeitimai

Apskritai Taryba stengėsi supaprastinti sprendimo struktūrą (prioritetų lygių ir priedų skaičiaus atžvilgiu) ir kuo mažiau nutolti nuo Sprendimo Nr. 1229/2003.

Taryba remia pagrindinį Komisijos pasiūlymo tikslą: patikslinti gaires transeuropiniams energetikos tikslams, atsižvelgiant į neseniai įvykusią Sąjungos plėtrą. Tačiau Taryba nepriėmė šiame pasiūlyme Komisijos siūlytų naujų nuostatų (palyginti su Sprendimu Nr. 1229/2003/EB), t. y. naujos, papildomos „Europos interesų projektų“ kategorijos sukūrimo (8 str.) kartu su nuostatomis dėl tokių projektų įgyvendinimo (9 str.) ir Europos koordinatoriaus (10 str.).

Buvo teigiama, kad transeuropinių transporto tinklų srityje Taryba priėmė šias naujas nuostatas. Tačiau transeuropiniams energetikos tinklams ir transeuropiniams transporto tinklams būdingi du svarbūs skirtumai: transeuropiniams energetikos tinklams skiriamas labai ribotas biudžetas bei energetikos infrastruktūros projektus paprastai vykdo privatūs investuotojai. Todėl „Europos interesų projektų“ papildomos kategorijos sukūrimo galima pasekmė praktikoje — iš esmės visiškas TEN finansavimo galimybės „įprastinio prioriteto projektams“, kuriuos privatus investuotojas norėtų apsvarstyti, pašalinimas. Dėl nuostatų, susijusių su galimu „Europos koordinatoriaus“ skyrimu, Taryba mano, kad siekiant to paties tikslo galėtų būti išlaikytos ne tokios biurokratiškos nuostatos, kaip pažymėjo ir pats EP savo pateiktame 21 pakeitime.

Šiomis aplinkybėmis Taryba atkreipia dėmesį į 8 straipsnio 2 dalyje nustatytos įgaliojančios nuostatos plačią taikymo sritį. Atsižvelgdama į pirmiau minėtus du skirtumus, taip pat į papildomos kategorijos sukūrimo galimas neigiamas pasekmes kitų perspektyvių projektų realizavimui, Taryba nusprendė, kad Komisijos pasiūlymo 8–10 straipsnių nuostatomis nustatytos papildomos išlaidos ir administracinė našta valstybėms narėms yra neproporcingos palyginti su jų galima nauda.

Bendrosios pozicijos rengimo metu įvykusiuose neoficialiuose trišaliuose pokalbiuose su EP pasiektas kompromisas klausimais, susijusiais su atitinkamomis nuorodomis į olefino dujas ir atsinaujinančius energijos šaltinius; šis kompromisas įtrauktas į bendrąją poziciją.

2.   Europos Parlamento pakeitimai

Iš Europos Parlamento priimtų 30 pakeitimų, Taryba priėmė šiuos 20 pakeitimų:

| — | visiškai (tam tikrais atvejais parengus naują redakciją): 1, 2, 4, 5 (6 konstatuojamoji dalis), 6 (11 konstatuojamoji dalis), 8 (14a konstatuojamoji dalis), 11, 16, 22 (8 straipsnio 1 dalis), 23 (9 straipsnis), 30; |
| --- | --- |

—

visiškai (tam tikrais atvejais parengus naują redakciją): 1, 2, 4, 5 (6 konstatuojamoji dalis), 6 (11 konstatuojamoji dalis), 8 (14a konstatuojamoji dalis), 11, 16, 22 (8 straipsnio 1 dalis), 23 (9 straipsnis), 30;

| — | iš dalies: 7 (14 konstatuojamoji dalis), 12, 17, 24–29 (6). |
| --- | --- |

—

iš dalies: 7 (14 konstatuojamoji dalis), 12, 17, 24–29 (6).

Taryba nepritarė šiems 10 pakeitimų: 3, 9, 10, 13, 14, 15, 18, 19, 38, 21.

3.   Tarybos padaryti kiti pakeitimai

Taryba padarė tam tikrus Komisijos pasiūlymo pakeitimus, kurie atspindėti toliau:

| — | Atsižvelgiant į tai, kad 8, 9 ir 10 straipsniai išbraukti, Taryba konstatuojamosiose dalyse taip pat išbraukė nuorodas į Deklaraciją dėl Europos interesų (6 konstatuojamoji dalis, antras sakinys) ir Europos koordinatorių (9 konstatuojamoji dalis). Tačiau siekdama išlaikyti kai kuriuos šiuose straipsniuose ir konstatuojamosiose dalyse nustatytus elementus, Taryba į savo bendrąją poziciją įtraukė naujas 9, 10, 12 ir 13 konstatuojamąsias dalis. Preambulė taip pat buvo papildyta nauja 5 konstatuojamąja dalimi dėl olefino dujų. |
| --- | --- |

—

Atsižvelgiant į tai, kad 8, 9 ir 10 straipsniai išbraukti, Taryba konstatuojamosiose dalyse taip pat išbraukė nuorodas į Deklaraciją dėl Europos interesų (6 konstatuojamoji dalis, antras sakinys) ir Europos koordinatorių (9 konstatuojamoji dalis). Tačiau siekdama išlaikyti kai kuriuos šiuose straipsniuose ir konstatuojamosiose dalyse nustatytus elementus, Taryba į savo bendrąją poziciją įtraukė naujas 9, 10, 12 ir 13 konstatuojamąsias dalis. Preambulė taip pat buvo papildyta nauja 5 konstatuojamąja dalimi dėl olefino dujų.

| — | 4 straipsnio 2 dalies b punkte buvo įterpta nuoroda į „šalis kandidates“; o nuoroda į olefino dujas buvo išbraukta (Komisijos pasiūlymo 4 straipsnio 3 dalies c punktas). |
| --- | --- |

—

4 straipsnio 2 dalies b punkte buvo įterpta nuoroda į „šalis kandidates“; o nuoroda į olefino dujas buvo išbraukta (Komisijos pasiūlymo 4 straipsnio 3 dalies c punktas).

| — | 5 straipsnio a punkte buvo išbraukta nuoroda į „prioritetinius projektus“. |
| --- | --- |

—

5 straipsnio a punkte buvo išbraukta nuoroda į „prioritetinius projektus“.

| — | 6 straipsnio 6 dalyje, žodis „pasikonsultavusi“ (su valstybėmis narėmis) buvo pakeistas „sutikus“ bei ši dalis buvo papildyta nuoroda į daugiašalius susitarimus. |
| --- | --- |

—

6 straipsnio 6 dalyje, žodis „pasikonsultavusi“ (su valstybėmis narėmis) buvo pakeistas „sutikus“ bei ši dalis buvo papildyta nuoroda į daugiašalius susitarimus.

| — | 7 straipsnio 2 dalis buvo papildyta nuoroda į „atsakingas bendroves“. |
| --- | --- |

—

7 straipsnio 2 dalis buvo papildyta nuoroda į „atsakingas bendroves“.

| — | 12 straipsnyje (bendrosios pozicijos 9 straipsnis) buvo nurodyta, kad „pagrindinis finansavimas“ vykdomas iš privačių šaltinių arba teikiamas ūkio subjektų. |
| --- | --- |

—

12 straipsnyje (bendrosios pozicijos 9 straipsnis) buvo nurodyta, kad „pagrindinis finansavimas“ vykdomas iš privačių šaltinių arba teikiamas ūkio subjektų.

| — | Dėl priedų primenama, kad I ir IV priedai buvo sujungti bei, Komisijai pritarus, padaryti kai kurie papildomi projektų pakeitimai ir pataisymai; šie pakeitimai atspindėti Parlamento pateiktuose 24–30 pakeitimuose. |
| --- | --- |

—

Dėl priedų primenama, kad I ir IV priedai buvo sujungti bei, Komisijai pritarus, padaryti kai kurie papildomi projektų pakeitimai ir pataisymai; šie pakeitimai atspindėti Parlamento pateiktuose 24–30 pakeitimuose.

IV.   IŠVADA

Taryba remia pagrindinį Komisijos pasiūlymo tikslą — patikslinti gaires transeuropiniams energetikos tinklams, atsižvelgiant į neseniai įvykusią Sąjungos plėtrą. Ji neoficialiuose trišaliuose pokalbiuose priėmė kompromiso būdu pasiektus sprendimus įvairiais klausimais. Atsižvelgiant į gairių transeuropiniams energetikos tinklams pritaikymo svarbą visai Sąjungai ir ypač naujoms valstybėms narėms, Taryba pasisako už tai, kad būtų greitai priimtas lengvai įgyvendinamas sprendimas.

---

(1)  Dok. 6218/04 ENER 49 RELEX 62 CODEC 198, dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

(2)  OL C 241, 2004 9 28, p. 17.

(3)  dok. 9835/05 CODEC 471 ENER 92 RELEX 295, dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

(4)  2003 m. birželio 26 d. Sprendimas 1229/2003/EB, nustatantis tam tikras gaires transeuropiniams energetikos tinklams ir panaikinantis Sprendimą 1254/96/EB (OL L 176, 2003 7 15, p. 11).

(5)  Primenama, kad Bendrijos finansinės pagalbos teikimą transeuropinių tinklų srityje reglamentuoja Reglamentas 2236/95 su pakeitimais, padarytais 2004 m. balandžio 21 d. Reglamentu (EB) Nr. 807/2004.

(6)

Pastaba: su priedais susijusiuose 24–29 pakeitimuose Taryba nepriėmė nuorodų į „Europos interesų projektus“ bei I priedo, „Elektros energijos tinklų“ EL.7 punkto pakeitimų.

---

| 4.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 80/27 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 80/27

---

BENDROJI POZICIJA (EB) NR. 2/2006

Tarybos priimta 2005 m. gruodžio 8 d.

siekiant priimti ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2006 dėl maisto produktų papildymo vitaminais ir mineralais bei tam tikromis kitomis medžiagomis

(2006/C 80 E/02)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),

kadangi:

| (1) | Egzistuoja daug įvairių maistinių medžiagų ir kitų ingredientų, kuriuos galima naudoti gaminant maisto produktus, įskaitant vitaminus, mineralus su mikroelementais, amino rūgštis, nepakeičiamas riebalų rūgštis, skaidulines medžiagas, įvairius augalų ir žolių ekstraktus, bet neapsiribojant jais. Maisto produktų papildymą šiomis medžiagomis valstybės narės reglamentuoja skirtingomis nacionalinėmis taisyklėmis, kurios apsunkina šių produktų laisvą judėjimą, sukuria nevienodas konkurencijos sąlygas, ir tokiu būdu tiesiogiai veikia vidaus rinkos funkcionavimą. Todėl būtina patvirtinti Bendrijos taisykles, kuriomis būtų suderintos nacionalinės nuostatos, susijusios su maisto produktų papildymu vitaminais ir mineralais bei tam tikromis kitomis medžiagomis. |
| --- | --- |

(1)

Egzistuoja daug įvairių maistinių medžiagų ir kitų ingredientų, kuriuos galima naudoti gaminant maisto produktus, įskaitant vitaminus, mineralus su mikroelementais, amino rūgštis, nepakeičiamas riebalų rūgštis, skaidulines medžiagas, įvairius augalų ir žolių ekstraktus, bet neapsiribojant jais. Maisto produktų papildymą šiomis medžiagomis valstybės narės reglamentuoja skirtingomis nacionalinėmis taisyklėmis, kurios apsunkina šių produktų laisvą judėjimą, sukuria nevienodas konkurencijos sąlygas, ir tokiu būdu tiesiogiai veikia vidaus rinkos funkcionavimą. Todėl būtina patvirtinti Bendrijos taisykles, kuriomis būtų suderintos nacionalinės nuostatos, susijusios su maisto produktų papildymu vitaminais ir mineralais bei tam tikromis kitomis medžiagomis.

| (2) | Šiuo reglamentu siekiama reglamentuoti maisto produktų papildymą vitaminais ir mineralais bei tam tikrų kitų medžiagų arba ingredientų, turinčių kitų medžiagų negu vitaminai ir mineralai, kurios dedamos į maisto produktus arba naudojamos jų gamybai taip, kad tų medžiagų suvartojamas kiekis gerokai viršija kiekius, kuriuos pagrįstai tikimasi suvartoti esant įprastai subalansuotai ir įvairiai mitybai, ir (arba) dėl kitų priežasčių sukeliančių potencialią riziką vartotojams, naudojimą. Nesant konkrečių Bendrijos taisyklių dėl medžiagų arba ingredientų, turinčių kitų medžiagų negu vitaminai ar mineralai, numatytų pagal šį reglamentą arba pagal kitas konkrečias Bendrijos nuostatas, naudojimo uždraudimo ar apribojimo, nepažeidžiant Sutarties nuostatų, gali būti taikomos atitinkamos nacionalinės taisyklės. |
| --- | --- |

(2)

Šiuo reglamentu siekiama reglamentuoti maisto produktų papildymą vitaminais ir mineralais bei tam tikrų kitų medžiagų arba ingredientų, turinčių kitų medžiagų negu vitaminai ir mineralai, kurios dedamos į maisto produktus arba naudojamos jų gamybai taip, kad tų medžiagų suvartojamas kiekis gerokai viršija kiekius, kuriuos pagrįstai tikimasi suvartoti esant įprastai subalansuotai ir įvairiai mitybai, ir (arba) dėl kitų priežasčių sukeliančių potencialią riziką vartotojams, naudojimą. Nesant konkrečių Bendrijos taisyklių dėl medžiagų arba ingredientų, turinčių kitų medžiagų negu vitaminai ar mineralai, numatytų pagal šį reglamentą arba pagal kitas konkrečias Bendrijos nuostatas, naudojimo uždraudimo ar apribojimo, nepažeidžiant Sutarties nuostatų, gali būti taikomos atitinkamos nacionalinės taisyklės.

| (3) | Dėl su visuomenės sveikata susijusių priežasčių kai kurios valstybės narės reikalauja privalomai kai kuriais vitaminais ir mineralais papildyti tam tikrus kasdienius maisto produktus. Minėtos priežastys gali būti svarbios nacionaliniu ar net regioniniu lygiu, tačiau jomis šiuo metu nebūtų pateisinamas nuostatų, susijusių su privalomu maisto produktų papildymu maistinėmis medžiagomis visoje Bendrijoje, suderinimas. Tačiau, jei ir kai bus tinkama, tokias nuostatas galima būtų patvirtinti Bendrijos lygiu. Kol kas būtų naudinga rinkti informaciją apie tokias nacionalines priemones. |
| --- | --- |

(3)

Dėl su visuomenės sveikata susijusių priežasčių kai kurios valstybės narės reikalauja privalomai kai kuriais vitaminais ir mineralais papildyti tam tikrus kasdienius maisto produktus. Minėtos priežastys gali būti svarbios nacionaliniu ar net regioniniu lygiu, tačiau jomis šiuo metu nebūtų pateisinamas nuostatų, susijusių su privalomu maisto produktų papildymu maistinėmis medžiagomis visoje Bendrijoje, suderinimas. Tačiau, jei ir kai bus tinkama, tokias nuostatas galima būtų patvirtinti Bendrijos lygiu. Kol kas būtų naudinga rinkti informaciją apie tokias nacionalines priemones.

| (4) | Vitaminais ir mineralais maisto produktus gali savanoriškai papildyti maisto produktų gamintojai arba jie, kaip maistinės medžiagos, turi būti pridėti vadovaujantis konkrečiais Bendrijos teisės aktais. Vitaminai ir mineralai taip pat gali būti dedami technologiniais tikslais kaip priedai, dažikliai ar kvapiosios medžiagos arba kitais panašiais tikslais, įskaitant leistinus vynininkystės metodus ir procesus, numatytus atitinkamuose Bendrijos teisės aktuose. Šis reglamentas turėtų būti taikomas nepažeidžiant konkrečių Bendrijos taisyklių, susijusių su konkrečių maisto produktų arba produktų grupių papildymu vitaminais ir mineralais arba vitaminų ir mineralų naudojimu juose, arba maisto produktų papildymu šiomis medžiagomis kitais tikslais negu numatyti šiame reglamente. |
| --- | --- |

(4)

Vitaminais ir mineralais maisto produktus gali savanoriškai papildyti maisto produktų gamintojai arba jie, kaip maistinės medžiagos, turi būti pridėti vadovaujantis konkrečiais Bendrijos teisės aktais. Vitaminai ir mineralai taip pat gali būti dedami technologiniais tikslais kaip priedai, dažikliai ar kvapiosios medžiagos arba kitais panašiais tikslais, įskaitant leistinus vynininkystės metodus ir procesus, numatytus atitinkamuose Bendrijos teisės aktuose. Šis reglamentas turėtų būti taikomas nepažeidžiant konkrečių Bendrijos taisyklių, susijusių su konkrečių maisto produktų arba produktų grupių papildymu vitaminais ir mineralais arba vitaminų ir mineralų naudojimu juose, arba maisto produktų papildymu šiomis medžiagomis kitais tikslais negu numatyti šiame reglamente.

| (5) | Kadangi išsamios taisyklės dėl maisto papildų, kuriuose yra vitaminų ir mineralų, patvirtintos 2002 m. birželio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/46/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su maisto papildais, suderinimo (3), su vitaminais ir mineralais susijusios šio reglamento nuostatos neturėtų būti taikomos maisto papildams. |
| --- | --- |

(5)

Kadangi išsamios taisyklės dėl maisto papildų, kuriuose yra vitaminų ir mineralų, patvirtintos 2002 m. birželio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/46/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su maisto papildais, suderinimo (3), su vitaminais ir mineralais susijusios šio reglamento nuostatos neturėtų būti taikomos maisto papildams.

| (6) | Gamintojai papildo maisto produktus vitaminais ir mineralais siekdami įvairių tikslų, pavyzdžiui, atstatyti jų kiekį, jei jis sumažėjo gamybos, sandėliavimo ar apdorojimo metu, arba suteikti jiems maistinę vertę, panašią į maisto produktų, kurių pakaitalais jie gali būti, maistinę vertę. |
| --- | --- |

(6)

Gamintojai papildo maisto produktus vitaminais ir mineralais siekdami įvairių tikslų, pavyzdžiui, atstatyti jų kiekį, jei jis sumažėjo gamybos, sandėliavimo ar apdorojimo metu, arba suteikti jiems maistinę vertę, panašią į maisto produktų, kurių pakaitalais jie gali būti, maistinę vertę.

| (7) | Tinkamai ir įvairiai maitinantis paprastai galima gauti tokį visų normaliam vystymuisi ir sveikatai palaikyti reikalingų maistinių medžiagų kiekį, kuris yra patvirtintas ir rekomenduojamas visuotinai pripažintais moksliniais duomenimis. Tačiau tyrimai rodo, kad tokia ideali padėtis pasiekta ne visų vitaminų ir mineralų atveju ir ne visose Bendrijos gyventojų grupėse. Vartojant vitaminais ir mineralais papildytus maisto produktus, atrodo, gaunama nemaža šių maistinių medžiagų dalis, todėl galima manyti, kad jie teigiamai papildo bendrą suvartojamų medžiagų kiekį. |
| --- | --- |

(7)

Tinkamai ir įvairiai maitinantis paprastai galima gauti tokį visų normaliam vystymuisi ir sveikatai palaikyti reikalingų maistinių medžiagų kiekį, kuris yra patvirtintas ir rekomenduojamas visuotinai pripažintais moksliniais duomenimis. Tačiau tyrimai rodo, kad tokia ideali padėtis pasiekta ne visų vitaminų ir mineralų atveju ir ne visose Bendrijos gyventojų grupėse. Vartojant vitaminais ir mineralais papildytus maisto produktus, atrodo, gaunama nemaža šių maistinių medžiagų dalis, todėl galima manyti, kad jie teigiamai papildo bendrą suvartojamų medžiagų kiekį.

| (8) | Bendrijoje šiuo metu galima, nors ir nedažnai, pastebėti, kad mityba stokoja kai kurių maistinių medžiagų. Socialinės ir ekonominės padėties Bendrijoje pokyčiai ir įvairių gyventojų grupių gyvenimo būdas sąlygojo skirtingus mitybos poreikius ir kintančius mitybos įpročius. Tai savo ruožtu pakeitė skirtingų gyventojų grupių energijos ir maistinių medžiagų poreikį ir jų suvartojamą tam tikrų vitaminų bei mineralų kiekį, kuris yra mažesnis negu rekomenduojama skirtingose valstybėse narėse. Be to, nauji mokslinių tyrimų duomenys rodo, kad siekiant palaikyti optimalią sveikatą ir gerą savijautą kai kurių maistinių medžiagų galėtų būti suvartojama daugiau nei šiuo metu rekomenduojama. |
| --- | --- |

(8)

Bendrijoje šiuo metu galima, nors ir nedažnai, pastebėti, kad mityba stokoja kai kurių maistinių medžiagų. Socialinės ir ekonominės padėties Bendrijoje pokyčiai ir įvairių gyventojų grupių gyvenimo būdas sąlygojo skirtingus mitybos poreikius ir kintančius mitybos įpročius. Tai savo ruožtu pakeitė skirtingų gyventojų grupių energijos ir maistinių medžiagų poreikį ir jų suvartojamą tam tikrų vitaminų bei mineralų kiekį, kuris yra mažesnis negu rekomenduojama skirtingose valstybėse narėse. Be to, nauji mokslinių tyrimų duomenys rodo, kad siekiant palaikyti optimalią sveikatą ir gerą savijautą kai kurių maistinių medžiagų galėtų būti suvartojama daugiau nei šiuo metu rekomenduojama.

| (9) | Turėtų būti leidžiama maisto produktus papildyti tik paprastai mityboje randamais arba suvartojamais ir būtinomis maistinėmis medžiagomis laikomais vitaminais ir mineralais, tačiau tai nereiškia, kad minėtų medžiagų būtina dėti į maisto produktus. Reikėtų vengti galimų nesutarimų, kurie galėtų kilti nustatant šias būtinas maistines medžiagas. Todėl reikia sudaryti tikslų tokių vitaminų ir mineralų sąrašą. |
| --- | --- |

(9)

Turėtų būti leidžiama maisto produktus papildyti tik paprastai mityboje randamais arba suvartojamais ir būtinomis maistinėmis medžiagomis laikomais vitaminais ir mineralais, tačiau tai nereiškia, kad minėtų medžiagų būtina dėti į maisto produktus. Reikėtų vengti galimų nesutarimų, kurie galėtų kilti nustatant šias būtinas maistines medžiagas. Todėl reikia sudaryti tikslų tokių vitaminų ir mineralų sąrašą.

| (10) | Cheminės medžiagos, naudojamos kaip vitaminų ir mineralų šaltinis, kuriomis galėtų būti papildomi maisto produktai, turėtų būti saugios ir žmogaus organizmui biologiškai artimos formos, t. y. žmogaus organizmas turėtų jas lengvai pasisavinti. Dėl to derėtų parengti ir šių medžiagų tikslų sąrašą. Į šį tikslų sąrašą turėtų būti įtraukiamos medžiagos, kurias patvirtino Maisto produktų mokslinis komitetas 1999 m. gegužės 12 d. pareikštoje nuomonėje, remdamasis pirmiau minėtais saugos ir biologinio artimumo kriterijais, ir kurios gali būti naudojamos gaminant kūdikiams ir mažiems vaikams skirtą maistą, kitą specialios paskirties maistą arba maisto papildus. Nors natrio chloridas (paprastoji druska) nėra įtrauktas į šių medžiagų sąrašą, ruošiant maistą jis gali būti toliau naudojamas kaip ingredientas. |
| --- | --- |

(10)

Cheminės medžiagos, naudojamos kaip vitaminų ir mineralų šaltinis, kuriomis galėtų būti papildomi maisto produktai, turėtų būti saugios ir žmogaus organizmui biologiškai artimos formos, t. y. žmogaus organizmas turėtų jas lengvai pasisavinti. Dėl to derėtų parengti ir šių medžiagų tikslų sąrašą. Į šį tikslų sąrašą turėtų būti įtraukiamos medžiagos, kurias patvirtino Maisto produktų mokslinis komitetas 1999 m. gegužės 12 d. pareikštoje nuomonėje, remdamasis pirmiau minėtais saugos ir biologinio artimumo kriterijais, ir kurios gali būti naudojamos gaminant kūdikiams ir mažiems vaikams skirtą maistą, kitą specialios paskirties maistą arba maisto papildus. Nors natrio chloridas (paprastoji druska) nėra įtrauktas į šių medžiagų sąrašą, ruošiant maistą jis gali būti toliau naudojamas kaip ingredientas.

| (11) | Siekiant neatsilikti nuo mokslo ir technologijų raidos svarbu, kad prireikus pirmiau minėti sąrašai būtų nedelsiant peržiūrimi. Tokios peržiūros būtų techninio pobūdžio įgyvendinimo priemonės, o Komisijai turėtų būti patikėta jas patvirtinti siekiant supaprastinti ir pagreitinti procedūrą. |
| --- | --- |

(11)

Siekiant neatsilikti nuo mokslo ir technologijų raidos svarbu, kad prireikus pirmiau minėti sąrašai būtų nedelsiant peržiūrimi. Tokios peržiūros būtų techninio pobūdžio įgyvendinimo priemonės, o Komisijai turėtų būti patikėta jas patvirtinti siekiant supaprastinti ir pagreitinti procedūrą.

| (12) | Vitaminais ir mineralais papildytus maisto produktus dažniausiai reklamuoja gamintojai, o vartotojai juos gali palaikyti gaminiais, turinčiais maistinių, fiziologinių ar kitokių sveikatai naudingų privalumų palyginti su panašiais arba kitais produktais, kurie nėra papildyti tokiomis maistinėmis medžiagomis. Tai gali įtikinti vartotoją pasirinkti maisto produktą, kuris kitu atveju galėtų būti nepageidaujamas. Manoma, kad siekiant panaikinti šį galimą nepageidautiną poveikį, reikėtų nustatyti tam tikrus apribojimus produktams, kuriuos galima papildyti vitaminais ir mineralais, kartu su apribojimais, kurie paprastai būtų taikomi technologiniais sumetimais arba būtų būtini saugos požiūriu nustatant didžiausias šiuose produktuose leistinų vitaminų ir mineralų kiekio ribas. Tam tikrų medžiagų, pvz., alkoholio, kiekis produktuose šiuo atveju būtų tinkamas kriterijus, kuriuo remiantis nebūtų leidžiama papildyti vitaminais ir mineralais. Visos nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo draudimo papildyti alkoholinius gėrimus vitaminais ir mineralais, turėtų apsiriboti tradicinės vyno receptūros apsauga, Komisijai pranešant apie atitinkamus produktus. Teiginiai, susiję su papildymo maistine ar sveikatai teikiama nauda, neturėtų būti pateikiami. Kad vartotojas nebūtų klaidinamas dėl natūralios šviežių maisto produktų maistinės vertės, taip pat neturėtų būti leidžiama jų papildyti vitaminais ir mineralais. |
| --- | --- |

(12)

Vitaminais ir mineralais papildytus maisto produktus dažniausiai reklamuoja gamintojai, o vartotojai juos gali palaikyti gaminiais, turinčiais maistinių, fiziologinių ar kitokių sveikatai naudingų privalumų palyginti su panašiais arba kitais produktais, kurie nėra papildyti tokiomis maistinėmis medžiagomis. Tai gali įtikinti vartotoją pasirinkti maisto produktą, kuris kitu atveju galėtų būti nepageidaujamas. Manoma, kad siekiant panaikinti šį galimą nepageidautiną poveikį, reikėtų nustatyti tam tikrus apribojimus produktams, kuriuos galima papildyti vitaminais ir mineralais, kartu su apribojimais, kurie paprastai būtų taikomi technologiniais sumetimais arba būtų būtini saugos požiūriu nustatant didžiausias šiuose produktuose leistinų vitaminų ir mineralų kiekio ribas. Tam tikrų medžiagų, pvz., alkoholio, kiekis produktuose šiuo atveju būtų tinkamas kriterijus, kuriuo remiantis nebūtų leidžiama papildyti vitaminais ir mineralais. Visos nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo draudimo papildyti alkoholinius gėrimus vitaminais ir mineralais, turėtų apsiriboti tradicinės vyno receptūros apsauga, Komisijai pranešant apie atitinkamus produktus. Teiginiai, susiję su papildymo maistine ar sveikatai teikiama nauda, neturėtų būti pateikiami. Kad vartotojas nebūtų klaidinamas dėl natūralios šviežių maisto produktų maistinės vertės, taip pat neturėtų būti leidžiama jų papildyti vitaminais ir mineralais.

| (13) | Šio reglamento taikymo sritis neapima vitaminų ir mineralų nedideliais kiekiais naudojimo kaip autentiškumo žymeklių, siekiant kovoti su sukčiavimu. |
| --- | --- |

(13)

Šio reglamento taikymo sritis neapima vitaminų ir mineralų nedideliais kiekiais naudojimo kaip autentiškumo žymeklių, siekiant kovoti su sukčiavimu.

| (14) | Pernelyg didelis suvartojamų vitaminų ir mineralų kiekis gali turėti neigiamų padarinių, todėl jais papildant maisto produktus būtina pagal aplinkybes nustatyti didžiausias saugos ribas. Minėtomis ribomis turi būti užtikrinama, kad vartotojas, kurio mityba yra įvairi, būtų saugus įprastai vartodamas maisto produktus pagal gamintojo pateiktas vartojimo instrukcijas. Todėl tokios ribos turėtų apimti bendrą didžiausią saugų vitaminų ir mineralų kiekį, kuris yra maisto produktuose natūraliomis sąlygomis ir (arba) kuriuo papildomi maisto produktai bet kokiu tikslu, įskaitant naudojimą technologiniais sumetimais. |
| --- | --- |

(14)

Pernelyg didelis suvartojamų vitaminų ir mineralų kiekis gali turėti neigiamų padarinių, todėl jais papildant maisto produktus būtina pagal aplinkybes nustatyti didžiausias saugos ribas. Minėtomis ribomis turi būti užtikrinama, kad vartotojas, kurio mityba yra įvairi, būtų saugus įprastai vartodamas maisto produktus pagal gamintojo pateiktas vartojimo instrukcijas. Todėl tokios ribos turėtų apimti bendrą didžiausią saugų vitaminų ir mineralų kiekį, kuris yra maisto produktuose natūraliomis sąlygomis ir (arba) kuriuo papildomi maisto produktai bet kokiu tikslu, įskaitant naudojimą technologiniais sumetimais.

| (15) | Dėl šios priežasties prireikus turėtų būti patvirtintos tokios didžiausio kiekio ribos ir bet kokios kitos sąlygos, kuriomis ribojamas maisto produktų papildymas minėtomis medžiagomis, atsižvelgiant į didžiausias saugos ribas, nustatytas moksliniu rizikos įvertinimu, kuris grindžiamas visuotinai pripažintais moksliniais duomenimis ir galimu iš kitų maisto produktų gaunamu jų kiekiu. Taip pat reikėtų deramai atsižvelgti į orientacinį gyventojų suvartojamų vitaminų ir mineralų kiekį. Jeigu reikia nustatyti tam tikrų vitaminų ir mineralų, kuriais gali būti papildomi maisto produktai, apribojimus, pirmenybę reikėtų teikti šiems tikslams: atstatyti jų kiekį, jei jis sumažėjo gamybos, sandėliavimo ar apdorojimo metu, ir suteikti jiems maistinę vertę, panašią į maisto produktų, kurių pakaitalais tie maisto produktai gali būti. |
| --- | --- |

(15)

Dėl šios priežasties prireikus turėtų būti patvirtintos tokios didžiausio kiekio ribos ir bet kokios kitos sąlygos, kuriomis ribojamas maisto produktų papildymas minėtomis medžiagomis, atsižvelgiant į didžiausias saugos ribas, nustatytas moksliniu rizikos įvertinimu, kuris grindžiamas visuotinai pripažintais moksliniais duomenimis ir galimu iš kitų maisto produktų gaunamu jų kiekiu. Taip pat reikėtų deramai atsižvelgti į orientacinį gyventojų suvartojamų vitaminų ir mineralų kiekį. Jeigu reikia nustatyti tam tikrų vitaminų ir mineralų, kuriais gali būti papildomi maisto produktai, apribojimus, pirmenybę reikėtų teikti šiems tikslams: atstatyti jų kiekį, jei jis sumažėjo gamybos, sandėliavimo ar apdorojimo metu, ir suteikti jiems maistinę vertę, panašią į maisto produktų, kurių pakaitalais tie maisto produktai gali būti.

| (16) | Maisto produktų papildymas vitaminais ir mineralais turėtų sąlygoti minimalų jų kiekį maiste. Priešingu atveju, papildytuose maisto produktuose esantis pernelyg mažas ir nereikšmingas medžiagų kiekis neturėtų jokios naudos vartotojams ir juos klaidintų. Tuo pačiu principu grindžiamas reikalavimas, kad maisto produktuose turėtų būti reikšmingas šių maistinių medžiagų kiekis norint nurodyti maistingumą etiketėje. Todėl būtų tikslinga, kad maisto produktuose, kurie yra papildyti vitaminais ir mineralais, minimalus jų kiekis atitiktų minėtą reikšmingą kiekį, kuris turėtų būti norint pateikti šias medžiagas nurodant maistingumą etiketėje, jeigu atitinkamose nukrypti leidžiančiose nuostatose nenumatyta kitaip. |
| --- | --- |

(16)

Maisto produktų papildymas vitaminais ir mineralais turėtų sąlygoti minimalų jų kiekį maiste. Priešingu atveju, papildytuose maisto produktuose esantis pernelyg mažas ir nereikšmingas medžiagų kiekis neturėtų jokios naudos vartotojams ir juos klaidintų. Tuo pačiu principu grindžiamas reikalavimas, kad maisto produktuose turėtų būti reikšmingas šių maistinių medžiagų kiekis norint nurodyti maistingumą etiketėje. Todėl būtų tikslinga, kad maisto produktuose, kurie yra papildyti vitaminais ir mineralais, minimalus jų kiekis atitiktų minėtą reikšmingą kiekį, kuris turėtų būti norint pateikti šias medžiagas nurodant maistingumą etiketėje, jeigu atitinkamose nukrypti leidžiančiose nuostatose nenumatyta kitaip.

| (17) | Didžiausių ribų ir bet kokių naudojimo sąlygų, grindžiamų šiame reglamente nustatytų principų ir kriterijų taikymu, bei mažiausių ribų patvirtinimas būtų techninio pobūdžio įgyvendinimo priemonės, o Komisijai turėtų būti patikėta jas patvirtinti siekiant supaprastinti ir pagreitinti procedūrą. |
| --- | --- |

(17)

Didžiausių ribų ir bet kokių naudojimo sąlygų, grindžiamų šiame reglamente nustatytų principų ir kriterijų taikymu, bei mažiausių ribų patvirtinimas būtų techninio pobūdžio įgyvendinimo priemonės, o Komisijai turėtų būti patikėta jas patvirtinti siekiant supaprastinti ir pagreitinti procedūrą.

| (18) | Bendrosios ženklinimo nuostatos ir apibrėžimai pateikiami 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2000/13/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto produktų ženklinimą, pateikimą ir reklamavimą, derinimo (4). Todėl šiame reglamente turėtų būti pateiktos tik būtinos papildomos nuostatos. Be to, šios papildomos nuostatos turėtų būti taikomos nepažeidžiant ... m. ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. .../2006 dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą (5). |
| --- | --- |

(18)

Bendrosios ženklinimo nuostatos ir apibrėžimai pateikiami 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2000/13/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto produktų ženklinimą, pateikimą ir reklamavimą, derinimo (4). Todėl šiame reglamente turėtų būti pateiktos tik būtinos papildomos nuostatos. Be to, šios papildomos nuostatos turėtų būti taikomos nepažeidžiant ... m. ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. .../2006 dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą (5).

| (19) | Atsižvelgdamas į vitaminais ir mineralais papildytų maisto produktų maistinę vertę ir galimą šių produktų įtaką mitybos įpročiams bei visą pasisavinamų maistinių medžiagų kiekį, vartotojas turėtų galėti įvertinti bendrą tokių produktų maistingumą. Todėl nukrypstant nuo 1990 m. rugsėjo 24 d. Tarybos direktyvos 90/496/EEB dėl maisto produktų maistingumo ženklinimo (6) 2 straipsnio turėtų būti privaloma etiketėje nurodyti maistingumą. |
| --- | --- |

(19)

Atsižvelgdamas į vitaminais ir mineralais papildytų maisto produktų maistinę vertę ir galimą šių produktų įtaką mitybos įpročiams bei visą pasisavinamų maistinių medžiagų kiekį, vartotojas turėtų galėti įvertinti bendrą tokių produktų maistingumą. Todėl nukrypstant nuo 1990 m. rugsėjo 24 d. Tarybos direktyvos 90/496/EEB dėl maisto produktų maistingumo ženklinimo (6) 2 straipsnio turėtų būti privaloma etiketėje nurodyti maistingumą.

| (20) | Normalią ir įvairią mitybą sudaro daug ingredientų, o šiuos savo ruožtu — įvairios medžiagos. Įprastinis ir tradicinis šių medžiagų arba ingredientų naudojimas šiuolaikinėje mityboje nekelia rūpesčių ir neturi būti reglamentuojamas. Kai kurios medžiagos, kurios nėra vitaminai ir mineralai arba jų turintys ingredientai, dedamos į maisto produktus kaip ekstraktai ar koncentratai, dėl to šių medžiagų gali būti suvartojama gerokai daugiau negu būtų suvartojama maitinantis įprastais įvairiais maisto produktais. Kai kuriais atvejais rimtai ginčijamas tokios praktikos saugumas, o jos nauda yra neaiški, todėl ją reikėtų reglamentuoti. Tokiais atvejais reikėtų, kad maisto pramonės subjektai, atsakingi už maisto produktų, kuriuos jie pateikia į rinką, saugą, prisiimtų įsipareigojimus dėl jų saugos įrodymo. |
| --- | --- |

(20)

Normalią ir įvairią mitybą sudaro daug ingredientų, o šiuos savo ruožtu — įvairios medžiagos. Įprastinis ir tradicinis šių medžiagų arba ingredientų naudojimas šiuolaikinėje mityboje nekelia rūpesčių ir neturi būti reglamentuojamas. Kai kurios medžiagos, kurios nėra vitaminai ir mineralai arba jų turintys ingredientai, dedamos į maisto produktus kaip ekstraktai ar koncentratai, dėl to šių medžiagų gali būti suvartojama gerokai daugiau negu būtų suvartojama maitinantis įprastais įvairiais maisto produktais. Kai kuriais atvejais rimtai ginčijamas tokios praktikos saugumas, o jos nauda yra neaiški, todėl ją reikėtų reglamentuoti. Tokiais atvejais reikėtų, kad maisto pramonės subjektai, atsakingi už maisto produktų, kuriuos jie pateikia į rinką, saugą, prisiimtų įsipareigojimus dėl jų saugos įrodymo.

| (21) | Atsižvelgiant į vitaminais ir mineralais papildytų maisto produktų ypatingą pobūdį, priežiūros organai, be įprastai naudojamų priemonių, turėtų turėti galimybę taikyti papildomas priemones, kad būtų lengviau veiksmingai prižiūrėti minėtų produktų vartojimą. |
| --- | --- |

(21)

Atsižvelgiant į vitaminais ir mineralais papildytų maisto produktų ypatingą pobūdį, priežiūros organai, be įprastai naudojamų priemonių, turėtų turėti galimybę taikyti papildomas priemones, kad būtų lengviau veiksmingai prižiūrėti minėtų produktų vartojimą.

| (22) | Kadangi šio reglamento tikslo, t. y. užtikrinti efektyvų vidaus rinkos veikimą, susijusį su maisto papildymu vitaminais ir mineralais bei tam tikromis kitomis medžiagomis kartu užtikrinant aukštą vartotojų apsaugos lygį, valstybės narės negali deramai pasiekti, ir todėl jį galima geriau pasiekti Bendrijos lygiu, Bendrija gali patvirtinti priemones laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Laikantis minėtame straipsnyje nustatyto proporcingumo principo, ši direktyva nenumato nieko, kas nėra būtina siekiant šių tikslų. |
| --- | --- |

(22)

Kadangi šio reglamento tikslo, t. y. užtikrinti efektyvų vidaus rinkos veikimą, susijusį su maisto papildymu vitaminais ir mineralais bei tam tikromis kitomis medžiagomis kartu užtikrinant aukštą vartotojų apsaugos lygį, valstybės narės negali deramai pasiekti, ir todėl jį galima geriau pasiekti Bendrijos lygiu, Bendrija gali patvirtinti priemones laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Laikantis minėtame straipsnyje nustatyto proporcingumo principo, ši direktyva nenumato nieko, kas nėra būtina siekiant šių tikslų.

| (23) | Būtinos šio reglamento įgyvendinimo priemonės turėtų būti patvirtintos vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (7), |
| --- | --- |

(23)

Būtinos šio reglamento įgyvendinimo priemonės turėtų būti patvirtintos vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (7),

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖŽIMAI

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Šis reglamentas suderina valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatas, susijusias su maisto produktų papildymu vitaminais ir mineralais bei tam tikromis kitomis medžiagomis, siekiant užtikrinti veiksmingą vidaus rinkos veikimą ir aukštą vartotojų teisių apsaugos lygį.

2.   Šio reglamento nuostatos dėl vitaminų ir mineralų netaikomos maisto papildams, kurie priklauso Direktyvos 2002/46/EB taikymo sričiai.

3.   Šis reglamentas taikomas nepažeidžiant Bendrijos teisės aktų konkrečių nuostatų, susijusių su:

| a) | specialios paskirties maisto produktais ir, nesant konkrečių nuostatų, šių produktų sudėčiai taikomais reikalavimais, kurie būtini atsižvelgiant į specifinius žmonių, kuriems jie skirti, mitybos poreikius; |
| --- | --- |

a)

specialios paskirties maisto produktais ir, nesant konkrečių nuostatų, šių produktų sudėčiai taikomais reikalavimais, kurie būtini atsižvelgiant į specifinius žmonių, kuriems jie skirti, mitybos poreikius;

| b) | naujais maisto produktais ir naujais maisto produktų ingredientais; |
| --- | --- |

b)

naujais maisto produktais ir naujais maisto produktų ingredientais;

| c) | genetiškai modifikuotais maisto produktais; |
| --- | --- |

c)

genetiškai modifikuotais maisto produktais;

| d) | maisto priedais ir kvapiosiomis medžiagomis; |
| --- | --- |

d)

maisto priedais ir kvapiosiomis medžiagomis;

| e) | leistina vyno gamybos praktika ir procesais. |
| --- | --- |

e)

leistina vyno gamybos praktika ir procesais.

2 straipsnis

Sąvokų apibrėžimai

Šiame reglamente „Tarnyba“ — tai 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 178/2002, nustatančiu maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiančiu Europos maisto saugos tarnybą ir nustatančiu su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (8) įsteigta Europos maisto saugos tarnyba.

II SKYRIUS

PAPILDYMAS VITAMINAIS IR MINERALAIS

3 straipsnis

Papildymui vitaminais ir mineralais taikomi reikalavimai

1.   Pagal šiame reglamente išdėstytas taisykles maisto produktus galima papildyti tik I priede išvardytais vitaminais ir (arba) mineralais II priede nurodytu pavidalu.

2.   Maisto produktai gali būti papildyti vitaminais ir mineralais, nepriklausomai nuo to, ar jų paprastai esama ar nesama šių maisto produktų sudėtyje, siekiant atsižvelgti į:

| a) | konkrečiai gyventojų grupei būdingą vieno ar daugiau vitaminų ir (arba) mineralų trūkumą, kurį gali rodyti klinikiniai ar subklinikiniai tyrimai arba kurį rodo apskaičiuojamas žemas maistinių medžiagų suvartojimo lygis, arba |
| --- | --- |

a)

konkrečiai gyventojų grupei būdingą vieno ar daugiau vitaminų ir (arba) mineralų trūkumą, kurį gali rodyti klinikiniai ar subklinikiniai tyrimai arba kurį rodo apskaičiuojamas žemas maistinių medžiagų suvartojimo lygis, arba

| b) | tai, kad mitybos įpročių pokyčiai gali pagerinti gyventojų arba konkrečių gyventojų grupių mitybos būklę ir (arba) kompensuoti vitaminų ar mineralų trūkumus, arba |
| --- | --- |

b)

tai, kad mitybos įpročių pokyčiai gali pagerinti gyventojų arba konkrečių gyventojų grupių mitybos būklę ir (arba) kompensuoti vitaminų ar mineralų trūkumus, arba

| c) | visuotinai pripažįstamų mokslo žinių apie suvartojamų vitaminų ir mineralų poveikį sveikatai raidą. |
| --- | --- |

c)

visuotinai pripažįstamų mokslo žinių apie suvartojamų vitaminų ir mineralų poveikį sveikatai raidą.

3.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytų sąrašų pakeitimai priimami pagal 14 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą atsižvelgiant į Tarnybos nuomonę.

4 straipsnis

Papildymo vitaminais ir mineralais apribojimai

Vitaminais ir mineralais negali būti papildomi:

| a) | neperdirbti gaminiai, įskaitant vaisius, daržoves, mėsą, paukštieną ir žuvį, bet jais neapsiribojant; |
| --- | --- |

a)

neperdirbti gaminiai, įskaitant vaisius, daržoves, mėsą, paukštieną ir žuvį, bet jais neapsiribojant;

| b) | gėrimai, kurių alkoholio koncentracija yra didesnė kaip 1,2 tūrio proc., išskyrus ir nukrypstant nuo 3 straipsnio 2 dalies šiuos produktus:






  i) | nurodytus 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1493/1999 dėl bendro vyno rinkos organizavimo (9) 44 straipsnio 6 ir 13 dalyse ir |
| --- | --- | --- |

b)

gėrimai, kurių alkoholio koncentracija yra didesnė kaip 1,2 tūrio proc., išskyrus ir nukrypstant nuo 3 straipsnio 2 dalies šiuos produktus:

i)

nurodytus 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1493/1999 dėl bendro vyno rinkos organizavimo (9) 44 straipsnio 6 ir 13 dalyse ir

| ii) | kuriais buvo prekiaujama prieš priimant šį reglamentą, ir |
| --- | --- |

ii)

kuriais buvo prekiaujama prieš priimant šį reglamentą, ir

| iii) | apie kuriuos valstybė narė praneša Komisijai pagal 11 straipsnį, |
| --- | --- |

iii)

apie kuriuos valstybė narė praneša Komisijai pagal 11 straipsnį,

ir su sąlyga, kad nepateikiamas teiginys apie maistingumą ar sveikatingumą.

Kiti maisto produktai arba maisto produktų kategorijos, kurių negalima papildyti vitaminais ir mineralais, gali būti nustatyti pagal 14 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą bei remiantis moksliniais tyrimais, kuriuose atsižvelgiama į jų maistinę vertę.

5 straipsnis

Grynumo kriterijai

1.   II priede išvardytų vitaminų formulių ir mineralinių medžiagų grynumo kriterijai patvirtinami pagal 14 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą, išskyrus atvejus, kai jie taikomi pagal šio straipsnio 2 dalį.

2.   II priede išvardytoms vitaminų formulėms ir mineralinėms medžiagoms taikomi grynumo kriterijai, nustatyti Bendrijos teisės aktuose dėl jų taikymo maisto produktų gamyboje kitais negu šiame reglamente nurodytais tikslais.

3.   II priede išvardytoms vitaminų formulėms ir mineralinėms medžiagoms, kurių grynumo kriterijai Bendrijos teisės aktuose nenustatyti, kol bus priimtos tokios specifikacijos, taikomi visuotinai pripažinti tarptautinių organų rekomenduojami grynumo kriterijai ir gali būti laikomasi griežtesnius grynumo kriterijus nustatančių nacionalinių taisyklių.

6 straipsnis

Papildymo vitaminais ir mineralais sąlygos

1.   Jeigu maisto produktai papildomi vitaminu arba mineralu, bendras maisto produkte esantis vitamino arba mineralo kiekis, kuris naudojamas nepriklausomai nuo papildymo tikslo, to produkto pardavimo metu negali viršyti pagal 14 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą nustatytų kiekių. Koncentruotų arba dehidruotų gaminių vitaminų ir mineralų didžiausi leistini kiekiai nustatomi pagal kiekius, esančius maisto produkto sudėtyje, kai šis produktas, vadovaujantis gamintojo nurodymais, yra paruoštas vartoti.

2.   Sąlygos, ribojančios ar draudžiančios maisto produkto ar maisto produktų kategorijos papildymą konkrečiu vitaminu arba mineralu, priimamos pagal 14 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą.

3.   1 dalyje nurodyti didžiausi kiekiai ir 2 dalyje nurodytos sąlygos nustatomos atsižvelgiant į:

| a) | vitaminų ir mineralų didžiausias saugos ribas, nustatytas pagal mokslinį rizikos vertinimą, grindžiamą visuotinai pripažintais moksliniais duomenimis, atitinkamai atsižvelgiant į įvairių vartotojų grupių skirtingus jautrumo laipsnius; |
| --- | --- |

a)

vitaminų ir mineralų didžiausias saugos ribas, nustatytas pagal mokslinį rizikos vertinimą, grindžiamą visuotinai pripažintais moksliniais duomenimis, atitinkamai atsižvelgiant į įvairių vartotojų grupių skirtingus jautrumo laipsnius;

| b) | suvartojamų vitaminų ir mineralų kiekius iš kitų mitybos šaltinių. |
| --- | --- |

b)

suvartojamų vitaminų ir mineralų kiekius iš kitų mitybos šaltinių.

4.   Nustatant 1 dalyje nurodytus didžiausius kiekius ir 2 dalyje nurodytas sąlygas, taip pat būtina tinkamai atsižvelgti į gyventojų suvartojamus vitaminų ir mineralų orientacinius kiekius.

5.   Nustatant 1 dalyje nurodytus didžiausius kiekius ir 2 dalyje nurodytas sąlygas vitaminams ir mineralams, kurių gyventojų suvartojami orientaciniai kiekiai yra artimi didžiausioms saugos riboms, jei būtina, taip pat atsižvelgiama ir į:

| a) | atskirų produktų kiekį bendrame visų gyventojų ar gyventojų grupių racione; |
| --- | --- |

a)

atskirų produktų kiekį bendrame visų gyventojų ar gyventojų grupių racione;

| b) | produkto maistinių medžiagų apibūdinimą, parengtą taip, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. ../2006 (10). |
| --- | --- |

b)

produkto maistinių medžiagų apibūdinimą, parengtą taip, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. ../2006 (10).

6.   Kai maisto produktas papildomas vitaminu arba mineralu, to vitamino arba mineralo kiekis maisto produkte turi bent jau prilygti reikšmingam kiekiui, nurodytam Direktyvos 90/496/EEB priede. Konkrečių maisto produktų arba maisto produktų kategorijų mažiausi kiekiai, įskaitant bet kokius mažesnius kiekius, nukrypstant nuo anksčiau minėtų didelių kiekių, patvirtinami pagal 14 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą.

7 straipsnis

Ženklinimas, pristatymas ir reklamavimas

1.   Ženklinant, pristatant ir reklamuojant vitaminais ir mineralais papildytus maisto produktus, neturi būti jokių nuorodų, kuriomis tiesiogiai ar netiesiogiai teigiama, kad subalansuota ir įvairi mityba neužtikrina reikiamo maistinių medžiagų kiekio. Tam tikrais atvejais pagal 14 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą gali būti priimta leidžianti nukrypti nuostata dėl konkrečios maistinės medžiagos.

2.   Vitaminais ir mineralais papildytų maisto produktų ženklinimas, pristatymas ir reklama neturi klaidinti arba apgaudinėti vartotojų dėl tokių maisto produktų maistingumo privalumų, kurie atsiranda papildžius juos šiomis maistinėmis medžiagomis.

3.   Ženklinant yra privaloma nurodyti vitaminais ir mineralais papildytų ir šiame reglamente nurodytų produktų maistingumą. Pateikiamą informaciją sudaro Direktyvos 90/496/EEB 4 straipsnio 1 dalies 2 grupėje apibrėžti duomenys ir bendri vitaminų ir mineralų kiekiai, esantys maisto produkto sudėtyje po papildymo.

4.   Vitaminais ir mineralais papildytų maisto produktų etiketėse galima nurodyti, kad jie buvo papildyti pagal Reglamente (EB) Nr. .../2006 (10).

5.   Šis straipsnis taikomas nepažeidžiant kitų su maisto produktais susijusių teisės nuostatų, taikomų nurodytoms maisto kategorijoms.

6.   Šio straipsnio įgyvendinimo taisyklės gali būti tiksliau apibrėžtos 14 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

III SKYRIUS

PAPILDYMAS TAM TIKROMIS KITOMIS MEDŽIAGOMIS

8 straipsnis

Medžiagos, kurių naudojimą draudžia, riboja arba prižiūri Bendrija

1.   Laikomasi šiame straipsnyje numatytos procedūros, kai kita negu vitaminai ar mineralai medžiaga arba ingredientas, kurio sudėtyje yra kitų nei vitaminai ar mineralai medžiagų, yra dedami į maisto produktus arba naudojami jų gamybai tokiu būdu, kad suvartojamas šios medžiagos kiekis gerokai viršytų pagrįstai numatytus subalansuotos ir įvairios mitybos atveju suvartojamus kiekius ir (arba) kitaip keltų potencialų pavojų vartotojams.

2.   Jei būtina, Komisija savo iniciatyva arba remdamasi valstybių narių pateikta informacija kiekvieną kartą atsižvelgdama į Tarnybos turimos informacijos vertinimą ir pagal 14 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą, gali priimti sprendimą dėl medžiagos ar ingrediento įtraukimo į III priedą. Visų pirma:

| a) | jei buvo nustatyta žala sveikatai, medžiaga ir (arba) ingredientas, kurio sudėtyje yra tos medžiagos:






  i) | įtraukiami į III priedo A dalį ir yra draudžiama jais papildyti maisto produktus ar juos naudoti gaminant maisto produktus arba |
| --- | --- | --- |

a)

jei buvo nustatyta žala sveikatai, medžiaga ir (arba) ingredientas, kurio sudėtyje yra tos medžiagos:

i)

įtraukiami į III priedo A dalį ir yra draudžiama jais papildyti maisto produktus ar juos naudoti gaminant maisto produktus arba

| ii) | įtraukiami į III priedo B dalį ir yra leidžiama jais papildyti maisto produktus ar juos naudoti gaminant maisto produktus tik ten nurodytomis sąlygomis; |
| --- | --- |

ii)

įtraukiami į III priedo B dalį ir yra leidžiama jais papildyti maisto produktus ar juos naudoti gaminant maisto produktus tik ten nurodytomis sąlygomis;

| b) | jei nustatoma žalos sveikatai galimybė, tačiau yra abejonių moksliniu požiūriu, medžiaga įtraukiama į III priedo C dalį. |
| --- | --- |

b)

jei nustatoma žalos sveikatai galimybė, tačiau yra abejonių moksliniu požiūriu, medžiaga įtraukiama į III priedo C dalį.

3.   Bendrijos nuostatomis, kurios taikomos konkretiems maisto produktams, gali būti numatyti tam tikrų medžiagų, neįtrauktų į šį reglamentą, naudojimo apribojimai ar draudimai.

4.   Maisto verslo operatorius arba kitos suinteresuotos šalys gali bet kuriuo metu pateikti Tarnybai įvertinti mokslinius duomenis, rodančius, kad į III priedo C dalį įtraukta medžiaga yra saugi naudojant ją pagal jos naudojimo maisto produktams arba maisto produktų kategorijai sąlygas, ir paaiškinančius šio naudojimo tikslą. Tarnyba nedelsdama informuoja valstybes nares ir Komisiją apie bylos pateikimą ir pasirūpina, kad ji būtų joms prieinama.

5.   Per ketverius metus nuo medžiagos įtraukimo į III priedo C dalį pagal 14 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą bei atsižvelgiant į Tarnybos nuomonę apie jai pateiktas įvertinti šio straipsnio 4 dalyje nurodytas bylas priimamas sprendimas apskritai leisti naudoti III priedo C dalyje išvardytas medžiagas ar perkelti jas atitinkamai į III priedo A arba B dalis.

6.   Pagal 14 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą Komisija nustato įgyvendinimo taisykles šio straipsnio taikymui, įskaitant taisykles dėl šio straipsnio 4 dalyje nurodyto informacijos pateikimo.

IV SKYRIUS

BENDROSIOS IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

9 straipsnis

Bendrijos registras

1.   Komisija sukuria ir prižiūri maisto produktų papildymo vitaminais ir mineralais bei tam tikromis kitomis medžiagomis Bendrijos registrą (toliau — Registras).

2.   Į Registrą įrašoma:

| a) | I priede išvardyti vitaminai ir mineralai, kuriais galima papildyti maisto produktus; |
| --- | --- |

a)

I priede išvardyti vitaminai ir mineralai, kuriais galima papildyti maisto produktus;

| b) | II priede išvardytos vitaminų formulės ir mineralinės medžiagos, kuriomis galima papildyti maisto produktus; |
| --- | --- |

b)

II priede išvardytos vitaminų formulės ir mineralinės medžiagos, kuriomis galima papildyti maisto produktus;

| c) | vitaminų ir mineralų didžiausi ir mažiausi kiekiai, kuriais galima papildyti maisto produktus, ir visos susijusios sąlygos, nustatytos pagal 6 straipsnio nuostatas; |
| --- | --- |

c)

vitaminų ir mineralų didžiausi ir mažiausi kiekiai, kuriais galima papildyti maisto produktus, ir visos susijusios sąlygos, nustatytos pagal 6 straipsnio nuostatas;

| d) | informacija apie 11 straipsnyje numatytas nacionalines nuostatas dėl privalomo papildymo vitaminais ir mineralais; |
| --- | --- |

d)

informacija apie 11 straipsnyje numatytas nacionalines nuostatas dėl privalomo papildymo vitaminais ir mineralais;

| e) | papildymo vitaminais ir mineralais apribojimai, nustatyti 4 straipsnyje; |
| --- | --- |

e)

papildymo vitaminais ir mineralais apribojimai, nustatyti 4 straipsnyje;

| f) | medžiagos, dėl kurių buvo pateikti dokumentai pagal 17 straipsnio 1 dalies b punktą; |
| --- | --- |

f)

medžiagos, dėl kurių buvo pateikti dokumentai pagal 17 straipsnio 1 dalies b punktą;

| g) | informacija apie III priede nurodytas medžiagas ir apie priežastis, dėl kurių jos buvo į jį įtrauktos. |
| --- | --- |

g)

informacija apie III priede nurodytas medžiagas ir apie priežastis, dėl kurių jos buvo į jį įtrauktos.

3.   Visuomenei sudaroma galimybė susipažinti su Registru.

10 straipsnis

Laisvas prekių judėjimas

Nepažeisdamos Sutarties, ypač jos 28 ir 30 straipsnių, valstybės narės negali apriboti ar uždrausti prekiauti maisto produktais, kurie atitinka šį reglamentą ir jį įgyvendinti priimtus Bendrijos aktus, taikydamos nesuderintas nacionalines maisto produktų papildymo vitaminais ir mineralais nuostatas.

11 straipsnis

Nacionalinės nuostatos

1.   Iki ... (11) valstybės narės informuoja Komisiją apie esamas privalomo papildymo vitaminais ir mineralais nacionalines nuostatas ir apie produktus, kuriems taikoma 4 straipsnio b punkte nurodyta nukrypti leidžianti nuostata.

2.   Jei nėra Bendrijos nuostatų ir valstybė narė mano, kad reikia priimti naujus teisės aktus:

| a) | dėl konkrečių maisto produktų ar maisto produktų kategorijų privalomo papildymo vitaminais ir mineralais arba |
| --- | --- |

a)

dėl konkrečių maisto produktų ar maisto produktų kategorijų privalomo papildymo vitaminais ir mineralais arba

| b) | dėl draudimo naudoti tam tikras kitas medžiagas arba jų naudojimo ribojimo gaminant konkrečius maisto produktus, |
| --- | --- |

b)

dėl draudimo naudoti tam tikras kitas medžiagas arba jų naudojimo ribojimo gaminant konkrečius maisto produktus,

ji apie tai praneša Komisijai pagal 12 straipsnyje nustatytą procedūrą.

12 straipsnis

Pranešimo procedūra

1.   Valstybė narė, nusprendusi, kad yra būtina priimti naujus teisės aktus, praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms apie planuojamas priemones ir jas pagrindžia.

2.   Komisija konsultuojasi su 14 straipsnyje nurodytu Komitetu, jeigu mano, kad tokios konsultacijos gali būti naudingos, arba jeigu to reikalauja valstybė narė, ir pateikia nuomonę dėl planuojamų priemonių.

3.   Suinteresuota valstybė narė gali imtis planuojamų priemonių tik praėjus šešiems mėnesiams po pranešimo, nurodyto 1 dalyje, jeigu Komisijos nuomonė nėra neigiama.

Jei Komisijos nuomonė yra neigiama, pagal 14 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą iki pirmoje šios dalies pastraipoje nurodyto laikotarpio pabaigos ji nustato, ar galima įgyvendinti planuojamas priemones. Komisija gali pareikalauti atlikti tam tikrus planuojamų priemonių pakeitimus.

13 straipsnis

Apsaugos priemonės

1.   Jei valstybė narė turi rimtą pagrindą manyti, kad nors produktas ir atitinka šio reglamento reikalavimus, jis kelia grėsmę žmonių sveikatai, ji gali laikinai sustabdyti arba apriboti atitinkamų nuostatų taikymą savo teritorijoje.

Ji nedelsdama praneša apie tai kitoms valstybėms narėms ir Komisijai bei pagrindžia savo sprendimą.

2.   Pagal 14 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą sprendimas atitinkamais atvejais priimamas gavus Tarnybos nuomonę.

Komisija gali inicijuoti minėtą procedūrą savo iniciatyva.

3.   1 dalyje nurodyta valstybė narė gali sustabdyti arba apriboti nuostatų taikymą, kol jai bus pranešta apie 2 dalyje nurodytą sprendimą.

14 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas (toliau –Komitetas), įsteigtas pagal Reglamento (EB) Nr. 178/2002 58 straipsnio 1 dalį.

2.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnio nuostatas.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis yra trys mėnesiai.

3.   Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.

15 straipsnis

Stebėsena

Kad būtų lengviau vykdyti veiksmingą maisto produktų, papildytų vitaminais ir mineralais, bei maisto produktų, kurių sudėtyje yra III priedo B ir C dalyse išvardytų medžiagų, stebėseną, valstybės narės gali reikalauti, kad gamintojas arba asmuo, pateikiantis produktą į rinką tos valstybės teritorijoje, praneštų kompetentingai institucijai apie tą pateikimą į rinką pateikdamas to produkto ženklinimui naudojamos etiketės pavyzdį. Tokiais atvejais taip pat gali būti reikalaujama pateikti informaciją apie produkto pašalinimą iš rinkos.

16 straipsnis

Įvertinimas

Iki ... (12) Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pranešimą apie šio reglamento įgyvendinimo poveikį, ypač susijusį su vitaminais ir mineralais papildytų maisto produktų rinkos raida, jų suvartojimu, maistinių medžiagų suvartojimu ir gyventojų mitybos pokyčiais, papildymu tam tikromis kitomis medžiagomis, kartu supa siūlymais dėl būtinų, Komisijos nuomone, šio reglamento pakeitimų. Atsižvelgiant į tai, valstybės narės Komisijai pateikia visą būtiną susijusią informaciją iki ... (13). Šio straipsnio įgyvendinimo taisyklės patikslinamos pagal 14 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą.

17 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio priemonės

1.   Nukrypstant nuo 3 straipsnio 1 dalies ir iki ... (14) valstybės narės savo teritorijoje gali leisti naudoti vitaminus ir mineralus, kurie nėra nurodyti I priede arba kurie nėra II priede nurodytų pavidalų, jeigu:

| a) | ... (15) ta medžiaga buvo papildomi Bendrijoje parduodami maisto produktai ir |
| --- | --- |

a)

... (15) ta medžiaga buvo papildomi Bendrijoje parduodami maisto produktai ir

| b) | Tarnyba nepateikė nepalankios nuomonės dėl tos medžiagos naudojimo ar jos naudojimo tuo pavidalu gaminant maisto produktus, remdamasi dokumentais, kuriais grindžiamas tos medžiagos naudojimas ir kuriuos valstybė narė ne vėliau kaip iki ... (16) turi pateikti Komisijai. |
| --- | --- |

b)

Tarnyba nepateikė nepalankios nuomonės dėl tos medžiagos naudojimo ar jos naudojimo tuo pavidalu gaminant maisto produktus, remdamasi dokumentais, kuriais grindžiamas tos medžiagos naudojimas ir kuriuos valstybė narė ne vėliau kaip iki ... (16) turi pateikti Komisijai.

2.   Iki ... (14) valstybės narės, laikydamosi Sutarties taisyklių, gali toliau taikyti esamus nacionalinius apribojimus ar draudimus prekiauti maisto produktais, kurie papildyti I priede nenurodytais vitaminais ir mineralais arba tokių pavidalų vitaminais ir mineralais, kurie nenurodyti II priede.

3.   Laikydamosi Sutarties taisyklių valstybės narės gali toliau taikyti esamas nacionalines nuostatas dėl I priede išvardytų vitaminų ir mineralų, kuriais papildomi maisto produktai, didžiausių ir mažiausių kiekių, ir dėl tokiems papildymams taikomų sąlygų, kol bus priimtos atitinkamos Bendrijos priemonės pagal 6 straipsnį arba pagal kitas konkrečias Bendrijos nuostatas.

18 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo ... (17).

Maisto produktai, pateikti į rinką arba paženklinti iki ... (17) ir neatitinkantys šio reglamento nuostatų, gali būti parduodami iki ... (18).

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ..., ....

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 112, 2004 4 30, p. 44.

1

(2)  2005 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje), 2005 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendroji pozicija ir ... Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

2

(3)  OL L 183, 2002 7 12, p. 51.

3

(4)  OL L 109, 2000 5 6, p. 29. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2003/89/EB (OL L 308, 2003 11 25, p. 15).

4

(5)  Bendroji pozicija (EB) Nr. 3/2006 (žr. šio Oficialiojo leidinio ... p.)

5

(6)  OL L 276, 1990 10 6, p. 40. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

6

(7)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

7

(8)  OL L 31, 2002 2 1, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1642/2003 (OL L 245, 2003 9 29, p. 4).

8

(9)  OL L 179, 1999 7 14, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1795/2003 (OL L 262, 2003 10 14, p. 13).

9

(10)  18 konstatuojamojoje dalyje nurodytas reglamentas.

10

(11)  Šeši mėnesiai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

11

(12)  Pirmoji šešto mėnesio diena nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos + 6 metai.

12

(13)  Pirmoji šešto mėnesio diena nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos + 5 metai.

13

(14)  Septyneri metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

14

(15)  Šio reglamento įsigaliojimo diena.

15

(16)  Treji metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

16

(17)  Pirmoji šešto mėnesio diena nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

17

(18)  Paskutinė dvidešimt devinto mėnesio diena nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

18

---

I PRIEDAS

VITAMINAI IR MINERALAI, KURIAIS GALIMA PAPILDYTI MAISTO PRODUKTUS

1.   Vitaminai

Vitaminas A

Vitaminas D

Vitaminas E

Vitaminas K

Vitaminas B1

Vitaminas B2

Niacinas

Pantoteno rūgštis

Vitaminas B6

Folio rūgštis

Vitaminas B12

Biotinas

Vitaminas C

2.   Mineralai

Kalcis

Magnis

Geležis

Varis

Jodas

Cinkas

Manganas

Natris

Kalis

Selenas

Chromas

Molibdenas

Fluoridas

Chloridas

Fosforas

---

II PRIEDAS

VITAMINŲ FORMULĖS IR MINERALINĖS MEDŽIAGOS, KURIOMIS GALIMA PAPILDYTI MAISTO PRODUKTUS

1.   Vitaminų formulės

VITAMINAS A

retinolis

retinilo acetatas

retinilo palmitatas

b-karotenas

VITAMINAS D

cholekalciferolis

ergokalciferolis

VITAMINAS E

D-a-tokoferolis

DL-a-tokoferolis

D-a-tokoferilacetatas

DL-a-tokoferilacetatas

D-a-tokoferilo rūgšties sukcinatas

VITAMINAS K

filochinonas (fitomenadionas)

VITAMINAS B1

tiamino hidrochloridas

tiamino mononitratas

VITAMINAS B2

riboflavinas

natrio riboflavin-5-fosfatas

NIACINAS

nikotino rūgštis

nikotinamidas

PANTOTENO RŪGŠTIS

kalcio D-pantotenatas

natrio D-pantotenatas

dekspantenolis

VITAMINAS B6

piridoksino hidrochloridas

piridoksin-5-fosfatas

piridoksino dipalmitatas

FOLIO RŪGŠTIS

pteroilmonoglutamo rūgštis

VITAMINAS B12

cianokobalaminas

hidroksokobalaminas

BIOTINAS

D-biotinas

VITAMINAS C

L-askorbo rūgštis

natrio L-askorbatas

kalcio L-askorbatas

kalio L-askorbatas

L-askorbil 6-palmitatas

2.   Mineralinės medžiagos

kalcio karbonatas

kalcio chloridas

kalcio citratai

kalcio gliukonatas

kalcio glicerofosfatas

kalcio laktatas

ortofosforo rūgšties kalcio druskos

kalcio hidroksidas

kalcio oksidas

kalcio sulfatas

magnio acetatas

magnio karbonatas

magnio chloridas

magnio citratai

magnio gliukonatas

magnio glicerofosfatas

ortofosforo rūgšties magnio druskos

magnio laktatas

magnio hidroksidas

magnio oksidas

magnio sulfatas

geležies karbonatas

geležies citratas

geležies amonio citratas

geležies gliukonatas

geležies fumaratas

natrio geležies difosfatas

geležies laktatas

geležies sulfatas

geležies difosfatas (geležies pirofosfatas)

geležies sacharatas

elementinė geležis (karbonilas + elektrolitas + redukuotas vandenilis)

vario karbonatas

vario citratas

vario gliukonatas

vario sulfatas

vario-lizino junginys

natrio jodidas

natrio jodatas

kalio jodidas

kalio jodatas

cinko acetatas

cinko chloridas

cinko citratas

cinko gliukonatas

cinko laktatas

cinko oksidas

cinko karbonatas

cinko sulfatas

mangano karbonatas

mangano chloridas

mangano citratas

mangano gliukonatas

mangano glicerofosfatas

mangano sulfatas

natrio bikarbonatas

natrio karbonatas

natrio citratas

natrio gliukonatas

natrio laktatas

natrio hidroksidas

ortofosforo rūgšties natrio druskos

natrio selenatas

natrio vandenilio selenitas

natrio selenitas

natrio fluoridas

kalio fluoridas

kalio bikarbonatas

kalio karbonatas

kalio chloridas

kalio citratas

kalio gliukonatas

kalio glicerofosfatas

kalio laktatas

kalio hidroksidas

ortofosforo rūgšties kalio druskos

chromo (III) chloridas ir jo heksahidratas

chromo (III) sulfatas ir jo heksahidratas

amonio molibdatas (molibdenas (VI))

natrio molibdatas (molibdenas (VI))

---

III PRIEDAS

MEDŽIAGOS, KURIŲ NAUDOJIMAS MAISTO PRODUKTUOSE DRAUDŽIAMAS, APRIBOTAS ARBA KURĮ PRIŽIŪRI BENDRIJA

A dalis — Medžiagos, kurias draudžiama naudoti

B dalis — Medžiagos, kurių naudojimas yra apribotas

C dalis — Medžiagos, kurių naudojimą prižiūri Bendrija

---

TARYBOS MOTYVŲ PAREIŠKIMAS

I.   ĮVADAS

| 1. | 2003 m. lapkričio 14 d. Komisija nusiuntė Tarybai pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl maisto produktų papildymo vitaminais ir mineralais bei tam tikromis kitomis medžiagomis. Pasiūlymas grindžiamas Sutarties 95 straipsniu. |
| --- | --- |

1.

2003 m. lapkričio 14 d. Komisija nusiuntė Tarybai pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl maisto produktų papildymo vitaminais ir mineralais bei tam tikromis kitomis medžiagomis. Pasiūlymas grindžiamas Sutarties 95 straipsniu.

| 2. | 2005 m. gegužės 26 d. Europos Parlamentas pirmuoju svarstymu priėmė nuomonę (1).
  Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas pateikė savo nuomonę 2004 m. kovo 31 d. (2) |
| --- | --- |

2.

2005 m. gegužės 26 d. Europos Parlamentas pirmuoju svarstymu priėmė nuomonę (1).

Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas pateikė savo nuomonę 2004 m. kovo 31 d. (2)

| 3. | 2005 m. gruodžio 8 d. Taryba priėmė bendrąją poziciją pagal Sutarties 251 straipsnį. |
| --- | --- |

3.

2005 m. gruodžio 8 d. Taryba priėmė bendrąją poziciją pagal Sutarties 251 straipsnį.

II.   TIKSLAS

Siūlomo reglamento tikslas — suderinti taisykles, susijusias su maisto produktų papildymu vitaminais ir mineralais. Tuo siekiama sudaryti geresnes sąlygas laisvai šių produktų apyvartai Bendrijoje, nes esamos atitinkamos nacionalinės taisyklės dėl tokio papildymo labai skiriasi ir dėl to dažnai atsiranda kliūčių Bendrijos vidaus prekybai.

Toks suderinimas taip pat užtikrintų aukštą vartotojų apsaugos lygį visoje Bendrijoje ir garantuotų, kad atitinkami produktai nekelia pavojaus visuomenės sveikatai.

Siūlomame reglamente:

| — | išvardyti vitaminai ir mineralai, kuriais gali būti papildomi maisto produktai (I priedas) bei jų formos, kuriomis gali būti papildoma (II priedas), |
| --- | --- |

—

išvardyti vitaminai ir mineralai, kuriais gali būti papildomi maisto produktai (I priedas) bei jų formos, kuriomis gali būti papildoma (II priedas),

| — | numatomi tam tikri apribojimai dėl maisto produktų, kurie gali būti papildomi vitaminais ir mineralais, nustatomi didžiausių kiekių nustatymo kriterijai ir numatoma nustatyti mažiausius vitaminų ir mineralų kiekius, kurie turi būti galutiniame produkte, |
| --- | --- |

—

numatomi tam tikri apribojimai dėl maisto produktų, kurie gali būti papildomi vitaminais ir mineralais, nustatomi didžiausių kiekių nustatymo kriterijai ir numatoma nustatyti mažiausius vitaminų ir mineralų kiekius, kurie turi būti galutiniame produkte,

| — | nustatomos atitinkamų produktų ženklinimo, pristatymo ir reklamavimo taisyklės, |
| --- | --- |

—

nustatomos atitinkamų produktų ženklinimo, pristatymo ir reklamavimo taisyklės,

| — | numatomas maisto produktų papildymo tam tikromis kitomis medžiagomis, kurios nėra vitaminai ir mineralai, tyrimo ir prireikus uždraudimo pagrindas, |
| --- | --- |

—

numatomas maisto produktų papildymo tam tikromis kitomis medžiagomis, kurios nėra vitaminai ir mineralai, tyrimo ir prireikus uždraudimo pagrindas,

| — | leidžiamos nacionalinės priemonės dėl privalomo maisto produktų papildymo vitaminais ir mineralais, jei Komisijos nuomonė dėl šių priemonių nėra neigiama. |
| --- | --- |

—

leidžiamos nacionalinės priemonės dėl privalomo maisto produktų papildymo vitaminais ir mineralais, jei Komisijos nuomonė dėl šių priemonių nėra neigiama.

III.   BENDROSIOS POZICIJOS ANALIZĖ

1.   Bendros pastabos

Tarybos bendroji pozicija atitinka Komisijos pasiūlymo tikslus, tačiau ja padaromi keletas pakeitimų. Šiais pakeitimais:

| — | išbraukti 2 straipsnyje buvę sąvokų apibrėžimai dėl maisto produktų papildymo vitaminais ir mineralais tikslų ir vietoj to 3 straipsnyje (Reikalavimai) paaiškinamos aplinkybės, kuriomis maisto produktus galima papildyti vitaminais ir mineralais, |
| --- | --- |

—

išbraukti 2 straipsnyje buvę sąvokų apibrėžimai dėl maisto produktų papildymo vitaminais ir mineralais tikslų ir vietoj to 3 straipsnyje (Reikalavimai) paaiškinamos aplinkybės, kuriomis maisto produktus galima papildyti vitaminais ir mineralais,

| — | tiksliau apibūdinamos alkoholiniams gėrimams taikomos nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo 4 straipsnio (nurodomi atvejai, kai negali būti papildoma vitaminais ir mineralais), |
| --- | --- |

—

tiksliau apibūdinamos alkoholiniams gėrimams taikomos nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo 4 straipsnio (nurodomi atvejai, kai negali būti papildoma vitaminais ir mineralais),

| — | supaprastinamos nuostatos, taikomos medžiagoms, kurios nėra vitaminai ir mineralai (pirminio pasiūlymo 10 ir 11 straipsnių sujungimas), |
| --- | --- |

—

supaprastinamos nuostatos, taikomos medžiagoms, kurios nėra vitaminai ir mineralai (pirminio pasiūlymo 10 ir 11 straipsnių sujungimas),

| — | paaiškinama pranešimo apie esamas ir naujas nacionalines nuostatas tvarka (naujas 11 straipsnis ir pirminio teksto 9 straipsnio išbraukimas). |
| --- | --- |

—

paaiškinama pranešimo apie esamas ir naujas nacionalines nuostatas tvarka (naujas 11 straipsnis ir pirminio teksto 9 straipsnio išbraukimas).

Komisija sutiko su Tarybos sutarta bendrąja pozicija.

2.   Europos Parlamento pakeitimai

2005 m. gegužės 26 d. plenariniame posėdyje įvykusiu balsavimu Europos Parlamentas priėmė 46 pasiūlymo pakeitimus (8 pakeitimas yra kalbinio pobūdžio ir neturi įtakos tekstui anglų kalba).

Taryba:

| a) | į bendrąją poziciją visa apimtimi, iš dalies ar iš esmės įtraukė 20 pakeitimų:
  Konstatuojamosios dalys:

  1 pakeitimas (dėl 10 konstatuojamosios dalies) ir 2 pakeitimas (dėl 12 konstatuojamosios dalies): buvo įtraukti iš dalies, išbraukus 8 konstatuojamosios dalies paskutinį sakinį ir pakeitus 10 konstatuojamąją dalį.

  4 pakeitimas (dėl 20a konstatuojamosios dalies): iš esmės ir iš dalies įtrauktas 3 konstatuojamojoje dalyje (antras sakinys) ir 11 straipsnio 2 dalyje.

  5 pakeitimas (dėl 20b konstatuojamosios dalies): iš esmės įtrauktas performulavus 6 straipsnio 6 dalį.
  Straipsniai

  13 pakeitimas (dėl 3 straipsnio 3 dalies): iš dalies įtrauktas dėl Tarnybos nuomonės, o pirminė nuoroda į įgyvendinimo taisykles išbraukta (kadangi 2 ir 3 straipsniuose nebėra nuorodos į atstatymą, maistinį lygiavertiškumą ir maisto pakaitalus).

  16 pakeitimas (dėl 4 straipsnio 1a dalies (naujos)): iš esmės išlaikytas 17 straipsnio 1 dalies b punkte ir 9 straipsnio 2 dalies d punkte.

  17 pakeitimas (dėl 4 straipsnio 2 dalies): iš dalies įtrauktas 17 straipsnio 2 dalyje.

  49/rev ir 54/rev pakeitimai (dėl 5 straipsnio 1 dalies b punkto): visiškai įtraukti 4 straipsnyje.

  25 pakeitimas (dėl 7 straipsnio 5 dalies): iš dalies įtrauktas (dėl siūlomo išbraukimo) 6 straipsnio 6 dalyje. Dėl to Taryba taip pat atkreipia dėmesį į Komisijos ketinimą peržiūrėti ir atnaujinti Direktyvos 90/496/EEB dėl maisto produktų maistingumo ženklinimo priede nurodytus orientacinius kiekius.

  31 pakeitimas (dėl 9 straipsnio 2 dalies 2 pastraipos): pakeitimo tikslas įtrauktas 9 straipsnio 2 dalies d punkte (žr. taip pat 11 straipsnį).

  34 pakeitimas (dėl 10 straipsnio), 55 pakeitimas (dėl 10a straipsnio (naujo)) ir 35 pakeitimas (dėl 11 straipsnio): įtraukti 8 straipsnyje. Siūlomo naujo 10a straipsnio 3 dalis yra 11 straipsnio 2 dalies b punkte.

  38 pakeitimas (dėl 12 straipsnio 2 dalies fa ir fb punktų (naujų)): į pakeitimo ketinimą iš dalies atsižvelgta 9 straipsnio 2 dalies d punkte.

  39 pakeitimas (dėl 13 straipsnio): į susirūpinimą, kuriuo grindžiamas šis pakeitimas, buvo iš dalies atsižvelgta 11 straipsnio 2 dalies b punkte (dėl naujų nuostatų nustatymo).

  41 pakeitimas (dėl 16 straipsnio 1 dalies): į principą atsižvelgiama 3 straipsnio 3 dalyje, tačiau Taryba nemano, kad Tarnyba automatiškai turėtų dalyvauti bet kada, kai taikoma komiteto tvarka.

  44 pakeitimas (dėl I priedo), 45 pakeitimas (dėl II priedo) ir 46 pakeitimas (dėl II priedo) visa apimtimi įtraukti į priedus (performulavus 45 pakeitimą ir pakeitus 46 pakeitimo vietą). |
| --- | --- |

a)

į bendrąją poziciją visa apimtimi, iš dalies ar iš esmės įtraukė 20 pakeitimų:

Konstatuojamosios dalys:

1 pakeitimas (dėl 10 konstatuojamosios dalies) ir 2 pakeitimas (dėl 12 konstatuojamosios dalies): buvo įtraukti iš dalies, išbraukus 8 konstatuojamosios dalies paskutinį sakinį ir pakeitus 10 konstatuojamąją dalį.

4 pakeitimas (dėl 20a konstatuojamosios dalies): iš esmės ir iš dalies įtrauktas 3 konstatuojamojoje dalyje (antras sakinys) ir 11 straipsnio 2 dalyje.

5 pakeitimas (dėl 20b konstatuojamosios dalies): iš esmės įtrauktas performulavus 6 straipsnio 6 dalį.

Straipsniai

13 pakeitimas (dėl 3 straipsnio 3 dalies): iš dalies įtrauktas dėl Tarnybos nuomonės, o pirminė nuoroda į įgyvendinimo taisykles išbraukta (kadangi 2 ir 3 straipsniuose nebėra nuorodos į atstatymą, maistinį lygiavertiškumą ir maisto pakaitalus).

16 pakeitimas (dėl 4 straipsnio 1a dalies (naujos)): iš esmės išlaikytas 17 straipsnio 1 dalies b punkte ir 9 straipsnio 2 dalies d punkte.

17 pakeitimas (dėl 4 straipsnio 2 dalies): iš dalies įtrauktas 17 straipsnio 2 dalyje.

49/rev ir 54/rev pakeitimai (dėl 5 straipsnio 1 dalies b punkto): visiškai įtraukti 4 straipsnyje.

25 pakeitimas (dėl 7 straipsnio 5 dalies): iš dalies įtrauktas (dėl siūlomo išbraukimo) 6 straipsnio 6 dalyje. Dėl to Taryba taip pat atkreipia dėmesį į Komisijos ketinimą peržiūrėti ir atnaujinti Direktyvos 90/496/EEB dėl maisto produktų maistingumo ženklinimo priede nurodytus orientacinius kiekius.

31 pakeitimas (dėl 9 straipsnio 2 dalies 2 pastraipos): pakeitimo tikslas įtrauktas 9 straipsnio 2 dalies d punkte (žr. taip pat 11 straipsnį).

34 pakeitimas (dėl 10 straipsnio), 55 pakeitimas (dėl 10a straipsnio (naujo)) ir 35 pakeitimas (dėl 11 straipsnio): įtraukti 8 straipsnyje. Siūlomo naujo 10a straipsnio 3 dalis yra 11 straipsnio 2 dalies b punkte.

38 pakeitimas (dėl 12 straipsnio 2 dalies fa ir fb punktų (naujų)): į pakeitimo ketinimą iš dalies atsižvelgta 9 straipsnio 2 dalies d punkte.

39 pakeitimas (dėl 13 straipsnio): į susirūpinimą, kuriuo grindžiamas šis pakeitimas, buvo iš dalies atsižvelgta 11 straipsnio 2 dalies b punkte (dėl naujų nuostatų nustatymo).

41 pakeitimas (dėl 16 straipsnio 1 dalies): į principą atsižvelgiama 3 straipsnio 3 dalyje, tačiau Taryba nemano, kad Tarnyba automatiškai turėtų dalyvauti bet kada, kai taikoma komiteto tvarka.

44 pakeitimas (dėl I priedo), 45 pakeitimas (dėl II priedo) ir 46 pakeitimas (dėl II priedo) visa apimtimi įtraukti į priedus (performulavus 45 pakeitimą ir pakeitus 46 pakeitimo vietą).

| b) | į bendrąją poziciją neįtraukė 26 pakeitimų.
  Dėl 3, 6, 9, 10, 14, 15, 19, 20, 21, 23, 24, 26, 27, 29, 30, 32, 36, 37,40 ir 43 pakeitimų Taryba laikėsi Komisijos pareikštos pozicijos. |
| --- | --- |

b)

į bendrąją poziciją neįtraukė 26 pakeitimų.

Dėl 3, 6, 9, 10, 14, 15, 19, 20, 21, 23, 24, 26, 27, 29, 30, 32, 36, 37,40 ir 43 pakeitimų Taryba laikėsi Komisijos pareikštos pozicijos.

Tačiau dėl 21, 26 ir 30 pakeitimų Taryba atkreipia dėmesį į Komisijos ketinimą:

| — | atliekant Direktyvos 90/496/EEB dėl maisto produktų maistingumo ženklinimo peržiūrą apsvarstyti šiuos su vitaminais ir mineralais susijusius klausimus:






  — | peržiūrėti (atnaujinti) Direktyvos 90/496/EEB priede nurodytus orientacinius kiekius ir kiekius, kurie gali būti laikomi dideliais, |
| --- | --- | --- |

—

atliekant Direktyvos 90/496/EEB dėl maisto produktų maistingumo ženklinimo peržiūrą apsvarstyti šiuos su vitaminais ir mineralais susijusius klausimus:

—

peržiūrėti (atnaujinti) Direktyvos 90/496/EEB priede nurodytus orientacinius kiekius ir kiekius, kurie gali būti laikomi dideliais,

| — | nustatyti leistinų nuokrypių nuo maistingumo ženklinime nurodytų vitaminų ir mineralų, kuriais papildytas produktas, kiekius, |
| --- | --- |

—

nustatyti leistinų nuokrypių nuo maistingumo ženklinime nurodytų vitaminų ir mineralų, kuriais papildytas produktas, kiekius,

| — | į privalomų maistingumo ženklinimo elementų pakeitimus, kurie gali būti priimti ateityje peržiūrėjus maistingumo ženklinimo direktyvą, atsižvelgti reglamento dėl maisto produktų papildymo vitaminais ir mineralais bei kai kuriomis kitomis medžiagomis 7 straipsnio 3 dalyje, |
| --- | --- |

—

į privalomų maistingumo ženklinimo elementų pakeitimus, kurie gali būti priimti ateityje peržiūrėjus maistingumo ženklinimo direktyvą, atsižvelgti reglamento dėl maisto produktų papildymo vitaminais ir mineralais bei kai kuriomis kitomis medžiagomis 7 straipsnio 3 dalyje,

| — | kuo greičiau ir bet kuriuo atveju per dvejus metus nuo reglamento priėmimo pateikti pasiūlymą dėl didžiausių ir (arba) mažiausių vitaminų ir mineralų kiekių nustatymo ir visų su maisto produktų papildymu jais susijusių sąlygų, kaip nurodyta 6 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

—

kuo greičiau ir bet kuriuo atveju per dvejus metus nuo reglamento priėmimo pateikti pasiūlymą dėl didžiausių ir (arba) mažiausių vitaminų ir mineralų kiekių nustatymo ir visų su maisto produktų papildymu jais susijusių sąlygų, kaip nurodyta 6 straipsnio 2 dalyje.

Dėl 36 pakeitimo, susijusio su nauju 11a straipsniu dėl kitų medžiagų ženklinimo, pateikimo ir reklamavimo, pažymėtina, kad Komisija gali apsvarstyti ženklinimo taisykles pagal 8 straipsnio 6 dalį dėl 8 straipsnio įgyvendinimo taisyklių priėmimo.

Dėl 11, 12, 22, 28, 40 ir 42 pakeitimų, su kuriais Komisija iš dalies sutinka, bet kurie neįtraukti į bendrąją poziciją:

11 pakeitimas (dėl 3 straipsnio 2 dalies įžanginės dalies): gali būti nurodyta, kad pakeitimo principas dėl poreikio papildyti žmogaus organizmui biologiškai artimos formos vitaminais ir mineralais jau pateiktas 11 konstatuojamosios dalies pirmame sakinyje.

12 pakeitimas (dėl 3 straipsnio 2a dalies (naujos)) ir 28 pakeitimas (dėl 8 straipsnio 2 dalies): šių pakeitimų esmė išlaikoma 7 straipsnio 2 dalyje, nes kaip tik ženklinimu (įskaitant ingredientų sąrašą), pateikimu ir reklama vartotojas galėtų būti klaidinamas arba jam pateikiama apgaulinga informacija;

22 pakeitimas (dėl 7 straipsnio 2 dalies b punkto): laikoma, kad atitinkamas punktas, pagal kurį, nustatant maisto produktų papildymo vitaminais ir mineralais didžiausius kiekius ir sąlygas, turėtų būti atsižvelgiama į „kitus mitybos šaltinius“, numanomai taikomas ir maisto papildams.

40 pakeitimas (dėl 14 straipsnio 3 dalies) iš dalies ir numanomai yra 12 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje, kadangi konsultuotis su komitetu privaloma visais atvejais, kai Komisijos nuomonė dėl numatomos priemonės yra neigiama.

42 pakeitimas (dėl 17 straipsnio): Taryba mano, kad kompetentingų institucijų atliekamų stebėsenos užduočių atveju pareiga pranešti Komisijai apie visų vitaminais ir mineralais papildytų produktų pateikimą į rinką būtų nesuderinama su subsidiarumo ir proporcingumo principais.

3.   Tarybos padaryti kiti pakeitimai:

Kiti bendrojoje pozicijoje padaryti pakeitimai apima:

| — | visų taikomų pereinamojo laikotarpio priemonių sugrupavimą naujame 17 straipsnyje, išbraukiant pirminio pasiūlymo 4 straipsnį, |
| --- | --- |

—

visų taikomų pereinamojo laikotarpio priemonių sugrupavimą naujame 17 straipsnyje, išbraukiant pirminio pasiūlymo 4 straipsnį,

| — | 6 straipsnio (dėl papildymo vitaminais ir mineralais sąlygų) ir 7 straipsnio (dėl ženklinimo, pristatymo ir reklamavimo) peržiūrą 2 straipsnyje išbraukus sąvokų apibrėžimus, |
| --- | --- |

—

6 straipsnio (dėl papildymo vitaminais ir mineralais sąlygų) ir 7 straipsnio (dėl ženklinimo, pristatymo ir reklamavimo) peržiūrą 2 straipsnyje išbraukus sąvokų apibrėžimus,

| — | 15 straipsnio dėl stebėsenos pakeitimus, kad tais atvejais, kai privaloma pranešti apie pateikimą į rinką, informacija apie produkto pateikimo į rinką nutraukimą taip pat gali būti privaloma, |
| --- | --- |

—

15 straipsnio dėl stebėsenos pakeitimus, kad tais atvejais, kai privaloma pranešti apie pateikimą į rinką, informacija apie produkto pateikimo į rinką nutraukimą taip pat gali būti privaloma,

| — | nuorodą į įgyvendinimo taisykles 16 straipsnio taikymui, |
| --- | --- |

—

nuorodą į įgyvendinimo taisykles 16 straipsnio taikymui,

| — | natrio chlorido išbraukimą iš II priedo, atitinkamai pakeičiant 11 konstatuojamąją dalį šiam pakeitimui paaiškinti. |
| --- | --- |

—

natrio chlorido išbraukimą iš II priedo, atitinkamai pakeičiant 11 konstatuojamąją dalį šiam pakeitimui paaiškinti.

IV.   IŠVADA

Taryba mano, kad jos bendrojoje pozicijoje, į kurią įtraukti III skirsnio 2 punkto a papunktyje nurodyti pakeitimai, tinkamai atsižvelgiama į Europos Parlamento pirmuoju svarstymu priimtą nuomonę, ir ji yra subalansuotas sprendimas siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti reglamento tikslai.

---

(1)  Dok. 9200/05.

(2)  OL C 112, 2004 4 30, p. 44.

---

| 4.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 80/43 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 80/43

---

BENDROJI POZICIJA (EB) NR. 3/2006

Tarybos priimta 2005 m. gruodžio 8 d.

siekiant priimti ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2006 dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą

(2006/C 80 E/03)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),

kadangi:

| (1) | Vis daugiau maisto produktų Bendrijoje ženklinama ir reklamuojama pateikiant teiginius apie maistingumą ir sveikatingumą. Siekiant užtikrinti aukštą vartotojų apsaugos lygį ir palengvinti jiems pasirinkimą, į rinką pateikiami produktai turi būti saugūs bei atitinkamai paženklinti. |
| --- | --- |

(1)

Vis daugiau maisto produktų Bendrijoje ženklinama ir reklamuojama pateikiant teiginius apie maistingumą ir sveikatingumą. Siekiant užtikrinti aukštą vartotojų apsaugos lygį ir palengvinti jiems pasirinkimą, į rinką pateikiami produktai turi būti saugūs bei atitinkamai paženklinti.

| (2) | Su minėtais teiginiais susijusių nacionalinių nuostatų skirtumai gali trukdyti maisto produktams laisvai judėti ir sukurti nelygias konkurencijos sąlygas. Dėl šių priežasčių jie daro tiesioginį poveikį vidaus rinkos funkcionavimui. Todėl reikia priimti Bendrijos taisykles dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą vartojimo. |
| --- | --- |

(2)

Su minėtais teiginiais susijusių nacionalinių nuostatų skirtumai gali trukdyti maisto produktams laisvai judėti ir sukurti nelygias konkurencijos sąlygas. Dėl šių priežasčių jie daro tiesioginį poveikį vidaus rinkos funkcionavimui. Todėl reikia priimti Bendrijos taisykles dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą vartojimo.

| (3) | Bendros ženklinimo nuostatos pateikiamos 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2000/13/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto produktų ženklinimą, pateikimą ir reklamavimą, derinimo (3). Direktyva 2000/13/EB iš esmės draudžiamas informacijos, kuri klaidintų pirkėją arba priskirtų maisto produktams vaistines savybes, naudojimas. Šis reglamentas turėtų papildyti Direktyvos 2000/13/EB bendruosius principus ir nustatyti konkrečias nuostatas dėl teiginių apie vartotojams tiekiamų produktų maistingumą ir sveikatingumą vartojimo. |
| --- | --- |

(3)

Bendros ženklinimo nuostatos pateikiamos 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2000/13/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto produktų ženklinimą, pateikimą ir reklamavimą, derinimo (3). Direktyva 2000/13/EB iš esmės draudžiamas informacijos, kuri klaidintų pirkėją arba priskirtų maisto produktams vaistines savybes, naudojimas. Šis reglamentas turėtų papildyti Direktyvos 2000/13/EB bendruosius principus ir nustatyti konkrečias nuostatas dėl teiginių apie vartotojams tiekiamų produktų maistingumą ir sveikatingumą vartojimo.

| (4) | Šis reglamentas turėtų būti taikomas visiems teiginiams apie maistingumą ir sveikatingumą, skelbiamiems komerciniuose pranešimuose, įskaitant, inter alia, bendro pobūdžio maisto produktų reklamą ir reklamines kampanijas, kurias visiškai ar iš dalies remia valdžios institucijos. Jis neturėtų būti taikomas teiginiams nekomercinio pobūdžio pranešimuose, pavyzdžiui, visuomenės sveikatos institucijų ir tarnybų skelbiamose mitybos gairėse ir patarimuose arba spaudoje ir moksliniuose leidiniuose skelbiamuose nekomerciniuose pranešimuose ir informacijoje. Šis reglamentas taip pat turėtų būti taikomas prekių ženklams ir kitiems prekių pavadinimams, kurie gali būti suprasti kaip teiginiai apie maistingumą ar sveikatingumą. |
| --- | --- |

(4)

Šis reglamentas turėtų būti taikomas visiems teiginiams apie maistingumą ir sveikatingumą, skelbiamiems komerciniuose pranešimuose, įskaitant, inter alia, bendro pobūdžio maisto produktų reklamą ir reklamines kampanijas, kurias visiškai ar iš dalies remia valdžios institucijos. Jis neturėtų būti taikomas teiginiams nekomercinio pobūdžio pranešimuose, pavyzdžiui, visuomenės sveikatos institucijų ir tarnybų skelbiamose mitybos gairėse ir patarimuose arba spaudoje ir moksliniuose leidiniuose skelbiamuose nekomerciniuose pranešimuose ir informacijoje. Šis reglamentas taip pat turėtų būti taikomas prekių ženklams ir kitiems prekių pavadinimams, kurie gali būti suprasti kaip teiginiai apie maistingumą ar sveikatingumą.

| (5) | Šio reglamento taikymo sritis neapima teiginių apie maistingumą, kuriuose nurodytas nenaudingas poveikis; valstybės narės, kurios ketina įvesti su teiginiais apie maistingumą, kuriuose nurodytas nenaudingas poveikis, susijusias nacionalines sistemas, turėtų apie tokias sistemas pranešti Komisijai ir kitoms valstybėms narėms pagal 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/34/EB, nustatančią informacijos apie techninius standartus, reglamentus ir informacinės visuomenės paslaugų taisykles teikimo tvarką (4). |
| --- | --- |

(5)

Šio reglamento taikymo sritis neapima teiginių apie maistingumą, kuriuose nurodytas nenaudingas poveikis; valstybės narės, kurios ketina įvesti su teiginiais apie maistingumą, kuriuose nurodytas nenaudingas poveikis, susijusias nacionalines sistemas, turėtų apie tokias sistemas pranešti Komisijai ir kitoms valstybėms narėms pagal 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/34/EB, nustatančią informacijos apie techninius standartus, reglamentus ir informacinės visuomenės paslaugų taisykles teikimo tvarką (4).

| (6) | Tarptautiniu lygiu Codex Alimentarius 1991 m. patvirtino Bendras teiginių gaires ir 1997 m. Teiginių apie maistingumą vartojimo gaires. Pastarųjų pakeitimą 2004 m. patvirtino Codex Alimentarius komisija. Tai pakeitimas, susijęs su teiginių apie sveikatingumą įtraukimu į 1997 m. gaires. Tinkamai atsižvelgta į Codex gairėse nustatytus sąvokų apibrėžimus ir sąlygas. |
| --- | --- |

(6)

Tarptautiniu lygiu Codex Alimentarius 1991 m. patvirtino Bendras teiginių gaires ir 1997 m. Teiginių apie maistingumą vartojimo gaires. Pastarųjų pakeitimą 2004 m. patvirtino Codex Alimentarius komisija. Tai pakeitimas, susijęs su teiginių apie sveikatingumą įtraukimu į 1997 m. gaires. Tinkamai atsižvelgta į Codex gairėse nustatytus sąvokų apibrėžimus ir sąlygas.

| (7) | Galimybė vartoti teiginį „mažai riebalų“1994 m. gruodžio 5 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2991/94, nustatančiame tepiųjų riebalų standartus (5), numatytiems tepiesiems riebalams turėtų būti kuo greičiau suderinta su šio reglamento nuostatomis. Tuo tarpu Reglamentas (EB) Nr. 2991/94 taikomas produktams, kuriuos jis apima. |
| --- | --- |

(7)

Galimybė vartoti teiginį „mažai riebalų“1994 m. gruodžio 5 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2991/94, nustatančiame tepiųjų riebalų standartus (5), numatytiems tepiesiems riebalams turėtų būti kuo greičiau suderinta su šio reglamento nuostatomis. Tuo tarpu Reglamentas (EB) Nr. 2991/94 taikomas produktams, kuriuos jis apima.

| (8) | Maisto produkto sudėtyje gali būti daug maistiniu ar fiziologiniu poveikiu pasižyminčių maistinių ir kitų medžiagų, kurios gali būti minimos teiginyje, įskaitant, tačiau neapsiribojant vitaminais, mineralais su mikroelementais, amino rūgštimis, nepakeičiamomis riebalų rūgštimis, skaidulinėmis medžiagomis, įvairiais augalais ir žolių ekstraktais. Todėl turėtų būti nustatyti bendrieji principai, taikytini visiems teiginiams apie maisto produktus siekiant užtikrinti aukšto lygio vartotojų apsaugą, suteikti vartotojams reikalingą informaciją, kad jie galėtų rinktis gerai žinodami faktus, taip pat sukurti vienodas konkurencijos sąlygas maisto pramonėje. |
| --- | --- |

(8)

Maisto produkto sudėtyje gali būti daug maistiniu ar fiziologiniu poveikiu pasižyminčių maistinių ir kitų medžiagų, kurios gali būti minimos teiginyje, įskaitant, tačiau neapsiribojant vitaminais, mineralais su mikroelementais, amino rūgštimis, nepakeičiamomis riebalų rūgštimis, skaidulinėmis medžiagomis, įvairiais augalais ir žolių ekstraktais. Todėl turėtų būti nustatyti bendrieji principai, taikytini visiems teiginiams apie maisto produktus siekiant užtikrinti aukšto lygio vartotojų apsaugą, suteikti vartotojams reikalingą informaciją, kad jie galėtų rinktis gerai žinodami faktus, taip pat sukurti vienodas konkurencijos sąlygas maisto pramonėje.

| (9) | Maisto produktus, kurių reklamoje yra teiginių, vartotojai gali palaikyti produktais, turinčiais maistinių, fiziologinių ar kitų sveikatai naudingų privalumų palyginti su panašiais arba kitais produktais, kurie nėra papildyti tokiomis maistinėmis medžiagomis ir kitais priedais. Tai gali paskatinti vartotojus priimti sprendimus, tiesiogiai lemiančius tokį pavienių maistinių ar kitų medžiagų bendrą suvartojamą kiekį, kuris neatitiktų mokslininkų rekomenduojamo kiekio. Siekiant užkirsti kelią šiam galimam nepageidautinam poveikiui, maisto produktus žymintiems teiginiams reikėtų taikyti tam tikrus apribojimus. Todėl tam tikrų medžiagų, pavyzdžiui, alkoholio, kiekis produkte arba produkto maistinių medžiagų apibūdinimas yra tinkami kriterijai nusprendžiant, ar produktas gali būti pažymėtas atitinkamais teiginiais. Tokių kriterijų naudojimas nacionaliniu lygiu nors ir būtų pateisinamas, kaip sudarantis vartotojams sąlygas pasirinkti produktus remiantis informacija apie maistingumą, galėtų sudaryti kliūčių Bendrijos vidaus prekybai ir todėl turėtų būti suderintas Bendrijos lygiu. |
| --- | --- |

(9)

Maisto produktus, kurių reklamoje yra teiginių, vartotojai gali palaikyti produktais, turinčiais maistinių, fiziologinių ar kitų sveikatai naudingų privalumų palyginti su panašiais arba kitais produktais, kurie nėra papildyti tokiomis maistinėmis medžiagomis ir kitais priedais. Tai gali paskatinti vartotojus priimti sprendimus, tiesiogiai lemiančius tokį pavienių maistinių ar kitų medžiagų bendrą suvartojamą kiekį, kuris neatitiktų mokslininkų rekomenduojamo kiekio. Siekiant užkirsti kelią šiam galimam nepageidautinam poveikiui, maisto produktus žymintiems teiginiams reikėtų taikyti tam tikrus apribojimus. Todėl tam tikrų medžiagų, pavyzdžiui, alkoholio, kiekis produkte arba produkto maistinių medžiagų apibūdinimas yra tinkami kriterijai nusprendžiant, ar produktas gali būti pažymėtas atitinkamais teiginiais. Tokių kriterijų naudojimas nacionaliniu lygiu nors ir būtų pateisinamas, kaip sudarantis vartotojams sąlygas pasirinkti produktus remiantis informacija apie maistingumą, galėtų sudaryti kliūčių Bendrijos vidaus prekybai ir todėl turėtų būti suderintas Bendrijos lygiu.

| (10) | Taikant maistinių medžiagų apibūdinimą kaip kriterijų, būtų siekiama išvengti, kad teiginiai apie maistingumą ir sveikatingumą slėptų bendrą maisto produkto maistingumą, ir tai galėtų klaidinti vartotojus, norinčius pasirinkti sveikus produktus subalansuotai mitybai. Šiame reglamente numatytais maistinių medžiagų apibūdinimais būtų siekiama vienintelio tikslo — reglamentuoti aplinkybes, kuriomis leidžiama vartoti teiginius. Jie turėtų būti pagrįsti visuotinai pripažintais moksliniais duomenimis apie mitybos ir sveikatos ryšį. Tačiau apibūdinimai taip pat neturėtų užkirsti kelio produktų naujovėms ir juose turėtų būti atsižvelgta į mitybos įpročių ir tradicijų įvairovę ir į tai, kad atskiri produktai gali vaidinti svarbų vaidmenį bendroje mityboje. |
| --- | --- |

(10)

Taikant maistinių medžiagų apibūdinimą kaip kriterijų, būtų siekiama išvengti, kad teiginiai apie maistingumą ir sveikatingumą slėptų bendrą maisto produkto maistingumą, ir tai galėtų klaidinti vartotojus, norinčius pasirinkti sveikus produktus subalansuotai mitybai. Šiame reglamente numatytais maistinių medžiagų apibūdinimais būtų siekiama vienintelio tikslo — reglamentuoti aplinkybes, kuriomis leidžiama vartoti teiginius. Jie turėtų būti pagrįsti visuotinai pripažintais moksliniais duomenimis apie mitybos ir sveikatos ryšį. Tačiau apibūdinimai taip pat neturėtų užkirsti kelio produktų naujovėms ir juose turėtų būti atsižvelgta į mitybos įpročių ir tradicijų įvairovę ir į tai, kad atskiri produktai gali vaidinti svarbų vaidmenį bendroje mityboje.

| (11) | Nustatant maistinių medžiagų apibūdinimus reikėtų atsižvelgti į įvairių maistinių medžiagų ir maistiniu arba fiziologiniu poveikiu pasižyminčių medžiagų kiekį, ypač į riebalų, sočiųjų riebalų, riebalų rūgščių transizomerų, druskos/natrio ir cukrų, kurių apskritai nerekomenduojama vartoti per daug, taip pat polinesočiųjų ir mononesočiųjų riebalų, kitų nei cukrūs žinomų angliavandenių, vitaminų, mineralų, baltymų ir skaidulinių medžiagų. Nustatant maistinių medžiagų apibūdinimą turėtų būti atsižvelgiama į įvairias maisto produktų kategorijas ir tų maisto produktų reikalingumą bei svarbą bendrai mitybai. Reikalavimui laikytis nustatytų tam tikrų maisto produktų ar maisto kategorijų maistinių medžiagų apibūdinimų, atsižvelgiant į jų reikalingumą ir svarbą visuomenės mitybai, gali prireikti daryti išimtį. Tam reikėtų imtis sudėtinių techninių veiksmų, o Komisijai turėtų būti patikėta patvirtinti atitinkamas priemones atsižvelgiant į Europos maisto saugos tarnybos patarimus. |
| --- | --- |

(11)

Nustatant maistinių medžiagų apibūdinimus reikėtų atsižvelgti į įvairių maistinių medžiagų ir maistiniu arba fiziologiniu poveikiu pasižyminčių medžiagų kiekį, ypač į riebalų, sočiųjų riebalų, riebalų rūgščių transizomerų, druskos/natrio ir cukrų, kurių apskritai nerekomenduojama vartoti per daug, taip pat polinesočiųjų ir mononesočiųjų riebalų, kitų nei cukrūs žinomų angliavandenių, vitaminų, mineralų, baltymų ir skaidulinių medžiagų. Nustatant maistinių medžiagų apibūdinimą turėtų būti atsižvelgiama į įvairias maisto produktų kategorijas ir tų maisto produktų reikalingumą bei svarbą bendrai mitybai. Reikalavimui laikytis nustatytų tam tikrų maisto produktų ar maisto kategorijų maistinių medžiagų apibūdinimų, atsižvelgiant į jų reikalingumą ir svarbą visuomenės mitybai, gali prireikti daryti išimtį. Tam reikėtų imtis sudėtinių techninių veiksmų, o Komisijai turėtų būti patikėta patvirtinti atitinkamas priemones atsižvelgiant į Europos maisto saugos tarnybos patarimus.

| (12) | Skysti maisto papildai, kaip apibrėžta 2002 m. birželio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/46/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su maisto papildais, suderinimo (6), turintys daugiau kaip 1,2 tūrio proc. alkoholio, pagal šį reglamentą nėra laikomi gėrimais. |
| --- | --- |

(12)

Skysti maisto papildai, kaip apibrėžta 2002 m. birželio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/46/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su maisto papildais, suderinimo (6), turintys daugiau kaip 1,2 tūrio proc. alkoholio, pagal šį reglamentą nėra laikomi gėrimais.

| (13) | Šiuo metu kai kuriose valstybėse narėse ženklinant ir reklamuojant maisto produktus vartojami įvairūs teiginiai, susiję su medžiagomis, kurių naudingas poveikis nebuvo įrodytas arba kurias šiuo metu mokslininkai vertina nevienareikšmiškai. Būtina užtikrinti, kad medžiagų, apie kurias pateikiamas teiginys, naudingas maistinis ar fiziologinis poveikis būtų įrodytas. |
| --- | --- |

(13)

Šiuo metu kai kuriose valstybėse narėse ženklinant ir reklamuojant maisto produktus vartojami įvairūs teiginiai, susiję su medžiagomis, kurių naudingas poveikis nebuvo įrodytas arba kurias šiuo metu mokslininkai vertina nevienareikšmiškai. Būtina užtikrinti, kad medžiagų, apie kurias pateikiamas teiginys, naudingas maistinis ar fiziologinis poveikis būtų įrodytas.

| (14) | Siekiant užtikrinti, kad pateikiami teiginiai būtų teisingi, būtina, kad teiginyje minimos medžiagos galutiniame produkte būtų pakankamas kiekis arba tos medžiagos nebūtų ar jos kiekis būtų tinkamai sumažintas, siekiant užtikrinti maistinį arba fiziologinį poveikį. Medžiaga taip pat turėtų būti tinkama žmogaus organizmui įsisavinti. Be to, tam tikrais atvejais žymus medžiagos, turinčios tvirtinamą maistinį arba fiziologinį poveikį, kiekis turėtų būti pateikiamas tokiame maisto produkto kiekyje, kurį galima pagrįstai tikėtis suvartoti. |
| --- | --- |

(14)

Siekiant užtikrinti, kad pateikiami teiginiai būtų teisingi, būtina, kad teiginyje minimos medžiagos galutiniame produkte būtų pakankamas kiekis arba tos medžiagos nebūtų ar jos kiekis būtų tinkamai sumažintas, siekiant užtikrinti maistinį arba fiziologinį poveikį. Medžiaga taip pat turėtų būti tinkama žmogaus organizmui įsisavinti. Be to, tam tikrais atvejais žymus medžiagos, turinčios tvirtinamą maistinį arba fiziologinį poveikį, kiekis turėtų būti pateikiamas tokiame maisto produkto kiekyje, kurį galima pagrįstai tikėtis suvartoti.

| (15) | Svarbu, kad vartotojas suprastų teiginius apie maisto produktus, ir visus vartotojus reikėtų apsaugoti nuo klaidinančių teiginių. Tačiau po 1984 m. rugsėjo 10 d. Tarybos direktyvos 84/450/EEB dėl klaidinančios ir lyginamosios reklamos suderinimo (7) įsigaliojimo Europos Bendrijų Teisingumo Teismas, nagrinėdamas reklamos bylas, nustatė būtinybę išnagrinėti poveikį nacionaliniam, tipiniam vartotojui. Laikantis proporcingumo principo ir siekiant veiksmingai taikyti šiame reglamente nustatytas apsaugos priemones, reglamente vertinimo kriterijumi pasirenkamas vidutinis vartotojas, kuris pagal Teisingumo Teismo išaiškinimą yra pakankamai gerai informuotas, atidus bei atsargus atsižvelgiant į socialinius, kultūrinius ir kalbinius veiksnius, tačiau reglamente yra nuostata, skirta užkirsti kelią vartotojų, kurie dėl savo savybių yra ypač jautrūs klaidinantiems teiginiams, išnaudojimui. Kai teiginys yra konkrečiai skirtas tam tikrai vartotojų grupei, pavyzdžiui, vaikams, pageidautina, kad teiginio poveikis būtų vertinamas vidutinio tos grupės nario požiūriu. Vidutinio vartotojo testas nėra statistinis testas. Atsižvelgdami į Teisingumo Teismo teisminę praktiką, nacionaliniai teismai ir valdžios institucijos turės priimti savo sprendimą, kad nustatytų būdingą vidutinio vartotojo reakciją konkrečiu atveju. |
| --- | --- |

(15)

Svarbu, kad vartotojas suprastų teiginius apie maisto produktus, ir visus vartotojus reikėtų apsaugoti nuo klaidinančių teiginių. Tačiau po 1984 m. rugsėjo 10 d. Tarybos direktyvos 84/450/EEB dėl klaidinančios ir lyginamosios reklamos suderinimo (7) įsigaliojimo Europos Bendrijų Teisingumo Teismas, nagrinėdamas reklamos bylas, nustatė būtinybę išnagrinėti poveikį nacionaliniam, tipiniam vartotojui. Laikantis proporcingumo principo ir siekiant veiksmingai taikyti šiame reglamente nustatytas apsaugos priemones, reglamente vertinimo kriterijumi pasirenkamas vidutinis vartotojas, kuris pagal Teisingumo Teismo išaiškinimą yra pakankamai gerai informuotas, atidus bei atsargus atsižvelgiant į socialinius, kultūrinius ir kalbinius veiksnius, tačiau reglamente yra nuostata, skirta užkirsti kelią vartotojų, kurie dėl savo savybių yra ypač jautrūs klaidinantiems teiginiams, išnaudojimui. Kai teiginys yra konkrečiai skirtas tam tikrai vartotojų grupei, pavyzdžiui, vaikams, pageidautina, kad teiginio poveikis būtų vertinamas vidutinio tos grupės nario požiūriu. Vidutinio vartotojo testas nėra statistinis testas. Atsižvelgdami į Teisingumo Teismo teisminę praktiką, nacionaliniai teismai ir valdžios institucijos turės priimti savo sprendimą, kad nustatytų būdingą vidutinio vartotojo reakciją konkrečiu atveju.

| (16) | Vartojant teiginius apie maistingumą ir sveikatingumą daugiausia reikėtų atsižvelgti į mokslinį teiginių įrodymą, o tokius teiginius vartojantys maisto verslo operatoriai turėtų juos pagrįsti. |
| --- | --- |

(16)

Vartojant teiginius apie maistingumą ir sveikatingumą daugiausia reikėtų atsižvelgti į mokslinį teiginių įrodymą, o tokius teiginius vartojantys maisto verslo operatoriai turėtų juos pagrįsti.

| (17) | Teiginys apie maistingumą arba sveikatingumą neturėtų būti pateikiamas, jeigu jis neatitinka visuotinai pripažintų maistingumo ir sveikatingumo principų, arba skatina ar toleruoja perdėtą bet kurio maisto produkto vartojimą arba prieštarauja geros mitybos praktikai. |
| --- | --- |

(17)

Teiginys apie maistingumą arba sveikatingumą neturėtų būti pateikiamas, jeigu jis neatitinka visuotinai pripažintų maistingumo ir sveikatingumo principų, arba skatina ar toleruoja perdėtą bet kurio maisto produkto vartojimą arba prieštarauja geros mitybos praktikai.

| (18) | Atsižvelgiant į teigiamą įvaizdį, kurį maisto produktams suteikia teiginiai apie maistingumą ir sveikatingumą, ir galimą šių produktų įtaką mitybos įpročiams bei bendram maistinių medžiagų suvartojimui, vartotojas turėtų galėti įvertinti bendrą produktų maistinę kokybę. Todėl maistingumo ženklinimas turėtų būti privalomas ir apimti visus teiginiais apie sveikatingumą pažymėtus maisto produktus. |
| --- | --- |

(18)

Atsižvelgiant į teigiamą įvaizdį, kurį maisto produktams suteikia teiginiai apie maistingumą ir sveikatingumą, ir galimą šių produktų įtaką mitybos įpročiams bei bendram maistinių medžiagų suvartojimui, vartotojas turėtų galėti įvertinti bendrą produktų maistinę kokybę. Todėl maistingumo ženklinimas turėtų būti privalomas ir apimti visus teiginiais apie sveikatingumą pažymėtus maisto produktus.

| (19) | 1990 m. rugsėjo 24 d. Tarybos direktyvoje 90/496/EEB dėl maisto produktų maistingumo ženklinimo (8) pateikiamos bendrosios maistingumo ženklinimo nuostatos. Remiantis minėta direktyva, kai teiginys apie maistingumą daromas etiketėje, pateikiant ar reklamuojant produktą, išskyrus bendro pobūdžio reklamą, maistingumo ženklinimas turėtų būti privalomas. Kai teiginys apie maistingumą susijęs su cukrumis, sočiosiomis riebalų rūgštimis, skaidulinėmis medžiagomis ar natriu, turėtų būti pateikiama 2 grupės informacija, kaip apibrėžta Direktyvos 90/496/EEB 4 straipsnio 1 dalyje. Siekiant užtikrinti aukšto lygio vartotojų apsaugą, ši prievolė pateikti 2 grupės informaciją turėtų būti taikoma mutatis mutandis visiems teiginiams apie sveikatingumą, išskyrus bendro pobūdžio reklamos teiginius. |
| --- | --- |

(19)

1990 m. rugsėjo 24 d. Tarybos direktyvoje 90/496/EEB dėl maisto produktų maistingumo ženklinimo (8) pateikiamos bendrosios maistingumo ženklinimo nuostatos. Remiantis minėta direktyva, kai teiginys apie maistingumą daromas etiketėje, pateikiant ar reklamuojant produktą, išskyrus bendro pobūdžio reklamą, maistingumo ženklinimas turėtų būti privalomas. Kai teiginys apie maistingumą susijęs su cukrumis, sočiosiomis riebalų rūgštimis, skaidulinėmis medžiagomis ar natriu, turėtų būti pateikiama 2 grupės informacija, kaip apibrėžta Direktyvos 90/496/EEB 4 straipsnio 1 dalyje. Siekiant užtikrinti aukšto lygio vartotojų apsaugą, ši prievolė pateikti 2 grupės informaciją turėtų būti taikoma mutatis mutandis visiems teiginiams apie sveikatingumą, išskyrus bendro pobūdžio reklamos teiginius.

| (20) | Taip pat turėtų būti sudarytas leistinų teiginių apie maistingumą sąrašas ir nustatytos konkrečios jų vartojimo sąlygos, grindžiamos teiginių, dėl kurių buvo sutarta nacionaliniu arba tarptautiniu lygiu ir kurie buvo įtraukti į Bendrijos teisės aktus, vartojimo sąlygomis. Teiginiui, kuris vartotojams reiškia tą patį kaip ir teiginys apie maistingumą, įtrauktas į pirmiau minėtą sąrašą, turėtų būti taikomos tos pačios nurodytos vartojimo sąlygos. Pavyzdžiui, tokiems teiginiams, susijusiems su papildymu vitaminais ir mineralais, kaip „su...“, „atstatyta...“, „papildyta...“ arba „praturtinta...“, turėtų būti taikomos sąlygos, nustatytos teiginiui „...šaltinis“. Šis sąrašas turėtų būti nuolatos atnaujinamas siekiant atsižvelgti į mokslo ir technikos raidą. Be to, vartojant lyginamuosius teiginius būtina, kad galutiniam vartotojui būtų aiškiai nurodomi lyginami produktai. |
| --- | --- |

(20)

Taip pat turėtų būti sudarytas leistinų teiginių apie maistingumą sąrašas ir nustatytos konkrečios jų vartojimo sąlygos, grindžiamos teiginių, dėl kurių buvo sutarta nacionaliniu arba tarptautiniu lygiu ir kurie buvo įtraukti į Bendrijos teisės aktus, vartojimo sąlygomis. Teiginiui, kuris vartotojams reiškia tą patį kaip ir teiginys apie maistingumą, įtrauktas į pirmiau minėtą sąrašą, turėtų būti taikomos tos pačios nurodytos vartojimo sąlygos. Pavyzdžiui, tokiems teiginiams, susijusiems su papildymu vitaminais ir mineralais, kaip „su...“, „atstatyta...“, „papildyta...“ arba „praturtinta...“, turėtų būti taikomos sąlygos, nustatytos teiginiui „...šaltinis“. Šis sąrašas turėtų būti nuolatos atnaujinamas siekiant atsižvelgti į mokslo ir technikos raidą. Be to, vartojant lyginamuosius teiginius būtina, kad galutiniam vartotojui būtų aiškiai nurodomi lyginami produktai.

| (21) | Tokių teiginių kaip „be laktozės“ arba „be glitimo“, skirtiems tam tikrų sutrikimų turinčių vartotojų grupei, pateikimo sąlygoms turėtų būti taikoma 1989 m. gegužės 3 d. Tarybos direktyva 89/398/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su specialios paskirties maisto produktais, suderinimo (9). Be to, toje direktyvoje numatyta galimybė ženklinant įprastus maisto produktus nurodyti, kad jie yra tinkami vartoti šioms vartotojų grupėms, jei jie atitinka tokio teiginio pateikimo sąlygas. Kol tokių teiginių pateikimo sąlygos bus nustatytos Bendrijos lygiu, valstybės narės gali toliau taikyti ar patvirtinti atitinkamas nacionalines priemones. |
| --- | --- |

(21)

Tokių teiginių kaip „be laktozės“ arba „be glitimo“, skirtiems tam tikrų sutrikimų turinčių vartotojų grupei, pateikimo sąlygoms turėtų būti taikoma 1989 m. gegužės 3 d. Tarybos direktyva 89/398/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su specialios paskirties maisto produktais, suderinimo (9). Be to, toje direktyvoje numatyta galimybė ženklinant įprastus maisto produktus nurodyti, kad jie yra tinkami vartoti šioms vartotojų grupėms, jei jie atitinka tokio teiginio pateikimo sąlygas. Kol tokių teiginių pateikimo sąlygos bus nustatytos Bendrijos lygiu, valstybės narės gali toliau taikyti ar patvirtinti atitinkamas nacionalines priemones.

| (22) | Bendrijoje vartoti teiginius apie sveikatingumą turėtų būti leidžiama tik atlikus aukščiausio įmanomo lygio mokslinį įvertinimą. Tam, kad būtų užtikrintas suderintas mokslinis šių teiginių vertinimas, šiuos įvertinimus turėtų atlikti Europos maisto saugos tarnyba. |
| --- | --- |

(22)

Bendrijoje vartoti teiginius apie sveikatingumą turėtų būti leidžiama tik atlikus aukščiausio įmanomo lygio mokslinį įvertinimą. Tam, kad būtų užtikrintas suderintas mokslinis šių teiginių vertinimas, šiuos įvertinimus turėtų atlikti Europos maisto saugos tarnyba.

| (23) | Be mitybos, esama daugybės kitų veiksnių, galinčių turėti įtakos psichologinėms arba elgsenos funkcijoms. Taigi informuoti apie šias funkcijas yra labai sudėtinga ir ženklinant arba reklamuojant maisto produktus labai sunku trumpu teiginiu pateikti išsamią, teisingą ir turiningą informaciją. Todėl tikslinga reikalauti, kad vartojant teiginius apie psichologines ir elgsenos funkcijas jie būtų įrodyti moksliškai. |
| --- | --- |

(23)

Be mitybos, esama daugybės kitų veiksnių, galinčių turėti įtakos psichologinėms arba elgsenos funkcijoms. Taigi informuoti apie šias funkcijas yra labai sudėtinga ir ženklinant arba reklamuojant maisto produktus labai sunku trumpu teiginiu pateikti išsamią, teisingą ir turiningą informaciją. Todėl tikslinga reikalauti, kad vartojant teiginius apie psichologines ir elgsenos funkcijas jie būtų įrodyti moksliškai.

| (24) | Atsižvelgiant į 1996 m. vasario 26 d. Komisijos direktyvą 96/8/EB dėl maisto produktų, skirtų sumažinto energijos kiekio dietoms svoriui mažinti (10), kurioje numatyta, kad ženklinant, pristatant ir reklamuojant produktus, kuriems taikoma ši direktyva, draudžiama nurodyti, kiek svorio galima netekti juos vartojant, manoma, kad yra tikslinga ši apribojimą taikyti visiems maisto produktams. |
| --- | --- |

(24)

Atsižvelgiant į 1996 m. vasario 26 d. Komisijos direktyvą 96/8/EB dėl maisto produktų, skirtų sumažinto energijos kiekio dietoms svoriui mažinti (10), kurioje numatyta, kad ženklinant, pristatant ir reklamuojant produktus, kuriems taikoma ši direktyva, draudžiama nurodyti, kiek svorio galima netekti juos vartojant, manoma, kad yra tikslinga ši apribojimą taikyti visiems maisto produktams.

| (25) | Teiginiams apie sveikatingumą, išskyrus visuotinai pripažintais moksliniais duomenimis pagrįstus teiginius apie susirgimo pavojaus mažinimą, turėtų būti taikoma kitokia įvertinimo ir leidimo suteikimo procedūra. Todėl būtina pasikonsultavus su Europos maisto saugos tarnyba patvirtinti tokių leistinų teiginių Bendrijos sąrašą. |
| --- | --- |

(25)

Teiginiams apie sveikatingumą, išskyrus visuotinai pripažintais moksliniais duomenimis pagrįstus teiginius apie susirgimo pavojaus mažinimą, turėtų būti taikoma kitokia įvertinimo ir leidimo suteikimo procedūra. Todėl būtina pasikonsultavus su Europos maisto saugos tarnyba patvirtinti tokių leistinų teiginių Bendrijos sąrašą.

| (26) | Siekiant neatsilikti nuo mokslo ir technikos raidos, prireikus reikėtų nedelsiant patikslinti pirmiau nurodytą sąrašą. Šie patikslinimai būtų techninio pobūdžio įgyvendinimo priemonės, o jas priimti turėtų būti pavesta Komisijai, kad procedūra būtų paprastesnė ir greitesnė. |
| --- | --- |

(26)

Siekiant neatsilikti nuo mokslo ir technikos raidos, prireikus reikėtų nedelsiant patikslinti pirmiau nurodytą sąrašą. Šie patikslinimai būtų techninio pobūdžio įgyvendinimo priemonės, o jas priimti turėtų būti pavesta Komisijai, kad procedūra būtų paprastesnė ir greitesnė.

| (27) | Įvairi ir subalansuota mityba yra būtina geros sveikatos sąlyga ir pavieniai produktai yra atitinkamai svarbūs bendrai mitybai. Be to, mityba yra vienas iš daugelio veiksnių, galinčių nulemti tam tikrų ligų pradžią. Kiti veiksniai, pvz., amžius, genetiškai paveldėtas polinkis, fizinio aktyvumo laipsnis, tabako ir kitų priklausomybę sukeliančių produktų vartojimas, aplinkos ir streso neigiamas poveikis taip pat gali nulemti ligos pradžią. Todėl teiginiams apie susirgimo pavojaus mažinimą turėtų būti taikomi konkretūs ženklinimo reikalavimai. |
| --- | --- |

(27)

Įvairi ir subalansuota mityba yra būtina geros sveikatos sąlyga ir pavieniai produktai yra atitinkamai svarbūs bendrai mitybai. Be to, mityba yra vienas iš daugelio veiksnių, galinčių nulemti tam tikrų ligų pradžią. Kiti veiksniai, pvz., amžius, genetiškai paveldėtas polinkis, fizinio aktyvumo laipsnis, tabako ir kitų priklausomybę sukeliančių produktų vartojimas, aplinkos ir streso neigiamas poveikis taip pat gali nulemti ligos pradžią. Todėl teiginiams apie susirgimo pavojaus mažinimą turėtų būti taikomi konkretūs ženklinimo reikalavimai.

| (28) | Europos maisto saugos tarnybos nuomonėje ir tolesnėje leidimo suteikimo procedūroje turėtų būti atsižvelgiama į teiginio apie sveikatingumą formuluotę bei pateikimą, siekiant užtikrinti, kad teiginiai apie sveikatingumą būtų teisingi, aiškūs, patikimi ir padėtų vartotojui pasirinkti sveiką mitybą. |
| --- | --- |

(28)

Europos maisto saugos tarnybos nuomonėje ir tolesnėje leidimo suteikimo procedūroje turėtų būti atsižvelgiama į teiginio apie sveikatingumą formuluotę bei pateikimą, siekiant užtikrinti, kad teiginiai apie sveikatingumą būtų teisingi, aiškūs, patikimi ir padėtų vartotojui pasirinkti sveiką mitybą.

| (29) | Kai kuriais atvejais vien tik mokslinis rizikos įvertinimas negali suteikti visos informacijos, kuria būtų galima grįsti su rizikos valdymu susijusį sprendimą. Reikėtų atsižvelgti į kitus su svarstomu klausimu susijusius teisėtus veiksnius. |
| --- | --- |

(29)

Kai kuriais atvejais vien tik mokslinis rizikos įvertinimas negali suteikti visos informacijos, kuria būtų galima grįsti su rizikos valdymu susijusį sprendimą. Reikėtų atsižvelgti į kitus su svarstomu klausimu susijusius teisėtus veiksnius.

| (30) | Siekiant užtikrinti skaidrumą ir išvengti pakartotinių paraiškų leisti vartoti jau įvertintus teiginius, Komisija turėtų įsteigti ir atnaujinti viešą tokių teiginių sąrašų registrą. |
| --- | --- |

(30)

Siekiant užtikrinti skaidrumą ir išvengti pakartotinių paraiškų leisti vartoti jau įvertintus teiginius, Komisija turėtų įsteigti ir atnaujinti viešą tokių teiginių sąrašų registrą.

| (31) | Siekiant skatinti žemės ūkio maisto produktų pramonės mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą, tikslinga apsaugoti novatorių indėlį renkant informaciją ir duomenis, padedančius taikyti šį reglamentą. Tačiau siekiant išvengti nereikalingų pakartotinių tyrimų ir bandymų, šios apsaugos trukmė turėtų būti ribojama. |
| --- | --- |

(31)

Siekiant skatinti žemės ūkio maisto produktų pramonės mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą, tikslinga apsaugoti novatorių indėlį renkant informaciją ir duomenis, padedančius taikyti šį reglamentą. Tačiau siekiant išvengti nereikalingų pakartotinių tyrimų ir bandymų, šios apsaugos trukmė turėtų būti ribojama.

| (32) | Atsižvelgiant į ypatingą teiginiais pažymėtų maisto produktų pobūdį ir siekiant palengvinti veiksmingą šių produktų stebėseną, be įprastai stebėsenos tarnyboms teikiamų priemonių, taip pat turėtų būti skirtos papildomos priemonės. |
| --- | --- |

(32)

Atsižvelgiant į ypatingą teiginiais pažymėtų maisto produktų pobūdį ir siekiant palengvinti veiksmingą šių produktų stebėseną, be įprastai stebėsenos tarnyboms teikiamų priemonių, taip pat turėtų būti skirtos papildomos priemonės.

| (33) | Būtina numatyti tinkamas pereinamojo laikotarpio priemones, kurios sudarytų galimybę maisto verslo operatoriams prisitaikyti prie šio reglamento reikalavimų. |
| --- | --- |

(33)

Būtina numatyti tinkamas pereinamojo laikotarpio priemones, kurios sudarytų galimybę maisto verslo operatoriams prisitaikyti prie šio reglamento reikalavimų.

| (34) | Kadangi reglamento tikslo, t. y. užtikrinti vidaus rinkos efektyvų veikimą teiginių apie maistingumą ir sveikatingumą atžvilgiu kartu užtikrinant aukštą vartotojų apsaugos lygį, valstybės narės negali deramai pasiekti, o Bendrijos lygiu galima juos pasiekti geriau, Bendrija gali patvirtinti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal tame pačiame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą, šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina siekiant šio tikslo. |
| --- | --- |

(34)

Kadangi reglamento tikslo, t. y. užtikrinti vidaus rinkos efektyvų veikimą teiginių apie maistingumą ir sveikatingumą atžvilgiu kartu užtikrinant aukštą vartotojų apsaugos lygį, valstybės narės negali deramai pasiekti, o Bendrijos lygiu galima juos pasiekti geriau, Bendrija gali patvirtinti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal tame pačiame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą, šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina siekiant šio tikslo.

| (35) | Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti patvirtintos laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (11), |
| --- | --- |

(35)

Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti patvirtintos laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (11),

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR SĄVOKŲ APIBRĖŽIMAI

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Šis reglamentas suderina valstybių narių teisės aktų, reglamentų arba administracinės veiklos nuostatas, susijusias su teiginiais apie maistingumą ir sveikatingumą, siekiant užtikrinti efektyvų vidaus rinkos veikimą ir aukštą vartotojų apsaugos lygį.

2.   Šis reglamentas taikomas teiginiams apie maistingumą ir sveikatingumą, skelbiamiems maisto produktų, skirtų galutiniam vartotojui, įskaitant maisto produktus, kurie į rinką pateikiami nesupakuoti arba dideliais kiekiais, komerciniuose pranešimuose — etiketėse, pateikime ar reklamoje.

Jis taip pat taikomas maisto produktams, skirtiems tiekti į restoranus, ligonines, mokyklas, valgyklas ir į kitas panašias viešojo maitinimo įstaigas.

3.   Prekių ženklas, prekių pavadinimas ar išgalvotas pavadinimas, figūruojantis maisto produkto etiketėje, pristatyme ar reklamoje, kurį galima suprasti kaip teiginį apie maistingumą arba sveikatingumą, gali būti vartojami netaikant šiame reglamente numatytų leidimų suteikimo procedūrų, su sąlyga, kad toje etiketėje, pristatyme ar reklamoje taip pat pateikiamas šio reglamento nuostatas atitinkantis susijęs teiginys apie maistingumą ar sveikatingumą.

4.   Šis reglamentas taikomas nepažeidžiant šių Bendrijos nuostatų:

| a) | Direktyvos 89/398/EEB ir ja remiantis priimtų direktyvų; |
| --- | --- |

a)

Direktyvos 89/398/EEB ir ja remiantis priimtų direktyvų;

| b) | 1980 m. liepos 15 d. Tarybos direktyvos 80/777/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su natūralaus mineralinio vandens naudojimu ir prekyba, suderinimo (12); |
| --- | --- |

b)

1980 m. liepos 15 d. Tarybos direktyvos 80/777/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su natūralaus mineralinio vandens naudojimu ir prekyba, suderinimo (12);

| c) | 1998 m. lapkričio 3 d. Tarybos direktyvos 98/83/EB dėl žmonėms vartoti skirto vandens (13). |
| --- | --- |

c)

1998 m. lapkričio 3 d. Tarybos direktyvos 98/83/EB dėl žmonėms vartoti skirto vandens (13).

2 straipsnis

Sąvokų apibrėžimai

1.   Šiame reglamente:

| a) | taikomi „maisto“, „maisto verslo operatoriaus“, „pateikimo į rinką“ ir „galutinio vartotojo“ sąvokų apibrėžimai, pateikti 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 178/2002, nustatančio maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiančio Europos maisto saugos tarnybą ir nustatančio su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (14), 2 straipsnyje, 3 straipsnio 3, 8 ir 18 punktuose; |
| --- | --- |

a)

taikomi „maisto“, „maisto verslo operatoriaus“, „pateikimo į rinką“ ir „galutinio vartotojo“ sąvokų apibrėžimai, pateikti 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 178/2002, nustatančio maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiančio Europos maisto saugos tarnybą ir nustatančio su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (14), 2 straipsnyje, 3 straipsnio 3, 8 ir 18 punktuose;

| b) | taikomas „maisto papildo“ apibrėžimas, pateiktas Direktyvoje 2002/46/EB; |
| --- | --- |

b)

taikomas „maisto papildo“ apibrėžimas, pateiktas Direktyvoje 2002/46/EB;

| c) | taikomi „maistingumo ženklinimo“, „baltymų“, „angliavandenių“, „cukrų“, „riebalų“, „sočiųjų riebalų rūgščių“, „mononesočiųjų riebalų rūgščių“, „polinesočiųjų riebalų rūgščių“, „skaidulinių medžiagų“ apibrėžimai, pateikti Direktyvoje 90/496/EEB; |
| --- | --- |

c)

taikomi „maistingumo ženklinimo“, „baltymų“, „angliavandenių“, „cukrų“, „riebalų“, „sočiųjų riebalų rūgščių“, „mononesočiųjų riebalų rūgščių“, „polinesočiųjų riebalų rūgščių“, „skaidulinių medžiagų“ apibrėžimai, pateikti Direktyvoje 90/496/EEB;

| d) | taikomas „ženklinimo“ apibrėžimas, pateiktas Direktyvos 2000/13/EB 1 straipsnio 3 dalies a punkte. |
| --- | --- |

d)

taikomas „ženklinimo“ apibrėžimas, pateiktas Direktyvos 2000/13/EB 1 straipsnio 3 dalies a punkte.

2.   Taip pat taikomi šie sąvokų apibrėžimai:

| 1) | teiginys — bet koks pranešimas arba išraiška, kurie nėra privalomi pagal Bendrijos arba nacionalinės teisės aktus, taip pat vaizdinė, grafinė arba simbolinė bet kokia forma pateikiama išraiška, kuria tiesiogiai ar netiesiogiai teigiama arba užsimenama, kad maisto produktas turi tam tikrų savybių; |
| --- | --- |

1)

teiginys — bet koks pranešimas arba išraiška, kurie nėra privalomi pagal Bendrijos arba nacionalinės teisės aktus, taip pat vaizdinė, grafinė arba simbolinė bet kokia forma pateikiama išraiška, kuria tiesiogiai ar netiesiogiai teigiama arba užsimenama, kad maisto produktas turi tam tikrų savybių;

| 2) | maistinė medžiaga — Direktyvos 90/496/EEB priede nurodyti baltymai, angliavandeniai, riebalai, skaidulinės medžiagos, natris, vitaminai ir mineralai bei medžiagos, kurios priklauso arba sudaro vieną iš šių kategorijų; |
| --- | --- |

2)

maistinė medžiaga — Direktyvos 90/496/EEB priede nurodyti baltymai, angliavandeniai, riebalai, skaidulinės medžiagos, natris, vitaminai ir mineralai bei medžiagos, kurios priklauso arba sudaro vieną iš šių kategorijų;

| 3) | kita medžiaga — maistinių medžiagų kategorijai nepriklausančios medžiagos, kurios turi mitybinį arba fiziologinį poveikį; |
| --- | --- |

3)

kita medžiaga — maistinių medžiagų kategorijai nepriklausančios medžiagos, kurios turi mitybinį arba fiziologinį poveikį;

| 4) | teiginys apie maistingumą — teiginys, kuriuo tiesiogiai ar netiesiogiai teigiama ar užsimenama, kad produktas turi tam tikrų naudingų maistinių savybių dėl:






  a) | energijos (kaloringumo), kurią jis:






  i) | suteikia, |
| --- | --- | --- | --- |

4)

teiginys apie maistingumą — teiginys, kuriuo tiesiogiai ar netiesiogiai teigiama ar užsimenama, kad produktas turi tam tikrų naudingų maistinių savybių dėl:

a)

energijos (kaloringumo), kurią jis:

i)

suteikia,

| ii) | suteikia mažesnį ar didesnį kiekį arba |
| --- | --- |

ii)

suteikia mažesnį ar didesnį kiekį arba

| iii) | nesuteikia ir (arba) |
| --- | --- |

iii)

nesuteikia ir (arba)

| b) | maistinių arba kitų medžiagų, kurių:






  i) | jis turi; |
| --- | --- | --- |

b)

maistinių arba kitų medžiagų, kurių:

i)

jis turi;

| ii) | turi mažesnį ar didesnį kiekį arba |
| --- | --- |

ii)

turi mažesnį ar didesnį kiekį arba

| iii) | neturi; |
| --- | --- |

iii)

neturi;

| 5) | teiginys apie sveikatingumą — teiginys, kuriuo tiesiogiai ar netiesiogiai teigiama ar užsimenama, kad esama ryšio tarp maisto produkto kategorijos, maisto produkto ar vienos jo sudėtinių dalių ir sveikatos; |
| --- | --- |

5)

teiginys apie sveikatingumą — teiginys, kuriuo tiesiogiai ar netiesiogiai teigiama ar užsimenama, kad esama ryšio tarp maisto produkto kategorijos, maisto produkto ar vienos jo sudėtinių dalių ir sveikatos;

| 6) | teiginys apie susirgimo pavojaus sumažinimą — teiginys apie sveikatingumą, kuriuo tiesiogiai ar netiesiogiai teigiama ar užsimenama, kad tam tikrai maisto kategorijai priklausančių produktų, maisto produkto arba vienos iš jo sudėtinių dalių vartojimas žymiai sumažina pavojų susirgti viena iš žmonėms būdingų ligų; |
| --- | --- |

6)

teiginys apie susirgimo pavojaus sumažinimą — teiginys apie sveikatingumą, kuriuo tiesiogiai ar netiesiogiai teigiama ar užsimenama, kad tam tikrai maisto kategorijai priklausančių produktų, maisto produkto arba vienos iš jo sudėtinių dalių vartojimas žymiai sumažina pavojų susirgti viena iš žmonėms būdingų ligų;

| 7) | Tarnyba — Europos maisto saugos tarnyba, įsteigta Reglamentu (EB) Nr. 178/2002. |
| --- | --- |

7)

Tarnyba — Europos maisto saugos tarnyba, įsteigta Reglamentu (EB) Nr. 178/2002.

II SKYRIUS

BENDRIEJI PRINCIPAI

3 straipsnis

Visų teiginių bendrieji principai

Teiginiai apie maistingumą ir sveikatingumą gali būti vartojami ženklinant, pristatant arba reklamuojant į Bendrijos rinką pateikiamus maisto produktus, tik jei šie teiginiai atitinka šio reglamento nuostatas.

Nepažeidžiant Direktyvų 2000/13/EB ir 84/450/EEB, teiginiai apie maistingumą ir sveikatingumą neturi:

| a) | būti melagingi, dviprasmiški ar klaidinantys; |
| --- | --- |

a)

būti melagingi, dviprasmiški ar klaidinantys;

| b) | kelti abejonių dėl kitų maisto produktų saugos ir (arba) maistinio pakankamumo; |
| --- | --- |

b)

kelti abejonių dėl kitų maisto produktų saugos ir (arba) maistinio pakankamumo;

| c) | skatinti ar pritarti perdėtam maisto produkto vartojimui; |
| --- | --- |

c)

skatinti ar pritarti perdėtam maisto produkto vartojimui;

| d) | tiesiogiai ar netiesiogiai teigti ar užsiminti, kad subalansuota ir įvairi mityba apskritai negali suteikti tinkamo maistinių medžiagų kiekio. 24 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka ir atsižvelgiant į valstybėse narėse esančias konkrečias aplinkybes, galima priimti nukrypti leidžiančias nuostatas dėl tų maistinių medžiagų, kurių subalansuota ir įvairi mityba suteikti negali, bei tų nuostatų taikymo sąlygas; |
| --- | --- |

d)

tiesiogiai ar netiesiogiai teigti ar užsiminti, kad subalansuota ir įvairi mityba apskritai negali suteikti tinkamo maistinių medžiagų kiekio. 24 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka ir atsižvelgiant į valstybėse narėse esančias konkrečias aplinkybes, galima priimti nukrypti leidžiančias nuostatas dėl tų maistinių medžiagų, kurių subalansuota ir įvairi mityba suteikti negali, bei tų nuostatų taikymo sąlygas;

| e) | tekstu arba naudojant vaizdinę, grafinę ar simbolinę išraišką nurodyti organizmo funkcijų pasikeitimus, jei šios nuorodos gali sukelti vartotojo baimę arba ja pasinaudoti; |
| --- | --- |

e)

tekstu arba naudojant vaizdinę, grafinę ar simbolinę išraišką nurodyti organizmo funkcijų pasikeitimus, jei šios nuorodos gali sukelti vartotojo baimę arba ja pasinaudoti;

4 straipsnis

Teiginių apie maistingumą ir sveikatingumą vartojimo sąlygos

1.   Iki ... (15) Komisija, laikydamasi 24 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos, nustato konkrečius maistinių medžiagų apibūdinimus ir teiginių apie maisto produktų ir (arba) maisto produktų kategorijų maistingumą ir sveikatingumą vartojimo sąlygas bei išimtis.

Šie maisto produktams ir (arba) tam tikroms maisto produktų kategorijoms nustatyti maistinių medžiagų apibūdinimai bei su maistinių medžiagų apibūdinimais susijusių teiginių apie maistingumą ir sveikatingumą vartojimo sąlygos nustatomos pirmiausiai atsižvelgiant į:

| a) | tam tikrų maistinių medžiagų ir kitų maiste esančių medžiagų, pavyzdžiui, riebalų, sočiųjų riebalų rūgščių, riebalų rūgščių transizomerų, cukrų ir druskos/natrio kiekius; |
| --- | --- |

a)

tam tikrų maistinių medžiagų ir kitų maiste esančių medžiagų, pavyzdžiui, riebalų, sočiųjų riebalų rūgščių, riebalų rūgščių transizomerų, cukrų ir druskos/natrio kiekius;

| b) | bendrą maisto produktų (ar maisto produktų kategorijų) vaidmenį ir svarbą gyventojų arba atitinkamai tam tikrų rizikos grupių, įskaitant vaikus, mityboje; |
| --- | --- |

b)

bendrą maisto produktų (ar maisto produktų kategorijų) vaidmenį ir svarbą gyventojų arba atitinkamai tam tikrų rizikos grupių, įskaitant vaikus, mityboje;

| c) | bendrą maisto produkto maistinę sudėtį ir jame esančias maistines medžiagas, kurių poveikis sveikatai buvo moksliškai pripažintas. |
| --- | --- |

c)

bendrą maisto produkto maistinę sudėtį ir jame esančias maistines medžiagas, kurių poveikis sveikatai buvo moksliškai pripažintas.

Maistinių medžiagų apibūdinimai yra pagrįsti mokslo žiniomis apie mitybą, maistingumą ir jų ryšį su sveikata.

Nustatydama maistinių medžiagų apibūdinimus Komisija reikalauja, kad Tarnyba per 12 mėnesių suteiktų atitinkamas mokslines konsultacijas, didžiausią dėmesį skiriant:

| i) | klausimui, ar apibūdinimai turėtų būti nustatomi maistui apskritai ir (arba) maisto kategorijoms; |
| --- | --- |

i)

klausimui, ar apibūdinimai turėtų būti nustatomi maistui apskritai ir (arba) maisto kategorijoms;

| ii) | maistinių medžiagų pasirinkimui ir balansui, į kuriuos reikia atsižvelgti; |
| --- | --- |

ii)

maistinių medžiagų pasirinkimui ir balansui, į kuriuos reikia atsižvelgti;

| iii) | apibūdinimų referencinio kiekio ir (arba) pagrindo pasirinkimui; |
| --- | --- |

iii)

apibūdinimų referencinio kiekio ir (arba) pagrindo pasirinkimui;

| iv) | apibūdinimų skaičiavimo būdui ir |
| --- | --- |

iv)

apibūdinimų skaičiavimo būdui ir

| v) | pasiūlytos sistemos tikrinimui. |
| --- | --- |

v)

pasiūlytos sistemos tikrinimui.

Nustatydama maistinių medžiagų apibūdinimus, Komisija konsultuojasi su suinteresuotomis šalimis, pirmiausia su maisto verslo operatoriais ir vartotojų grupėmis.

Atsižvelgiant į mokslo raidą, maistinių medžiagų apibūdinimai ir jų vartojimo sąlygos yra atnaujinami 24 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies reikalavimų, leidžiama vartoti teiginius apie maistingumą, kuriais informuojama apie riebalų, sočiųjų riebalų rūgščių, riebalų rūgščių transizomerų, cukrų ir druskos/natrio kiekio sumažinimą nenurodant konkrečiai (-oms) maistinei (-ėms) medžiagai (-oms), apie kurią (-as) daromas teiginys, priskiriamo maistinių medžiagų apibūdinimo, jei minėti teiginiai atitinka šio reglamento reikalavimus.

3.   Daugiau kaip 1,2 tūrio proc. alkoholio turintiems gėrimams, negali būti pateikiami:

| a) | teiginiai apie sveikatingumą; |
| --- | --- |

a)

teiginiai apie sveikatingumą;

| b) | teiginiai apie maistingumą, išskyrus teiginius, kuriuose nurodomas sumažintas alkoholio arba energijos kiekis. |
| --- | --- |

b)

teiginiai apie maistingumą, išskyrus teiginius, kuriuose nurodomas sumažintas alkoholio arba energijos kiekis.

4.   Nesant konkrečių Bendrijos taisyklių dėl teiginių apie maistingumą, nurodančių sumažintą alkoholio ar energijos kiekį ar jų nebuvimą gėrimuose, kurių sudėtyje paprastai būna alkoholio, laikantis Sutarties nuostatų galima taikyti atitinkamas nacionalines taisykles.

5.   24 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka ir atsižvelgiant į mokslines išvadas galima nustatyti kitus nei 3 dalyje nurodytus maisto produktus ar kitas maisto produktų kategorijas, kurioms priklausančius produktus draudžiama apibūdinti teiginiais apie maistingumą ar sveikatingumą arba tokie teiginiai ribojami.

5 straipsnis

Bendrosios sąlygos

1.   Vartoti teiginius apie maistingumą ir sveikatingumą leidžiama tik tokiu atveju, jei tenkinamos šios sąlygos:

| a) | įrodyta, kad maistinės ar kitos medžiagos, apie kurią pateikiamas teiginys, buvimas, nebuvimas arba mažesnis kiekis maisto produkte ar maisto produktų kategorijai priklausančiuose produktuose pasižymi naudingu maistiniu arba fiziologiniu poveikiu, įrodytu visuotinai pripažintais moksliniais duomenimis; |
| --- | --- |

a)

įrodyta, kad maistinės ar kitos medžiagos, apie kurią pateikiamas teiginys, buvimas, nebuvimas arba mažesnis kiekis maisto produkte ar maisto produktų kategorijai priklausančiuose produktuose pasižymi naudingu maistiniu arba fiziologiniu poveikiu, įrodytu visuotinai pripažintais moksliniais duomenimis;

| b) | maistinės ar kitos medžiagos, apie kurią pateikiamas teiginys:






  i) | galutiniame produkte yra didelis kiekis, kaip nustatyta Bendrijos teisės aktuose, arba, jei tokių taisyklių nėra, kiekis, kuris darys teiginyje nurodytą ir visuotinai pripažintais moksliniais duomenimis įrodytą maistinį arba fiziologinį poveikį, arba |
| --- | --- | --- |

b)

maistinės ar kitos medžiagos, apie kurią pateikiamas teiginys:

i)

galutiniame produkte yra didelis kiekis, kaip nustatyta Bendrijos teisės aktuose, arba, jei tokių taisyklių nėra, kiekis, kuris darys teiginyje nurodytą ir visuotinai pripažintais moksliniais duomenimis įrodytą maistinį arba fiziologinį poveikį, arba

| ii) | nėra arba yra mažesnis kiekis, ir tai darys teiginyje nurodytą ir visuotinai pripažintais moksliniais duomenimis įrodytą maistinį arba fiziologinį poveikį; |
| --- | --- |

ii)

nėra arba yra mažesnis kiekis, ir tai darys teiginyje nurodytą ir visuotinai pripažintais moksliniais duomenimis įrodytą maistinį arba fiziologinį poveikį;

| c) | kai taikoma, maistinė ar kita medžiaga, kuri apibūdinama teiginiu, yra tokios formos, kad ją galėtų įsisavinti organizmas; |
| --- | --- |

c)

kai taikoma, maistinė ar kita medžiaga, kuri apibūdinama teiginiu, yra tokios formos, kad ją galėtų įsisavinti organizmas;

| d) | produkto kiekyje, kurį galima pagrįstai tikėtis suvartoti, yra maistinės ar kitos medžiagos, kuri apibūdinama teiginiu, didelis kiekis, kaip nustatyta Bendrijos teisės aktuose, arba, jei tokių taisyklių nėra, didelis kiekis, kuris darys teiginyje nurodytą ir visuotinai pripažintais moksliniais duomenimis įrodytą maistinį arba fiziologinį poveikį; |
| --- | --- |

d)

produkto kiekyje, kurį galima pagrįstai tikėtis suvartoti, yra maistinės ar kitos medžiagos, kuri apibūdinama teiginiu, didelis kiekis, kaip nustatyta Bendrijos teisės aktuose, arba, jei tokių taisyklių nėra, didelis kiekis, kuris darys teiginyje nurodytą ir visuotinai pripažintais moksliniais duomenimis įrodytą maistinį arba fiziologinį poveikį;

| e) | atitinkamai laikomasi III arba IV skyriuje išdėstytų konkrečių sąlygų. |
| --- | --- |

e)

atitinkamai laikomasi III arba IV skyriuje išdėstytų konkrečių sąlygų.

2.   Vartoti teiginius apie maistingumą ir sveikatingumą leidžiama tik tuo atveju, jei galima tikėtis, kad teiginiuose nurodytą teigiamą poveikį supras vidutinis vartotojas.

3.   Teiginiai apie maistingumą ir sveikatingumą apibūdina pagal gamintojo nurodymus vartoti paruoštus maisto produktus.

6 straipsnis

Mokslinis teiginių įrodymas

1.   Teiginiai apie maistingumą ir sveikatingumą pagrindžiami ir įrodomi visuotinai pripažintais moksliniais duomenimis.

2.   Teiginį apie maistingumą arba sveikatingumą pateikiantis maisto verslo operatorius pagrindžia teiginio vartojimą.

3.   Valstybių narių kompetentingos institucijos iš maisto verslo operatoriaus arba produktą į rinką pateikiančio asmens gali pareikalauti pateikti visus šio reglamento atitiktį įrodančius dokumentus ir duomenis.

7 straipsnis

Informacija apie maistingumą

Teiginiui apie maistingumą nustatyta informacijos teikimo pagal Direktyvą 90/496/EEB prievolė ir būdai mutatis mutandis taikomi teiginiui apie sveikatingumą, išskyrus bendro pobūdžio reklamą. Tačiau pateiktiną informaciją sudaro 2 grupės informacija, kaip nustatyta Direktyvos 90/496/EEB 4 straipsnio 1 dalyje.

Be to, jei reikia, remiantis Direktyvos 90/496/EEB 6 straipsniu, tame pačiame kaip informacija apie maistingumą regėjimo lauke pateikiamas (-i) medžiagos (-ų) kiekis (-ai), su kuriuo (-ais) yra susijęs teiginys apie maistingumą arba sveikatingumą ir kuris (-ie) nepateikiamas (-i) maistingumo ženklinime.

Maisto papildų atveju, informacija apie maistingumą pateikiama remiantis Direktyvos 2002/46/EB 8 straipsniu.

III SKYRIUS

TEIGINIAI APIE MAISTINGUMĄ

8 straipsnis

Konkrečios sąlygos

1.   Teiginiai apie maistingumą gali būti leidžiami tik tuo atveju, jei jie išvardyti priede ir atitinka šiame reglamente išdėstytas sąlygas.

2.   Priedo pakeitimai priimami 24 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka ir tam tikrais atvejais pasikonsultavus su Tarnyba.

9 straipsnis

Lyginamieji teiginiai

1.   Nepažeidžiant Direktyvos 84/450/EEB nuostatų, galima lyginti tik tos pačios kategorijos maisto produktus, atsižvelgiant į kitus tos kategorijos maisto produktus. Nurodant maistinės medžiagos kiekio ir (arba) energinės vertės skirtumą ar produktus lyginant naudojami vienodi maisto produktų kiekiai.

2.   Lyginamaisiais teiginiais apie maistingumą tam tikras maisto produktas sudėties požiūriu lyginamas su įvairiais tos pačios kategorijos maisto produktais, dėl kurių sudėties negalima pateikti apie juos teiginių, įskaitant kitų prekių ženklų maisto produktus.

IV SKYRIUS

TEIGINIAI APIE SVEIKATINGUMĄ

10 straipsnis

Konkrečios sąlygos

1.   Teiginiai apie sveikatingumą yra draudžiami, išskyrus atvejus, kai jie atitinka II skyriaus bendruosius ir šio skyriaus konkrečius reikalavimus bei yra leidžiami pagal šį reglamentą ir yra įtraukti į leidžiamų teiginių sąrašus, numatytus 13 ir 14 straipsniuose.

2.   Teiginiai apie sveikatingumą leidžiami tik tuo atveju, jei toliau nurodyta informacija yra pateikta etiketėje, o jei etiketės nėra — pateikime ir reklamoje:

| a) | teiginys, kuriame nurodoma įvairios ir subalansuotos mitybos ir sveiko gyvenimo būdo svarba; |
| --- | --- |

a)

teiginys, kuriame nurodoma įvairios ir subalansuotos mitybos ir sveiko gyvenimo būdo svarba;

| b) | būtinas suvartoti maisto produkto kiekis ir vartojimo būdas, norint užtikrinti teiginyje nurodytą naudingą poveikį; |
| --- | --- |

b)

būtinas suvartoti maisto produkto kiekis ir vartojimo būdas, norint užtikrinti teiginyje nurodytą naudingą poveikį;

| c) | tam tikrais atvejais asmenims, kurie turėtų vengti vartoti maisto produktą, skirtas teiginys ir |
| --- | --- |

c)

tam tikrais atvejais asmenims, kurie turėtų vengti vartoti maisto produktą, skirtas teiginys ir

| d) | deramas įspėjimas dėl produktų, kurie gali kelti pavojų sveikatai, jei jų vartojama pernelyg daug. |
| --- | --- |

d)

deramas įspėjimas dėl produktų, kurie gali kelti pavojų sveikatai, jei jų vartojama pernelyg daug.

3.   Nuorodą į bendro pobūdžio, nekonkrečią naudą, kurią ta maistinė medžiaga ar maisto produktas apskritai teikia sveikatai ar su sveikata susijusiai gerai savijautai, galima daryti tik tuo atveju, jei kartu pateikiamas konkretus teiginys apie sveikatingumą, įtrauktas į sąrašus, numatytus 13 ir 14 straipsniuose.

4.   Tam tikrais atvejais šio straipsnio įgyvendinimo gairės priimamos 24 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka, jei būtina — konsultuojantis su suinteresuotomis šalimis, pirmiausia su maisto verslo operatoriais ir vartotojų grupėmis.

11 straipsnis

Nacionalinės medicinos asociacijos ir su sveikatos apsauga susiję labdaros subjektai

Nesant specialių Bendrijos taisyklių dėl nacionalinių medicinos asociacijų ir su sveikatos apsauga susijusių labdaros subjektų rekomendacijų ar patvirtinimų, laikantis Sutarties nuostatų galima taikyti susijusias nacionalines taisykles.

12 straipsnis

Tam tikrų teiginių apie sveikatingumą vartojimo apribojimai

Neleidžiama vartoti šių teiginių apie sveikatingumą:

| a) | teiginių, kuriais daroma užuomina, kad sveikatai gali būti padarytas poveikis dėl to maisto produkto nevartojimo; |
| --- | --- |

a)

teiginių, kuriais daroma užuomina, kad sveikatai gali būti padarytas poveikis dėl to maisto produkto nevartojimo;

| b) | teiginių, nurodančių kiek ir kaip greitai galima numesti svorio; |
| --- | --- |

b)

teiginių, nurodančių kiek ir kaip greitai galima numesti svorio;

| c) | teiginių, darančių nuorodą į atskirų gydytojų ar sveikatos srities specialistų bei kitų asociacijų, kurios nenurodytos 11 straipsnyje, rekomendacijas. |
| --- | --- |

c)

teiginių, darančių nuorodą į atskirų gydytojų ar sveikatos srities specialistų bei kitų asociacijų, kurios nenurodytos 11 straipsnyje, rekomendacijas.

13 straipsnis

Teiginiai apie sveikatingumą, išskyrus teiginius apie susirgimo pavojaus mažinimą

1.   Teiginiai apie sveikatingumą, apibūdinantys ar darantys nuorodą į:

| a) | maistinės ar kitos medžiagos poveikį organizmo augimui, vystymuisi ir funkcijoms arba |
| --- | --- |

a)

maistinės ar kitos medžiagos poveikį organizmo augimui, vystymuisi ir funkcijoms arba

| b) | psichologines ir elgsenos funkcijas, arba |
| --- | --- |

b)

psichologines ir elgsenos funkcijas, arba

| c) | nepažeidžiant Direktyvos 96/8/EB nuostatų, lieknėjimą, svorio metimą, alkio pojūčio slopinimą, sotumo pojūčio didinimą arba maitinantis gaunamo energijos kiekio sumažinimą, |
| --- | --- |

c)

nepažeidžiant Direktyvos 96/8/EB nuostatų, lieknėjimą, svorio metimą, alkio pojūčio slopinimą, sotumo pojūčio didinimą arba maitinantis gaunamo energijos kiekio sumažinimą,

kurie yra įtraukti į 3 dalyje numatytą sąrašą, gali būti vartojami netaikant 15–18 straipsniuose nustatytos leidimų suteikimo tvarkos, jei jie yra:

| i) | pagrįsti visuotinai pripažintais moksliniais duomenimis ir |
| --- | --- |

i)

pagrįsti visuotinai pripažintais moksliniais duomenimis ir

| ii) | gerai suprantami vidutiniam vartotojui. |
| --- | --- |

ii)

gerai suprantami vidutiniam vartotojui.

2.   Valstybės narės vėliausiai iki ... (16) pateikia Komisijai 1 dalyje nurodytų teiginių sąrašus kartu su jiems taikomoms sąlygomis ir su nuorodomis į susijusius mokslinius įrodymus.

3.   Komisija, pasikonsultavusi su Tarnyba, 24 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka vėliausiai iki ... (17) priima 1 dalyje pateiktų leistinų teiginių Bendrijos sąrašą bei visas būtinas šių teiginių vartojimo sąlygas.

4.   Bet kurie 3 dalyje nurodyto sąrašo pakeitimai, kurie remiasi visuotinai pripažintais moksliniais duomenimis, priimami 24 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka, pasikonsultavus su Tarnyba, pačios Komisijos iniciatyva ar valstybei narei pareiškus pageidavimą.

5.   3 dalyje nurodyto teiginių sąrašo papildymas teiginiais, kurie grindžiami naujausiais moksliniais duomenimis ir (arba) prie kurių pridedamas prašymas apsaugoti nuosavybės teises į duomenis, priimamas 15–18 straipsniuose nustatyta tvarka.

14 straipsnis

Susirgimo pavojaus mažinimo teiginiai

1.   Nepaisant Direktyvos 2000/13/EB 2 straipsnio 1 dalies b punkto nuostatų, susirgimo pavojaus mažinimo teiginiai gali būti pateikiami, jei šio reglamento 15–18 straipsniuose nustatyta tvarka buvo suteiktas leidimas įtraukti juos į leistinų teiginių Bendrijos sąrašą, kartu su visomis būtinomis šių teiginių vartojimo sąlygomis.

2.   Be šiame reglamente išdėstytų bendrųjų reikalavimų ir 1 dalies konkrečių reikalavimų, skirtų teiginiams apie susirgimo pavojaus sumažinimą, etiketėje arba, jei produktas neturi etiketės, produkto pateikime ar reklamoje taip pat turi būti nurodoma, kad teiginyje minimą susirgimą gali sukelti daug rizikos veiksnių ir kad pakeitus vieną iš šių veiksnių naudingas poveikis sveikatai įmanomas, bet negarantuotas.

15 straipsnis

Paraiška leidimui gauti

1.   Darant nuorodą į šį straipsnį, paraiška leidimui gauti pateikiama pagal tolesnes straipsnio dalis.

2.   Paraiška siunčiama valstybės narės nacionalinei kompetentingai institucijai.

| a) | Nacionalinė kompetentinga institucija:






  i) | per 14 dienų nuo paraiškos gavimo patvirtina tai raštu. Patvirtinimo rašte nurodoma paraiškos gavimo data; |
| --- | --- | --- |

a)

Nacionalinė kompetentinga institucija:

i)

per 14 dienų nuo paraiškos gavimo patvirtina tai raštu. Patvirtinimo rašte nurodoma paraiškos gavimo data;

| ii) | nedelsdama informuoja Tarnybą ir |
| --- | --- |

ii)

nedelsdama informuoja Tarnybą ir

| iii) | pasirūpina, kad paraiška ir visa pareiškėjo pateikta papildoma informacija būtų prieinama Tarnybai. |
| --- | --- |

iii)

pasirūpina, kad paraiška ir visa pareiškėjo pateikta papildoma informacija būtų prieinama Tarnybai.

| b) | Tarnyba:






  i) | nedelsdama praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai apie paraišką bei pasirūpina, kad paraiška ir visa pareiškėjo pateikta papildoma informacija būtų joms prieinama; |
| --- | --- | --- |

b)

Tarnyba:

i)

nedelsdama praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai apie paraišką bei pasirūpina, kad paraiška ir visa pareiškėjo pateikta papildoma informacija būtų joms prieinama;

| ii) | viešai paskelbia 3 dalies g punkte nurodytą paraiškos santrauką. |
| --- | --- |

ii)

viešai paskelbia 3 dalies g punkte nurodytą paraiškos santrauką.

3.   Į paraišką įtraukiama:

| a) | pareiškėjo pavadinimas ir adresas; |
| --- | --- |

a)

pareiškėjo pavadinimas ir adresas;

| b) | maistinė ar kita medžiaga, arba maisto produktas ar maisto produktų kategorija, dėl kurių ketinama pateikti teiginį apie sveikatingumą, ir jiems būdingos savybės; |
| --- | --- |

b)

maistinė ar kita medžiaga, arba maisto produktas ar maisto produktų kategorija, dėl kurių ketinama pateikti teiginį apie sveikatingumą, ir jiems būdingos savybės;

| c) | tyrimų, kurie buvo atlikti dėl teiginio apie sveikatingumą, kopija, įskaitant, jei turima, informaciją apie atliktus nepriklausomus peržiūrėtus tyrimus, ir visa kita turima medžiaga, rodanti, kad teiginys apie sveikatingumą atitinka šiame reglamente numatytus kriterijus; |
| --- | --- |

c)

tyrimų, kurie buvo atlikti dėl teiginio apie sveikatingumą, kopija, įskaitant, jei turima, informaciją apie atliktus nepriklausomus peržiūrėtus tyrimus, ir visa kita turima medžiaga, rodanti, kad teiginys apie sveikatingumą atitinka šiame reglamente numatytus kriterijus;

| d) | tam tikrais atvejais nuoroda apie informaciją, kuri turi būti laikoma priklausančia nuosavybės teise, pateikiant patikrinamus įrodymus; |
| --- | --- |

d)

tam tikrais atvejais nuoroda apie informaciją, kuri turi būti laikoma priklausančia nuosavybės teise, pateikiant patikrinamus įrodymus;

| e) | su tuo teiginiu apie sveikatingumą susijusių kitų mokslinių tyrimų kopija; |
| --- | --- |

e)

su tuo teiginiu apie sveikatingumą susijusių kitų mokslinių tyrimų kopija;

| f) | pasiūlymas dėl teiginio apie sveikatingumą, kurį prašoma leisti vartoti, formuluotės, įskaitant, jei reikia, konkrečias vartojimo sąlygas; |
| --- | --- |

f)

pasiūlymas dėl teiginio apie sveikatingumą, kurį prašoma leisti vartoti, formuluotės, įskaitant, jei reikia, konkrečias vartojimo sąlygas;

| g) | paraiškos santrauka. |
| --- | --- |

g)

paraiškos santrauka.

4.   Komisija, pirmiausia pasitarusi su Tarnyba, 24 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka nustato šio straipsnio taikymo įgyvendinimo taisykles, įskaitant paraiškos rengimo ir pateikimo taisykles.

5.   Iki ... (18) Tarnyba paskelbia išsamias gaires, skirtas padėti pareiškėjams parengti ir pateikti paraišką.

16 straipsnis

Tarnybos nuomonė

1.   Pateikdama savo nuomonę Tarnyba stengiasi laikytis termino, kuris yra šeši mėnesiai nuo pagrįstos paraiškos gavimo datos. Šis terminas pratęsiamas, jei Tarnyba siekia gauti papildomos informacijos iš pareiškėjo, kaip numatyta 2 dalyje.

2.   Tam tikrais atvejais Tarnyba ar nacionalinė kompetentinga institucija per Tarnybą gali paprašyti pareiškėjo per nustatytą terminą papildyti kartu su paraiška pateikiamą išsamią informaciją.

3.   Rengdama savo nuomonę Tarnyba:

| a) | patikrina, ar pasiūlyta teiginio apie sveikatingumą formuluotė yra pagrįsta moksliniais duomenimis; |
| --- | --- |

a)

patikrina, ar pasiūlyta teiginio apie sveikatingumą formuluotė yra pagrįsta moksliniais duomenimis;

| b) | svarsto, ar teiginio apie sveikatingumą formuluotė atitinka šiame reglamente išdėstytus kriterijus; |
| --- | --- |

b)

svarsto, ar teiginio apie sveikatingumą formuluotė atitinka šiame reglamente išdėstytus kriterijus;

| c) | konsultuoja, ar pasiūlyta teiginio apie sveikatingumą formuluotė yra suprantama ir prasminga vidutiniam vartotojui. |
| --- | --- |

c)

konsultuoja, ar pasiūlyta teiginio apie sveikatingumą formuluotė yra suprantama ir prasminga vidutiniam vartotojui.

4.   Jei manoma, jog teiginį apie sveikatingumą galima leisti, tokioje nuomonėje pateikiama ši išsami informacija:

| a) | pareiškėjo pavadinimas ir adresas; |
| --- | --- |

a)

pareiškėjo pavadinimas ir adresas;

| b) | maistinė ar kita medžiaga, arba maisto produktai ar jų kategorijos, dėl kurių ketinama pateikti teiginį, ir jiems būdingos savybės; |
| --- | --- |

b)

maistinė ar kita medžiaga, arba maisto produktai ar jų kategorijos, dėl kurių ketinama pateikti teiginį, ir jiems būdingos savybės;

| c) | rekomenduojama siūlomo teiginio dėl sveikatingumo formuluotė, įskaitant, jei reikia, konkrečias vartojimo sąlygas; |
| --- | --- |

c)

rekomenduojama siūlomo teiginio dėl sveikatingumo formuluotė, įskaitant, jei reikia, konkrečias vartojimo sąlygas;

| d) | kai taikoma, maisto produkto vartojimo sąlygos arba vartojimo apribojimai ir (arba) papildomas teiginys arba įspėjimas, kuris etiketėje ir reklamoje turėtų būti pateikiamas kartu su teiginiu apie sveikatingumą. |
| --- | --- |

d)

kai taikoma, maisto produkto vartojimo sąlygos arba vartojimo apribojimai ir (arba) papildomas teiginys arba įspėjimas, kuris etiketėje ir reklamoje turėtų būti pateikiamas kartu su teiginiu apie sveikatingumą.

5.   Tarnyba savo nuomonę, įskaitant ataskaitą, kurioje apibūdinamas jos atliktas teiginio apie sveikatingumą įvertinimas ir nurodomos priežastys, kuriomis grindžiama jos nuomonė, perduoda Komisijai, valstybėms narėms ir pareiškėjui.

6.   Pagal Reglamento (EB) Nr. 178/2002 38 straipsnio 1 dalį Tarnyba savo nuomonę skelbia viešai.

Pareiškėjas ar visuomenės nariai gali teikti Komisijai pastabas 30 dienų nuo tokio paskelbimo.

17 straipsnis

Bendrijos leidimo suteikimas

1.   Gavusi Tarnybos nuomonę, Komisija per tris mėnesius pateikia 22 straipsnio 2 dalyje nurodytam komitetui sprendimo dėl leistinų teiginių apie sveikatingumą sąrašų projektą, atsižvelgdama į Tarnybos nuomonę, visas susijusias Bendrijos teisės aktų nuostatas ir kitus su svarstomu atveju susijusius teisėtus veiksnius. Jei sprendimo projektas neatitinka Tarnybos nuomonės, Komisija šį nuomonių skirtumą paaiškina.

2.   Sprendimo projekte, kuriuo keičiami leistinų teiginių apie sveikatingumą sąrašai, turi būti išsami informacija, nurodyta 16 straipsnio 4 dalyje.

3.   Galutinis sprendimas dėl paraiškos priimamas 24 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

4.   Komisija nedelsdama praneša pareiškėjui apie priimtą sprendimą ir paskelbia išsamią informaciją apie sprendimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

5.   Bet kuris maisto verslo operatorius gali vartoti į 13 ir 14 straipsniuose numatytus sąrašus įtrauktus teiginius apie sveikatingumą laikydamasis jiems taikomų sąlygų, jei jų vartojimas nėra apribotas pagal 20 straipsnio nuostatas.

6.   Leidimo suteikimas nesumažina maisto verslo operatoriaus civilinės ir baudžiamosios atsakomybės dėl atitinkamo maisto produkto.

18 straipsnis

Leidimų pakeitimas, galiojimo sustabdymas ir atšaukimas

1.   Pareiškėjas ir (arba) į viename iš 13 ir 14 straipsniuose numatytų sąrašų įtraukto teiginio vartotojas gali kreiptis dėl atitinkamo sąrašo keitimo. 15–17 straipsniuose nustatyta tvarka taikoma mutatis mutandis.

2.   Savo iniciatyva arba valstybės narės ar Komisijos prašymu Tarnyba pateikia nuomonę, ar teiginys apie sveikatingumą, įtrauktas į 13 ir 14 straipsniuose numatytus sąrašus, atitinka šiame reglamente nustatytas sąlygas.

Ji nedelsdama perduoda savo nuomonę Komisijai, valstybėms narėms ir, kai tinka, pirmajam pareiškėjui dėl atitinkamo teiginio. Pagal Reglamento (EB) Nr. 178/2002 38 straipsnio 1 dalį Tarnyba savo nuomonę skelbia viešai.

Pareiškėjas ir (arba) vartotojas ar visuomenės narys gali teikti Komisijai pastabas 30 dienų nuo tokio paskelbimo.

Komisija kuo greičiau įvertina Tarnybos nuomonę ir visas gautas pastabas. Prireikus leidimas iš dalies keičiamas, sustabdomas jo galiojimas arba leidimas atšaukiamas 17 straipsnyje nustatyta tvarka.

V SKYRIUS

BENDROSIOS IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

19 straipsnis

Bendrijos registras

1.   Komisija sukuria ir tvarko Teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą Bendrijos registrą (toliau — Registras).

2.   Į Registrą įtraukiami:

| a) | priede išdėstyti teiginiai apie maistingumą ir jiems taikomos sąlygos; |
| --- | --- |

a)

priede išdėstyti teiginiai apie maistingumą ir jiems taikomos sąlygos;

| b) | apribojimai, priimti pagal 4 straipsnio 5 dalį; |
| --- | --- |

b)

apribojimai, priimti pagal 4 straipsnio 5 dalį;

| c) | teiginiai apie sveikatingumą, kuriems vartoti suteiktas leidimas, ir jiems taikomos sąlygos, numatytos 13 straipsnio 3 dalyje, 14 straipsnio 1 dalyje, 18 straipsnio 2 dalyje, 20 straipsnyje, 23 straipsnio 2 dalyje ir 27 straipsnio 6 dalyje ir nacionalinėse priemonėse, nurodytose 22 straipsnio 3 dalyje; |
| --- | --- |

c)

teiginiai apie sveikatingumą, kuriems vartoti suteiktas leidimas, ir jiems taikomos sąlygos, numatytos 13 straipsnio 3 dalyje, 14 straipsnio 1 dalyje, 18 straipsnio 2 dalyje, 20 straipsnyje, 23 straipsnio 2 dalyje ir 27 straipsnio 6 dalyje ir nacionalinėse priemonėse, nurodytose 22 straipsnio 3 dalyje;

| d) | atmestų teiginių apie sveikatingumą sąrašas ir jų atmetimo priežastys. |
| --- | --- |

d)

atmestų teiginių apie sveikatingumą sąrašas ir jų atmetimo priežastys.

Teiginiai apie sveikatingumą, kuriems vartoti leidimas suteiktas remiantis nuosavybės teise saugomais duomenimis, įtraukiami į atskirą Registro priedą kartu pateikiant šią informaciją:

| 1) | datą, kada Komisija suteikė leidimą vartoti teiginį apie sveikatingumą, ir pirmojo pareiškėjo, kuriam leidimas buvo suteiktas, pavadinimą; |
| --- | --- |

1)

datą, kada Komisija suteikė leidimą vartoti teiginį apie sveikatingumą, ir pirmojo pareiškėjo, kuriam leidimas buvo suteiktas, pavadinimą;

| 2) | faktą, kad Komisija suteikė leidimą vartoti teiginį apie sveikatingumą remdamasi nuosavybės teise saugomais duomenimis; |
| --- | --- |

2)

faktą, kad Komisija suteikė leidimą vartoti teiginį apie sveikatingumą remdamasi nuosavybės teise saugomais duomenimis;

| 3) | faktą, kad teisė vartoti teiginį apie sveikatingumą apribojama, nebent vėlesnis pareiškėjas gautų leidimą vartoti tokį teiginį nedarydamas nuorodos į nuosavybės teise saugomus pirmojo pareiškėjo duomenis. |
| --- | --- |

3)

faktą, kad teisė vartoti teiginį apie sveikatingumą apribojama, nebent vėlesnis pareiškėjas gautų leidimą vartoti tokį teiginį nedarydamas nuorodos į nuosavybės teise saugomus pirmojo pareiškėjo duomenis.

3.   Registras yra prieinamas viešai.

20 straipsnis

Duomenų apsauga

1.   Vėlesnis pareiškėjas negali remtis pirmojo pareiškėjo paraiškoje pateiktais moksliniais duomenimis ir kita informacija, kurių reikalaujama pagal 15 straipsnio 2 dalį, septynerius metus nuo leidimo išdavimo datos — išskyrus atvejus, kai vėlesnis pareiškėjas susitaria su ankstesniu pareiškėju, jog tokie duomenys ir informacija gali būti naudojami, — jei:

| a) | paraiškos pateikimo dieną pirmasis pareiškėjas pareiškė savo nuosavybės teisę į mokslinius duomenis ir kitą informaciją ir |
| --- | --- |

a)

paraiškos pateikimo dieną pirmasis pareiškėjas pareiškė savo nuosavybės teisę į mokslinius duomenis ir kitą informaciją ir

| b) | paraiškos pateikimo dieną pirmasis pareiškėjas turėjo išimtinę teisę panaudoti nuosavybės teise saugomus duomenis, ir |
| --- | --- |

b)

paraiškos pateikimo dieną pirmasis pareiškėjas turėjo išimtinę teisę panaudoti nuosavybės teise saugomus duomenis, ir

| c) | teiginiui apie sveikatingumą negalėjo būti suteiktas leidimas, jei pirmasis pareiškėjas nebūtų pateikęs nuosavybės teise saugomų duomenų. |
| --- | --- |

c)

teiginiui apie sveikatingumą negalėjo būti suteiktas leidimas, jei pirmasis pareiškėjas nebūtų pateikęs nuosavybės teise saugomų duomenų.

2.   Nesibaigus 1 dalyje nurodytam septynerių metų laikotarpiui joks vėlesnis pareiškėjas neturi teisės pasinaudoti duomenimis, į kuriuos nuosavybės teisę yra pareiškęs pirmasis pareiškėjas, nebent Komisija nuspręstų ir kai nuspręstų, kad teiginys galėtų arba galėjo būti įtrauktas į 14 straipsnyje arba, tam tikrais atvejais, 13 straipsnyje numatytą sąrašą nepateikiant duomenų, į kuriuos pirmasis pareiškėjas yra pareiškęs nuosavybės teisę.

21 straipsnis

Nacionalinės nuostatos

Nepažeisdamos Sutarties, ypač jos 28 ir 30 straipsnių, valstybės narės, taikydamos nesuderintas nacionalines nuostatas, reglamentuojančias teiginius apie tam tikrus maisto produktus ar maisto produktus apskritai, negali riboti arba drausti prekiauti ar reklamuoti šį reglamentą atitinkančius maisto produktus.

22 straipsnis

Pranešimų teikimo tvarka

1.   Jeigu valstybė narė mano, kad būtina priimti naujus teisės aktus, apie numatomas priemones ji praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms bei jas pagrindžia.

2.   Komisija konsultuojasi su Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniu komitetu, įsteigtu pagal Reglamento (EB) Nr. 178/2002 58 straipsnio 1 dalį (toliau — Komitetas), jei ji mano, kad konsultacijos bus naudingos arba jei to pageidauja valstybė narė, ir pateikia nuomonę apie numatomas priemones.

3.   Atitinkama valstybė narė įgyvendina numatomas priemones praėjus šešiems mėnesiams po to, kai buvo pateiktas 1 dalyje minimas pranešimas, su sąlyga, kad Komisijos nuomonė nėra neigiama.

Jeigu Komisijos nuomonė neigiama, 24 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka ir prieš baigiantis šios dalies 1 pastraipoje nurodytam terminui, ji nustato, ar gali būti įgyvendintos numatomos priemonės. Komisija gali reikalauti tam tikrų numatomos priemonės pakeitimų.

23 straipsnis

Apsaugos priemonės

1.   Jei valstybė narė turi rimtų priežasčių manyti, kad teiginys neatitinka šio reglamento nuostatų arba kad 6 straipsnyje numatytas mokslinis pagrindimas yra nepakankamas, ta valstybė narė gali laikinai neleisti vartoti to teiginio savo teritorijoje.

Valstybė narė praneša apie tai kitoms valstybėms narėms ir Komisijai bei pateikia priežastis, dėl kurių laikinai neleidžiama vartoti teiginio.

2.   Sprendimas priimamas 24 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka, tam tikrais atvejais gavus Tarnybos nuomonę.

Komisija gali pradėti šią procedūrą savo iniciatyva.

3.   1 dalyje nurodyta valstybė narė gali laikinai neleisti vartoti teiginio tol, kol jai pranešama apie 2 dalyje nurodytą sprendimą.

24 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda komitetas.

2.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnį.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis — trys mėnesiai.

3.   Komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles.

25 straipsnis

Stebėsena

Siekdamos palengvinti veiksmingą teiginiais apie maistingumą ar sveikatingumą apibūdintų maisto produktų stebėseną, valstybės narės gali reikalauti, kad gamintojas arba į jų teritorijos rinką šiuos maisto produktus teikiantis asmuo praneštų apie tų produktų pateikimą į rinką kompetentingai institucijai, perduodamas jai tų produktų etikečių pavyzdžius.

26 straipsnis

Vertinimas

Ne vėliau kaip ... (19) Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą apie šio reglamento taikymą, ypač apie maisto produktų, kurie apibūdinami teiginiais apie maistingumą arba sveikatingumą, rinkos vystymąsi, ir apie vartotojų susidaromą teiginių supratimą, bei esant būtinybei pasiūlo pakeitimus.

27 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio priemonės

1.   Į rinką pateikti arba paženklinti etiketėmis iki šiame reglamente nurodytos taikymo datos šio reglamento neatitinkantys maisto produktai gali būti parduodami iki jų galiojimo termino pabaigos, bet ne ilgiau kaip iki ... (20). Atsižvelgiant į 4 straipsnio 1 dalies nuostatas, maisto produktai gali būti parduodami per dvylika mėnesių nuo atitinkamų maistinių medžiagų apibūdinimų ir jų naudojimo sąlygų patvirtinimo.

2.   Neatitinkantys šio reglamento produktai, kurie turi prekių ženklus ar prekių pavadinimus, egzistavusius iki 2005 m. sausio 1 d., gali būti toliau parduodami iki ... (21), po šio laikotarpio taikant šio reglamento nuostatas.

3.   Valstybėje narėje iki 2005 m. sausio 1 d. vartoti teiginiai apie maistingumą, atitinkantys jiems taikomas nacionalines nuostatas ir neįtraukti į priedą, gali būti maisto verslo operatorių atsakomybe vartojami iki ... (22), nepažeidžiant 23 straipsnyje nurodytų apsaugos priemonių patvirtinimo.

4.   Bendruosius šio reglamento principus atitinkantiems teiginiams apie maistingumą, turintiems vaizdinę, grafinę ar simbolinę išraišką, kurie nėra įtraukti į priedą ir kurie vartojami pagal konkrečias sąlygas ir kriterijus, numatytus nacionalinėse nuostatose ar taisyklėse, taikomos šios sąlygos:

| a) | valstybės narės vėliausiai iki ... (16) pateikia Komisijai šiuos teiginius apie maistingumą ir taikomas nacionalines nuostatas ar taisykles drauge su šias nuostatas ar taisykles pagrindžiančiais moksliniais duomenimis; |
| --- | --- |

a)

valstybės narės vėliausiai iki ... (16) pateikia Komisijai šiuos teiginius apie maistingumą ir taikomas nacionalines nuostatas ar taisykles drauge su šias nuostatas ar taisykles pagrindžiančiais moksliniais duomenimis;

| b) | Komisija 24 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka priima sprendimą dėl šių teiginių vartojimo. |
| --- | --- |

b)

Komisija 24 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka priima sprendimą dėl šių teiginių vartojimo.

Teiginiai apie maistingumą, kuriuos vartoti leidimas pagal šią tvarką nesuteikiamas, gali būti toliau vartojami dvylika mėnesių nuo to sprendimo priėmimo.

5.   13 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyti teiginiai apie sveikatingumą maisto verslo operatorių atsakomybe gali būti pateikiami nuo šiame reglamente nurodytos įsigaliojimo datos iki 13 straipsnio 3 dalyje nurodyto sąrašo patvirtinimo, jei jie atitinka šį reglamentą ir jiems taikomas nacionalines nuostatas bei nepažeidžia 23 straipsnyje nurodytų apsaugos priemonių patvirtinimo.

6.   Kitiems teiginiams apie sveikatingumą, nenurodytiems 13 straipsnio 1 dalies a punkte ir 14 straipsnyje, kurie buvo vartojami laikantis nacionalinių nuostatų iki šiame reglamente nurodytos įsigaliojimo datos, taikomos šios sąlygos:

| a) | teiginiams apie sveikatingumą, kurie buvo įvertinti valstybėje narėje ir kuriems buvo suteiktas leidimas, leidimai suteikiami taip:






  i) | valstybės narės pateikia Komisijai vėliausiai iki ... (16) šiuos teiginius ir ataskaitą dėl pagrindžiančių teiginį mokslinių duomenų įvertinimo; |
| --- | --- | --- |

a)

teiginiams apie sveikatingumą, kurie buvo įvertinti valstybėje narėje ir kuriems buvo suteiktas leidimas, leidimai suteikiami taip:

i)

valstybės narės pateikia Komisijai vėliausiai iki ... (16) šiuos teiginius ir ataskaitą dėl pagrindžiančių teiginį mokslinių duomenų įvertinimo;

| ii) | pasikonsultavusi su Tarnyba, Komisija 24 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka priima sprendimą dėl teiginių apie sveikatingumą, kuriems šiuo būdu suteikiamas leidimas. |
| --- | --- |

ii)

pasikonsultavusi su Tarnyba, Komisija 24 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka priima sprendimą dėl teiginių apie sveikatingumą, kuriems šiuo būdu suteikiamas leidimas.

Teiginiai apie sveikatingumą, kuriuos vartoti leidimas pagal šią tvarką nesuteikiamas, gali būti toliau vartojami šešis mėnesius nuo tokio sprendimo priėmimo datos;

| b) | teiginiams apie sveikatingumą, kurie nebuvo įvertinti valstybėje narėje ir kuriems nebuvo suteiktas leidimas: šie teiginiai gali būti toliau vartojami su sąlyga, kad pagal šį reglamentą paraiška pateikiama iki ... (23); teiginiai apie sveikatingumą, kuriuos vartoti leidimai pagal šią tvarką nesuteikiami, gali būti toliau vartojami šešis mėnesius nuo sprendimo priėmimo pagal 17 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

b)

teiginiams apie sveikatingumą, kurie nebuvo įvertinti valstybėje narėje ir kuriems nebuvo suteiktas leidimas: šie teiginiai gali būti toliau vartojami su sąlyga, kad pagal šį reglamentą paraiška pateikiama iki ... (23); teiginiai apie sveikatingumą, kuriuos vartoti leidimai pagal šią tvarką nesuteikiami, gali būti toliau vartojami šešis mėnesius nuo sprendimo priėmimo pagal 17 straipsnio 3 dalį.

28 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo ... (24).

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ..., ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 110, 2004 4 30, p. 18.

1

(2)  2005 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje), 2005 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendroji pozicija ir ... Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

2

(3)  OL L 109, 2000 5 6, p. 29. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2003/89/EB (OL L 308, 2003 11 25, p. 15).

3

(4)  OL L 204, 1998 7 21, p. 37. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

4

(5)  OL L 316, 1994 12 9, p. 2.

5

(6)  OL L 183, 2002 7 12, p. 51.

6

(7)  OL L 250, 1984 9 19, p. 17. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/29/EB (OL L 149, 2005 6 11, p. 22.)

7

(8)  OL L 276, 1990 10 6, p. 40. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 2003/120/EB (OL L 333, 2003 12 20, p. 51.)

8

(9)  OL L 186, 1989 6 30, p. 27. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

9

(10)  OL L 55, 1996 3 6, p. 22.

10

(11)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

11

(12)  OL L 229, 1980 8 30, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003.

12

(13)  OL L 330, 1998 12 5. p. 32. Direktyva su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003.

13

(14)  OL L 31, 2002 2 1, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1642/2003 (OL L 245, 2003 9 29, p. 4).

14

(15)  24 mėnesiai po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

15

(16)  Paskutinė mėnesio, kurį įsigaliojo šis reglamentas, diena + 1 metai.

16

(17)  Paskutinė mėnesio, kurį įsigaliojo šis reglamentas, diena + 3 metai.

17

(18)  Šešto mėnesio po šio reglamento įsigaliojimo pirma diena.

18

(19)  Paskutinė penktojo mėnesio po šio reglamento įsigaliojimo diena + 6 metai.

19

(20)  Paskutinė aštuoniolikto mėnesio po šio reglamento įsigaliojimo diena.

20

(21)  Šio reglamento įsigaliojimo diena + 10 metų.

21

(22)  Dveji metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

22

(23)  Dvylika mėnesių po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

23

(24)  Šešto mėnesio po šio reglamento įsigaliojimo pirma diena.

24

---

PRIEDAS

TEIGINIAI APIE MAISTINGUMĄ IR JIEMS TAIKOMOS SĄLYGOS

MAŽAI KALORIJŲ

Teiginys, kad maisto produktas turi nedaug kalorijų, arba kitas teiginys, kuris vartotojui gali reikšti tą patį, gali būti nurodomas tik tuo atveju, jei 100 g kieto produkto yra mažiau kaip 40 kcal (170 kJ) ir 100 ml skysto produkto — mažiau kaip 20 kcal (80 kJ). Saldikliams, skirtiems pasaldinti maistą valgant, taikomas 4 kcal (17 kJ) apribojimas vienai porcijai, jų saldinamosioms savybėms atitinkant 6 g sacharozės (maždaug 1 sacharozės šaukštelis).

MAŽIAU KALORIJŲ

Teiginys, kad maisto produktas turi mažiau kalorijų, arba kitas teiginys, kuris vartotojui gali reikšti tą patį, gali būti nurodomas tik tuo atveju, jei produkte yra mažiausiai 30 % mažiau kalorijų. Be to, būtina nurodyti veiksnius, dėl kurių sumažėjo bendras maisto produkto kalorijų kiekis.

BE KALORIJŲ

Teiginys, kad maisto produktas neturi kalorijų, arba kitas teiginys, kuris vartotojui gali reikšti tą patį, gali būti nurodomas tik tuo atveju, jei 100 ml produkto yra ne daugiau kaip 4 kcal (17 kJ). Saldikliams, skirtiems pasaldinti maistą valgant, taikomas 0,4 kcal (1,7 kJ) apribojimas vienai porcijai, jų saldinamosioms savybėms atitinkant 6 g sacharozės (maždaug 1 sacharozės šaukštelis).

MAŽAI RIEBALŲ

Teiginys, kad maisto produktas turi mažai riebalų, arba kitas teiginys, kuris vartotojui gali reikšti tą patį, gali būti nurodomas tik tuo atveju, jei kieto 100 g maisto produkto yra ne daugiau kaip 3 g riebalų arba skysto 100 ml produkto — ne daugiau kaip 1,5 g riebalų (100 ml pusiau nugriebto pieno — 1,8 g riebalų).

BE RIEBALŲ

Teiginys, kad maisto produktas neturi riebalų, arba kitas teiginys, kuris vartotojui gali reikšti tą patį, gali būti nurodomas tik tuo atveju, jei 100 g arba 100 ml produkto yra ne daugiau kaip 0,5 g riebalų. Tačiau teiginius „X % be riebalų“ vartoti draudžiama.

MAŽAI SOČIŲJŲ RIEBALŲ

Teiginys, kad maisto produktas turi mažai sočiųjų riebalų, arba kitas teiginys, kuris vartotojui gali reikšti tą patį, gali būti nurodomas tik tuo atveju, jei sočiųjų riebalų ir riebalų rūgščių transizomerų bendras kiekis 100 g kieto produkto yra ne daugiau kaip 1,5 g, o 100 ml skysto produkto — ne daugiau kaip 0,75 g. Abiem atvejais sočiųjų riebalų ir riebalų rūgščių transizomerų bendras kiekis negali sudaryti daugiau kaip 10 % bendrosios energinės vertės.

BE SOČIŲJŲ RIEBALŲ

Teiginys, kad maisto produktas neturi sočiųjų riebalų, arba kitas teiginys, kuris vartotojui gali reikšti tą patį, gali būti nurodomas tik tuo atveju, jei sočiųjų riebalų ir riebalų rūgščių transizomerų bendras kiekis 100 g ar 100 ml yra ne daugiau kaip 0,1 g sočiųjų riebalų.

MAŽAI CUKRŲ

Teiginys, kad maisto produktas turi mažai cukrų, arba kitas teiginys, kuris vartotojui gali reikšti tą patį, gali būti nurodomas tik tuo atveju, jei kieto 100 g produkto yra ne daugiau kaip 5 g arba skysto 100 ml produkto yra ne daugiau kaip 2,5 g cukrų.

BE CUKRŲ

Teiginys, kad maisto produktas neturi cukrų, arba kitas teiginys, kuris vartotojui gali reikšti tą patį, gali būti nurodomas tik tuo atveju, jei 100 g arba 100 ml produkto yra ne daugiau kaip 0,5 g cukrų.

NEPAPILDYTA CUKRUMIS

Teiginys, kad maisto produktas nebuvo papildytas cukrumis, arba kitas teiginys, kuris vartotojui gali reikšti tą patį, gali būti nurodomas tik tuo atveju, jei į produktą nebuvo įdėta jokių monosacharidų arba disacharidų arba bet kokių maisto produktų, naudojamų dėl jų saldinamųjų savybių. Jei maisto produkte natūraliai yra cukrų, ant etiketės turi būti ši nuoroda: „PRODUKTO SUDĖTYJE YRA NATŪRALIŲ CUKRŲ“.

MAŽAI NATRIO/DRUSKOS

Teiginys, kad maisto produktas turi mažai natrio/druskos, arba kitas teiginys, kuris vartotojui gali reikšti tą patį, gali būti nurodomas tik tuo atveju, jei 100 g arba 100 ml produkto yra ne daugiau kaip 0,12 g natrio arba atitinkamai druskos. 100 ml vandens, kuris nėra natūralus mineralinis vanduo, priklausantis Direktyvos 80/777/EEB taikymo sričiai, ši vertė neturėtų viršyti 2 mg natrio.

LABAI MAŽAI NATRIO/DRUSKOS

Teiginys, kad maisto produktas turi labai mažai natrio ir (arba) druskos, arba kitas teiginys, kuris vartotojui gali reikšti tą patį, gali būti nurodomas tik tuo atveju, jei 100 g arba 100 ml produkto yra ne daugiau kaip 0,04 g natrio arba atitinkamai druskos. Šis teiginys negali būti taikomas natūraliam mineraliniam vandeniui ir kitam vandeniui.

BE NATRIO ARBA BE DRUSKOS

Teiginys, kad maisto produktas neturi natrio arba druskos, arba kitas teiginys, kuris vartotojui gali reikšti tą patį, gali būti nurodomas tik tuo atveju, jei 100 g produkto yra ne daugiau kaip 0,005 g natrio arba atitinkamai druskos.

SKAIDULINIŲ MEDŽIAGŲ ŠALTINIS

Teiginys, kad maisto produktas yra skaidulinių medžiagų šaltinis, arba kitas teiginys, kuris vartotojui gali reikšti tą patį, gali būti nurodomas tik tuo atveju, jei 100 g produkto yra mažiausiai 3 g skaidulinių medžiagų arba 100 kcal tenka mažiausiai 1,5 g skaidulinių medžiagų.

DAUG SKAIDULINIŲ MEDŽIAGŲ

Teiginys, kad maisto produktas turi daug skaidulinių medžiagų, arba kitas teiginys, kuris vartotojui gali reikšti tą patį, gali būti nurodomas tik tuo atveju, jei 100 g produkto yra mažiausiai 6 g skaidulinių medžiagų arba 100 kcal — mažiausiai 3 g skaidulinių medžiagų.

BALTYMŲ ŠALTINIS

Teiginys, kad maisto produktas yra baltymų šaltinis, arba kitas teiginys, kuris vartotojui gali reikšti tą patį, gali būti nurodomas tik tuo atveju, jei mažiausiai 12 % maisto produkto energinės vertės sudaro baltymai.

DAUG BALTYMŲ

Teiginys, kad maisto produktas turi daug baltymų, arba kitas teiginys, kuris vartotojui gali reikšti tą patį, gali būti nurodomas tik tuo atveju, jei mažiausiai 20 % maisto produkto energinės vertės sudaro baltymai.

(VITAMINO (-Ų) PAVADINIMAS) IR (ARBA) (MINERALO (-Ų) PAVADINIMAS) ŠALTINIS

Teiginys, kad maisto produktas yra vitaminų ir (arba) mineralų šaltinis, arba kitas teiginys, kuris vartotojui gali reikšti tą patį, gali būti nurodomas tik tuo atveju, jei produkto sudėtyje yra mažiausias būtinas vitaminų ir (arba) mineralų kiekis, kaip nurodyta Direktyvos 90/496/EEB priede, ar kiekis, numatytas pagal ... .... Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. .../2006 dėl maisto produktų papildymo vitaminais ir mineralais bei kai kuriomis kitomis medžiagomis (1) 7 straipsnio leidžiančias nukrypti nuostatas.

DAUG (VITAMINO (-Ų) PAVADINIMAS) IR (ARBA) (MINERALO (-Ų) PAVADINIMAS)

Teiginys, kad maisto produktas turi daug vitaminų ir (arba) mineralų, arba kitas teiginys, kuris vartotojui gali reikšti tą patį, gali būti nurodomas tik tuo atveju, jei produkto sudėtyje yra mažiausiai dvigubai daugiau vitaminų ir (arba) mineralų negu „(VITAMINO (-Ų) PAVADINIMAS) ir (arba) (MINERALO (-Ų) PAVADINIMAS) šaltinyje“.

SUDĖTYJE YRA (MAISTINĖS ARBA KITOS MEDŽIAGOS PAVADINIMAS)

Teiginys, kad maisto produkto sudėtyje yra maistinės arba kitos medžiagos, kuriam šiame reglamente nėra numatytos konkrečios sąlygos, arba kitas teiginys, kuris vartotojui gali reikšti tą patį, gali būti nurodomas tik tuo atveju, jei produktas atitinka visas šio reglamento, ypač 5 straipsnio, taikomas nuostatas. Vitaminams ir mineralams taikomos teiginio „... šaltinis“ sąlygos.

DAUGIAU (MAISTINĖS MEDŽIAGOS PAVADINIMAS)

Teiginys, kad maisto produktas turi daugiau vienos ar kelių maistinių medžiagų, kurios nėra vitaminai ir mineralai, arba kitas teiginys, kuris vartotojui gali reikšti tą patį, gali būti nurodomas tik tuo atveju, jei produktas atitinka teiginiui „... šaltinis“ taikomas sąlygas, o palyginti su panašiu produktu, jo sudėtyje yra mažiausiai 30 % daugiau šių medžiagų.

MAŽIAU (MAISTINĖS MEDŽIAGOS PAVADINIMAS)

Teiginys, kad maisto produktas turi mažiau vienos ar kelių maistinių medžiagų, ir kitas teiginys, kuris vartotojui gali reikšti tą patį, gali būti nurodomas tik tuo atveju, jei produkte palyginti su panašiu produktu, tų medžiagų kiekis yra bent 30 % mažesnis, išskyrus mikromaistines medžiagas, kurių atveju priimtinas 10 % pamatinių verčių skirtumas, kaip nurodyta Tarybos direktyvoje 90/496/EEB, ir natrį arba atitinkamą druskos vertę, kai priimtinas 25 % skirtumas.

LENGVAS

Teiginys, kad produktas yra „lengvas“, arba kitas vartotojui tą patį reiškiantis teiginys gali būti nurodomas tik tuo atveju, jei produktas atitinka „mažiau“ reikalavimus; šalia teiginio turi būti paaiškinta, kokia (-os) savybė (-s) daro produktą „lengvą“.

NATŪRALIAI IR (ARBA) NATŪRALUS

Kai maisto produktas natūraliai atitinka šiame priede nustatytas teiginio apie maistingumą vartojimo sąlygą (-as), terminą „natūraliai“ ir (arba) „natūralus“ galima vartoti teiginyje.

---

(1)  OL L ..., ..., p. ....

---

TARYBOS MOTYVŲ PAREIŠKIMAS

I.   ĮVADAS

| 1. | 2003 m. liepos 17 d. Komisija pateikė Tarybai pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą (1). Pasiūlymas grindžiamas Sutarties 95 straipsniu. |
| --- | --- |

1.

2003 m. liepos 17 d. Komisija pateikė Tarybai pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą (1). Pasiūlymas grindžiamas Sutarties 95 straipsniu.

| 2. | 2005 m. gegužės 26 d. Europos Parlamentas pirmuoju svarstymu priėmė nuomonę (2).
  Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas pateikė nuomonę 2004 m. vasario 29 d. (3) |
| --- | --- |

2.

2005 m. gegužės 26 d. Europos Parlamentas pirmuoju svarstymu priėmė nuomonę (2).

Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas pateikė nuomonę 2004 m. vasario 29 d. (3)

| 3. | 2005 m. gruodžio 8 d. Taryba priėmė bendrąją poziciją pagal Sutarties 251 straipsnį. |
| --- | --- |

3.

2005 m. gruodžio 8 d. Taryba priėmė bendrąją poziciją pagal Sutarties 251 straipsnį.

II.   TIKSLAI

Siūlomas reglamentas taikomas teiginiams dėl maistingumo ir sveikatingumo, vartojamiems ženklinant, pateikiant ir reklamuojant maisto produktus, ir juo siekiama nustatyti tokių teiginių vartojimo sąlygas.

Šio pasiūlymo pagrindiniai tikslai:

| — | pagerinti laisvą prekių judėjimą vidaus rinkoje, užtikrinant sąžiningą konkurenciją maisto produktų srityje ir padidinant ūkio subjektų teisinį saugumą, |
| --- | --- |

—

pagerinti laisvą prekių judėjimą vidaus rinkoje, užtikrinant sąžiningą konkurenciją maisto produktų srityje ir padidinant ūkio subjektų teisinį saugumą,

| — | pasiekti aukštą vartotojų apsaugos lygį užtikrinant, kad būtų gaunama tinkama informacija ir kad tokie teiginiai būtų deramai įvertinami, |
| --- | --- |

—

pasiekti aukštą vartotojų apsaugos lygį užtikrinant, kad būtų gaunama tinkama informacija ir kad tokie teiginiai būtų deramai įvertinami,

| — | skatinti ir apsaugoti inovacijas maisto produktų srityje. |
| --- | --- |

—

skatinti ir apsaugoti inovacijas maisto produktų srityje.

III.   BENDROSIOS POZICIJOS ANALIZĖ

1.   Bendros pastabos

Tarybos bendroji pozicija atitinka Komisijos pasiūlymo tikslus, tačiau ja padaromi tam tikri pakeitimai:

| 1. | Maistinių medžiagų apibūdinimai (9, 10 ir 11 konstatuojamosios dalys, 4 straipsnio 1 dalis)

  Taryba išlaikė maistinių medžiagų apibūdinimo sąvoką kaip svarbų elementą, kad užtikrintų veiksmingą Reglamento dėl teiginių dėl maistingumo ir sveikatingumo taikymą. Pirminiame pasiūlyme daugiau dėmesio buvo skiriama maistinių medžiagų apibūdinimo tikslui ir taikymo sričiai bei tvarkai, kurios turi būti laikomasi juos rengiant. Buvo nustatytos tinkamos apsaugos priemonės, kad būtų atsižvelgta į susirūpinimą dėl jų mokslinio objektyvumo, skirtingų mitybos įpročių bei nacionalinių tradicijų išsaugojimo ir suinteresuotų subjektų dalyvavimo šiame procese. |
| --- | --- |

1.

Maistinių medžiagų apibūdinimai (9, 10 ir 11 konstatuojamosios dalys, 4 straipsnio 1 dalis)

Taryba išlaikė maistinių medžiagų apibūdinimo sąvoką kaip svarbų elementą, kad užtikrintų veiksmingą Reglamento dėl teiginių dėl maistingumo ir sveikatingumo taikymą. Pirminiame pasiūlyme daugiau dėmesio buvo skiriama maistinių medžiagų apibūdinimo tikslui ir taikymo sričiai bei tvarkai, kurios turi būti laikomasi juos rengiant. Buvo nustatytos tinkamos apsaugos priemonės, kad būtų atsižvelgta į susirūpinimą dėl jų mokslinio objektyvumo, skirtingų mitybos įpročių bei nacionalinių tradicijų išsaugojimo ir suinteresuotų subjektų dalyvavimo šiame procese.

| 2. | Teiginiai apie sveikatingumą (10, 11, 12 ir 13 straipsniai)

  Pirminiame Komisijos pasiūlyme numatoma uždrausti kelias teiginių apie sveikatingumą kategorijas. Taryba išlaikė tam tikrų iš šių teiginių uždraudimą (12 straipsnis), o dėl kitų nustatė, kad jie gali būti vartojami tam tikromis sąlygomis (nurodytomis 10 straipsnio 3 dalyje ir 13 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose).
  Bendrosios pozicijos 13 straipsnyje numatyta, kad Komisija per 3 metus nuo reglamento priėmimo patvirtins tam tikrų teiginių apie sveikatingumą (kurie nenurodo susirgimo pavojaus mažinimo) sąrašą, remdamasi valstybių narių pasiūlymais. Šio straipsnio taikymo sritis buvo išplėsta ir dabar apima teiginius, susijusius su psichologinėmis ir elgsenos funkcijomis (1 dalies b punktas) bei lieknėjimu ir svorio kontrole (1 dalies c punktas). Be to, leidimų suteikimo tvarką galima taikyti įtraukiant į sąrašą teiginius apie sveikatingumą, kurie remiasi naujais moksliniais duomenimis ir (arba) prie kurių pridedamas prašymas apsaugoti duomenis, kuriems taikomos nuosavybės teisės.
  Dėl nacionalinių medicinos asociacijų ir su sveikatos apsauga susijusių labdaros subjektų rekomendacijų ar patvirtinimų numatomas naujas 11 straipsnis, pagal kurį tol, kol nėra patvirtintos Bendrijos taisyklės, laikantis Sutarties nuostatų ir toliau galima taikyti nacionalinės teisės aktus. |
| --- | --- |

2.

Teiginiai apie sveikatingumą (10, 11, 12 ir 13 straipsniai)

Pirminiame Komisijos pasiūlyme numatoma uždrausti kelias teiginių apie sveikatingumą kategorijas. Taryba išlaikė tam tikrų iš šių teiginių uždraudimą (12 straipsnis), o dėl kitų nustatė, kad jie gali būti vartojami tam tikromis sąlygomis (nurodytomis 10 straipsnio 3 dalyje ir 13 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose).

Bendrosios pozicijos 13 straipsnyje numatyta, kad Komisija per 3 metus nuo reglamento priėmimo patvirtins tam tikrų teiginių apie sveikatingumą (kurie nenurodo susirgimo pavojaus mažinimo) sąrašą, remdamasi valstybių narių pasiūlymais. Šio straipsnio taikymo sritis buvo išplėsta ir dabar apima teiginius, susijusius su psichologinėmis ir elgsenos funkcijomis (1 dalies b punktas) bei lieknėjimu ir svorio kontrole (1 dalies c punktas). Be to, leidimų suteikimo tvarką galima taikyti įtraukiant į sąrašą teiginius apie sveikatingumą, kurie remiasi naujais moksliniais duomenimis ir (arba) prie kurių pridedamas prašymas apsaugoti duomenis, kuriems taikomos nuosavybės teisės.

Dėl nacionalinių medicinos asociacijų ir su sveikatos apsauga susijusių labdaros subjektų rekomendacijų ar patvirtinimų numatomas naujas 11 straipsnis, pagal kurį tol, kol nėra patvirtintos Bendrijos taisyklės, laikantis Sutarties nuostatų ir toliau galima taikyti nacionalinės teisės aktus.

| 3. | Teiginių apie maistingumą taikymo sritis (5 konstatuojamoji dalis, 2 straipsnio 4 dalis, 27 straipsnio 4 dalis)

  Nors pirminiame pasiūlyme nenumatyta, kad simboliai/ženklinimas gali būti naudojami kaip teiginiai apie maistingumą, Taryba išsamiai išnagrinėjo šį klausimą, nes jai buvo pateikiama vis daugiau klausimų dėl teigiamo ir neigiamo ženklinimo, susijusio su maisto produkto maistingumu (naudojamo, pavyzdžiui, prekybos centro lentynose). Todėl bendrojoje pozicijoje paaiškinama, kad siūlomas reglamentas taikomas tik teiginiams apie naudingą poveikį ir nebus taikomas teiginiams, susijusiems su maisto produktų nenaudingu poveikiu. Todėl nurodyta, kad valstybės narės, kurios ketina įvesti su teiginiais, kuriuose nurodytas nenaudingas poveikis, susijusias nacionalines sistemas, turėtų apie tokias sistemas pranešti Komisijai ir valstybėms narėms pagal Direktyvą 98/34/EB (5 konstatuojamoji dalis).
  Be to, siekiant atsižvelgti į tai, kad keliose valstybėse narėse vartojami vaizdinės, grafinės arba simbolinės formos teiginiai, 27 straipsnio 4 dalyje buvo įvesta pereinamojo laikotarpio tvarka, kuria numatoma, kad logotipų ir simbolių naudojimo nacionalines taisykles leidžiama naudoti, jei laikomasi bendrų reglamento principų. |
| --- | --- |

3.

Teiginių apie maistingumą taikymo sritis (5 konstatuojamoji dalis, 2 straipsnio 4 dalis, 27 straipsnio 4 dalis)

Nors pirminiame pasiūlyme nenumatyta, kad simboliai/ženklinimas gali būti naudojami kaip teiginiai apie maistingumą, Taryba išsamiai išnagrinėjo šį klausimą, nes jai buvo pateikiama vis daugiau klausimų dėl teigiamo ir neigiamo ženklinimo, susijusio su maisto produkto maistingumu (naudojamo, pavyzdžiui, prekybos centro lentynose). Todėl bendrojoje pozicijoje paaiškinama, kad siūlomas reglamentas taikomas tik teiginiams apie naudingą poveikį ir nebus taikomas teiginiams, susijusiems su maisto produktų nenaudingu poveikiu. Todėl nurodyta, kad valstybės narės, kurios ketina įvesti su teiginiais, kuriuose nurodytas nenaudingas poveikis, susijusias nacionalines sistemas, turėtų apie tokias sistemas pranešti Komisijai ir valstybėms narėms pagal Direktyvą 98/34/EB (5 konstatuojamoji dalis).

Be to, siekiant atsižvelgti į tai, kad keliose valstybėse narėse vartojami vaizdinės, grafinės arba simbolinės formos teiginiai, 27 straipsnio 4 dalyje buvo įvesta pereinamojo laikotarpio tvarka, kuria numatoma, kad logotipų ir simbolių naudojimo nacionalines taisykles leidžiama naudoti, jei laikomasi bendrų reglamento principų.

Komisija sutiko su Tarybos sutarta bendrąja pozicija.

2.   Europos Parlamento pakeitimai

2005 m. gegužės 26 d. plenariniame posėdyje įvykusiu balsavimu Europos Parlamentas priėmė 75 pasiūlymo pakeitimus (22 ir 23 pakeitimai yra kalbinio pobūdžio ir neturi įtakos tekstui anglų kalba).

Taryba:

| a) | į bendrąją poziciją visa apimtimi, iš dalies ar iš esmės įtraukė 35 pakeitimus:
  Konstatuojamosios dalys:

  1 pakeitimas (dėl 1 konstatuojamosios dalies (naujos)) ir 10 pakeitimas (dėl 19 konstatuojamosios dalies): iš dalies įtraukti 10 konstatuojamosios dalies paskutiniam sakinyje, daugiausia dėmesio skiriant maistinių medžiagų apibūdinimams ir jų naudojimo sąlygoms. Konstatuojamojoje dalyje konkrečiai nurodoma mitybos įpročių bei tradicijų įvairovė ir tai, kad atskiri produktai gali vaidinti svarbų vaidmenį bendroje mityboje.

  2 pakeitimas (dėl 3a konstatuojamosios dalies (naujos)): iš dalies priimtas 4 konstatuojamojoje dalyje, kurioje paaiškinama, kad reglamentas neturėtų būti taikomas teiginiams nekomercinio pobūdžio pranešimuose, pavyzdžiui, visuomenės sveikatos institucijų ir tarnybų skelbiamose mitybos gairėse ir patarimuose arba spaudoje ir moksliniuose leidiniuose skelbiamuose nekomerciniuose pranešimuose ir informacijoje.

  4 pakeitimas (dėl 7 konstatuojamosios dalies): iš esmės ir iš dalies priimtas 11 konstatuojamojoje dalyje. Visų pirma nurodyta, kad Komisija, rengdama maistinių medžiagų apibūdinimus ir susijusias taikytinas priemones, atsižvelgs į Europos maisto saugos tarnybos patarimus.

  6 pakeitimas (dėl 13 konstatuojamosios dalies) ir 7 pakeitimas (dėl 15 konstatuojamosios dalies): nežymiai performuluoti ir įterpti atitinkamai 20 ir 23 konstatuojamosiose dalyse.

  8 pakeitimas (dėl 16 konstatuojamosios dalies): bendrojoje pozicijoje dalis šio pakeitimo iš esmės įtraukta 24 konstatuojamojoje dalyje ir 13 straipsnyje. Praktiškai laikoma, kad nuoroda į tai, kiek ir kaip greitai galima numesti svorio, turėtų būti uždrausta, kaip numatyta pirminiame pasiūlyme, tačiau teiginiai, susiję su lieknėjimu, svorio metimu arba maitinantis gaunamo energijos kiekio sumažinimu, gali būti vartojami, jei jie pagrįsti visuotinai pripažintais moksliniais duomenimis ir yra gerai suprantami vidutiniam vartotojui.

  9 pakeitimas (dėl 17 konstatuojamosios dalies): yra iš dalies priimtinas ir buvo įtrauktas 25 konstatuojamojoje dalyje.

  12 pakeitimas (dėl 22 konstatuojamosios dalies): nežymiai performulavus įterptas 30 konstatuojamojoje dalyje.

  14 pakeitimas (dėl 26 konstatuojamosios dalies): priimtina jo pirmoji dalis, įtraukta 33 konstatuojamojoje dalyje.
  Straipsniai

  16 pakeitimas (dėl 1 straipsnio 2 dalies): iš dalies įtrauktas 1 straipsnio 2 dalyje, nors Taryba negali pritarti siūlymui neįtraukti į reglamento taikymo sritį dideliais kiekiais parduodamų produktų ir vaisių bei daržovių.

  17 pakeitimas (dėl 1 straipsnio 3a dalies (naujos): iš dalies įtrauktas 1 straipsnio 4 dalyje.

  20 ir 21 pakeitimai (dėl 2 straipsnio 1 dalies): visiškai įtraukti 2 straipsnyje.

  26 ir 27 pakeitimai (dėl 3 straipsnio 2 dalies a ir c punktų): visiškai įtraukti 3 straipsnyje.

  28 pakeitimas (dėl 3 straipsnio antros pastraipos da punkto (naujo)): pirma dalis atspindėta 3 straipsnio antros pastraipos c punkte, o antra dalis iš esmės įtraukta d punkte.

  30 pakeitimas (dėl 5 straipsnio 1 dalies a punkto): pirma dalis dabar įtraukta 5 straipsnio 1 dalies a punkte.

  31, 32 ir 33 pakeitimai (dėl 5 straipsnio 1 dalies b, c ir d punktų): visiškai priimti, kaip pasiūlyta.

  36 pakeitimas (dėl 7 straipsnio): šio pakeitimo pirma dalis įterpta 10 konstatuojamojoje dalyje. Nuoroda į maisto papildus ir Direktyvą 2002/46/EB (pagal kurią, be kita ko, reikalaujama, kad nurodytas maistinių ar kitų medžiagų kiekis — tai etiketėje nurodytas produkto kiekis, kurį rekomenduojama suvartoti per dieną) pateikiama 7 straipsnio trečioje pastraipoje.

  41 ir 91 pakeitimai (dėl 11 straipsnio): visiškai įtraukti, kaip pasiūlyta.

  42 pakeitimas (dėl 11 straipsnio 1 dalies): šis pakeitimas iš dalies ir iš esmės įtrauktas bendrojoje pozicijoje. Praktiškai kai kurie teiginiai dėl sveikatingumo, kuriems buvo siūloma nustatyti apribojimus pagal 11 straipsnį (visų pirma pirminio pasiūlymo 1 dalies a bei b punktuose ir iš dalies c punkte ir iš dalies d punkte) iš to straipsnio išbraukti ir dabar nurodomi 10 straipsnio 3 dalyje (gali būti vartojami konkrečiomis sąlygomis), 11 straipsnyje (nacionalinės taisyklės gali būti taikomos, jei nėra atitinkamų Bendrijos taisyklių) arba 13 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose, kuriuose numatyta, kad jie gali būti įtraukti į teiginių apie sveikatingumą sąrašą, jei yra pagrįsti visuotinai pripažintais moksliniais duomenimis ir gerai suprantami vidutiniam vartotojui.

  43 ir 93 pakeitimai (dėl 11 straipsnio 2 dalies): dėl šių pakeitimų sutinkama iš esmės ir jie yra 10 straipsnio 4 dalyje.

  44 pakeitimas (dėl 12 straipsnio 1 dalies): iš dalies įtraukti dėl termino „įprastas“ išbraukimo 13 straipsnio 1 dalyje ir dėl poreikio tinkamai pagrįsti teiginį 13 straipsnio 2 dalyje, kurioje dabar nurodomas poreikis pateikti nuorodą į susijusius mokslinius įrodymus.

  45 pakeitimas (dėl 12 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos): iš dalies ir iš esmės įtrauktas 13 straipsnio 5 dalyje, pagal kurią į patvirtintą sąrašą galima įtraukti teiginius apie sveikatingumą, suinteresuotoms šalims pateikus prašymą leidimui gauti.

  50 pakeitimas (dėl 14 straipsnio 2 dalies b punkto): visiškai įtrauktas 15 straipsnio 3 dalies b punkte.

  51 pakeitimas (dėl 14 straipsnio 2 dalies e punkto): jam iš dalies pritariama, visų pirma dėl pareigos pateikti siūlomą formuluotę visomis Bendrijos kalbomis išbraukimo. Dėl MVĮ skirtų aiškinamųjų priemonių nurodoma, kad 15 straipsniui taikyti skirtos įgyvendinimo taisyklės, įskaitant susijusias su paraiškos parengimu ir pateikimu, numatytos to straipsnio 4 dalyje. Be to, 15 straipsnio 5 dalyje numatoma, kad iki reglamento taikymo dienos Tarnyba priims išsamias gaires, skirtas padėti pareiškėjams.

  57 pakeitimas (dėl 15 straipsnio 1 dalies): iš dalies įtrauktas dėl Tarnybai numatyto termino nuomonei pateikti, kuris buvo pratęstas iki šešių mėnesių.

  61 pakeitimas (dėl 15 straipsnio 4 dalies c punkto): iš esmes pritarta — išbraukta nuoroda į visas Bendrijos kalbas, kaip numatoma pakeitime.

  62 pakeitimas (dėl 15 straipsnio 4a dalies (naujos): pritarta iš dalies ir iš esmės. Bendrosios pozicijos 16 straipsnio 6 dalyje konkrečiai numatyta, kad pareiškėjas gali teikti Komisijai pastabas apie Tarnybos nuomonę 30 dienų nuo jos paskelbimo. 17 straipsnio 1 dalyje numatoma, kad sprendimo projekte Komisija atsižvelgs į Tarnybos nuomonę ir kitus su klausimu susijusius teisėtus veiksnius.

  72 pakeitimas (dėl 26 straipsnio): iš esmės įtrauktas dėl rinkoje jau esantiems produktams ir jau vartojamiems teiginiams apie sveikatingumą taikomų pereinamojo laikotarpio priemonių. Naujas 27 straipsnis yra visas skirtas taikomoms pereinamojo laikotarpio priemonėms, taip pat į rinką jau pateiktų maisto produktų, produktų, turinčių prekių ženklus ar prekių pavadinimus, egzistavusius iki 2005 m. sausio 1 d., ir jau vartojamų teiginių apie maistingumą ir sveikatingumą atveju. |
| --- | --- |

a)

į bendrąją poziciją visa apimtimi, iš dalies ar iš esmės įtraukė 35 pakeitimus:

Konstatuojamosios dalys:

1 pakeitimas (dėl 1 konstatuojamosios dalies (naujos)) ir 10 pakeitimas (dėl 19 konstatuojamosios dalies): iš dalies įtraukti 10 konstatuojamosios dalies paskutiniam sakinyje, daugiausia dėmesio skiriant maistinių medžiagų apibūdinimams ir jų naudojimo sąlygoms. Konstatuojamojoje dalyje konkrečiai nurodoma mitybos įpročių bei tradicijų įvairovė ir tai, kad atskiri produktai gali vaidinti svarbų vaidmenį bendroje mityboje.

2 pakeitimas (dėl 3a konstatuojamosios dalies (naujos)): iš dalies priimtas 4 konstatuojamojoje dalyje, kurioje paaiškinama, kad reglamentas neturėtų būti taikomas teiginiams nekomercinio pobūdžio pranešimuose, pavyzdžiui, visuomenės sveikatos institucijų ir tarnybų skelbiamose mitybos gairėse ir patarimuose arba spaudoje ir moksliniuose leidiniuose skelbiamuose nekomerciniuose pranešimuose ir informacijoje.

4 pakeitimas (dėl 7 konstatuojamosios dalies): iš esmės ir iš dalies priimtas 11 konstatuojamojoje dalyje. Visų pirma nurodyta, kad Komisija, rengdama maistinių medžiagų apibūdinimus ir susijusias taikytinas priemones, atsižvelgs į Europos maisto saugos tarnybos patarimus.

6 pakeitimas (dėl 13 konstatuojamosios dalies) ir 7 pakeitimas (dėl 15 konstatuojamosios dalies): nežymiai performuluoti ir įterpti atitinkamai 20 ir 23 konstatuojamosiose dalyse.

8 pakeitimas (dėl 16 konstatuojamosios dalies): bendrojoje pozicijoje dalis šio pakeitimo iš esmės įtraukta 24 konstatuojamojoje dalyje ir 13 straipsnyje. Praktiškai laikoma, kad nuoroda į tai, kiek ir kaip greitai galima numesti svorio, turėtų būti uždrausta, kaip numatyta pirminiame pasiūlyme, tačiau teiginiai, susiję su lieknėjimu, svorio metimu arba maitinantis gaunamo energijos kiekio sumažinimu, gali būti vartojami, jei jie pagrįsti visuotinai pripažintais moksliniais duomenimis ir yra gerai suprantami vidutiniam vartotojui.

9 pakeitimas (dėl 17 konstatuojamosios dalies): yra iš dalies priimtinas ir buvo įtrauktas 25 konstatuojamojoje dalyje.

12 pakeitimas (dėl 22 konstatuojamosios dalies): nežymiai performulavus įterptas 30 konstatuojamojoje dalyje.

14 pakeitimas (dėl 26 konstatuojamosios dalies): priimtina jo pirmoji dalis, įtraukta 33 konstatuojamojoje dalyje.

Straipsniai

16 pakeitimas (dėl 1 straipsnio 2 dalies): iš dalies įtrauktas 1 straipsnio 2 dalyje, nors Taryba negali pritarti siūlymui neįtraukti į reglamento taikymo sritį dideliais kiekiais parduodamų produktų ir vaisių bei daržovių.

17 pakeitimas (dėl 1 straipsnio 3a dalies (naujos): iš dalies įtrauktas 1 straipsnio 4 dalyje.

20 ir 21 pakeitimai (dėl 2 straipsnio 1 dalies): visiškai įtraukti 2 straipsnyje.

26 ir 27 pakeitimai (dėl 3 straipsnio 2 dalies a ir c punktų): visiškai įtraukti 3 straipsnyje.

28 pakeitimas (dėl 3 straipsnio antros pastraipos da punkto (naujo)): pirma dalis atspindėta 3 straipsnio antros pastraipos c punkte, o antra dalis iš esmės įtraukta d punkte.

30 pakeitimas (dėl 5 straipsnio 1 dalies a punkto): pirma dalis dabar įtraukta 5 straipsnio 1 dalies a punkte.

31, 32 ir 33 pakeitimai (dėl 5 straipsnio 1 dalies b, c ir d punktų): visiškai priimti, kaip pasiūlyta.

36 pakeitimas (dėl 7 straipsnio): šio pakeitimo pirma dalis įterpta 10 konstatuojamojoje dalyje. Nuoroda į maisto papildus ir Direktyvą 2002/46/EB (pagal kurią, be kita ko, reikalaujama, kad nurodytas maistinių ar kitų medžiagų kiekis — tai etiketėje nurodytas produkto kiekis, kurį rekomenduojama suvartoti per dieną) pateikiama 7 straipsnio trečioje pastraipoje.

41 ir 91 pakeitimai (dėl 11 straipsnio): visiškai įtraukti, kaip pasiūlyta.

42 pakeitimas (dėl 11 straipsnio 1 dalies): šis pakeitimas iš dalies ir iš esmės įtrauktas bendrojoje pozicijoje. Praktiškai kai kurie teiginiai dėl sveikatingumo, kuriems buvo siūloma nustatyti apribojimus pagal 11 straipsnį (visų pirma pirminio pasiūlymo 1 dalies a bei b punktuose ir iš dalies c punkte ir iš dalies d punkte) iš to straipsnio išbraukti ir dabar nurodomi 10 straipsnio 3 dalyje (gali būti vartojami konkrečiomis sąlygomis), 11 straipsnyje (nacionalinės taisyklės gali būti taikomos, jei nėra atitinkamų Bendrijos taisyklių) arba 13 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose, kuriuose numatyta, kad jie gali būti įtraukti į teiginių apie sveikatingumą sąrašą, jei yra pagrįsti visuotinai pripažintais moksliniais duomenimis ir gerai suprantami vidutiniam vartotojui.

43 ir 93 pakeitimai (dėl 11 straipsnio 2 dalies): dėl šių pakeitimų sutinkama iš esmės ir jie yra 10 straipsnio 4 dalyje.

44 pakeitimas (dėl 12 straipsnio 1 dalies): iš dalies įtraukti dėl termino „įprastas“ išbraukimo 13 straipsnio 1 dalyje ir dėl poreikio tinkamai pagrįsti teiginį 13 straipsnio 2 dalyje, kurioje dabar nurodomas poreikis pateikti nuorodą į susijusius mokslinius įrodymus.

45 pakeitimas (dėl 12 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos): iš dalies ir iš esmės įtrauktas 13 straipsnio 5 dalyje, pagal kurią į patvirtintą sąrašą galima įtraukti teiginius apie sveikatingumą, suinteresuotoms šalims pateikus prašymą leidimui gauti.

50 pakeitimas (dėl 14 straipsnio 2 dalies b punkto): visiškai įtrauktas 15 straipsnio 3 dalies b punkte.

51 pakeitimas (dėl 14 straipsnio 2 dalies e punkto): jam iš dalies pritariama, visų pirma dėl pareigos pateikti siūlomą formuluotę visomis Bendrijos kalbomis išbraukimo. Dėl MVĮ skirtų aiškinamųjų priemonių nurodoma, kad 15 straipsniui taikyti skirtos įgyvendinimo taisyklės, įskaitant susijusias su paraiškos parengimu ir pateikimu, numatytos to straipsnio 4 dalyje. Be to, 15 straipsnio 5 dalyje numatoma, kad iki reglamento taikymo dienos Tarnyba priims išsamias gaires, skirtas padėti pareiškėjams.

57 pakeitimas (dėl 15 straipsnio 1 dalies): iš dalies įtrauktas dėl Tarnybai numatyto termino nuomonei pateikti, kuris buvo pratęstas iki šešių mėnesių.

61 pakeitimas (dėl 15 straipsnio 4 dalies c punkto): iš esmes pritarta — išbraukta nuoroda į visas Bendrijos kalbas, kaip numatoma pakeitime.

62 pakeitimas (dėl 15 straipsnio 4a dalies (naujos): pritarta iš dalies ir iš esmės. Bendrosios pozicijos 16 straipsnio 6 dalyje konkrečiai numatyta, kad pareiškėjas gali teikti Komisijai pastabas apie Tarnybos nuomonę 30 dienų nuo jos paskelbimo. 17 straipsnio 1 dalyje numatoma, kad sprendimo projekte Komisija atsižvelgs į Tarnybos nuomonę ir kitus su klausimu susijusius teisėtus veiksnius.

72 pakeitimas (dėl 26 straipsnio): iš esmės įtrauktas dėl rinkoje jau esantiems produktams ir jau vartojamiems teiginiams apie sveikatingumą taikomų pereinamojo laikotarpio priemonių. Naujas 27 straipsnis yra visas skirtas taikomoms pereinamojo laikotarpio priemonėms, taip pat į rinką jau pateiktų maisto produktų, produktų, turinčių prekių ženklus ar prekių pavadinimus, egzistavusius iki 2005 m. sausio 1 d., ir jau vartojamų teiginių apie maistingumą ir sveikatingumą atveju.

| b) | į bendrąją poziciją neįtraukė 38 pakeitimų.
  Dėl 3, 5, 11, 85, 24, 25, 29, 34, 35, 39,40, 46, 47, 48, 49, 53, 55, 56, 58, 60, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 96, 70 pakeitimų Taryba laikėsi Komisijos pareikštos pozicijos.
  Dėl 85 pakeitimo (dėl 1 straipsnio 1a dalies (naujos)), pagal kurį į reglamento taikymo sritį neįtraukiami prekių ženklai, gali būti nurodyta, kad 27 straipsnio 2 dalyje numatytas dešimties metų pereinamasis laikotarpis reglamento neatitinkantiems esamiems produktams, kurie turi prekių ženklus arba prekių pavadinimus.
  Dėl 13, 15, 18, 37, 38, 52, 54, 59, 67 ir 71 pakeitimų, kuriuos Komisija priėmė iš dalies arba iš esmės, bet kurie neįtraukti į bendrąją poziciją, gali būti pateiktos tokios pastabos:

  13 pakeitimas

  Taryba atkreipia dėmesį į tai, kad bendrosios pozicijos tekste jau numatomas konsultavimasis su suinteresuotais subjektais įgyvendinant siūlomą reglamentą (4 straipsnio 1 dalies penktoje pastraipoje arba 10 straipsnio 4 dalyje) ir deramai atsižvelgiama į Europos maisto pramonės poreikius. Pavyzdžiui, inovacijų skatinimas, be kita ko, pabrėžiamas 10 ir 31 konstatuojamosiose dalyse, 13 straipsnio 5 dalyje (dėl teiginių apie sveikatingumą, išskyrus teiginius apie susirgimo pavojaus mažinimą, kai privaloma duomenų apsauga). 27 straipsnyje (naujame) išdėstytos išsamios pereinamojo laikotarpio priemonės, taikomos jau egzistuojantiems produktams ir vartojamiems teiginiams apie sveikatingumą.

  15 pakeitimas

  Siūloma konstatuojamoji dalis laikoma netinkama, nes ji neatitinka jokios siūlomo reglamento teksto esminės nuostatos. Taryba neabejoja faktu, kad informacijos kampanijos mitybos klausimais ir dėl sveikos mitybos įpročių gali vaidinti svarbų vaidmenį nutukimo ir susijusių ligų prevencijos srityje.

  18 pakeitimas

  Taryba mano, kad maisto papildai visiškai priklauso siūlomo reglamento taikymo sričiai, ir todėl nepritaria šiam pakeitimui. Maisto papildų atveju taikomi konkretūs ženklinimo reikalavimai nurodyti 7 straipsnio trečioje pastraipoje.

  37 pakeitimas

  Būtinas vartotojų grupės dalyvavimas iš dalies keičiant reglamento priede pateikiamą teiginių apie sveikatingumą sąrašą laiko ir sąnaudų požiūriu gali tapti papildoma našta šio priedo keitimo procese. Manoma, kad bendrosios pozicijos 5 straipsnio 2 dalis, kurioje išvardytos visiems teiginiams taikomos bendrosios sąlygos, šiuo požiūriu pakankamai aiški, nes joje nurodyta, kad „vartoti teiginius apie maistingumą ir sveikatingumą leidžiama tik tuo atveju, jei galima tikėtis, kad teiginiuose nurodytą teigiamą poveikį supras vidutinis vartotojas“.

  38 pakeitimas

  Pasiūlymas leisti lyginamuosius teiginius apie skirtingų kategorijų maisto produktų maistingumą bendrojoje pozicijoje nebuvo priimtas, nes buvo iškelti klausimai dėl galimų pasekmių vartotojams skirtos informacijos aiškumui ir moksliniam objektyvumui.

  52 pakeitimas

  Tarybos manymu, dėl siūlomo papildomo reikalavimo ankstyvame leidimo proceso etape pateikti siūlomos maisto pakuotės, ant kurios bus pateikiamas teiginys, pavyzdį pareiškėjas patirtų papildomų išlaidų, tačiau nebūtų tam proporcingos naudos. Taip pat pažymėtina, kad 25 straipsnyje numatyta, jog valstybė narė stebėsenos tikslais gali reikalauti, kad gamintojas arba už pateikimą į rinką atsakingas asmuo pateiktų produkto etiketės pavyzdį.

  54 pakeitimas

  Taryba mano, kad siekiant supaprastinti visą leidimų suteikimo procesą, jau buvo racionalizuoti keli reikalavimai (pvz., kalbos reikalavimas). Be to, 15 straipsnio 4 ir 5 dalyse numatyta, kad Komisija ir Tarnyba atitinkamai nustatys įgyvendinimo taisykles ir išsamias gaires, kuriomis siekiama padėti pareiškėjams rengti ir pateikti paraiškas.

  59 pakeitimas

  Taryba nusprendė palikti pirminį pasiūlymo tekstą, nedaug jį pakeisdama, nes jis tiksliau apibūdina Tarnybos vaidmenį ir kompetenciją vertinant paraiškas.

  67 pakeitimas

  Taryba mano, kad dėl pasiūlyto trijų mėnesių laikotarpio Komisijai išnagrinėti Tarnybos nuomonę tekstas netaptų aiškesnis. Pažymėtina, kad pagal bendrosios pozicijos 18 straipsnio 2 dalį Tarnybos nuomonė turėtų būti nagrinėjama kartu su pareiškėjų arba visuomenės pateiktomis pastabomis, kurioms pateikti numatytas 30 dienų laikotarpis po Tarnybos nuomonės paskelbimo. Be to, 17 straipsnio 1 dalyje dėl taikytinos tvarkos jau nustatomi išsamūs tam skirti terminai.

  71 pakeitimas

  Taryba mano, kad siūlomas trejų metų laikotarpis, per kurį Komisija pateikia ataskaitą apie siūlomo reglamento taikymą nėra tinkamas, nes tuo metu dar nebus įgyvendinti keli pagrindiniai jo aspektai (pvz., maistinių medžiagų apibūdinimai arba leidžiamų teiginių apie sveikatingumą sąrašas).
  Dėl antros pakeitimo dalies, kurioje visų pirma prašoma išnagrinėti problemas, iškilusias taikant 1 straipsnio 4a dalį (naują) (85 pakeitimas) dėl netaikymo produktams, kurie turi prekių ženklus, primenama, kad pagal bendrosios pozicijos 27 straipsnį tokie produktai gali būti parduodami 10 metų, net jei jie neatitinka reglamento. Dabartinė 26 straipsnio formuluotė palieka galimybę Komisijai išnagrinėti šį klausimą vertinant reglamento taikymą ir atitinkamų produktų rinkos vystymąsi bei tai, kaip vartotojai supranta teiginius. |
| --- | --- |

b)

į bendrąją poziciją neįtraukė 38 pakeitimų.

Dėl 3, 5, 11, 85, 24, 25, 29, 34, 35, 39,40, 46, 47, 48, 49, 53, 55, 56, 58, 60, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 96, 70 pakeitimų Taryba laikėsi Komisijos pareikštos pozicijos.

Dėl 85 pakeitimo (dėl 1 straipsnio 1a dalies (naujos)), pagal kurį į reglamento taikymo sritį neįtraukiami prekių ženklai, gali būti nurodyta, kad 27 straipsnio 2 dalyje numatytas dešimties metų pereinamasis laikotarpis reglamento neatitinkantiems esamiems produktams, kurie turi prekių ženklus arba prekių pavadinimus.

Dėl 13, 15, 18, 37, 38, 52, 54, 59, 67 ir 71 pakeitimų, kuriuos Komisija priėmė iš dalies arba iš esmės, bet kurie neįtraukti į bendrąją poziciją, gali būti pateiktos tokios pastabos:

13 pakeitimas

Taryba atkreipia dėmesį į tai, kad bendrosios pozicijos tekste jau numatomas konsultavimasis su suinteresuotais subjektais įgyvendinant siūlomą reglamentą (4 straipsnio 1 dalies penktoje pastraipoje arba 10 straipsnio 4 dalyje) ir deramai atsižvelgiama į Europos maisto pramonės poreikius. Pavyzdžiui, inovacijų skatinimas, be kita ko, pabrėžiamas 10 ir 31 konstatuojamosiose dalyse, 13 straipsnio 5 dalyje (dėl teiginių apie sveikatingumą, išskyrus teiginius apie susirgimo pavojaus mažinimą, kai privaloma duomenų apsauga). 27 straipsnyje (naujame) išdėstytos išsamios pereinamojo laikotarpio priemonės, taikomos jau egzistuojantiems produktams ir vartojamiems teiginiams apie sveikatingumą.

15 pakeitimas

Siūloma konstatuojamoji dalis laikoma netinkama, nes ji neatitinka jokios siūlomo reglamento teksto esminės nuostatos. Taryba neabejoja faktu, kad informacijos kampanijos mitybos klausimais ir dėl sveikos mitybos įpročių gali vaidinti svarbų vaidmenį nutukimo ir susijusių ligų prevencijos srityje.

18 pakeitimas

Taryba mano, kad maisto papildai visiškai priklauso siūlomo reglamento taikymo sričiai, ir todėl nepritaria šiam pakeitimui. Maisto papildų atveju taikomi konkretūs ženklinimo reikalavimai nurodyti 7 straipsnio trečioje pastraipoje.

37 pakeitimas

Būtinas vartotojų grupės dalyvavimas iš dalies keičiant reglamento priede pateikiamą teiginių apie sveikatingumą sąrašą laiko ir sąnaudų požiūriu gali tapti papildoma našta šio priedo keitimo procese. Manoma, kad bendrosios pozicijos 5 straipsnio 2 dalis, kurioje išvardytos visiems teiginiams taikomos bendrosios sąlygos, šiuo požiūriu pakankamai aiški, nes joje nurodyta, kad „vartoti teiginius apie maistingumą ir sveikatingumą leidžiama tik tuo atveju, jei galima tikėtis, kad teiginiuose nurodytą teigiamą poveikį supras vidutinis vartotojas“.

38 pakeitimas

Pasiūlymas leisti lyginamuosius teiginius apie skirtingų kategorijų maisto produktų maistingumą bendrojoje pozicijoje nebuvo priimtas, nes buvo iškelti klausimai dėl galimų pasekmių vartotojams skirtos informacijos aiškumui ir moksliniam objektyvumui.

52 pakeitimas

Tarybos manymu, dėl siūlomo papildomo reikalavimo ankstyvame leidimo proceso etape pateikti siūlomos maisto pakuotės, ant kurios bus pateikiamas teiginys, pavyzdį pareiškėjas patirtų papildomų išlaidų, tačiau nebūtų tam proporcingos naudos. Taip pat pažymėtina, kad 25 straipsnyje numatyta, jog valstybė narė stebėsenos tikslais gali reikalauti, kad gamintojas arba už pateikimą į rinką atsakingas asmuo pateiktų produkto etiketės pavyzdį.

54 pakeitimas

Taryba mano, kad siekiant supaprastinti visą leidimų suteikimo procesą, jau buvo racionalizuoti keli reikalavimai (pvz., kalbos reikalavimas). Be to, 15 straipsnio 4 ir 5 dalyse numatyta, kad Komisija ir Tarnyba atitinkamai nustatys įgyvendinimo taisykles ir išsamias gaires, kuriomis siekiama padėti pareiškėjams rengti ir pateikti paraiškas.

59 pakeitimas

Taryba nusprendė palikti pirminį pasiūlymo tekstą, nedaug jį pakeisdama, nes jis tiksliau apibūdina Tarnybos vaidmenį ir kompetenciją vertinant paraiškas.

67 pakeitimas

Taryba mano, kad dėl pasiūlyto trijų mėnesių laikotarpio Komisijai išnagrinėti Tarnybos nuomonę tekstas netaptų aiškesnis. Pažymėtina, kad pagal bendrosios pozicijos 18 straipsnio 2 dalį Tarnybos nuomonė turėtų būti nagrinėjama kartu su pareiškėjų arba visuomenės pateiktomis pastabomis, kurioms pateikti numatytas 30 dienų laikotarpis po Tarnybos nuomonės paskelbimo. Be to, 17 straipsnio 1 dalyje dėl taikytinos tvarkos jau nustatomi išsamūs tam skirti terminai.

71 pakeitimas

Taryba mano, kad siūlomas trejų metų laikotarpis, per kurį Komisija pateikia ataskaitą apie siūlomo reglamento taikymą nėra tinkamas, nes tuo metu dar nebus įgyvendinti keli pagrindiniai jo aspektai (pvz., maistinių medžiagų apibūdinimai arba leidžiamų teiginių apie sveikatingumą sąrašas).

Dėl antros pakeitimo dalies, kurioje visų pirma prašoma išnagrinėti problemas, iškilusias taikant 1 straipsnio 4a dalį (naują) (85 pakeitimas) dėl netaikymo produktams, kurie turi prekių ženklus, primenama, kad pagal bendrosios pozicijos 27 straipsnį tokie produktai gali būti parduodami 10 metų, net jei jie neatitinka reglamento. Dabartinė 26 straipsnio formuluotė palieka galimybę Komisijai išnagrinėti šį klausimą vertinant reglamento taikymą ir atitinkamų produktų rinkos vystymąsi bei tai, kaip vartotojai supranta teiginius.

3.   Tarybos padaryti kiti pakeitimai

Kiti bendrojoje pozicijoje padaryti pakeitimai apima:

| — | alkoholinius gėrimus: bendras draudimas naudoti teiginius alkoholinių gėrimų atveju, išskyrus teiginius, kuriuose nurodomas sumažintas alkoholio arba energijos kiekis, buvo išlaikytas 4 straipsnio 3 dalyje. Be to, 4 straipsnio 4 dalyje aiškiau nurodyta, kad nesant konkrečių Bendrijos taisyklių dėl tokių teiginių vartojimo gėrimų, kurių sudėtyje paprastai būna alkoholio, atveju, laikantis Sutarties nuostatų gali būti taikomos atitinkamos nacionalinės taisyklės. |
| --- | --- |

—

alkoholinius gėrimus: bendras draudimas naudoti teiginius alkoholinių gėrimų atveju, išskyrus teiginius, kuriuose nurodomas sumažintas alkoholio arba energijos kiekis, buvo išlaikytas 4 straipsnio 3 dalyje. Be to, 4 straipsnio 4 dalyje aiškiau nurodyta, kad nesant konkrečių Bendrijos taisyklių dėl tokių teiginių vartojimo gėrimų, kurių sudėtyje paprastai būna alkoholio, atveju, laikantis Sutarties nuostatų gali būti taikomos atitinkamos nacionalinės taisyklės.

| — | komerciniai prekių pavadinimai arba prekių ženklai: komercinių prekių pavadinimų arba prekių ženklų, kurie kartu gali būti laikomi teiginiais ir dėl jų išraiškos arba formuluotės patenka į siūlomo reglamento taikymo sritį, vartojimas aptariamas 1 straipsnio 3 dalyje. Ši nauja nuostata leidžia naudoti tokius prekių pavadinimus arba prekių ženklus netaikant leidimų suteikimo procedūros, jei etiketėje, pristatyme ar reklamoje taip pat pateikiamas šio reglamento nuostatas atitinkantis susijęs teiginys apie maistingumą ar sveikatingumą. |
| --- | --- |

—

komerciniai prekių pavadinimai arba prekių ženklai: komercinių prekių pavadinimų arba prekių ženklų, kurie kartu gali būti laikomi teiginiais ir dėl jų išraiškos arba formuluotės patenka į siūlomo reglamento taikymo sritį, vartojimas aptariamas 1 straipsnio 3 dalyje. Ši nauja nuostata leidžia naudoti tokius prekių pavadinimus arba prekių ženklus netaikant leidimų suteikimo procedūros, jei etiketėje, pristatyme ar reklamoje taip pat pateikiamas šio reglamento nuostatas atitinkantis susijęs teiginys apie maistingumą ar sveikatingumą.

| — | Siekiant atsižvelgti į susirūpinimą dėl reglamento taikymo egzistuojantiems prekių ženklams ir prekių pavadinimams, prekių pavadinimams ir prekių ženklams, kurie jau buvo naudojami iki 2005 m. sausio 1 d., nustatytas dešimties metų pereinamasis laikotarpis, po kurio jie turėtų atitikti reglamentą (27 straipsnio 2 dalis). |
| --- | --- |

—

Siekiant atsižvelgti į susirūpinimą dėl reglamento taikymo egzistuojantiems prekių ženklams ir prekių pavadinimams, prekių pavadinimams ir prekių ženklams, kurie jau buvo naudojami iki 2005 m. sausio 1 d., nustatytas dešimties metų pereinamasis laikotarpis, po kurio jie turėtų atitikti reglamentą (27 straipsnio 2 dalis).

Priedas

Reglamento priede pateikiamos teiginių apie maistingumą vartojimo sąlygos buvo iš dalies pakeistos, kad būtų atsižvelgta, visų pirma, į naujausius technikos ir mokslo pasiekimus šioje srityje.

---

(1)  Dok. KOM/2003/0424, galutinis – COD 2003/0165.

(2)  Dok. 9200/05.

(3)  OL C 112, 2004 4 30, p. 44.

---