# Den Europæiske Unions C 82/5. a

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 82 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 49. årgang5. april 2006 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 82

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

49. årgang5. april 2006

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelelser |
| | Rådet |
| 2006/C 082/1 | Rådets udtalelse af 14. marts 2006 om Grækenlands opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2008 | 1 |
| 2006/C 082/2 | Rådets udtalelse af 14. marts 2006. om Tysklands opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2009 | 6 |
| 2006/C 082/3 | Rådets udtalelse af 14. marts 2006 om Spaniens opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2008 | 10 |
| 2006/C 082/4 | Rådets udtalelse af 14. marts 2006 om Frankrigs opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2009 | 14 |
| 2006/C 082/5 | Rådets udtalelse af 14. marts 2006 om Irlands opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2008 | 19 |
| 2006/C 082/6 | Rådets udtalelse af 14. marts 2006 om Italiens opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2009 | 23 |
| 2006/C 082/7 | Rådets udtalelse af 14. marts 2006 om Nederlandenes opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2008 | 27 |
| 2006/C 082/8 | Rådets udtalelse af 14. marts 2006 om Portugals opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2009 | 31 |
| 2006/C 082/9 | Rådets udtalelse af 14. marts 2006 om Cyperns opdaterede konvergensprogram 2005-2009 | 36 |
| 2006/C 082/0 | Rådets udtalelse af 14. marts 2006 om Litauens opdaterede konvergensprogram 2005-2008 | 40 |
| 2006/C 082/1 | Rådets udtalelse af 14. marts 2006 om Maltas opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2008 | 44 |
| 2006/C 082/2 | Rådets udtalelse af 14. marts 2006 om Polens opdaterede konvergensprogram, 2005-2008 | 48 |
| 2006/C 082/3 | Rådets udtalelse af 14. marts 2006 om Det Forenede Kongeriges opdaterede konvergensprogram, 2005-2006 til 2010-2011 | 52 |
| | Kommissionen |
| 2006/C 082/4 | Euroens vekselkurs | 57 |
| 2006/C 082/5 | Tilbagekaldelse af anmeldelse af en fusion (Sag COMP/M.4162 — Merck/Schering) (
  1
  ) | 58 |
| 2006/C 082/6 | Informationsprocedure — Tekniske forskrifter (
  1
  ) | 59 |
| 2006/C 082/7 | Meddelelse om indledning af en delvis fornyet undersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af silicium med oprindelse i Rusland | 64 |
| 2006/C 082/8 | Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 68/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på uddannelsesstøtte (
  1
  ) | 66 |
| 2006/C 082/9 | Statsstøttesag — Italien — Statsstøttesag C 34/2005 (ex N 113/2005) — Legge Regionale n. 17/2004 Art. 60 — Regione Sicilia — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  ) | 71 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Meddelelser

Rådet

2006/C 082/1

Rådets udtalelse af 14. marts 2006 om Grækenlands opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2008

1

2006/C 082/2

Rådets udtalelse af 14. marts 2006. om Tysklands opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2009

6

2006/C 082/3

Rådets udtalelse af 14. marts 2006 om Spaniens opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2008

10

2006/C 082/4

Rådets udtalelse af 14. marts 2006 om Frankrigs opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2009

14

2006/C 082/5

Rådets udtalelse af 14. marts 2006 om Irlands opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2008

19

2006/C 082/6

Rådets udtalelse af 14. marts 2006 om Italiens opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2009

23

2006/C 082/7

Rådets udtalelse af 14. marts 2006 om Nederlandenes opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2008

27

2006/C 082/8

Rådets udtalelse af 14. marts 2006 om Portugals opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2009

31

2006/C 082/9

Rådets udtalelse af 14. marts 2006 om Cyperns opdaterede konvergensprogram 2005-2009

36

2006/C 082/0

Rådets udtalelse af 14. marts 2006 om Litauens opdaterede konvergensprogram 2005-2008

40

2006/C 082/1

Rådets udtalelse af 14. marts 2006 om Maltas opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2008

44

2006/C 082/2

Rådets udtalelse af 14. marts 2006 om Polens opdaterede konvergensprogram, 2005-2008

48

2006/C 082/3

Rådets udtalelse af 14. marts 2006 om Det Forenede Kongeriges opdaterede konvergensprogram, 2005-2006 til 2010-2011

52

Kommissionen

2006/C 082/4

Euroens vekselkurs

57

2006/C 082/5

Tilbagekaldelse af anmeldelse af en fusion (Sag COMP/M.4162 — Merck/Schering) (
  1
  )

1

58

2006/C 082/6

Informationsprocedure — Tekniske forskrifter (
  1
  )

1

59

2006/C 082/7

Meddelelse om indledning af en delvis fornyet undersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af silicium med oprindelse i Rusland

64

2006/C 082/8

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 68/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på uddannelsesstøtte (
  1
  )

1

66

2006/C 082/9

Statsstøttesag — Italien — Statsstøttesag C 34/2005 (ex N 113/2005) — Legge Regionale n. 17/2004 Art. 60 — Regione Sicilia — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  )

1

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Meddelelser

Rådet

| 5.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 82/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 82/1

---

RÅDETS UDTALELSE

af 14. marts 2006

om Grækenlands opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2008

(2006/C 82/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 14. marts 2006 behandlede Rådet Grækenlands opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2005-2008. |
| --- | --- |

(1)

Den 14. marts 2006 behandlede Rådet Grækenlands opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2005-2008.

| (2) | I de sidste ti år har væksten i det reale BNP været drevet af en solid vækst i produktiviteten, og med 3,5 % i gennemsnit lå den blandt de højeste i EU. En støt solid vækst har ført til en stor real konvergens, ledsaget af et drastisk fald i HICP-inflationen, som dog fortsat ligger et godt stykke over EU-gennemsnittet, og af stigende eksterne skævheder. Til trods for en høj vækst forblev det offentlige underskud gennemsnitlig et godt stykke over 5 % af BNP og nåede 6,6 % af BNP i 2004. Sammen med store ekstraordinære transaktioner bidrog det til akkumuleringen af offentlig gæld, som i de sidste ti år har ligget tæt på eller over 110 % af BNP. |
| --- | --- |

(2)

I de sidste ti år har væksten i det reale BNP været drevet af en solid vækst i produktiviteten, og med 3,5 % i gennemsnit lå den blandt de højeste i EU. En støt solid vækst har ført til en stor real konvergens, ledsaget af et drastisk fald i HICP-inflationen, som dog fortsat ligger et godt stykke over EU-gennemsnittet, og af stigende eksterne skævheder. Til trods for en høj vækst forblev det offentlige underskud gennemsnitlig et godt stykke over 5 % af BNP og nåede 6,6 % af BNP i 2004. Sammen med store ekstraordinære transaktioner bidrog det til akkumuleringen af offentlig gæld, som i de sidste ti år har ligget tæt på eller over 110 % af BNP.

| (3) | Den 5. juli 2004 fastslog Rådet, at Grækenland havde et uforholdsmæssigt stort underskud. Den 17. februar 2005 besluttede Rådet at meddele Grækenland, at det i overensstemmelse med artikel 104, stk. 9, skulle korrigere det uforholdsmæssigt store underskud inden 2006. I Kommissionens prognose fra efteråret 2004, som ligger til grund for denne beslutning, forventedes underskuddet at nå 5,5 % af BNP i 2004. I sin udtalelse af 6. april 2005 om det i marts 2005 reviderede opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2004-2007 opfordrede Rådet Grækenland til at gennemføre permanente foranstaltninger til at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2006, reducere det konjunkturkorrigerede underskud med mindst 0,5 % af BNP fra og med 2007, sikre en hurtigere nedbringelse af gælden, gennemføre de vedtagne pensionsreformer for at sikre holdbarhed i de offentlige finanser og foretage en yderligere forbedring af indsamlingen og behandlingen af offentlige data. |
| --- | --- |

(3)

Den 5. juli 2004 fastslog Rådet, at Grækenland havde et uforholdsmæssigt stort underskud. Den 17. februar 2005 besluttede Rådet at meddele Grækenland, at det i overensstemmelse med artikel 104, stk. 9, skulle korrigere det uforholdsmæssigt store underskud inden 2006. I Kommissionens prognose fra efteråret 2004, som ligger til grund for denne beslutning, forventedes underskuddet at nå 5,5 % af BNP i 2004. I sin udtalelse af 6. april 2005 om det i marts 2005 reviderede opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2004-2007 opfordrede Rådet Grækenland til at gennemføre permanente foranstaltninger til at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2006, reducere det konjunkturkorrigerede underskud med mindst 0,5 % af BNP fra og med 2007, sikre en hurtigere nedbringelse af gælden, gennemføre de vedtagne pensionsreformer for at sikre holdbarhed i de offentlige finanser og foretage en yderligere forbedring af indsamlingen og behandlingen af offentlige data.

| (4) | Opdateringen anslår underskuddet i 2005 til 4,3 % af BNP (2) i forhold til et overslag på 3,7 % af BNP i prognosen fra Kommissionens tjenestegrene fra efteråret og i den forrige opdatering. Forskellen i forhold til sidstnævnte afspejler hovedsagelig overførselsvirkninger af de revisioner, der i september 2005 blev foretaget af underskudsresultaterne for 2002-2004, og som bl.a. resulterede i et revideret 2004-underskud på 6,6 % af BNP, mens prognoserne fra Kommissionens tjenestegrene fra efteråret 2005 indeholdt engangsindtægter fra en bebudet securitiseringstransaktion, som ikke har fundet sted. |
| --- | --- |

(4)

Opdateringen anslår underskuddet i 2005 til 4,3 % af BNP (2) i forhold til et overslag på 3,7 % af BNP i prognosen fra Kommissionens tjenestegrene fra efteråret og i den forrige opdatering. Forskellen i forhold til sidstnævnte afspejler hovedsagelig overførselsvirkninger af de revisioner, der i september 2005 blev foretaget af underskudsresultaterne for 2002-2004, og som bl.a. resulterede i et revideret 2004-underskud på 6,6 % af BNP, mens prognoserne fra Kommissionens tjenestegrene fra efteråret 2005 indeholdt engangsindtægter fra en bebudet securitiseringstransaktion, som ikke har fundet sted.

| (5) | Opdateringen blev forelagt den 21. december 2005, tre uger senere end den frist, der er fastsat i den nye adfærdskodeks om stabilitets- og konvergensprogrammernes form og indhold. Det nye program følger i store træk den model og de oplysningskrav for stabilitets- og konvergensprogrammer, der opstilles i den nye adfærdskodeks (3). |
| --- | --- |

(5)

Opdateringen blev forelagt den 21. december 2005, tre uger senere end den frist, der er fastsat i den nye adfærdskodeks om stabilitets- og konvergensprogrammernes form og indhold. Det nye program følger i store træk den model og de oplysningskrav for stabilitets- og konvergensprogrammer, der opstilles i den nye adfærdskodeks (3).

| (6) | I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes væksten i det reale BNP at stige fra 3,6 % i 2005 til 3,9 % i gennemsnit i resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de i øjeblikket foreliggende oplysninger ser dette scenario ud til at være baseret på gunstige vækstantagelser, idet den forventede udvikling i væksten på mellemlang sigt forekommer at være høj, hvilket indebærer et forholdsvis højt overslag over væksten i det potentielle output. Programmets fremskrivninger for inflationen ser ud til at være realistiske. |
| --- | --- |

(6)

I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes væksten i det reale BNP at stige fra 3,6 % i 2005 til 3,9 % i gennemsnit i resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de i øjeblikket foreliggende oplysninger ser dette scenario ud til at være baseret på gunstige vækstantagelser, idet den forventede udvikling i væksten på mellemlang sigt forekommer at være høj, hvilket indebærer et forholdsvis højt overslag over væksten i det potentielle output. Programmets fremskrivninger for inflationen ser ud til at være realistiske.

| (7) | Opdateringens budgetstrategi tager sigte på at reducere underskuddet til under traktatens grænseværdi på 3 % af BNP inden 2006, i overensstemmelse med Rådets pålæg efter artikel 104, stk. 9, og på at tilstræbe en finanspolitisk konsolidering i retning af et afbalanceret budget. Vægten i den finanspolitiske korrektion ligger først i perioden i 2006. Underskuddet falder fra 4,3 % af BNP i 2005 til 2,6 % i 2006 og derefter til 1,7 % i 2008. Tidsprofilen for det primære overskud svarer hertil, idet det forbedres fra 0,9 % af BNP til 2,8 %. Den forventede tilpasning opnås gennem både højere skatteindtægter og nedskæringer i udgifterne (rentebetalinger og offentligt forbrug). Der forventes i 2006 engangsindtægter til en værdi af 0,6 % af BNP. Det gunstige makroøkonomiske scenario forklarer delvis, at tilpasningen især falder først i perioden i den nuværende opdatering i forhold til den forrige. |
| --- | --- |

(7)

Opdateringens budgetstrategi tager sigte på at reducere underskuddet til under traktatens grænseværdi på 3 % af BNP inden 2006, i overensstemmelse med Rådets pålæg efter artikel 104, stk. 9, og på at tilstræbe en finanspolitisk konsolidering i retning af et afbalanceret budget. Vægten i den finanspolitiske korrektion ligger først i perioden i 2006. Underskuddet falder fra 4,3 % af BNP i 2005 til 2,6 % i 2006 og derefter til 1,7 % i 2008. Tidsprofilen for det primære overskud svarer hertil, idet det forbedres fra 0,9 % af BNP til 2,8 %. Den forventede tilpasning opnås gennem både højere skatteindtægter og nedskæringer i udgifterne (rentebetalinger og offentligt forbrug). Der forventes i 2006 engangsindtægter til en værdi af 0,6 % af BNP. Det gunstige makroøkonomiske scenario forklarer delvis, at tilpasningen især falder først i perioden i den nuværende opdatering i forhold til den forrige.

| (8) | Ifølge beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af data i programmet og den i fællesskab aftalte metode forventes struktursaldoen (det offentlige budget i konjunkturkorrigerede termer uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) at forbedres fra – 4,8 % af BNP i 2005 til – 2,4 % af BNP i 2008, hvilket giver mulighed for en reduktion på ca. 0,6 % af BNP om året. Opdateringen fastsætter klart en mellemfristet målsætning for budgetstillingen om et afbalanceret budget i strukturelle termer, jf. stabilitets- og vækstpagten, som ifølge opdateringen ikke forventes at kunne nås inden 2008. Den mellemfristede målsætning, der er fastsat i programmet, er mere krævende end den mindste benchmark (anslået til – 1,25 % af BNP), og hvis den opfyldes, indebærer det derfor, at målet om at tilvejebringe en sikkerhedsmargen mod forekomsten af et uforholdsmæssigt stort underskud er nået. Programmets mellemfristede målsætning ligger på et passende niveau i henhold til den foreliggende vurdering, fordi den ligger inden for det interval, som i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen er anført for euroområdet og ERM II-medlemsstater, og afspejler derfor i tilstrækkelig grad gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt. |
| --- | --- |

(8)

Ifølge beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af data i programmet og den i fællesskab aftalte metode forventes struktursaldoen (det offentlige budget i konjunkturkorrigerede termer uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) at forbedres fra – 4,8 % af BNP i 2005 til – 2,4 % af BNP i 2008, hvilket giver mulighed for en reduktion på ca. 0,6 % af BNP om året. Opdateringen fastsætter klart en mellemfristet målsætning for budgetstillingen om et afbalanceret budget i strukturelle termer, jf. stabilitets- og vækstpagten, som ifølge opdateringen ikke forventes at kunne nås inden 2008. Den mellemfristede målsætning, der er fastsat i programmet, er mere krævende end den mindste benchmark (anslået til – 1,25 % af BNP), og hvis den opfyldes, indebærer det derfor, at målet om at tilvejebringe en sikkerhedsmargen mod forekomsten af et uforholdsmæssigt stort underskud er nået. Programmets mellemfristede målsætning ligger på et passende niveau i henhold til den foreliggende vurdering, fordi den ligger inden for det interval, som i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen er anført for euroområdet og ERM II-medlemsstater, og afspejler derfor i tilstrækkelig grad gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt.

| (9) | Budgetresultaterne kunne blive værre end forventet i programmet. Der er risici forbundet med det gunstige makroøkonomiske scenario, og der mangler informationer om planlagte foranstaltninger ved programmets udløb. Endvidere er der en række statistiske spørgsmål, som endnu ikke er afklaret med Eurostat (overslaget over socialsikringsfondes og lokale myndigheders overskud), og som kunne medføre en revision i opadgående retning af underskudstallene indtil 2005 med eventuelle overførselsvirkninger i 2006 og derefter, mens de planlagte engangsforanstaltninger for 2006 stadig afventer Eurostats klassificering som underskudsreducerende. |
| --- | --- |

(9)

Budgetresultaterne kunne blive værre end forventet i programmet. Der er risici forbundet med det gunstige makroøkonomiske scenario, og der mangler informationer om planlagte foranstaltninger ved programmets udløb. Endvidere er der en række statistiske spørgsmål, som endnu ikke er afklaret med Eurostat (overslaget over socialsikringsfondes og lokale myndigheders overskud), og som kunne medføre en revision i opadgående retning af underskudstallene indtil 2005 med eventuelle overførselsvirkninger i 2006 og derefter, mens de planlagte engangsforanstaltninger for 2006 stadig afventer Eurostats klassificering som underskudsreducerende.

| (10) | På grundlag af de foreliggende oplysninger, og afhængigt af ovennævnte risici, er Grækenland stort set på vej til at korrigere sit uforholdsmæssigt store underskud senest i 2006, som er den frist, Rådet har fastsat. Det planlagte underskud for 2005 ser ud til at være foreneligt med en stram gennemførelse af 2005-budgettet, mens 2006-budgettet tager sigte på et underskud på 2,6 % af BNP. Eftersom dette indeholder engangsindtægter til en værdi af 0,6 % af BNP, vil det uforholdsmæssigt store underskud ikke blive korrigeret permanent i 2006. Den strukturelle korrektion i 2006 er imidlertid over det minimum på 0,6 % af BNP, som kræves af Rådet. Korrektionen er derimod mindre end 0,5 % af BNP i 2008, hvor Grækenland stadig skulle befinde sig i en økonomisk opgangstid. Ifølge beregningerne fra Kommissionens tjenestegrene, som er foretaget på grundlag af data i programmet og den i fællesskab aftalte metode, forventes den konjunkturkorrigerede budgetsaldo endvidere ikke at overholde den mindste benchmark inden for programperioden. |
| --- | --- |

(10)

På grundlag af de foreliggende oplysninger, og afhængigt af ovennævnte risici, er Grækenland stort set på vej til at korrigere sit uforholdsmæssigt store underskud senest i 2006, som er den frist, Rådet har fastsat. Det planlagte underskud for 2005 ser ud til at være foreneligt med en stram gennemførelse af 2005-budgettet, mens 2006-budgettet tager sigte på et underskud på 2,6 % af BNP. Eftersom dette indeholder engangsindtægter til en værdi af 0,6 % af BNP, vil det uforholdsmæssigt store underskud ikke blive korrigeret permanent i 2006. Den strukturelle korrektion i 2006 er imidlertid over det minimum på 0,6 % af BNP, som kræves af Rådet. Korrektionen er derimod mindre end 0,5 % af BNP i 2008, hvor Grækenland stadig skulle befinde sig i en økonomisk opgangstid. Ifølge beregningerne fra Kommissionens tjenestegrene, som er foretaget på grundlag af data i programmet og den i fællesskab aftalte metode, forventes den konjunkturkorrigerede budgetsaldo endvidere ikke at overholde den mindste benchmark inden for programperioden.

| (11) | Gældskvoten forventes at have nået omkring 108 % af BNP i 2005, hvilket ligger langt over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Programmet forventer, at gældskvoten falder med mere end 11 procentpoint i programperioden, hovedsagelig drevet af den forventede forbedring i de primære overskud og lavere gældsforøgende finansielle transaktioner. Udviklingen i gældskvoten vil sandsynligvis være mindre gunstig end forventet i programmet som følge af 1) ovennævnte risici i forbindelse med budgetmålsætningerne, 2) usikkerhed omkring stock-flow-tilpasningen, som hidtil har haft en tendens til at være stor og hovedsagelig gældsforøgende. På baggrund af denne risikovurdering synes gældskvoten at falde i tilstrækkelig grad i retning af referenceværdien. |
| --- | --- |

(11)

Gældskvoten forventes at have nået omkring 108 % af BNP i 2005, hvilket ligger langt over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Programmet forventer, at gældskvoten falder med mere end 11 procentpoint i programperioden, hovedsagelig drevet af den forventede forbedring i de primære overskud og lavere gældsforøgende finansielle transaktioner. Udviklingen i gældskvoten vil sandsynligvis være mindre gunstig end forventet i programmet som følge af 1) ovennævnte risici i forbindelse med budgetmålsætningerne, 2) usikkerhed omkring stock-flow-tilpasningen, som hidtil har haft en tendens til at være stor og hovedsagelig gældsforøgende. På baggrund af denne risikovurdering synes gældskvoten at falde i tilstrækkelig grad i retning af referenceværdien.

| (12) | Hvad angår de offentlige finansers holdbarhed (4), ser Grækenland ud til at stå over for en høj risiko som følge af de forventede budgetudgifter i forbindelse med en aldrende befolkning. Gældskvoten er i øjeblikket den højeste i EU og forventes fortsat at ligge meget højt i hele fremskrivningsperioden frem til 2050. Det er derfor nødvendigt med en stram gennemførelse af den planlagte konsolidering af de offentlige finanser på mellemlang sigt og en yderligere styrkelse af budgetstillingen for at reducere risikoen for de offentlige finansers holdbarhed. Samtidig forventes den fremskrevne stigning i de offentlige udgifter, navnlig til pensioner, i fremskrivningsperioden at udgøre en tung byrde for de offentlige finanser. I den forbindelse er det nødvendigt, at der sker en resolut gennemførelse af vedtagne foranstaltninger, og at der udformes og gennemføres yderligere strukturreformer, navnlig med hensyn til pensioner, således at det bliver muligt at reducere risikoen for de offentlige finansers holdbarhed. |
| --- | --- |

(12)

Hvad angår de offentlige finansers holdbarhed (4), ser Grækenland ud til at stå over for en høj risiko som følge af de forventede budgetudgifter i forbindelse med en aldrende befolkning. Gældskvoten er i øjeblikket den højeste i EU og forventes fortsat at ligge meget højt i hele fremskrivningsperioden frem til 2050. Det er derfor nødvendigt med en stram gennemførelse af den planlagte konsolidering af de offentlige finanser på mellemlang sigt og en yderligere styrkelse af budgetstillingen for at reducere risikoen for de offentlige finansers holdbarhed. Samtidig forventes den fremskrevne stigning i de offentlige udgifter, navnlig til pensioner, i fremskrivningsperioden at udgøre en tung byrde for de offentlige finanser. I den forbindelse er det nødvendigt, at der sker en resolut gennemførelse af vedtagne foranstaltninger, og at der udformes og gennemføres yderligere strukturreformer, navnlig med hensyn til pensioner, således at det bliver muligt at reducere risikoen for de offentlige finansers holdbarhed.

| (13) | De planlagte foranstaltninger inden for de offentlige finanser er stort set i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Programmet er især i overensstemmelse med retningslinjen i) om at sikre økonomisk stabilitet, ii) sikre økonomisk og finanspolitisk holdbarhed og iii) fremme en vækst- og beskæftigelsesorienteret og effektiv fordeling af ressourcer. De foranstaltninger, der skal sætte fokus på de store udfordringer i forbindelse med pensionssystemet, er imidlertid udsat til en fremtidig social aftale. |
| --- | --- |

(13)

De planlagte foranstaltninger inden for de offentlige finanser er stort set i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Programmet er især i overensstemmelse med retningslinjen i) om at sikre økonomisk stabilitet, ii) sikre økonomisk og finanspolitisk holdbarhed og iii) fremme en vækst- og beskæftigelsesorienteret og effektiv fordeling af ressourcer. De foranstaltninger, der skal sætte fokus på de store udfordringer i forbindelse med pensionssystemet, er imidlertid udsat til en fremtidig social aftale.

| (14) | Grækenlands nationale reformprogram, der blev forelagt den 15. oktober 2005 i forbindelse med den fornyede Lissabon-strategi for vækst og arbejdspladser, udpeger følgende udfordringer som værende af afgørende betydning for de offentlige finanser: i) de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, ii) beskæftigelse og uddannelse, iii) erhvervsmiljø og konkurrence samt iv) FoU og innovation. Dets budgetmæssige virkninger afspejles fuldt ud i opdateringen. De foranstaltninger inden for de offentlige finanser, der er planlagt i stabilitetsprogrammet, er stort set i overensstemmelse med de planlagte foranstaltninger i det nationale reformprogram. Programmet beskriver bl.a. foranstaltninger til at reducere virksomhedsskatten til 25 % inden 2007, bekæmpe skatteunddragelse, reformere ejendomsbeskatningen og rationalisere sundhedsudgifterne. |
| --- | --- |

(14)

Grækenlands nationale reformprogram, der blev forelagt den 15. oktober 2005 i forbindelse med den fornyede Lissabon-strategi for vækst og arbejdspladser, udpeger følgende udfordringer som værende af afgørende betydning for de offentlige finanser: i) de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, ii) beskæftigelse og uddannelse, iii) erhvervsmiljø og konkurrence samt iv) FoU og innovation. Dets budgetmæssige virkninger afspejles fuldt ud i opdateringen. De foranstaltninger inden for de offentlige finanser, der er planlagt i stabilitetsprogrammet, er stort set i overensstemmelse med de planlagte foranstaltninger i det nationale reformprogram. Programmet beskriver bl.a. foranstaltninger til at reducere virksomhedsskatten til 25 % inden 2007, bekæmpe skatteunddragelse, reformere ejendomsbeskatningen og rationalisere sundhedsudgifterne.

På baggrund af ovenstående vurdering hilser Rådet den indsats, der er gjort indtil nu, og den høje prioritet, regeringen giver en permanent nedbringelse af underskuddet, velkommen. Rådet konstaterer, at programmet som helhed er foreneligt med korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2006, forudsat at der sker en fuldstændig gennemførelse af den planlagte tilpasning og afhængigt af, hvilke virkninger eventuelle yderligere statistiske revisioner af budgetdataene vil have på de planlagte underskud. På baggrund af de henstillinger, som Rådet fremsatte den 17. februar 2005 i henhold til artikel 104, stk. 9, opfordrer Rådet Grækenland til at:

| i) | gennemføre de nødvendige permanente foranstaltninger, der resulterer i en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2006 |
| --- | --- |

i)

gennemføre de nødvendige permanente foranstaltninger, der resulterer i en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2006

| ii) | fortsætte nedbringelsen af underskuddet i strukturelle termer i retning af den mellemfristede målsætning, der er fastsat i programmet, under udnyttelse af de økonomiske opgangstider til at reducere de primære udgifter |
| --- | --- |

ii)

fortsætte nedbringelsen af underskuddet i strukturelle termer i retning af den mellemfristede målsætning, der er fastsat i programmet, under udnyttelse af de økonomiske opgangstider til at reducere de primære udgifter

| iii) | øge bestræbelserne på at identificere og kontrollere andre faktorer end nettolåntagningen, som bidrager til at ændre gældens størrelse, for at sikre, at gældskvoten falder i tilstrækkelig grad og nærmer sig referenceværdien i et tilfredsstillende tempo |
| --- | --- |

iii)

øge bestræbelserne på at identificere og kontrollere andre faktorer end nettolåntagningen, som bidrager til at ændre gældens størrelse, for at sikre, at gældskvoten falder i tilstrækkelig grad og nærmer sig referenceværdien i et tilfredsstillende tempo

| iv) | kontrollere de offentlige pensionsudgifter, resolut gennemføre de godkendte pensionsreformer og gennemføre yderligere strukturreformer for at sikre holdbarheden af de offentlige finanser på lang sigt |
| --- | --- |

iv)

kontrollere de offentlige pensionsudgifter, resolut gennemføre de godkendte pensionsreformer og gennemføre yderligere strukturreformer for at sikre holdbarheden af de offentlige finanser på lang sigt

| v) | foretage en yderligere forbedring af indsamlingen og behandlingen af offentlige data, bl.a. ved at styrke de mekanismer, der sikrer hurtig og korrekt indsendelse af budgetdata, navnlig vedrørende social sikring. |
| --- | --- |

v)

foretage en yderligere forbedring af indsamlingen og behandlingen af offentlige data, bl.a. ved at styrke de mekanismer, der sikrer hurtig og korrekt indsendelse af budgetdata, navnlig vedrørende social sikring.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | SP dec. 2005 | 4,7 | 3,6 | 3,8 | 3,8 | 4,0 |
| KOM nov. 2005 | 4,7 | 3,5 | 3,4 | 3,4 | ikke relevant |
| SP marts 2005 | 4,2 | 2,9 | 3,0 | 3,0 | ikke relevant |
| HICP-inflation
  (%) | SP dec. 2005 | 3,0 | 3,5 | 3,2 | 3,0 | 2,7 |
| KOM nov. 2005 | 3,1 | 3,5 | 3,1 | 3,0 | ikke relevant |
| SP marts 2005 | 3,0 | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant |
| Outputgab
  (% af potentielt BNP) | SP dec. 2005 (5) | 1,4 | 1,1 | 1,1 | 1,1 | 1,5 |
| KOM nov. 2005 (9) | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,2 | ikke relevant |
| SP marts 2005 (5) | 2,1 | 1,6 | 1,5 | 1,5 | ikke relevant |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2005 | – 6,6 | – 4,3 | – 2,6 | – 2,3 | – 1,7 |
| KOM nov. 2005 | – 6,6 | – 3,7 | – 3,8 | – 3,8 | ikke relevant |
| SP marts 2005 | – 6,1 | – 3,7 | – 2,9 | – 2,4 | ikke relevant |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2005 | – 0,9 | 0,9 | 2,3 | 2,4 | 2,8 |
| KOM nov. 2005 | – 0,9 | 1,7 | 1,2 | 0,9 | ikke relevant |
| SP marts 2005 | – 0,4 | 1,8 | 2,7 | 3,3 | ikke relevant |
| Konjunkturkorrigeret saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2005 (5) | – 7,2 | – 4,8 | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 |
| KOM nov. 2005 | – 7,5 | – 4,5 | – 4,6 | – 4,8 | ikke relevant |
| SP marts 2005 (5) | – 7,0 | – 4,4 | – 3,5 | – 3,0 | ikke relevant |
| Struktursaldo (6)

  (% af BNP) | SP dec. 2005 (7) | – 7,2 | – 4,8 | – 3,7 | – 2,8 | – 2,4 |
| KOM nov. 2005 (8) | – 7,5 | – 5,3 | – 4,6 | – 4,8 | ikke relevant |
| SP marts 2005 | – 7,0 | – 4,4 | – 3,5 | – 3,0 | ikke relevant |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP dec. 2005 | 109,3 | 107,9 | 104,8 | 101,1 | 96,8 |
| KOM nov. 2005 | 109,3 | 107,9 | 106,8 | 106 | ikke relevant |
| SP marts 2005 | 110,5 | 109,5 | 107,2 | 104,7 | ikke relevant |
| Stabilitetsprogrammet (SP); Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2005 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2004

2005

2006

2007

2008

Realt BNP

(% ændring)

SP dec. 2005

4,7

3,6

3,8

3,8

4,0

KOM nov. 2005

4,7

3,5

3,4

3,4

ikke relevant

SP marts 2005

4,2

2,9

3,0

3,0

ikke relevant

HICP-inflation

(%)

SP dec. 2005

3,0

3,5

3,2

3,0

2,7

KOM nov. 2005

3,1

3,5

3,1

3,0

ikke relevant

SP marts 2005

3,0

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

Outputgab

(% af potentielt BNP)

SP dec. 2005 (5)

1,4

1,1

1,1

1,1

1,5

KOM nov. 2005 (9)

2,0

2,0

2,0

2,2

ikke relevant

SP marts 2005 (5)

2,1

1,6

1,5

1,5

ikke relevant

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP dec. 2005

– 6,6

– 4,3

– 2,6

– 2,3

– 1,7

KOM nov. 2005

– 6,6

– 3,7

– 3,8

– 3,8

ikke relevant

SP marts 2005

– 6,1

– 3,7

– 2,9

– 2,4

ikke relevant

Primær saldo

(% af BNP)

SP dec. 2005

– 0,9

0,9

2,3

2,4

2,8

KOM nov. 2005

– 0,9

1,7

1,2

0,9

ikke relevant

SP marts 2005

– 0,4

1,8

2,7

3,3

ikke relevant

Konjunkturkorrigeret saldo

(% af BNP)

SP dec. 2005 (5)

– 7,2

– 4,8

– 3,1

– 2,8

– 2,4

KOM nov. 2005

– 7,5

– 4,5

– 4,6

– 4,8

ikke relevant

SP marts 2005 (5)

– 7,0

– 4,4

– 3,5

– 3,0

ikke relevant

Struktursaldo (6)

(% af BNP)

SP dec. 2005 (7)

– 7,2

– 4,8

– 3,7

– 2,8

– 2,4

KOM nov. 2005 (8)

– 7,5

– 5,3

– 4,6

– 4,8

ikke relevant

SP marts 2005

– 7,0

– 4,4

– 3,5

– 3,0

ikke relevant

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP dec. 2005

109,3

107,9

104,8

101,1

96,8

KOM nov. 2005

109,3

107,9

106,8

106

ikke relevant

SP marts 2005

110,5

109,5

107,2

104,7

ikke relevant

Stabilitetsprogrammet (SP); Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2005 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Forordningen er ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Dette tal omfatter ikke 0,3 % af BNP (512 mio. EUR) svarende til tilbagebetaling af europæiske regionaludviklingsmidler. Eftersom der er tale om en ægte engangsudgift, ville den imidlertid ikke have nogen indvirkning på den finanspolitiske indsats i 2005 og heller ikke på tilpasningskursen for 2006-2008.

(3)  Programmet udviser en mangel i de obligatoriske data (valutakurser er udtrykt i EUR/USD i stedet for nominelle effektive valutakurser) og tilvejebringer ikke alle de frivillige data, der foreskrives i den nye adfærdskodeks.

(4)  Nærmere oplysninger om holdbarheden på lang sigt gives i den tekniske vurdering af programmet fra Kommissionens tjenestegrene

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(5)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet.

(6)  Konjunkturkorrigeret saldo (som i de foregående rækker) ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger.

(7)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra programmet (0,6 % af BNP i 2006).

(8)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra prognosen fra Kommissionens tjenestegrene fra efteråret 2005 (0,8 % af BNP i 2005).

(9)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 3,2 %, 3,5 %, 3,4 % og 3,2 % i perioden 2004-2007.

Kilde:

Stabilitetsprogrammet (SP); Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2005 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 5.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 82/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 82/6

---

RÅDETS UDTALELSE

af 14. marts 2006.

om Tysklands opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2009

(2006/C 82/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 14. marts 2006 gennemgik Rådet Tysklands opdaterede stabilitetsprogram. |
| --- | --- |

(1)

Den 14. marts 2006 gennemgik Rådet Tysklands opdaterede stabilitetsprogram.

| (2) | Væksten i BNP i Tyskland i de sidste ti år var på 1,4 % pr. år, dvs. mere end 0,5 procentpoint under EU-gennemsnittet. Vækstpotentialet har været støt faldende i denne periode. Aktiviteten, der var drevet af en blomstrende eksport, blev holdt tilbage af en træg indenlandsk efterspørgsel. Efter en langvarig stagnation i begyndelsen af denne tiårsperiode steg efterspørgslen og det reale BNP kort i 2000 og også i 2004, men svækkedes derefter igen. Da jobskabelsen ligeledes befandt sig på et lavt niveau, steg arbejdsløsheden til 9,5 % af arbejdsstyrken. Underskuddet på de offentlige finanser overskred for fjerde år i træk i 2005 traktaten referenceværdi på 3 % af BNP. Den offentlige gæld, der havde udgjort næsten 40 % af BNP i 1991, har siden 2002 overskredet traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. |
| --- | --- |

(2)

Væksten i BNP i Tyskland i de sidste ti år var på 1,4 % pr. år, dvs. mere end 0,5 procentpoint under EU-gennemsnittet. Vækstpotentialet har været støt faldende i denne periode. Aktiviteten, der var drevet af en blomstrende eksport, blev holdt tilbage af en træg indenlandsk efterspørgsel. Efter en langvarig stagnation i begyndelsen af denne tiårsperiode steg efterspørgslen og det reale BNP kort i 2000 og også i 2004, men svækkedes derefter igen. Da jobskabelsen ligeledes befandt sig på et lavt niveau, steg arbejdsløsheden til 9,5 % af arbejdsstyrken. Underskuddet på de offentlige finanser overskred for fjerde år i træk i 2005 traktaten referenceværdi på 3 % af BNP. Den offentlige gæld, der havde udgjort næsten 40 % af BNP i 1991, har siden 2002 overskredet traktatens referenceværdi på 60 % af BNP.

| (3) | Den 21. januar 2003 besluttede Rådet, at Tyskland havde et uforholdsmæssigt stort underskud, og henstillede i henhold til artikel 104, stk. 7, at dette uforholdsmæssigt store underskud skulle korrigeres senest i 2004. I sin meddelelse til Rådet fra december 2004 om »situationen i Tyskland og Frankrig i relation til deres forpligtelser på grundlag af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud og efter Domstolens dom« konkluderede Kommissionen, at 2005 skulle anses for at være den relevante frist for denne korrektion. Rådet tilsluttede sig dette synspunkt i januar 2005. Den 14. marts 2006 henstillede Kommissionen til Rådet at pålægge Tyskland, jf. artikel 104, stk. 9, at træffe foranstaltninger til at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2007. I sin udtalelse af 17. februar 2005 om opdateringen fra december 2004 af stabilitetsprogrammet, der dækker 2004-2008, opfordrede Rådet Tyskland til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud i 2005, at gennemføre budgetjusteringer i årene efter 2005 og gøre den fornødne indsats på strukturområdet for at opnå en budgetstilling, der er tæt på balance inden udgangen af den periode, programmet dækker, samt at fortsætte strukturreformerne for yderligere at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, især på sundhedsområdet. |
| --- | --- |

(3)

Den 21. januar 2003 besluttede Rådet, at Tyskland havde et uforholdsmæssigt stort underskud, og henstillede i henhold til artikel 104, stk. 7, at dette uforholdsmæssigt store underskud skulle korrigeres senest i 2004. I sin meddelelse til Rådet fra december 2004 om »situationen i Tyskland og Frankrig i relation til deres forpligtelser på grundlag af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud og efter Domstolens dom« konkluderede Kommissionen, at 2005 skulle anses for at være den relevante frist for denne korrektion. Rådet tilsluttede sig dette synspunkt i januar 2005. Den 14. marts 2006 henstillede Kommissionen til Rådet at pålægge Tyskland, jf. artikel 104, stk. 9, at træffe foranstaltninger til at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2007. I sin udtalelse af 17. februar 2005 om opdateringen fra december 2004 af stabilitetsprogrammet, der dækker 2004-2008, opfordrede Rådet Tyskland til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud i 2005, at gennemføre budgetjusteringer i årene efter 2005 og gøre den fornødne indsats på strukturområdet for at opnå en budgetstilling, der er tæt på balance inden udgangen af den periode, programmet dækker, samt at fortsætte strukturreformerne for yderligere at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, især på sundhedsområdet.

| (4) | Ifølge data fra Eurostat androg det offentlige underskud i Tyskland 3,3 % af BNP i 2005. Disse data, som skal undersøges nærmere, bygger på en midlertidig meddelelse fra Tyskland i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 3605/93, som Tyskland forelagde Kommissionen den 24. februar 2006. I den tidligere opdatering af stabilitetsprogrammet var målsætningen 2,9 % af BNP for 2005. |
| --- | --- |

(4)

Ifølge data fra Eurostat androg det offentlige underskud i Tyskland 3,3 % af BNP i 2005. Disse data, som skal undersøges nærmere, bygger på en midlertidig meddelelse fra Tyskland i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 3605/93, som Tyskland forelagde Kommissionen den 24. februar 2006. I den tidligere opdatering af stabilitetsprogrammet var målsætningen 2,9 % af BNP for 2005.

| (5) | Tysklands opdatering af stabilitetsprogrammet blev forelagt den 22. februar 2006. Programmet dækker perioden fra 2005 til 2009 og følger i store træk modelstrukturen for stabilitets- og konvergensprogrammer i den nye adfærdskodeks (2). |
| --- | --- |

(5)

Tysklands opdatering af stabilitetsprogrammet blev forelagt den 22. februar 2006. Programmet dækker perioden fra 2005 til 2009 og følger i store træk modelstrukturen for stabilitets- og konvergensprogrammer i den nye adfærdskodeks (2).

| (6) | Ifølge det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes den reale BNP-vækst at stige fra 0,9 % i 2005 til 1,4 % i 2006, idet den indenlandske efterspørgsel tager fart. Efter en nedgang til 1 % i 2007 forventes væksten at komme i gang igen og nå en gennemsnitlig vækstrate på 1,5 % i perioden fra 2005 til 2009. Vækstprofilen påvirkes af de politiske aftaler, den nye koalitionsregering har indgået. På basis af de i øjeblikket foreliggende oplysninger ser referencescenariet ud til at være realistisk, men det er måske lidt optimistisk i programmets sidste år. Programmets fremskrivninger for inflationen ser ud til at være realistiske. |
| --- | --- |

(6)

Ifølge det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes den reale BNP-vækst at stige fra 0,9 % i 2005 til 1,4 % i 2006, idet den indenlandske efterspørgsel tager fart. Efter en nedgang til 1 % i 2007 forventes væksten at komme i gang igen og nå en gennemsnitlig vækstrate på 1,5 % i perioden fra 2005 til 2009. Vækstprofilen påvirkes af de politiske aftaler, den nye koalitionsregering har indgået. På basis af de i øjeblikket foreliggende oplysninger ser referencescenariet ud til at være realistisk, men det er måske lidt optimistisk i programmets sidste år. Programmets fremskrivninger for inflationen ser ud til at være realistiske.

| (7) | Hovedmålsætningen for budgetstrategien på mellemlang sigt ifølge programmet er at sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. Med henblik herpå foreslås videreførelse af budgetkonsolideringen, samtidig med at betingelserne for vækst og beskæftigelse forbedres. Programmet sigter på at korrigere det uforholdsmæssigt store overskud senest i 2007. Specifikt for 2006 og 2007 er fremskrivningerne i opdateringen for de nominelle underskud på henholdsvis 3,3 % og 2,5 % af BNP. Derefter forventes underskuddet at falde med 0,5 procentpoint af BNP om året for at nå et niveau på 1,5 % af BNP i 2009. Budgettilpasningen er baseret på både indtægter og udgifter. Det vigtigste element i konsolideringsstrategien ifølge programmet er tilbageholdenhed i de sociale udgifter. På indtægtssiden opvejes en stigning i skatteandelen stort set af en nedgang i andelen af bidragene til sociale ordninger. De offentlige investeringers andel af BNP forventes at ligge på et konstant niveau. I sammenligning med forrige opdatering er kursen for tilpasningen stort set den samme. Underskudskvoten forventes hvert år at blive ca. 0,5 procentpoint højere og endnu højere i 2006 end forventet i forrige opdatering. |
| --- | --- |

(7)

Hovedmålsætningen for budgetstrategien på mellemlang sigt ifølge programmet er at sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. Med henblik herpå foreslås videreførelse af budgetkonsolideringen, samtidig med at betingelserne for vækst og beskæftigelse forbedres. Programmet sigter på at korrigere det uforholdsmæssigt store overskud senest i 2007. Specifikt for 2006 og 2007 er fremskrivningerne i opdateringen for de nominelle underskud på henholdsvis 3,3 % og 2,5 % af BNP. Derefter forventes underskuddet at falde med 0,5 procentpoint af BNP om året for at nå et niveau på 1,5 % af BNP i 2009. Budgettilpasningen er baseret på både indtægter og udgifter. Det vigtigste element i konsolideringsstrategien ifølge programmet er tilbageholdenhed i de sociale udgifter. På indtægtssiden opvejes en stigning i skatteandelen stort set af en nedgang i andelen af bidragene til sociale ordninger. De offentlige investeringers andel af BNP forventes at ligge på et konstant niveau. I sammenligning med forrige opdatering er kursen for tilpasningen stort set den samme. Underskudskvoten forventes hvert år at blive ca. 0,5 procentpoint højere og endnu højere i 2006 end forventet i forrige opdatering.

| (8) | Korrektionen af det uforholdsmæssigt store overskud senest i 2007 medfører ifølge programmet en forbedring af struktursaldoen (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) med over i alt 1 procentpoint af BNP i årene 2006 og 2007, der er koncentreret i 2007. I programperioden skal struktursaldoen, der er beregnet efter den i fællesskab aftalte metode, forbedres med gennemsnitlig ca. 0,5 % af BNP pr. år, dog med lidt mindre i 2008 og 2009. Programmet har som mellemfristet målsætning for budgetstillingen balance i strukturelle termer, som det dog ikke sigter på at realisere i programperioden. Da den er mere ambitiøs end minimumsbenchmarken (anslået til et underskud på ca. 1,75 % af BNP), vil realiseringen heraf formentlig opfylde målet om en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Programmets mellemfristede budgetmålsætning ligger inden for den margen, der i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen er fastsat for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne og er lidt mere ambitiøs, end gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt implicerer. |
| --- | --- |

(8)

Korrektionen af det uforholdsmæssigt store overskud senest i 2007 medfører ifølge programmet en forbedring af struktursaldoen (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) med over i alt 1 procentpoint af BNP i årene 2006 og 2007, der er koncentreret i 2007. I programperioden skal struktursaldoen, der er beregnet efter den i fællesskab aftalte metode, forbedres med gennemsnitlig ca. 0,5 % af BNP pr. år, dog med lidt mindre i 2008 og 2009. Programmet har som mellemfristet målsætning for budgetstillingen balance i strukturelle termer, som det dog ikke sigter på at realisere i programperioden. Da den er mere ambitiøs end minimumsbenchmarken (anslået til et underskud på ca. 1,75 % af BNP), vil realiseringen heraf formentlig opfylde målet om en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Programmets mellemfristede budgetmålsætning ligger inden for den margen, der i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen er fastsat for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne og er lidt mere ambitiøs, end gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt implicerer.

| (9) | For 2006 betragtes risiciene for budgetresultatet at være neutrale. Fra 2007 kan budgetresultatet imidlertid blive værre end forventet i programmet. Tilbageholdenheden i de sociale udgifter, som ikke belyses udførligt i programmet, men som er af afgørende betydning for budgettilpasningen, afhænger af en streng gennemførelse af planerne. De sociale udgifter har været en af hovedårsagerne til, at budgetmålene i tidligere programmer er blevet overskredet. Budgetmålene vil være i fare, hvis den planlagte fritagelse for bidrag til sociale ordninger gennemføres fuldstændig, uden at de tilsvarende udgiftsmål nås. Fald i væksten kan desuden resultere i indtægtsfald, som måske vanskeligt kan kompenseres af yderligere udgiftsnedskæringer for at fastholde den planlagte kurs for underskudskvoten. I programmet varsles endvidere reformer af selskabsbeskatningssystemet senest i 2008 og af syge- og langtidsplejeforsikringen, som kan få en negativ indvirkning på underskuddet på kort sigt, hvis det ikke finansieres fuldt ud som forudset i programmet. |
| --- | --- |

(9)

For 2006 betragtes risiciene for budgetresultatet at være neutrale. Fra 2007 kan budgetresultatet imidlertid blive værre end forventet i programmet. Tilbageholdenheden i de sociale udgifter, som ikke belyses udførligt i programmet, men som er af afgørende betydning for budgettilpasningen, afhænger af en streng gennemførelse af planerne. De sociale udgifter har været en af hovedårsagerne til, at budgetmålene i tidligere programmer er blevet overskredet. Budgetmålene vil være i fare, hvis den planlagte fritagelse for bidrag til sociale ordninger gennemføres fuldstændig, uden at de tilsvarende udgiftsmål nås. Fald i væksten kan desuden resultere i indtægtsfald, som måske vanskeligt kan kompenseres af yderligere udgiftsnedskæringer for at fastholde den planlagte kurs for underskudskvoten. I programmet varsles endvidere reformer af selskabsbeskatningssystemet senest i 2008 og af syge- og langtidsplejeforsikringen, som kan få en negativ indvirkning på underskuddet på kort sigt, hvis det ikke finansieres fuldt ud som forudset i programmet.

| (10) | På baggrund af denne risikovurdering forekommer programmets finanspolitiske kurs at være i overensstemmelse med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2007. Den ser imidlertid ikke ud til at give en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod at overskride tærsklen på 3 % af BNP for underskuddet under normale markedsøkonomiske udsving før i programperiodens næstsidste år. I årene efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud er det tempo, hvormed tilpasningen hen imod den mellemfristede målsætning ifølge programmet skal ske, stort set i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, der specificerer, at den årlige forbedring i struktursaldoen for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne som benchmark bør være på 0,5 % af BNP, og at tilpasningsbestræbelserne bør være størst i økonomisk gode tider og kan være mindre i økonomisk dårlige tider. |
| --- | --- |

(10)

På baggrund af denne risikovurdering forekommer programmets finanspolitiske kurs at være i overensstemmelse med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2007. Den ser imidlertid ikke ud til at give en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod at overskride tærsklen på 3 % af BNP for underskuddet under normale markedsøkonomiske udsving før i programperiodens næstsidste år. I årene efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud er det tempo, hvormed tilpasningen hen imod den mellemfristede målsætning ifølge programmet skal ske, stort set i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, der specificerer, at den årlige forbedring i struktursaldoen for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne som benchmark bør være på 0,5 % af BNP, og at tilpasningsbestræbelserne bør være størst i økonomisk gode tider og kan være mindre i økonomisk dårlige tider.

| (11) | Gældskvoten vurderes at have udgjort 670,5 % af BNP i 2005, hvilket er over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programperioden forventes gældskvoten at stige til afrundet 69 % af BNP i 2006 og derefter at falde til 67 % i slutningen af programperioden. Udviklingen i gældskvoten kan måske blive mindre gunstig end forudset i programmet på baggrund af de ovenfor nævnte risici for budgetmålene. På grund af denne risikovurdering falder gældskvoten måske ikke tilstrækkeligt i forhold til referenceværdien. |
| --- | --- |

(11)

Gældskvoten vurderes at have udgjort 670,5 % af BNP i 2005, hvilket er over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programperioden forventes gældskvoten at stige til afrundet 69 % af BNP i 2006 og derefter at falde til 67 % i slutningen af programperioden. Udviklingen i gældskvoten kan måske blive mindre gunstig end forudset i programmet på baggrund af de ovenfor nævnte risici for budgetmålene. På grund af denne risikovurdering falder gældskvoten måske ikke tilstrækkeligt i forhold til referenceværdien.

| (12) | Med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed ser Tyskland ud til stå over for en mellemstor risiko på grund af de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning (3). De strukturreformer, der er gennemført i de foregående år, og især pensionsreformen, har hjulpet med til at inddæmme fremtidige stigninger i de offentlige udgifter. I betragtning af det aktuelle niveau for den offentlige bruttogæld, der ligger over traktatens referenceniveau på 60 % af BNP, og det aktuelle høje strukturelle underskud er en streng gennemførelse af budgetkonsolidering i programperioden påkrævet for at nedbringe risiciene for holdbarheden på lang sigt. |
| --- | --- |

(12)

Med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed ser Tyskland ud til stå over for en mellemstor risiko på grund af de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning (3). De strukturreformer, der er gennemført i de foregående år, og især pensionsreformen, har hjulpet med til at inddæmme fremtidige stigninger i de offentlige udgifter. I betragtning af det aktuelle niveau for den offentlige bruttogæld, der ligger over traktatens referenceniveau på 60 % af BNP, og det aktuelle høje strukturelle underskud er en streng gennemførelse af budgetkonsolidering i programperioden påkrævet for at nedbringe risiciene for holdbarheden på lang sigt.

| (13) | De planlagte foranstaltninger på området offentlige finanser er stort set i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der er en del af de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Tyskland planlægger især at gennemføre en række strukturreformer for at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på mellemlang og lang sigt. Hvis udgiftstilbageholdenheden inden for de sociale sikringssystemer gennemføres som planlagt, bliver sammensætningen af de offentlige udgifter mere favorabel i retning af vækstfremmende kategorier i overensstemmelse med Lissabon-strategien. |
| --- | --- |

(13)

De planlagte foranstaltninger på området offentlige finanser er stort set i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der er en del af de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Tyskland planlægger især at gennemføre en række strukturreformer for at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på mellemlang og lang sigt. Hvis udgiftstilbageholdenheden inden for de sociale sikringssystemer gennemføres som planlagt, bliver sammensætningen af de offentlige udgifter mere favorabel i retning af vækstfremmende kategorier i overensstemmelse med Lissabon-strategien.

| (14) | Tysklands nationale reformprogram, der blev forelagt den 7. december 2005 i forbindelse med den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, udpeger følgende seks udfordringer som de vigtigste: vidensamfundet, markedsfunktion og konkurrenceevne, erhvervsmiljø, de offentlige finansers holdbarhed (herunder holdbar vækst og social sikkerhed), innovation på miljøområdet og omstilling af arbejdsmarkedet. Generelt er de foranstaltninger på området for offentlige finanser, der er planlagt i stabilitetsprogrammet, i overensstemmelse med foranstaltningerne i det nationale reformprogram. Budgetvirkningerne af foranstaltningerne i det nationale reformprogram afspejles stort set i budgetfremskrivningerne i stabilitetsprogrammet. Ud over det nationale reformprograms indhold forudser stabilitetsprogrammet som led i reformen af det føderale system, at potentielle sanktioner, som opstår på grund af stabilitets- og vækstpagten, fordeles på de forskellige offentlige niveauer efter en fordelingsnøgle. En bestemmelse herom indføjes i den tyske forfatning. |
| --- | --- |

(14)

Tysklands nationale reformprogram, der blev forelagt den 7. december 2005 i forbindelse med den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, udpeger følgende seks udfordringer som de vigtigste: vidensamfundet, markedsfunktion og konkurrenceevne, erhvervsmiljø, de offentlige finansers holdbarhed (herunder holdbar vækst og social sikkerhed), innovation på miljøområdet og omstilling af arbejdsmarkedet. Generelt er de foranstaltninger på området for offentlige finanser, der er planlagt i stabilitetsprogrammet, i overensstemmelse med foranstaltningerne i det nationale reformprogram. Budgetvirkningerne af foranstaltningerne i det nationale reformprogram afspejles stort set i budgetfremskrivningerne i stabilitetsprogrammet. Ud over det nationale reformprograms indhold forudser stabilitetsprogrammet som led i reformen af det føderale system, at potentielle sanktioner, som opstår på grund af stabilitets- og vækstpagten, fordeles på de forskellige offentlige niveauer efter en fordelingsnøgle. En bestemmelse herom indføjes i den tyske forfatning.

I lyset af ovennævnte vurdering hilses den prioritering, som regeringen tillægger budgetkonsolideringen i programmet, velkommen, men der er risici forbundet med gennemførelsen af budgetmålsætningerne og de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. På baggrund af Rådets beslutning af 14. marts i henhold til traktatens artikel 104, stk. 9, opfordrer Rådet Tyskland til at:

| — | sikre den planlagte samlede strukturelle tilpasning på mindst 1 procentpoint i 2006 og 2007, som vil bringe det offentlige underskud ned under 3 % af BNP senest i 2007 på en troværdig og holdbar måde |
| --- | --- |

—

sikre den planlagte samlede strukturelle tilpasning på mindst 1 procentpoint i 2006 og 2007, som vil bringe det offentlige underskud ned under 3 % af BNP senest i 2007 på en troværdig og holdbar måde

| — | hurtigt realisere den mellemfristede budgetmålsætning ved at reducere struktursaldoen med mindst 0,5 procentpoint om året efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, især ved hjælp af en streng implementering af den planlagte udgiftstilbageholdenhed, så den planlagte fritagelse for socialsikringsbidrag kan gennemføres, samt ved at sikre, at den varslede reform på selskabsbeskatningsområdet ikke bringer den planlagte finanspolitiske konsolidering i fare |
| --- | --- |

—

hurtigt realisere den mellemfristede budgetmålsætning ved at reducere struktursaldoen med mindst 0,5 procentpoint om året efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, især ved hjælp af en streng implementering af den planlagte udgiftstilbageholdenhed, så den planlagte fritagelse for socialsikringsbidrag kan gennemføres, samt ved at sikre, at den varslede reform på selskabsbeskatningsområdet ikke bringer den planlagte finanspolitiske konsolidering i fare

| — | iværksætte planerne om en reform af det føderale system for at forbedre budgetrammen og således bidrage til at sikre, at budgetmålene gennemføres på alle offentlige niveauer. |
| --- | --- |

—

iværksætte planerne om en reform af det føderale system for at forbedre budgetrammen og således bidrage til at sikre, at budgetmålene gennemføres på alle offentlige niveauer.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (procentvis ændring) | SP feb. 2006 | 1,6 | 0,9 | 1,5 | 1 | 1,75 | 1,75 |
| KOM nov. 2005 (9) | 1,6 | 0,8 | 1,2 | 1,6 | — | — |
| SP dec. 2004 | 1,8 | 1,7 | 1,75 | 2 | — | — |
| HICP-inflation
  (%) | SP feb. 2006 | — | — | — | — | — | — |
| KOM nov. 2005 | 1,8 | 2,0 | 1,6 | 1,1 | — | — |
| SP dec. 2004 | — | — | — | — | — | — |
| Outputgab
  (% af potentielt BNP) | SP feb. 2006 (4) | – 0,6 | – 0,9 | – 0,7 | – 1,1 | – 0,7 | – 0,4 |
| KOM nov. 2005 (8) | – 0,6 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,4 | — | — |
| SP dec. 2004 (4) | – 1,2 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,3 | – 0,0 | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP feb. 2006 | – 3,7 | – 3,3 | – 3,3 | – 2,5 | – 2 | – 1,5 |
| KOM nov. 2005 | – 3,7 | – 3,9 | – 3,7 | – 3,3 | — | — |
| SP dec. 2004 | – 3,75 | – 2,9 | – 2,5 | – 2 | – 1,5 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP feb. 2006 | – 0,8 | – 0,5 | – 0,5 | 0,5 | 1,25 | 1,5 |
| KOM nov. 2005 | – 0,8 | – 0,9 | – 0,9 | – 0,4 | — | — |
| SP dec. 2004 | – 0,5 | 0 | 0,5 | 1,5 | 2 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo
  (% af BNP) | SP feb. 2006 (4) | – 3,4 | – 2,9 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 1,1 |
| KOM nov. 2005 | – 3,3 | – 3,2 | – 3,2 | – 3,0 | — | — |
| SP dec. 2004 (4) | – 3,0 | – 2,4 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,3 | — |
| Struktursaldo (5)

  (% af BNP) | SP feb. 2006 (6) | – 3,4 | – 3,0 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 1,1 |
| KOM nov. 2005 (7) | – 3,3 | – 3,2 | – 3,2 | – 3,0 | — | — |
| SP dec. 2004 | — | — | — | — | — | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP feb. 2006 | 65,5 | 67,5 | 69 | 68,5 | 68 | 67 |
| KOM nov. 2005 (10) | 66,4 | 68,6 | 70,0 | 71,4 | — | — |
| SP dec. 2004 | 65,5 | 66 | 66 | 65,5 | 65 | — |
| Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens tjenestegrenes økonomiske prognose fra efteråret 2005 (KOM) på basis af uændrede politikker, inden den nye regering tiltrådte i november 2005 |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Realt BNP

(procentvis ændring)

SP feb. 2006

1,6

0,9

1,5

1

1,75

1,75

KOM nov. 2005 (9)

1,6

0,8

1,2

1,6

—

—

SP dec. 2004

1,8

1,7

1,75

2

—

—

HICP-inflation

(%)

SP feb. 2006

—

—

—

—

—

—

KOM nov. 2005

1,8

2,0

1,6

1,1

—

—

SP dec. 2004

—

—

—

—

—

—

Outputgab

(% af potentielt BNP)

SP feb. 2006 (4)

– 0,6

– 0,9

– 0,7

– 1,1

– 0,7

– 0,4

KOM nov. 2005 (8)

– 0,6

– 0,9

– 0,8

– 0,4

—

—

SP dec. 2004 (4)

– 1,2

– 0,9

– 0,7

– 0,3

– 0,0

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP feb. 2006

– 3,7

– 3,3

– 3,3

– 2,5

– 2

– 1,5

KOM nov. 2005

– 3,7

– 3,9

– 3,7

– 3,3

—

—

SP dec. 2004

– 3,75

– 2,9

– 2,5

– 2

– 1,5

—

Primær saldo

(% af BNP)

SP feb. 2006

– 0,8

– 0,5

– 0,5

0,5

1,25

1,5

KOM nov. 2005

– 0,8

– 0,9

– 0,9

– 0,4

—

—

SP dec. 2004

– 0,5

0

0,5

1,5

2

—

Konjunkturkorrigeret saldo

(% af BNP)

SP feb. 2006 (4)

– 3,4

– 2,9

– 2,9

– 1,8

– 1,5

– 1,1

KOM nov. 2005

– 3,3

– 3,2

– 3,2

– 3,0

—

—

SP dec. 2004 (4)

– 3,0

– 2,4

– 1,9

– 1,6

– 1,3

—

Struktursaldo (5)

(% af BNP)

SP feb. 2006 (6)

– 3,4

– 3,0

– 2,9

– 1,8

– 1,5

– 1,1

KOM nov. 2005 (7)

– 3,3

– 3,2

– 3,2

– 3,0

—

—

SP dec. 2004

—

—

—

—

—

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP feb. 2006

65,5

67,5

69

68,5

68

67

KOM nov. 2005 (10)

66,4

68,6

70,0

71,4

—

—

SP dec. 2004

65,5

66

66

65,5

65

—

Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens tjenestegrenes økonomiske prognose fra efteråret 2005 (KOM) på basis af uændrede politikker, inden den nye regering tiltrådte i november 2005

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  I lighed med tidligere år indeholder programmet kun afrundede data og undertiden periodegennemsnit for programperiodens sidste år. Der er desuden mangler i de obligatoriske data, og ikke alle de valgfrie data, der er foreskrevet i den nye adfærdskodeks, er opgivet (det gælder navnlig data vedrørende arbejdsløshed, sektorbalancer og opdeling af skatteindtægter).

(3)  Nærmere oplysninger om holdbarheden på lang sigt findes i Kommissionens tekniske vurdering af programmet

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(4)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet.

(5)  Konjunkturkorrigeret saldo (som i de foregående kolonner) uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger.

(6)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger fra programmet (0,1 % af BNP i 2005).

(7)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger fra Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2005.

(8)  På basis af en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 1,1 %, 1,1 %, 1,1 % og 1,2 % i perioden 2004-2007.

(9)  Ifølge de første skøn var væksten 0,9 % i 2005. Kommissionens tjenestegrenes midlertidige prognose fra 21. februar 2006 forventer en vækst på 1,5 % i 2006.

(10)  Kvoten beregnet ved brug af BNP-serier med den gamle metode for hensyntagen til FISIM (indirekte målte finansielle tjenester), så dataene er ikke direkte sammenlignelige.

Kilde:

Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens tjenestegrenes økonomiske prognose fra efteråret 2005 (KOM) på basis af uændrede politikker, inden den nye regering tiltrådte i november 2005

---

| 5.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 82/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 82/10

---

RÅDETS UDTALELSE

af 14. marts 2006

om Spaniens opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2008

(2006/C 82/03)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 14. marts 2006 gennemgik Rådet Spaniens opdaterede stabilitetsprogram, som dækker perioden 2005-2008. |
| --- | --- |

(1)

Den 14. marts 2006 gennemgik Rådet Spaniens opdaterede stabilitetsprogram, som dækker perioden 2005-2008.

| (2) | Med en gennemsnitlig årlig rate på 3,5 % har væksten i det reale BNP i Spanien været blandt de højeste i EU i de sidste ti år. Med en stigning på 3,25 % om året har jobskabelsen understøttet en solid vækst. Spanien har derimod ligget bagefter euroområdet med hensyn til vækst i produktiviteten (0,5 % i forhold til 1 % i euroområdet). Samtidig med at HICP-inflationen er mindsket til et niveau omkring 3 % i 2004, er den forblevet over gennemsnittet i euroområdet. Den højere inflation og lavere produktivitetsvækst end hos landets vigtigste (handels)partnere har medført tab af konkurrenceevne, som sammen med en robust indenlandsk efterspørgsel bidrager til forværringen af stillingen over for udlandet, som nåede et underskud på 6,5 % af BNP i 2005. Den finanspolitiske konsolidering har siden anden halvdel af 90'erne bidraget til at dæmme op for en sådan udvikling. |
| --- | --- |

(2)

Med en gennemsnitlig årlig rate på 3,5 % har væksten i det reale BNP i Spanien været blandt de højeste i EU i de sidste ti år. Med en stigning på 3,25 % om året har jobskabelsen understøttet en solid vækst. Spanien har derimod ligget bagefter euroområdet med hensyn til vækst i produktiviteten (0,5 % i forhold til 1 % i euroområdet). Samtidig med at HICP-inflationen er mindsket til et niveau omkring 3 % i 2004, er den forblevet over gennemsnittet i euroområdet. Den højere inflation og lavere produktivitetsvækst end hos landets vigtigste (handels)partnere har medført tab af konkurrenceevne, som sammen med en robust indenlandsk efterspørgsel bidrager til forværringen af stillingen over for udlandet, som nåede et underskud på 6,5 % af BNP i 2005. Den finanspolitiske konsolidering har siden anden halvdel af 90'erne bidraget til at dæmme op for en sådan udvikling.

| (3) | I sin udtalelse af 8. marts 2005 om den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet, som dækker perioden 2004-2008, opfordrede Rådet Spanien til at vedtage foranstaltninger med henblik på at forhindre, at der opstår ubæredygtige tendenser, herunder en gennemgribende reform af pensionssystemet, som tager sigte på at skabe større sammenhæng mellem bidrag og pensionsudbetalinger. |
| --- | --- |

(3)

I sin udtalelse af 8. marts 2005 om den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet, som dækker perioden 2004-2008, opfordrede Rådet Spanien til at vedtage foranstaltninger med henblik på at forhindre, at der opstår ubæredygtige tendenser, herunder en gennemgribende reform af pensionssystemet, som tager sigte på at skabe større sammenhæng mellem bidrag og pensionsudbetalinger.

| (4) | Hvad angår budgetgennemførelsen i 2005, anslås det offentlige overskud til 1 % af BNP i forhold til 0,2 % i Kommissionens efterårsprognose og 0,1 % af BNP i forrige opdatering. Dette resultat, som ligger over målet for 2005, skyldes højere end forventede indtægter, samtidig med at statens udgiftslofter højst sandsynlig vil blive overholdt. |
| --- | --- |

(4)

Hvad angår budgetgennemførelsen i 2005, anslås det offentlige overskud til 1 % af BNP i forhold til 0,2 % i Kommissionens efterårsprognose og 0,1 % af BNP i forrige opdatering. Dette resultat, som ligger over målet for 2005, skyldes højere end forventede indtægter, samtidig med at statens udgiftslofter højst sandsynlig vil blive overholdt.

| (5) | Det nye program følger i store træk modelstrukturen og oplysningskravene for stabilitets- og konvergensprogrammer i den nye adfærdskodeks (2). Opdateringen blev forelagt fire uger efter den 1. december, som er den frist, der er fastsat i adfærdskodeksen. |
| --- | --- |

(5)

Det nye program følger i store træk modelstrukturen og oplysningskravene for stabilitets- og konvergensprogrammer i den nye adfærdskodeks (2). Opdateringen blev forelagt fire uger efter den 1. december, som er den frist, der er fastsat i adfærdskodeksen.

| (6) | Væksten i BNP fremskrives til omkring 3,25 % i programperioden. BNP forventes at blive understøttet af den indenlandske efterspørgsel, selv om væksten i det private og det offentlige forbrug samt boligbyggeriet forventes at blive langsommere. Den eksterne sektors negative bidrag forventes at blive mindre, mens den eksterne nettolåntagning forventes at vokse yderligere til over 8 % af BNP i 2008. Inflationen skulle falde fra 3,5 % i 2005 til 2,25 % i 2008. På grundlag af Kommissionens prognoser fra efteråret 2005 forekommer dette makroøkonomiske scenario plausibelt, om end den eksterne sektors negative bidrag til væksten kunne blive større og således resultere i en hurtigere forværring af stillingen over for udlandet, og inflationen kunne blive højere. |
| --- | --- |

(6)

Væksten i BNP fremskrives til omkring 3,25 % i programperioden. BNP forventes at blive understøttet af den indenlandske efterspørgsel, selv om væksten i det private og det offentlige forbrug samt boligbyggeriet forventes at blive langsommere. Den eksterne sektors negative bidrag forventes at blive mindre, mens den eksterne nettolåntagning forventes at vokse yderligere til over 8 % af BNP i 2008. Inflationen skulle falde fra 3,5 % i 2005 til 2,25 % i 2008. På grundlag af Kommissionens prognoser fra efteråret 2005 forekommer dette makroøkonomiske scenario plausibelt, om end den eksterne sektors negative bidrag til væksten kunne blive større og således resultere i en hurtigere forværring af stillingen over for udlandet, og inflationen kunne blive højere.

| (7) | Opdateringen tager sigte på at i) fastholde budgetstabilitet over konjunkturforløbet i overensstemmelse med den igangværende reform af lovgivningen om budgetstabilitet, ii) prioritere produktive offentlige udgifter og politikker, der har til mål at forbedre kvaliteten af de offentlige finanser, og iii) sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt som et nødvendigt middel til at garantere, at de sociale udgifter er tilstrækkelige og holdbare. Overskuddet på den offentlige budgetsaldo forventes at falde fra 1 % af BNP i 2005 til ca. 0,5 % i 2008. Tidsprofilen for det primære overskud svarer hertil, idet det falder fra 2,75 % i 2005 til 2 % i 2008. Mens en bebudet, men ikke nærmere beskrevet reform af den direkte beskatning vil sænke skatteindtægterne med

  % af BNP i programperioden, vil udgifterne stort set forblive uændret. I den tidligere opdatering forventedes der mindre, om end stigende overskud. Forskellen mellem de to opdateringer ligger i et underskudsresultat for 2004, som var langt bedre end forventet et år tidligere, hvilket har overførselsvirkninger i programperioden. |
| --- | --- |

(7)

Formula

| (8) | Ifølge de beregninger, der er foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af programmet og ved hjælp af den i fællesskab aftalte metode, anslås struktursaldoen (dvs. det offentlige budget i konjunkturkorrigerede termer og uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) at nå et overskud på omkring 1,25 % af BNP, stabilt i 2005-2007. I 2008 vil det falde til omkring 1 % på baggrund af en stærk reduktion af det anslåede negative outputgab. Programmet har som mellemfristet målsætning et afbalanceret budget i strukturelle termer, og det planlægges at fastholde en struktursaldo, som opfylder programmets mellemfristede målsætning med en stor margen i hele programperioden. Programmets mellemfristede målsætning er passende, da den ligger inden for det interval, som i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen er anført for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne, og er mere krævende end det, der gælder for gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt. |
| --- | --- |

(8)

Ifølge de beregninger, der er foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af programmet og ved hjælp af den i fællesskab aftalte metode, anslås struktursaldoen (dvs. det offentlige budget i konjunkturkorrigerede termer og uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) at nå et overskud på omkring 1,25 % af BNP, stabilt i 2005-2007. I 2008 vil det falde til omkring 1 % på baggrund af en stærk reduktion af det anslåede negative outputgab. Programmet har som mellemfristet målsætning et afbalanceret budget i strukturelle termer, og det planlægges at fastholde en struktursaldo, som opfylder programmets mellemfristede målsætning med en stor margen i hele programperioden. Programmets mellemfristede målsætning er passende, da den ligger inden for det interval, som i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen er anført for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne, og er mere krævende end det, der gælder for gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt.

| (9) | Som helhed synes risiciene i forbindelse med budgetmålene stort set at være afbalanceret. Budgetfremskrivningerne i opdateringen er baseret på plausible vækstantagelser, der ligger under de nuværende overslag over den potentielle vækst i BNP og er i overensstemmelse med Kommissionens prognoser fra efteråret 2005. |
| --- | --- |

(9)

Som helhed synes risiciene i forbindelse med budgetmålene stort set at være afbalanceret. Budgetfremskrivningerne i opdateringen er baseret på plausible vækstantagelser, der ligger under de nuværende overslag over den potentielle vækst i BNP og er i overensstemmelse med Kommissionens prognoser fra efteråret 2005.

| (10) | På baggrund af denne risikovurdering forekommer programmets finanspolitiske kurs at være tilstrækkelig til at fastholde programmets mellemfristede målsætning indtil 2008, som planlagt i programmet. Den budgetmæssige linje giver desuden en tilstrækkelig sikkerhedsmargen til at sikre mod en overskridelse af tærsklen på 3 % af BNP med normale makroøkonomiske udsving mellem 2005 og 2008. Den finanspolitiske linje er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten i den forstand, at den ikke er procyklisk. |
| --- | --- |

(10)

På baggrund af denne risikovurdering forekommer programmets finanspolitiske kurs at være tilstrækkelig til at fastholde programmets mellemfristede målsætning indtil 2008, som planlagt i programmet. Den budgetmæssige linje giver desuden en tilstrækkelig sikkerhedsmargen til at sikre mod en overskridelse af tærsklen på 3 % af BNP med normale makroøkonomiske udsving mellem 2005 og 2008. Den finanspolitiske linje er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten i den forstand, at den ikke er procyklisk.

| (11) | Gældskvoten forventes at falde fra 43 % af BNP i 2005 til 36 % af BNP i 2008, hvorved den forbliver et godt stykke under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. De høje overskud på den primære balance, der forventes i programmet, er hoveddrivkræfterne bag gældsnedbringelsen. Den udvikling i gældsnedbringelsen, der forventes i opdateringen, forekommer som helhed plausibel. |
| --- | --- |

(11)

Gældskvoten forventes at falde fra 43 % af BNP i 2005 til 36 % af BNP i 2008, hvorved den forbliver et godt stykke under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. De høje overskud på den primære balance, der forventes i programmet, er hoveddrivkræfterne bag gældsnedbringelsen. Den udvikling i gældsnedbringelsen, der forventes i opdateringen, forekommer som helhed plausibel.

| (12) | Hvad angår den offentlige finansers holdbarhed, ser Spanien ud til at stå over for en mellemhøj risiko som følge af de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning. Den nuværende gunstige budgetsituation, herunder gældssituationen og akkumuleringen af aktiver i reservefonden på socialsikringsområdet, bidrager til i en vis grad at absorbere den forventede stigning i pensionsudgifterne. Den store stigning i disse udgifter over fremskrivningsperioden antyder imidlertid, at gennemførelsen af foranstaltningerne inden for den bebudede sociale reform med det formål at dæmpe aldringens budgetmæssige virkninger, herunder i forbindelse med pensionerne, kan være et vigtigt element, når det drejer sig om at reducere risikoen for de offentlige finansers holdbarhed. |
| --- | --- |

(12)

Hvad angår den offentlige finansers holdbarhed, ser Spanien ud til at stå over for en mellemhøj risiko som følge af de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning. Den nuværende gunstige budgetsituation, herunder gældssituationen og akkumuleringen af aktiver i reservefonden på socialsikringsområdet, bidrager til i en vis grad at absorbere den forventede stigning i pensionsudgifterne. Den store stigning i disse udgifter over fremskrivningsperioden antyder imidlertid, at gennemførelsen af foranstaltningerne inden for den bebudede sociale reform med det formål at dæmpe aldringens budgetmæssige virkninger, herunder i forbindelse med pensionerne, kan være et vigtigt element, når det drejer sig om at reducere risikoen for de offentlige finansers holdbarhed.

| (13) | De planlagte foranstaltninger inden for de offentlige finanser er stort set i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Den finanspolitiske linje i programmet sikrer bl.a. overholdelse af den mellemfristede budgetmålsætning, forhindrer en procyklisk udvikling og skulle kunne bidrage til at tackle de risici, der er forbundet med de eksterne skævheder. Budgetstrategien prioriterer foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre produktiviteten og fremme akkumulering af fysisk og human kapital samt videnkapital. Den 10. november 2005 fik arbejdsmarkedets parter forelagt en bred pakke af reformer af socialsikringssystemet. |
| --- | --- |

(13)

De planlagte foranstaltninger inden for de offentlige finanser er stort set i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Den finanspolitiske linje i programmet sikrer bl.a. overholdelse af den mellemfristede budgetmålsætning, forhindrer en procyklisk udvikling og skulle kunne bidrage til at tackle de risici, der er forbundet med de eksterne skævheder. Budgetstrategien prioriterer foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre produktiviteten og fremme akkumulering af fysisk og human kapital samt videnkapital. Den 10. november 2005 fik arbejdsmarkedets parter forelagt en bred pakke af reformer af socialsikringssystemet.

| (14) | Spaniens nationale reformprogram, der blev forelagt den 13. oktober 2005 i forbindelse med den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, udpeger følgende udfordringer som værende af afgørende betydning for de offentlige finanser: i) nedbringelse af gældskvoten til 34 % i 2010, og ii) relativ stigning i produktive udgifter (såsom infrastruktur, F&U, bedre uddannelse og human kapital). De budgetmæssige virkninger af de foranstaltninger, der er skitseret i det nationale reformprogram, afspejles tilstrækkeligt i budgetfremskrivningerne i det opdaterede stabilitetsprogram. De foranstaltninger inden for de offentlige finanser, der er planlagt i stabilitetsprogrammet, er i overensstemmelse med de planlagte foranstaltninger i det nationale reformprogram. |
| --- | --- |

(14)

Spaniens nationale reformprogram, der blev forelagt den 13. oktober 2005 i forbindelse med den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, udpeger følgende udfordringer som værende af afgørende betydning for de offentlige finanser: i) nedbringelse af gældskvoten til 34 % i 2010, og ii) relativ stigning i produktive udgifter (såsom infrastruktur, F&U, bedre uddannelse og human kapital). De budgetmæssige virkninger af de foranstaltninger, der er skitseret i det nationale reformprogram, afspejles tilstrækkeligt i budgetfremskrivningerne i det opdaterede stabilitetsprogram. De foranstaltninger inden for de offentlige finanser, der er planlagt i stabilitetsprogrammet, er i overensstemmelse med de planlagte foranstaltninger i det nationale reformprogram.

På baggrund af ovenstående vurdering konstaterer Rådet, at budgetstillingen som helhed er sund, og at budgetstrategien er et godt eksempel på finanspolitikker gennemført i overensstemmelse med pagten. I lyset af de stigende eksterne skævheder er det vigtigt at fastholde en stærk budgetstilling. Rådet opfordrer Spanien til at gennemføre de planlagte foranstaltninger til tackling af de langsigtede budgetmæssige virkninger af den aldrende befolkning.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | SP dec. 2005 | 3,1 | 3,4 | 3,3 | 3,2 | 3,2 |
| KOM nov. 2005 (6) | 3,1 | 3,4 | 3,2 | 3,0 | — |
| SP dec. 2004 | 2,6 | 2,9 | 3,0 | 3,0 | 3,0 |
| HICP inflation (7)

  (%) | SP dec. 2005 (7) | 3,4 | 3,4 | 2,8 | 2,5 | 2,2 |
| KOM nov. 2005 | 3,4 | 3,7 | 3,4 | 2,9 | — |
| SP dec. 2004 | 3,0 | 3,1 | 2,9 | 2,7 | 2,4 |
| Outputgab
  (% af potentielt BNP) | SP dec. 2005 (3) | 0,0 | – 0,5 | – 0,8 | – 1,1 | – 0,7 |
| KOM nov. 2005 | 0,2 | 0,0 | – 0,2 | – 0,5 | — |
| SP dec. 2004 (3) | – 0,2 | – 0,2 | – 0,2 | – 0,2 | – 0,1 |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2005 | – 0,1 | 1,0 | 0,9 | 0,7 | 0,6 |
| KOM nov. 2005 | – 0,3 | 0,2 | 0,1 | – 0,4 | — |
| SP dec. 2004 | – 0,8 | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,4 |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2005 | 1,9 | 2,8 | 2,6 | 2,2 | 2,0 |
| KOM nov. 2005 | 2,0 | 2,1 | 1,9 | 1,3 | — |
| SP dec. 2004 | 1,5 | 2,2 | 2,2 | 2,3 | 2,3 |
| Konjunkturkorrigeret saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2005 (3) | – 0,1 | 1,2 | 1,2 | 1,2 | 0,9 |
| KOM nov. 2005 | – 0,3 | 0,2 | 0,2 | – 0,1 | — |
| SP dec. 2004 (3) | – 0,7 | 0,2 | 0,3 | 0,5 | 0,4 |
| Struktursaldo (4)

  (% af GDP) | SP dec. 2005 (5) | 0,7 | 1,2 | 1,2 | 1,2 | 0,9 |
| KOM nov. 2005 (5) | 0,5 | 0,2 | 0,2 | – 0,1 | — |
| SP dec. 2004 (5) | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,5 | 0,4 |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP dec. 2005 | 46,6 | 43,1 | 40,3 | 38,0 | 36,0 |
| KOM nov. 2005 | 46,9 | 44,2 | 41,9 | 40,7 | — |
| SP dec. 2004 | 49,1 | 46,7 | 44,3 | 42,0 | 40,0 |
| Stabilitetsprogrammet (SP); Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2005 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2004

2005

2006

2007

2008

Realt BNP

(% ændring)

SP dec. 2005

3,1

3,4

3,3

3,2

3,2

KOM nov. 2005 (6)

3,1

3,4

3,2

3,0

—

SP dec. 2004

2,6

2,9

3,0

3,0

3,0

HICP inflation (7)

(%)

SP dec. 2005 (7)

3,4

3,4

2,8

2,5

2,2

KOM nov. 2005

3,4

3,7

3,4

2,9

—

SP dec. 2004

3,0

3,1

2,9

2,7

2,4

Outputgab

(% af potentielt BNP)

SP dec. 2005 (3)

0,0

– 0,5

– 0,8

– 1,1

– 0,7

KOM nov. 2005

0,2

0,0

– 0,2

– 0,5

—

SP dec. 2004 (3)

– 0,2

– 0,2

– 0,2

– 0,2

– 0,1

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP dec. 2005

– 0,1

1,0

0,9

0,7

0,6

KOM nov. 2005

– 0,3

0,2

0,1

– 0,4

—

SP dec. 2004

– 0,8

0,1

0,2

0,4

0,4

Primær saldo

(% af BNP)

SP dec. 2005

1,9

2,8

2,6

2,2

2,0

KOM nov. 2005

2,0

2,1

1,9

1,3

—

SP dec. 2004

1,5

2,2

2,2

2,3

2,3

Konjunkturkorrigeret saldo

(% af BNP)

SP dec. 2005 (3)

– 0,1

1,2

1,2

1,2

0,9

KOM nov. 2005

– 0,3

0,2

0,2

– 0,1

—

SP dec. 2004 (3)

– 0,7

0,2

0,3

0,5

0,4

Struktursaldo (4)

(% af GDP)

SP dec. 2005 (5)

0,7

1,2

1,2

1,2

0,9

KOM nov. 2005 (5)

0,5

0,2

0,2

– 0,1

—

SP dec. 2004 (5)

0,1

0,2

0,3

0,5

0,4

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP dec. 2005

46,6

43,1

40,3

38,0

36,0

KOM nov. 2005

46,9

44,2

41,9

40,7

—

SP dec. 2004

49,1

46,7

44,3

42,0

40,0

Stabilitetsprogrammet (SP); Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2005 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Forordningen er ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmet har mangler i de obligatoriske data (fremskrivninger over rentesatser, kollektivt forbrug og samlede sociale overførsler) og tilvejebringer ikke alle de frivillige data, der foreskrives i den nye adfærdskodeks.

(3)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet.

(4)  Konjunkturkorrigeret saldo (som i de foregående rækker) eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger.

(5)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra programmet (overtagelse af det nationale jernbaneselskab RENFE's gæld på 0,7 % af BNP og af det offentlige fjernsyn RTVE's gæld på 0,1 % af BNP i 2004).

(6)  Ifølge de første overslag var væksten 3,4 % i 2005. I Kommissionens midlertidige prognose af 21. februar 2006 forventes der en vækst på 3,1 % i 2006.

(7)  Privatforbrugsdeflator

Kilde:

Stabilitetsprogrammet (SP); Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2005 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 5.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 82/14 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 82/14

---

RÅDETS UDTALELSE

af 14. marts 2006

om Frankrigs opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2009

(2006/C 82/04)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 14. marts 2006 gennemgik Rådet Frankrigs opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2005-2009. |
| --- | --- |

(1)

Den 14. marts 2006 gennemgik Rådet Frankrigs opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2005-2009.

| (2) | Den franske BNP-vækst har i de seneste 10 år ligget tæt på gennemsnittet i euroområdet på 2,3 %. Siden 1998 har den ligget et halvt procentpoint højere i kraft af en relativt stærk indenlandsk efterspørgsel. Til trods for det forholdsvis gode resultat i denne periode steg beskæftigelsen kun moderat, og ledigheden forblev høj, selv om den på det seneste er faldet fra 10,2 % i marts 2005 til 9,5 % i januar 2006. Efter rekordunderskuddet i 1993 på 6 % af BNP forbedredes budgetsituationen, og fra og med 1997 respekteredes traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. Referenceværdien blev imidlertid igen overskredet fra og med 2002, da den budgetmæssige situation forværredes, hvilket delvis skyldtes aftagende vækst. Siden 2004 har underskudskvoten været faldende. |
| --- | --- |

(2)

Den franske BNP-vækst har i de seneste 10 år ligget tæt på gennemsnittet i euroområdet på 2,3 %. Siden 1998 har den ligget et halvt procentpoint højere i kraft af en relativt stærk indenlandsk efterspørgsel. Til trods for det forholdsvis gode resultat i denne periode steg beskæftigelsen kun moderat, og ledigheden forblev høj, selv om den på det seneste er faldet fra 10,2 % i marts 2005 til 9,5 % i januar 2006. Efter rekordunderskuddet i 1993 på 6 % af BNP forbedredes budgetsituationen, og fra og med 1997 respekteredes traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. Referenceværdien blev imidlertid igen overskredet fra og med 2002, da den budgetmæssige situation forværredes, hvilket delvis skyldtes aftagende vækst. Siden 2004 har underskudskvoten været faldende.

| (3) | Den 3. juni 2003 fastslog Rådet, at Frankrigs underskud var uforholdsmæssigt stort, og henstillede i henhold til artikel 104, stk. 7, at det uforholdsmæssigt store underskud blev korrigeret senest i 2004. I sin meddelelse til Rådet af december 2004 om »Tysklands og Frankrigs situation i relation til deres forpligtelser i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud efter Domstolens dom«, konkluderede Kommissionen, at 2005 skulle anses for at være den relevante frist for korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. I januar 2005 erklærede Rådet sig enigt i dette synspunkt. I sin udtalelse af 17. februar 2005 om opdateringen i december 2004 af stabilitetsprogrammet for perioden 2004-2008 opfordrede Rådet Frankrig til at træffe de nødvendige forholdsregler med henblik på korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2005 og fortsat konsolidering af de offentlige finanser samt til at iværksætte strukturreformer og kontrollere udgifterne for dermed at overholde de flerårige udgiftsmål. |
| --- | --- |

(3)

Den 3. juni 2003 fastslog Rådet, at Frankrigs underskud var uforholdsmæssigt stort, og henstillede i henhold til artikel 104, stk. 7, at det uforholdsmæssigt store underskud blev korrigeret senest i 2004. I sin meddelelse til Rådet af december 2004 om »Tysklands og Frankrigs situation i relation til deres forpligtelser i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud efter Domstolens dom«, konkluderede Kommissionen, at 2005 skulle anses for at være den relevante frist for korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. I januar 2005 erklærede Rådet sig enigt i dette synspunkt. I sin udtalelse af 17. februar 2005 om opdateringen i december 2004 af stabilitetsprogrammet for perioden 2004-2008 opfordrede Rådet Frankrig til at træffe de nødvendige forholdsregler med henblik på korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2005 og fortsat konsolidering af de offentlige finanser samt til at iværksætte strukturreformer og kontrollere udgifterne for dermed at overholde de flerårige udgiftsmål.

| (4) | Med hensyn til budgetgennemførelsen i 2005 blev det offentlige underskud i Kommissionens prognose fra efteråret 2005 anslået til 3,2 % af BNP til sammenligning med målet i forrige opdatering på 2,9 % af BNP og i denne opdatering på 3 % af BNP. Til trods for mindre gunstige makroøkonomiske vilkår i forhold til det forrige program tyder nye, men ufuldstændige oplysninger på, at underskuddet i 2005 reduceres til ca. 3 % af BNP, især takket være bedre kontrol med de offentlige udgifter, en markant stigning i ikke-skattemæssige indtægter, indtægter fra værdipapir- og ejendomsbeskatning og ekstra indtægter i slutningen af december som følge af ændringen i loven om selskabsbeskatning. Det bør også bemærkes, at reduceringen af underskuddet i 2005 omfattede væsentlige engangsforanstaltninger. |
| --- | --- |

(4)

Med hensyn til budgetgennemførelsen i 2005 blev det offentlige underskud i Kommissionens prognose fra efteråret 2005 anslået til 3,2 % af BNP til sammenligning med målet i forrige opdatering på 2,9 % af BNP og i denne opdatering på 3 % af BNP. Til trods for mindre gunstige makroøkonomiske vilkår i forhold til det forrige program tyder nye, men ufuldstændige oplysninger på, at underskuddet i 2005 reduceres til ca. 3 % af BNP, især takket være bedre kontrol med de offentlige udgifter, en markant stigning i ikke-skattemæssige indtægter, indtægter fra værdipapir- og ejendomsbeskatning og ekstra indtægter i slutningen af december som følge af ændringen i loven om selskabsbeskatning. Det bør også bemærkes, at reduceringen af underskuddet i 2005 omfattede væsentlige engangsforanstaltninger.

| (5) | Programmet følger i store træk den model og de krav med hensyn til oplysninger for stabilitets- og konvergensprogrammer, som er fastsat i den nye adfærdskodeks (2). Opdateringen blev fremlagt seks uger senere end tidsfristen på 1. december i henhold til adfærdskodeksen, hvilket skyldtes myndighedernes ønske om at inddrage Pébereau-rapportens (3) forslag med hensyn til gældsreduktion i den intensiverede gældsreduktionsstrategi. |
| --- | --- |

(5)

Programmet følger i store træk den model og de krav med hensyn til oplysninger for stabilitets- og konvergensprogrammer, som er fastsat i den nye adfærdskodeks (2). Opdateringen blev fremlagt seks uger senere end tidsfristen på 1. december i henhold til adfærdskodeksen, hvilket skyldtes myndighedernes ønske om at inddrage Pébereau-rapportens (3) forslag med hensyn til gældsreduktion i den intensiverede gældsreduktionsstrategi.

| (6) | Programmet indeholder to forskellige scenarier for de makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger: et »lavvækst«-scenario og et »højvækst«-scenario. »Lavvækst«-scenariet benyttes som referencescenario i forbindelse med vurderingen af budgetfremskrivningerne, da det på baggrund af de foreliggende oplysninger tilsyneladende er baseret på rimelige vækstantagelser. Den reale BNP-vækst forventes her at stige fra 1,5-2,0 % i 2005 til 2,25 % i gennemsnit i resten af programperioden. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer også realistiske. |
| --- | --- |

(6)

Programmet indeholder to forskellige scenarier for de makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger: et »lavvækst«-scenario og et »højvækst«-scenario. »Lavvækst«-scenariet benyttes som referencescenario i forbindelse med vurderingen af budgetfremskrivningerne, da det på baggrund af de foreliggende oplysninger tilsyneladende er baseret på rimelige vækstantagelser. Den reale BNP-vækst forventes her at stige fra 1,5-2,0 % i 2005 til 2,25 % i gennemsnit i resten af programperioden. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer også realistiske.

| (7) | Opdateringen tilsigter atter at bringe balance i de offentlige finanser og skal inden 2010 reducere gældskvoten til mindre end referenceværdien på 60 %. Det bekræftes i opdateringen også, at underskuddet i 1995 igen skal nedbringes til referenceværdien på 3 % og fra 2006 skal ligge under denne. I programperioden forventes det offentlige underskud reduceret med to procentpoint til 1,0 % af BNP i 2009. Overskuddet på den primære saldo vil blive genoprettet fra og med 2007. Som det gælder for tidligere opdateringer, styres den planlagte konsolidering først og fremmest af udgifterne. Strategien på mellemlang sigt er baseret på flerårlige mål for stigningen i de offentlige udgifter i faste priser, som indebærer en reduktion af udgiftskvoten. Den reducering af underskuddet, der var planlagt i det foregående program, er udskudt i den nye opdatering, hvilket delvis afspejler et mindre gunstigt makroøkonomisk scenario og fremrykkede skattenedsættelser. Engangsforanstaltninger vil fortsat have en underskudsreducerende virkning i 2006, men i mindre omfang end i 2005. |
| --- | --- |

(7)

Opdateringen tilsigter atter at bringe balance i de offentlige finanser og skal inden 2010 reducere gældskvoten til mindre end referenceværdien på 60 %. Det bekræftes i opdateringen også, at underskuddet i 1995 igen skal nedbringes til referenceværdien på 3 % og fra 2006 skal ligge under denne. I programperioden forventes det offentlige underskud reduceret med to procentpoint til 1,0 % af BNP i 2009. Overskuddet på den primære saldo vil blive genoprettet fra og med 2007. Som det gælder for tidligere opdateringer, styres den planlagte konsolidering først og fremmest af udgifterne. Strategien på mellemlang sigt er baseret på flerårlige mål for stigningen i de offentlige udgifter i faste priser, som indebærer en reduktion af udgiftskvoten. Den reducering af underskuddet, der var planlagt i det foregående program, er udskudt i den nye opdatering, hvilket delvis afspejler et mindre gunstigt makroøkonomisk scenario og fremrykkede skattenedsættelser. Engangsforanstaltninger vil fortsat have en underskudsreducerende virkning i 2006, men i mindre omfang end i 2005.

| (8) | I programperioden er den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) beregnet efter den i fællesskab aftalte metode kun planlagt at skulle forbedres med 0,6 % af BNP om året. De franske myndigheder fastsatte den mellemfristede målsætning for budgetstillingen til en strukturel balance, de ikke forventer at opnå i løbet af programperioden, men først i 2010. Da den mellemfristede målsætning er mere ambitiøs end minimumskravet (som er sat til et underskud på ca. 1,5 % af BNP), vil et sådant resultat formentlig opfylde målet om en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Den mellemfristede målsætning i programmet er hensigtsmæssig, da den ligger inden for det interval, der anføres for euroområdet og ERM-medlemsstaterne i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen, og den afspejler på passende vis gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt. |
| --- | --- |

(8)

I programperioden er den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) beregnet efter den i fællesskab aftalte metode kun planlagt at skulle forbedres med 0,6 % af BNP om året. De franske myndigheder fastsatte den mellemfristede målsætning for budgetstillingen til en strukturel balance, de ikke forventer at opnå i løbet af programperioden, men først i 2010. Da den mellemfristede målsætning er mere ambitiøs end minimumskravet (som er sat til et underskud på ca. 1,5 % af BNP), vil et sådant resultat formentlig opfylde målet om en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Den mellemfristede målsætning i programmet er hensigtsmæssig, da den ligger inden for det interval, der anføres for euroområdet og ERM-medlemsstaterne i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen, og den afspejler på passende vis gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt.

| (9) | Budgetresultatet kan blive værre end forventet i programmet. For 2006 skyldes de negative risikomomenter dels det makroøkonomiske scenario og dels, at indtægterne kan blive lavere og udgifterne inden for lokal administration og sundhedsforvaltning højere. Med hensyn til resten af programperioden hilses de ambitiøse mål i opdateringen velkomne. Styrkelsen af reglerne vedrørende væksten i udgifter på forskellige niveauer af den offentlige forvaltning vil forbedre kontrollen med de offentlige finanser og øge ansvarligheden hos alle de berørte offentlige myndigheder med hensyn til kontrollen af udgifter. Den stærke styring af statens udgifter og den seneste forbedring af håndhævelsesmekanismerne vedrørende sundhedsudgifter hilses velkommen, f.eks. nedsættelsen af et stående udvalg bestående af interessenter inden for offentlige finanser, som bliver ansvarligt for udarbejdelse af forslag vedrørende kontrol med de offentlige udgifter og nedbringelse af gælden. Udgiftskontrollen skal dog gennemføres strengt på grund af erfaringerne med gennemførelsen af de overordnede budgetmål vedrørende budgetbalance. De nye mål indebærer drastisk tilbageholdenhed med hensyn til udgifter i sammenligning med tidligere mål, hvilket vil kræve, at de store strukturreformer skal være mere detaljerede, især for lokale myndigheders vedkommende. |
| --- | --- |

(9)

Budgetresultatet kan blive værre end forventet i programmet. For 2006 skyldes de negative risikomomenter dels det makroøkonomiske scenario og dels, at indtægterne kan blive lavere og udgifterne inden for lokal administration og sundhedsforvaltning højere. Med hensyn til resten af programperioden hilses de ambitiøse mål i opdateringen velkomne. Styrkelsen af reglerne vedrørende væksten i udgifter på forskellige niveauer af den offentlige forvaltning vil forbedre kontrollen med de offentlige finanser og øge ansvarligheden hos alle de berørte offentlige myndigheder med hensyn til kontrollen af udgifter. Den stærke styring af statens udgifter og den seneste forbedring af håndhævelsesmekanismerne vedrørende sundhedsudgifter hilses velkommen, f.eks. nedsættelsen af et stående udvalg bestående af interessenter inden for offentlige finanser, som bliver ansvarligt for udarbejdelse af forslag vedrørende kontrol med de offentlige udgifter og nedbringelse af gælden. Udgiftskontrollen skal dog gennemføres strengt på grund af erfaringerne med gennemførelsen af de overordnede budgetmål vedrørende budgetbalance. De nye mål indebærer drastisk tilbageholdenhed med hensyn til udgifter i sammenligning med tidligere mål, hvilket vil kræve, at de store strukturreformer skal være mere detaljerede, især for lokale myndigheders vedkommende.

| (10) | Hvis ovennævnte risici bliver til virkelighed, vil en permanent og bæredygtig reducering af underskuddet til under 3 % af BNP kræve yderligere foranstaltninger i 2006. For 2006 er den planlagte strukturelle tilpasning lidt under 0,5 % af BNP i strukturelle termer. Derefter er hastigheden i tilpasningen mod de mellemfristede mål i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, der specificerer, at den årlige forbedring af den strukturelle saldo for medlemsstaterne i euroområdet og ERM II som benchmark bør være på 0,5 % af BNP. Hvis ovennævnte risici bliver til virkelighed, er det dog ikke sikkert, at de mellemfristede mål kan nås inden 2010. Budgetstillingen i programmet synes at give en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen mod at overskride referenceværdien for underskuddet på 3 % af BNP med normale makroøkonomiske fluktuationer ved udgangen af programperioden. |
| --- | --- |

(10)

Hvis ovennævnte risici bliver til virkelighed, vil en permanent og bæredygtig reducering af underskuddet til under 3 % af BNP kræve yderligere foranstaltninger i 2006. For 2006 er den planlagte strukturelle tilpasning lidt under 0,5 % af BNP i strukturelle termer. Derefter er hastigheden i tilpasningen mod de mellemfristede mål i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, der specificerer, at den årlige forbedring af den strukturelle saldo for medlemsstaterne i euroområdet og ERM II som benchmark bør være på 0,5 % af BNP. Hvis ovennævnte risici bliver til virkelighed, er det dog ikke sikkert, at de mellemfristede mål kan nås inden 2010. Budgetstillingen i programmet synes at give en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen mod at overskride referenceværdien for underskuddet på 3 % af BNP med normale makroøkonomiske fluktuationer ved udgangen af programperioden.

| (11) | Gældskvoten skønnes at være nået op på 66 % af BNP i 2005, hvilket overstiger traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programperioden forventes gældskvoten at falde med 3 procentpoint. Udviklingen i gældskvoten kan være mindre gunstig end forventet i programperioden, navnlig i betragtning af usikkerheden i forbindelse med ovennævnte budgetmål. På baggrund af denne risikovurdering er det muligt, at gældskvoten ikke er tilstrækkeligt aftagende hen imod referenceværdien. Regeringen har dog for nylig bebudet, at eventuelle ekstra vækstrelaterede skatteindtægter vil blive anvendt til at nedbringe af gælden, hvilket hilses velkommen. |
| --- | --- |

(11)

Gældskvoten skønnes at være nået op på 66 % af BNP i 2005, hvilket overstiger traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programperioden forventes gældskvoten at falde med 3 procentpoint. Udviklingen i gældskvoten kan være mindre gunstig end forventet i programperioden, navnlig i betragtning af usikkerheden i forbindelse med ovennævnte budgetmål. På baggrund af denne risikovurdering er det muligt, at gældskvoten ikke er tilstrækkeligt aftagende hen imod referenceværdien. Regeringen har dog for nylig bebudet, at eventuelle ekstra vækstrelaterede skatteindtægter vil blive anvendt til at nedbringe af gælden, hvilket hilses velkommen.

| (12) | Med hensyn til de offentlige finansers bæredygtighed synes Frankrig at befinde sig på et mellemrisiko-stadie i betragtning af de forventede budgetomkostninger til en aldrende befolkning. De seneste reformer, især pensionsreformen i 2003, har i høj grad bidraget til at begrænse den fremtidige stigning i de offentlige udgifter, og den fuldstændige gennemførelse af disse reformer vil være altafgørende for opnåelsen af de forventede resultater. Det nuværende niveau for den offentlige bruttogæld er over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP, og det nuværende høje strukturelle underskud vil, såfremt det ikke reduceres, kunne forhindre den nødvendige gældsreduktion med henblik på udgifterne i forbindelse med den aldrende befolkning. I mangel på yderligere reformer er der derfor behov for en kraftig konsolidering af de offentlige finanser med henblik på at reducere usikkerheden i forbindelse med den langsigtede finansielle bæredygtighed. |
| --- | --- |

(12)

Med hensyn til de offentlige finansers bæredygtighed synes Frankrig at befinde sig på et mellemrisiko-stadie i betragtning af de forventede budgetomkostninger til en aldrende befolkning. De seneste reformer, især pensionsreformen i 2003, har i høj grad bidraget til at begrænse den fremtidige stigning i de offentlige udgifter, og den fuldstændige gennemførelse af disse reformer vil være altafgørende for opnåelsen af de forventede resultater. Det nuværende niveau for den offentlige bruttogæld er over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP, og det nuværende høje strukturelle underskud vil, såfremt det ikke reduceres, kunne forhindre den nødvendige gældsreduktion med henblik på udgifterne i forbindelse med den aldrende befolkning. I mangel på yderligere reformer er der derfor behov for en kraftig konsolidering af de offentlige finanser med henblik på at reducere usikkerheden i forbindelse med den langsigtede finansielle bæredygtighed.

| (13) | De påtænkte foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser er stort set i overensstemmelse med de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer, som udgør en del af de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Især har Frankrig planer om at gennemføre en række strukturreformer med henblik på at sikre en reducering af de offentlige udgifter og en forbedring af de offentlige finansers bæredygtighed på lang sigt, mens korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud kan kræve yderligere foranstaltninger. |
| --- | --- |

(13)

De påtænkte foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser er stort set i overensstemmelse med de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer, som udgør en del af de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Især har Frankrig planer om at gennemføre en række strukturreformer med henblik på at sikre en reducering af de offentlige udgifter og en forbedring af de offentlige finansers bæredygtighed på lang sigt, mens korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud kan kræve yderligere foranstaltninger.

| (14) | I Frankrigs nationale reformprogram (NRP), der blev fremlagt den 7. november 2005 i forbindelse med den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, peges der på tre prioriteringer: a) at skabe de nødvendige betingelser for stærk økonomisk vækst, herunder bæredygtige offentlige finanser, b) at reducere ledigheden og øge beskæftigelsen og c) at opbygge en videnbaseret økonomi. Samtidig er en forbedring af det potentielle output — især i kraft af den såkaldte nødplan for beskæftigelsen og andre arbejdsmarkedsreformer — en af de søjler i den franske budgetstrategi, der nævnes i opdateringen. De foranstaltninger på det statsfinansielle område, der påtænkes truffet i stabilitetsprogrammet, er i overensstemmelse med de foranstaltninger, der skitseres i det nationale reformprogram. Stabilitetsprogrammet supplerer disse foranstaltninger med ændringer i de institutionelle træk ved de offentlige finanser, nemlig fastlæggelse og forbedring af regler for væksten i udgifterne på alle niveauer i den offentlige forvaltnings undersektorer og etablering af bedre koordinering blandt de berørte parter. Imidlertid er ikke alle budgetvirkninger af de foranstaltninger, der er skitseret i det nationale reformprogram, beskrevet tilstrækkelig detaljeret i budgetfremskrivningerne i stabilitetsprogrammet. |
| --- | --- |

(14)

I Frankrigs nationale reformprogram (NRP), der blev fremlagt den 7. november 2005 i forbindelse med den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, peges der på tre prioriteringer: a) at skabe de nødvendige betingelser for stærk økonomisk vækst, herunder bæredygtige offentlige finanser, b) at reducere ledigheden og øge beskæftigelsen og c) at opbygge en videnbaseret økonomi. Samtidig er en forbedring af det potentielle output — især i kraft af den såkaldte nødplan for beskæftigelsen og andre arbejdsmarkedsreformer — en af de søjler i den franske budgetstrategi, der nævnes i opdateringen. De foranstaltninger på det statsfinansielle område, der påtænkes truffet i stabilitetsprogrammet, er i overensstemmelse med de foranstaltninger, der skitseres i det nationale reformprogram. Stabilitetsprogrammet supplerer disse foranstaltninger med ændringer i de institutionelle træk ved de offentlige finanser, nemlig fastlæggelse og forbedring af regler for væksten i udgifterne på alle niveauer i den offentlige forvaltnings undersektorer og etablering af bedre koordinering blandt de berørte parter. Imidlertid er ikke alle budgetvirkninger af de foranstaltninger, der er skitseret i det nationale reformprogram, beskrevet tilstrækkelig detaljeret i budgetfremskrivningerne i stabilitetsprogrammet.

På baggrund af ovenstående vurdering hilser Rådet den prioritering, gældsreduktionen tildeles i det franske stabilitetsprogram, velkommen, men bemærker, at der er usikkerhed forbundet med opnåelsen af budgetmålene og de offentlige finansers langsigtede bæredygtighed. I lyset af Kommissionens meddelelse i december 2004, som blev støttet af Rådet i januar 2005, opfordrer Rådet Frankrig til at:

| — | gennemføre de nødvendige strukturelle tilpasninger med henblik på at nedbringe det offentlige underskud til under 3 % af BNP i 2006 på en troværdig og holdbar måde |
| --- | --- |

—

gennemføre de nødvendige strukturelle tilpasninger med henblik på at nedbringe det offentlige underskud til under 3 % af BNP i 2006 på en troværdig og holdbar måde

| — | træffe de nødvendige foranstaltninger til sikring af den planlagte finanspolitiske konsolidering med henblik på opnåelse af den mellemfristede målsætning og den langsigtede finansielle bæredygtighed og |
| --- | --- |

—

træffe de nødvendige foranstaltninger til sikring af den planlagte finanspolitiske konsolidering med henblik på opnåelse af den mellemfristede målsætning og den langsigtede finansielle bæredygtighed og

| — | styrke overvågningen og håndhævelsen af de udgiftsregler, der er fastlagt for den offentlige forvaltnings undersektorer med henblik på overholdelse af de flerårige mål vedrørende maksimale udgifter. |
| --- | --- |

—

styrke overvågningen og håndhævelsen af de udgiftsregler, der er fastlagt for den offentlige forvaltnings undersektorer med henblik på overholdelse af de flerårige mål vedrørende maksimale udgifter.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (procentvis ændring) | SP jan. 2006 (4) | 2,3 | 1,5–2,0 | 2,0–2,5 | 2,25 | 2,25 | 2,25 |
| KOM nov. 2005 (11) | 2,3 | 1,5 | 1,8 | 2,3 | ikke relevant | ikke relevant |
| SP dec. 2004 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | ikke relevant |
| HICP-inflation
  (%) | SP jan. 2006 (4) | 2,3 | 1,9 | 1,8 | 1,75 | 1,75 | 1,75 |
| KOM nov. 2005 | 2,3 | 2,0 | 2,1 | 1,9 | ikke relevant | ikke relevant |
| SP dec. 2004 (10) | 2,2 | 1,8 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | ikke relevant |
| Outputgab
  (% af potentielt BNP) | SP jan. 2006 (5) | – 0,3 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,9 |
| KOM nov. 2005 (9) | – 0,2 | – 0,5 | – 0,9 | – 1,0 | ikke relevant | ikke relevant |
| SP dec. 2004 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,4 | ikke relevant |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP jan. 2006 | – 3,7 | – 3,0 | – 2,9 | – 2,6 | – 1,9 | – 1,0 |
| KOM nov. 2005 | – 3,7 | – 3,2 | – 3,5 | – 3,5 | ikke relevant | ikke relevant |
| SP dec. 2004 | – 3,6 | – 2,9 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,9 | ikke relevant |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP jan. 2006 | – 0,8 | – 0,3 | – 0,3 | 0,0 | 0,6 | 1,6 |
| KOM nov. 2005 | – 0,8 | – 0,5 | – 0,7 | – 0,7 | ikke relevant | ikke relevant |
| SP dec. 2004 | – 0,7 | 0,1 | 0,8 | 1,5 | 2,2 | ikke relevant |
| Konjunkturkorrigeret saldo
  (% af BNP) | SP jan. 2006 (5) | – 3,5 | – 2,8 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,5 | – 0,6 |
| KOM nov. 2005 | – 3,6 | – 3,0 | – 3,0 | – 3,1 | ikke relevant | ikke relevant |
| SP dec. 2004 (6) | – 3,4 | – 2,7 | – 2,0 | – 1,4 | – 0,7 | ikke relevant |
| Strukturel saldo (5)

  (% af BNP) | SP jan. 2006 (7) | – 3,5 | – 3,3 | – 2,9 | – 2,3 | – 1,5 | – 0,6 |
| KOM nov. 2005 (8) | – 3,6 | – 3,5 | – 3,3 | – 3,1 | ikke relevant | ikke relevant |
| SP dec. 2004 | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP jan. 2006 | 65,1 | 65,8 | 66,0 | 65,6 | 64,6 | 62,8 |
| KOM nov. 2005 | 65,1 | 66,5 | 67,1 | 68,0 | ikke relevant | ikke relevant |
| SP dec. 2004 | 64,8 | 65,0 | 64,6 | 63,6 | 62,0 | ikke relevant |
| Stabilitetsprogrammet (SP), økonomiske prognoser fra efteråret 2005 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Realt BNP

(procentvis ændring)

SP jan. 2006 (4)

2,3

1,5–2,0

2,0–2,5

2,25

2,25

2,25

KOM nov. 2005 (11)

2,3

1,5

1,8

2,3

ikke relevant

ikke relevant

SP dec. 2004

2,5

2,5

2,5

2,5

2,5

ikke relevant

HICP-inflation

(%)

SP jan. 2006 (4)

2,3

1,9

1,8

1,75

1,75

1,75

KOM nov. 2005

2,3

2,0

2,1

1,9

ikke relevant

ikke relevant

SP dec. 2004 (10)

2,2

1,8

1,5

1,5

1,5

ikke relevant

Outputgab

(% af potentielt BNP)

SP jan. 2006 (5)

– 0,3

– 0,5

– 0,4

– 0,6

– 0,8

– 0,9

KOM nov. 2005 (9)

– 0,2

– 0,5

– 0,9

– 1,0

ikke relevant

ikke relevant

SP dec. 2004

– 0,5

– 0,4

– 0,4

– 0,4

– 0,4

ikke relevant

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP jan. 2006

– 3,7

– 3,0

– 2,9

– 2,6

– 1,9

– 1,0

KOM nov. 2005

– 3,7

– 3,2

– 3,5

– 3,5

ikke relevant

ikke relevant

SP dec. 2004

– 3,6

– 2,9

– 2,2

– 1,6

– 0,9

ikke relevant

Primær saldo

(% af BNP)

SP jan. 2006

– 0,8

– 0,3

– 0,3

0,0

0,6

1,6

KOM nov. 2005

– 0,8

– 0,5

– 0,7

– 0,7

ikke relevant

ikke relevant

SP dec. 2004

– 0,7

0,1

0,8

1,5

2,2

ikke relevant

Konjunkturkorrigeret saldo

(% af BNP)

SP jan. 2006 (5)

– 3,5

– 2,8

– 2,7

– 2,3

– 1,5

– 0,6

KOM nov. 2005

– 3,6

– 3,0

– 3,0

– 3,1

ikke relevant

ikke relevant

SP dec. 2004 (6)

– 3,4

– 2,7

– 2,0

– 1,4

– 0,7

ikke relevant

Strukturel saldo (5)

(% af BNP)

SP jan. 2006 (7)

– 3,5

– 3,3

– 2,9

– 2,3

– 1,5

– 0,6

KOM nov. 2005 (8)

– 3,6

– 3,5

– 3,3

– 3,1

ikke relevant

ikke relevant

SP dec. 2004

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP jan. 2006

65,1

65,8

66,0

65,6

64,6

62,8

KOM nov. 2005

65,1

66,5

67,1

68,0

ikke relevant

ikke relevant

SP dec. 2004

64,8

65,0

64,6

63,6

62,0

ikke relevant

Stabilitetsprogrammet (SP), økonomiske prognoser fra efteråret 2005 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der refereres til i dette dokument, findes på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmet lider af mangler med hensyn til de obligatoriske og fakultative data, som foreskrives i den nye adfærdskodeks. De manglende obligatoriske data vedrører hovedsagelig antagelser for udviklingen i korte og lange renter. De manglende fakultative data vedrører hovedsagelig offentlige udgifter efter funktion, de offentlige finansers bæredygtighed på lang sigt og udviklingen på arbejdsmarkedet.

(3)  Rapport fra et uafhængigt udvalg af repræsentanter på højt plan udnævnt af den franske regering med henblik på undersøgelse af den offentlige gæld og identificering af mulighederne for en reduktion af gælden, offentliggjort medio december 2005.

(4)  Yderligere beregninger er foretaget på grundlag af de relevante punktestimater.

(5)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet.

(6)  Konjunkturjusteret saldo (som i de tidligere rækker), eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger.

(7)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger som beregnet af Kommissionen (0,6 % af BNP i 2005 (den mindre forskel mellem strukturelle og konjunkturkorrigerede tal skyldes afrunding), 0,2 % af BNP i 2006, alle underskudsreducerende).

(8)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra Kommissionens prognose fra efteråret 2005 (0,5 % af BNP i 2005 og 0,2 % i 2006, alle underskudsreducerende).

(9)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på 2,3 % i 2004, 1,9 % i 2005, 2,2 % i 2006 og 2,4 % i perioden 2007-2009.

(10)  Ændringer i CPI og ikke HICP.

(11)  I henhold til de første skøn var væksten på 1,4 % i 2005. I Kommissionens foreløbige skøn af 21. februar 2006 forventes en vækst 1,9 % i 2006.

Kilde:

Stabilitetsprogrammet (SP), økonomiske prognoser fra efteråret 2005 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 5.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 82/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 82/19

---

RÅDETS UDTALELSE

af 14. marts 2006

om Irlands opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2008

(2006/C 82/05)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 14. marts 2006 behandlede Rådet Irlands opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2005-2008. |
| --- | --- |

(1)

Den 14. marts 2006 behandlede Rådet Irlands opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2005-2008.

| (2) | Irland har oplevet en imponerende hurtig stigning i det reale BNP pr. capita og i beskæftigelsesgraden i det seneste tiår. I de senere år er den irske økonomi fortsat vokset med lige under 5 % om året, hvilket er den højeste vækstrate i euroområdet, mens beskæftigelsen stiger, og inflationen hurtigt nærmer sig gennemsnittet i eurozonen. Med hensyn til budgetudviklingen har den finanspolitiske stilling i det store og hele været sund, idet den offentlige saldo har vist overskud i de fleste af de sidste ti år, og gældskvoten er faldet betydeligt (til under 30 % af BNP i 2005). |
| --- | --- |

(2)

Irland har oplevet en imponerende hurtig stigning i det reale BNP pr. capita og i beskæftigelsesgraden i det seneste tiår. I de senere år er den irske økonomi fortsat vokset med lige under 5 % om året, hvilket er den højeste vækstrate i euroområdet, mens beskæftigelsen stiger, og inflationen hurtigt nærmer sig gennemsnittet i eurozonen. Med hensyn til budgetudviklingen har den finanspolitiske stilling i det store og hele været sund, idet den offentlige saldo har vist overskud i de fleste af de sidste ti år, og gældskvoten er faldet betydeligt (til under 30 % af BNP i 2005).

| (3) | I sin udtalelse af 17. februar 2005 godkendte Rådet den budgetstrategi, der blev fremlagt i den foregående opdatering af stabilitetsprogrammet for perioden 2004-2007. Hvad angår budgetgennemførelsen i 2005, sigtede man i den foregående opdatering mod et offentligt underskud på 0,8 % af BNP, mens man i den nye opdatering anslår et overskud på 0,3 % på trods af en nedjustering af væksten. Hovedårsagen til det langt bedre resultat i 2005, end man oprindelig forventede, skal findes på indtægtssiden. |
| --- | --- |

(3)

I sin udtalelse af 17. februar 2005 godkendte Rådet den budgetstrategi, der blev fremlagt i den foregående opdatering af stabilitetsprogrammet for perioden 2004-2007. Hvad angår budgetgennemførelsen i 2005, sigtede man i den foregående opdatering mod et offentligt underskud på 0,8 % af BNP, mens man i den nye opdatering anslår et overskud på 0,3 % på trods af en nedjustering af væksten. Hovedårsagen til det langt bedre resultat i 2005, end man oprindelig forventede, skal findes på indtægtssiden.

| (4) | Programmet følger i store træk modellen og datakravene for stabilitets- og konvergensprogrammerne i den nye adfærdskodeks (2). |
| --- | --- |

(4)

Programmet følger i store træk modellen og datakravene for stabilitets- og konvergensprogrammerne i den nye adfærdskodeks (2).

| (5) | I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes væksten i det reale BNP at holde sig inden for et smalt bånd på mellem 4,5 % og 5 % i programperioden. De foreliggende oplysninger tyder på, at dette scenario er baseret på plausible vækstantagelser. Mens den øjeblikkelige situation tyder på en generelt sund økonomi med udsigt til fortsat kraftig vækst, er der visse risici forbundet med de makroøkonomiske udsigter på mellemlang sigt. De er især relateret til de globale økonomiske udsigter på grund af økonomiens åbenhed samt internt med muligheden for at kraftigt fald i det vedvarende boom i boligbyggeriet. Programmets fremskrivninger af HICP-inflationen er måske noget forsigtige. |
| --- | --- |

(5)

I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes væksten i det reale BNP at holde sig inden for et smalt bånd på mellem 4,5 % og 5 % i programperioden. De foreliggende oplysninger tyder på, at dette scenario er baseret på plausible vækstantagelser. Mens den øjeblikkelige situation tyder på en generelt sund økonomi med udsigt til fortsat kraftig vækst, er der visse risici forbundet med de makroøkonomiske udsigter på mellemlang sigt. De er især relateret til de globale økonomiske udsigter på grund af økonomiens åbenhed samt internt med muligheden for at kraftigt fald i det vedvarende boom i boligbyggeriet. Programmets fremskrivninger af HICP-inflationen er måske noget forsigtige.

| (6) | Opdateringen bekræfter, at den irske regering er fast besluttet på at bevare sunde offentlige finanser. Med udgangspunkt i et overskud på 0,25 % af BNP i 2005 regner man i budgetstrategien med et offentligt underskud på 0,6 % i 2006 og på 0,8 % af BNP i de to sidste programår. Det primære overskud falder fra 1,5 % af BNP i 2005 til 0,5 % i årene 2006-2008. Indtægtskvoten er faldende, mens udgiftskvoten indledningsvis vil stige og først falde til 2005-niveauet hen imod slutningen af programperioden. Investeringernes andel af BNP ventes at stige med 0,5 procentpoint af BNP i tidsrummet 2005-2008. Ud over det uventet gode resultat i 2005 bekræfter den nye opdatering i det store og hele budgetmålene i det foregående program. |
| --- | --- |

(6)

Opdateringen bekræfter, at den irske regering er fast besluttet på at bevare sunde offentlige finanser. Med udgangspunkt i et overskud på 0,25 % af BNP i 2005 regner man i budgetstrategien med et offentligt underskud på 0,6 % i 2006 og på 0,8 % af BNP i de to sidste programår. Det primære overskud falder fra 1,5 % af BNP i 2005 til 0,5 % i årene 2006-2008. Indtægtskvoten er faldende, mens udgiftskvoten indledningsvis vil stige og først falde til 2005-niveauet hen imod slutningen af programperioden. Investeringernes andel af BNP ventes at stige med 0,5 procentpoint af BNP i tidsrummet 2005-2008. Ud over det uventet gode resultat i 2005 bekræfter den nye opdatering i det store og hele budgetmålene i det foregående program.

| (7) | Efter den planlagte finanspolitiske ekspansion i 2006 forventes den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigede saldo renset for engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) beregnet efter den i fællesskab aftalte metode at stabiliseres omkring 0,1 % af BNP i resten af programprioden. I programmet fastsættes den mellemfristede budgetmålsætning, som defineret i stabilitets- og vækstpagten, som en offentlig budgetstilling tæt på balance i strukturelle termer. Da programmets mellemfristede budgetmålsætning er mere krævende end den laveste referenceværdi (et anslået underskud på ca. 1,25 % af BNP), skulle opfyldelsen give en sikkerhedsmargen mod et uforholdmæssigt stort underskud. Med hensyn til, om programmet er hensigtsmæssigt, ligger dets mellemfristede målsætning inden for det bånd, der er angivet for euroområdet og ERM II-stater i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen, og det er mere krævende end det, gældskvoten og den gennemsnitlige outputvækst på lang sigt tilsiger. |
| --- | --- |

(7)

Efter den planlagte finanspolitiske ekspansion i 2006 forventes den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigede saldo renset for engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) beregnet efter den i fællesskab aftalte metode at stabiliseres omkring 0,1 % af BNP i resten af programprioden. I programmet fastsættes den mellemfristede budgetmålsætning, som defineret i stabilitets- og vækstpagten, som en offentlig budgetstilling tæt på balance i strukturelle termer. Da programmets mellemfristede budgetmålsætning er mere krævende end den laveste referenceværdi (et anslået underskud på ca. 1,25 % af BNP), skulle opfyldelsen give en sikkerhedsmargen mod et uforholdmæssigt stort underskud. Med hensyn til, om programmet er hensigtsmæssigt, ligger dets mellemfristede målsætning inden for det bånd, der er angivet for euroområdet og ERM II-stater i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen, og det er mere krævende end det, gældskvoten og den gennemsnitlige outputvækst på lang sigt tilsiger.

| (8) | Budgetresultatet kan blive bedre end anslået i programmet, navnlig i 2006. De anslåede indtægter kunne tyde på forsigtige antagelser i programmets skattefremskrivninger, og på udgiftssiden kan kapitaludgifterne blive noget lavere end de planlagte tildelinger. Risiciene for budgetmålene i henhold til de makroøkonomiske fremskrivninger i opdateringen forekommer neutrale og er stort set i overensstemmelse med Kommissionens vurdering. Budgetfremskrivningerne kan dog være sårbare, hvis de negative makroøkonomiske risici på mellemlang sigt bliver en realitet. |
| --- | --- |

(8)

Budgetresultatet kan blive bedre end anslået i programmet, navnlig i 2006. De anslåede indtægter kunne tyde på forsigtige antagelser i programmets skattefremskrivninger, og på udgiftssiden kan kapitaludgifterne blive noget lavere end de planlagte tildelinger. Risiciene for budgetmålene i henhold til de makroøkonomiske fremskrivninger i opdateringen forekommer neutrale og er stort set i overensstemmelse med Kommissionens vurdering. Budgetfremskrivningerne kan dog være sårbare, hvis de negative makroøkonomiske risici på mellemlang sigt bliver en realitet.

| (9) | På baggrund af denne risikovurdering forekommer den budgetstrategi, der er skitseret i programmet, at være tilstrækkelig til at sikre, at programmets mellemfristede budgetmålsætning opretholdes i hele programperioden. Den er også tilstrækkelig til at sikre en sikkerhedsmargen mod at overskride referenceværdien på et underskud på 3 % af BNP med normale makroøkonomiske udsving i de enkelte år. |
| --- | --- |

(9)

På baggrund af denne risikovurdering forekommer den budgetstrategi, der er skitseret i programmet, at være tilstrækkelig til at sikre, at programmets mellemfristede budgetmålsætning opretholdes i hele programperioden. Den er også tilstrækkelig til at sikre en sikkerhedsmargen mod at overskride referenceværdien på et underskud på 3 % af BNP med normale makroøkonomiske udsving i de enkelte år.

| (10) | Gældskvoten, som stadig lå lige under 100 % af BNP i begyndelsen af 1990'erne, anslås at være nået ned på 28 % af BNP i 2005, altså langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Gældskvoten ventes i det store og hele at stabilisere sig på dette niveau i programperioden. Uden National Pensions Reserve Funds køb af ikke-statslige aktiver ville gældskvoten falde betydeligt gennem hele programperioden. |
| --- | --- |

(10)

Gældskvoten, som stadig lå lige under 100 % af BNP i begyndelsen af 1990'erne, anslås at være nået ned på 28 % af BNP i 2005, altså langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Gældskvoten ventes i det store og hele at stabilisere sig på dette niveau i programperioden. Uden National Pensions Reserve Funds køb af ikke-statslige aktiver ville gældskvoten falde betydeligt gennem hele programperioden.

| (11) | Hvad angår de offentlige finansers holdbarhed ser Irland ud til at stå over for en mellemhøj risiko på baggrund af de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning. Den nuværende sunde budgetstilling medvirker sammen med den lave gæld og kumuleringen af aktiver i National Pension Reserve Fund til delvis at udligne den betydelige stigning i de aldersrelaterede udgifter, især til pensioner, man forventer på lang sigt. Irland har desuden for nylig gennemført reformer af pensionssystemet for offentligt ansatte, og myndighederne påtænker yderligere foranstaltninger, som skal bidrage til at skabe et mere holdbart grundlag for de offentlige pensioner. Tilsagnet om gennem regelmæssige aktuarmæssige beregninger at efterprøve, om bidragssatserne er tilstrækkelige, er nyttigt. Gennemførelsen af yderligere foranstaltninger for at dæmpe budgetvirkningerne af en aldrende befolkning på lang sigt vil dog stadig være et vigtigt element i at mindske risiciene for de offentlige finansers holdbarhed. |
| --- | --- |

(11)

Hvad angår de offentlige finansers holdbarhed ser Irland ud til at stå over for en mellemhøj risiko på baggrund af de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning. Den nuværende sunde budgetstilling medvirker sammen med den lave gæld og kumuleringen af aktiver i National Pension Reserve Fund til delvis at udligne den betydelige stigning i de aldersrelaterede udgifter, især til pensioner, man forventer på lang sigt. Irland har desuden for nylig gennemført reformer af pensionssystemet for offentligt ansatte, og myndighederne påtænker yderligere foranstaltninger, som skal bidrage til at skabe et mere holdbart grundlag for de offentlige pensioner. Tilsagnet om gennem regelmæssige aktuarmæssige beregninger at efterprøve, om bidragssatserne er tilstrækkelige, er nyttigt. Gennemførelsen af yderligere foranstaltninger for at dæmpe budgetvirkningerne af en aldrende befolkning på lang sigt vil dog stadig være et vigtigt element i at mindske risiciene for de offentlige finansers holdbarhed.

| (12) | De påtænkte foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser er stort set i overensstemmelse med de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Irland overholder sin mellemfristede budgetmålsætning, og opdateringen giver en oversigt over regeringens strukturreformprogram, som skulle bidrage til at forbedre kvaliteten af den offentlige service, gøre anvendelsen af de offentlige udgifter mere effektiv og dække den irske økonomis behov for infrastruktur. |
| --- | --- |

(12)

De påtænkte foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser er stort set i overensstemmelse med de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Irland overholder sin mellemfristede budgetmålsætning, og opdateringen giver en oversigt over regeringens strukturreformprogram, som skulle bidrage til at forbedre kvaliteten af den offentlige service, gøre anvendelsen af de offentlige udgifter mere effektiv og dække den irske økonomis behov for infrastruktur.

| (13) | Irlands nationale reformprogram, som blev forelagt den 28. oktober 2005 som led i den fornyede Lissabon-strategi for vækst og arbejdspladser, redegør for følgende udfordringer med betydelige implikationer for de offentlige finanser: i) fortsat at prioritere offentlige investeringer i økonomisk og social infrastruktur og andre vækstfremmende udgifter og ii) at opretholde et stabilt makroøkonomisk miljø og holdbare offentlige finanser og at sikre en moderat inflation. Budgetvirkningerne af de politiske retningslinjer, der er skitseret i det nationale reformprogram, synes at være afspejlet i budgetfremskrivningerne i stabilitetsprogrammet. De påtænkte foranstaltninger i stabilitetsprogrammet med hensyn til de offentlige finanser er forenelige med de initiativer, der indgår i det nationale reformprogram. Stabilitetsprogrammet supplerer disse foranstaltninger med forslag til ændringer i de institutionelle aspekter af de offentlige finanser, herunder nyskabelser i udarbejdelsen af budgetter og prognoser. |
| --- | --- |

(13)

Irlands nationale reformprogram, som blev forelagt den 28. oktober 2005 som led i den fornyede Lissabon-strategi for vækst og arbejdspladser, redegør for følgende udfordringer med betydelige implikationer for de offentlige finanser: i) fortsat at prioritere offentlige investeringer i økonomisk og social infrastruktur og andre vækstfremmende udgifter og ii) at opretholde et stabilt makroøkonomisk miljø og holdbare offentlige finanser og at sikre en moderat inflation. Budgetvirkningerne af de politiske retningslinjer, der er skitseret i det nationale reformprogram, synes at være afspejlet i budgetfremskrivningerne i stabilitetsprogrammet. De påtænkte foranstaltninger i stabilitetsprogrammet med hensyn til de offentlige finanser er forenelige med de initiativer, der indgår i det nationale reformprogram. Stabilitetsprogrammet supplerer disse foranstaltninger med forslag til ændringer i de institutionelle aspekter af de offentlige finanser, herunder nyskabelser i udarbejdelsen af budgetter og prognoser.

Rådet er af den opfattelse, at budgetstillingen er sund, og at budgetstrategien er et godt eksempel på en finanspolitik, der føres i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Rådet opfordrer Irland til fortsat at gennemføre foranstaltninger for at tage højde for budgetimplikationerne af en aldrende befolkning på lang sigt.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (procentvis ændring) | SP dec. 2005 | 4,5 | 4,6 | 4,8 | 5,0 | 4,8 |
| KOM nov. 2005 (4) | 4,5 | 4,4 | 4,8 | 5,0 | ikke relevant |
| SP dec. 2004 | 5,3 | 5,1 | 5,2 | 5,4 | ikke relevant |
| HICP-inflation
  (%) | SP dec. 2005 | 2,3 | 2,2 | 2,0 | 2,0 | 1,8 |
| KOM nov. 2005 | 2,3 | 2,2 | 2,5 | 2,4 | ikke relevant |
| SP dec. 2004 | 2,3 | 2,1 | 2,0 | 1,9 | ikke relevant |
| Outputgab
  (% af potentielt BNP) | SP dec. 2005 (3) | 0,1 | – 1,3 | – 1,9 | – 2,2 | – 2,1 |
| KOM nov. 2005 (8) | 0,1 | – 1,6 | – 2,2 | – 2,6 | ikke relevant |
| SP dec. 2004 (3) | – 1,0 | – 1,8 | – 2,3 | – 2,0 | ikke relevant |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2005 | 1,4 | 0,3 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,8 |
| KOM nov. 2005 (4) | 1,4 | – 0,4 | – 0,3 | – 0,1 | ikke relevant |
| SP dec. 2004 | 0,9 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 | ikke relevant |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2005 | 2,6 | 1,5 | 0,6 | 0,4 | 0,5 |
| KOM nov. 2005 (4) | 2,7 | 0,8 | 0,8 | 0,9 | ikke relevant |
| SP dec. 2004 | 2,1 | 0,6 | 0,6 | 0,7 | ikke relevant |
| Konjunkturkorrigeret saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2005 (3) | 1,4 | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 |
| KOM nov. 2005 (4) | 1,4 | 0,2 | 0,6 | 0,9 | ikke relevant |
| SP dec. 2004 (3) | 1,2 | – 0,2 | 0,1 | 0,0 | ikke relevant |
| Struktursaldo (5)

  (% af BNP) | SP dec. 2005 (6) | 0,7 | 1,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 |
| KOM nov. 2005 (4)
   (7) | 0,7 | 0,6 | 0,6 | 0,9 | ikke relevant |
| SP dec. 2004 | n.d. | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP dec. 2005 | 29,4 | 28,0 | 28,0 | 28,2 | 28,3 |
| KOM nov. 2005 (4) | 29,8 | 29,0 | 28,7 | 28,2 | ikke relevant |
| SP dec. 2004 | 30,5 | 30,1 | 30,1 | 30,0 | ikke relevant |
| Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2005 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2004

2005

2006

2007

2008

Realt BNP

(procentvis ændring)

SP dec. 2005

4,5

4,6

4,8

5,0

4,8

KOM nov. 2005 (4)

4,5

4,4

4,8

5,0

ikke relevant

SP dec. 2004

5,3

5,1

5,2

5,4

ikke relevant

HICP-inflation

(%)

SP dec. 2005

2,3

2,2

2,0

2,0

1,8

KOM nov. 2005

2,3

2,2

2,5

2,4

ikke relevant

SP dec. 2004

2,3

2,1

2,0

1,9

ikke relevant

Outputgab

(% af potentielt BNP)

SP dec. 2005 (3)

0,1

– 1,3

– 1,9

– 2,2

– 2,1

KOM nov. 2005 (8)

0,1

– 1,6

– 2,2

– 2,6

ikke relevant

SP dec. 2004 (3)

– 1,0

– 1,8

– 2,3

– 2,0

ikke relevant

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP dec. 2005

1,4

0,3

– 0,6

– 0,8

– 0,8

KOM nov. 2005 (4)

1,4

– 0,4

– 0,3

– 0,1

ikke relevant

SP dec. 2004

0,9

– 0,8

– 0,6

– 0,6

ikke relevant

Primær saldo

(% af BNP)

SP dec. 2005

2,6

1,5

0,6

0,4

0,5

KOM nov. 2005 (4)

2,7

0,8

0,8

0,9

ikke relevant

SP dec. 2004

2,1

0,6

0,6

0,7

ikke relevant

Konjunkturkorrigeret saldo

(% af BNP)

SP dec. 2005 (3)

1,4

0,8

0,2

0,1

0,1

KOM nov. 2005 (4)

1,4

0,2

0,6

0,9

ikke relevant

SP dec. 2004 (3)

1,2

– 0,2

0,1

0,0

ikke relevant

Struktursaldo (5)

(% af BNP)

SP dec. 2005 (6)

0,7

1,1

0,1

0,1

0,1

KOM nov. 2005 (4)
   (7)

0,7

0,6

0,6

0,9

ikke relevant

SP dec. 2004

n.d.

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP dec. 2005

29,4

28,0

28,0

28,2

28,3

KOM nov. 2005 (4)

29,8

29,0

28,7

28,2

ikke relevant

SP dec. 2004

30,5

30,1

30,1

30,0

ikke relevant

Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2005 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der refereres til i dette dokument, findes på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmet indeholder alle de obligatoriske data, som foreskrives i den nye adfærdskodeks, men nogle af de valgfrie data mangler.

(3)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet.

(4)  Kommissionens efterårsprognose fra 2005 går forud for budgettet fra december 2005, som det opdaterede stabilitetsprogram er baseret på.

(5)  Konjunkturkorrigeret saldo (som i de foregående kolonner) uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger.

(6)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra programmet (0,3 % af BNP i 2005, overskudsbegrænsende). Overslag over engangsforanstaltninger i 2004 og 2006 fra det irske finansministerium: 0,7 % af BNP i 2004 og 0,1 % af BNP i 2006 (begge overskudsforøgende).

(7)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra Kommissionens prognose fra efteråret 2005 (0,4 % af BNP i 2005, overskudsbegrænsende).

(8)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 5,8 %, 6,1 %, 5,5 % og 5,3 % i årene 2004-2007.

Kilde:

Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2005 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 5.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 82/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 82/23

---

RÅDETS UDTALELSE

af 14. marts 2006

om Italiens opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2009

(2006/C 82/06)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling, og

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 14. marts 2006 gennemgik Rådet Italiens opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2005-2009. |
| --- | --- |

(1)

Den 14. marts 2006 gennemgik Rådet Italiens opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2005-2009.

| (2) | Mellem 1995 og 2004 voksede det italienske BNP med gennemsnitligt 1,5 % pr. år, dvs. under de 2 %, der blev konstateret i euroområdet. I den seneste tiårsperiode har Italien oplevet en markant nedgang i produktivitetsvæksten og en gradvis forværring af konkurrenceevnen, hvilket har ført til et vedvarende tab af eksportmarkedsandele og siden 2000 en betydelig nedgang i industrien. Italien tog fat på en væsentlig finanspolitisk konsolideringsindsats i 1990'erne, der har nedbragt det offentlige underskud fra næsten 12 % af BNP i 1990 til under 2 % ved udgangen af 1990'erne. Underskuddet steg dog igen til over 3 % af BNP i 2001, 2003 og 2004, men lå stadig tæt herpå udelukkende takket være omfattende engangsforanstaltninger (2). Det primære overskud faldt fra 5 % af BNP i 1999 til 1,8 % af BNP i 2004, og gældskvoten, som havde toppet med 125 % i 1994, faldt i et væsentligt lavere tempo. Ved udgangen af 2004 var gælden på 106,5 % af BNP. |
| --- | --- |

(2)

Mellem 1995 og 2004 voksede det italienske BNP med gennemsnitligt 1,5 % pr. år, dvs. under de 2 %, der blev konstateret i euroområdet. I den seneste tiårsperiode har Italien oplevet en markant nedgang i produktivitetsvæksten og en gradvis forværring af konkurrenceevnen, hvilket har ført til et vedvarende tab af eksportmarkedsandele og siden 2000 en betydelig nedgang i industrien. Italien tog fat på en væsentlig finanspolitisk konsolideringsindsats i 1990'erne, der har nedbragt det offentlige underskud fra næsten 12 % af BNP i 1990 til under 2 % ved udgangen af 1990'erne. Underskuddet steg dog igen til over 3 % af BNP i 2001, 2003 og 2004, men lå stadig tæt herpå udelukkende takket være omfattende engangsforanstaltninger (2). Det primære overskud faldt fra 5 % af BNP i 1999 til 1,8 % af BNP i 2004, og gældskvoten, som havde toppet med 125 % i 1994, faldt i et væsentligt lavere tempo. Ved udgangen af 2004 var gælden på 106,5 % af BNP.

| (3) | I sin udtalelse af 17. februar 2005 om den tidligere opdatering af stabilitetsprogrammet opfordrede Rådet Italien til at sikre, at underskudsmålet for 2005 nås, at opnå en budgetstilling tæt på balance senest i 2008 samt at sikre, at gældskvoten reduceres hurtigere, idet der lægges særlig vægt på andre gældsforøgende faktorer end nettolåntagningen. Den 28. juli 2005 besluttede Rådet, at Italien havde et uforholdsmæssigt stort underskud. Ifølge Rådets henstilling i henhold til artikel 104, stk. 7, af samme dato skal dette underskud korrigeres senest i 2007. Den 22. februar vedtog Kommissionen en meddelelse, hvori det konkluderes, at de foranstaltninger, som Italien ville træffe inden den 12. januar 2006, dvs. den frist, Rådet havde sat, ville være i overensstemmelse med konsolideringskursen i Rådets henstilling, hvis de gennemførtes fuldt ud. |
| --- | --- |

(3)

I sin udtalelse af 17. februar 2005 om den tidligere opdatering af stabilitetsprogrammet opfordrede Rådet Italien til at sikre, at underskudsmålet for 2005 nås, at opnå en budgetstilling tæt på balance senest i 2008 samt at sikre, at gældskvoten reduceres hurtigere, idet der lægges særlig vægt på andre gældsforøgende faktorer end nettolåntagningen. Den 28. juli 2005 besluttede Rådet, at Italien havde et uforholdsmæssigt stort underskud. Ifølge Rådets henstilling i henhold til artikel 104, stk. 7, af samme dato skal dette underskud korrigeres senest i 2007. Den 22. februar vedtog Kommissionen en meddelelse, hvori det konkluderes, at de foranstaltninger, som Italien ville træffe inden den 12. januar 2006, dvs. den frist, Rådet havde sat, ville være i overensstemmelse med konsolideringskursen i Rådets henstilling, hvis de gennemførtes fuldt ud.

| (4) | Underskuddet i 2005 anslås til 4,3 % af BNP, hvorimod målet i forrige opdatering var på 2,7 %. Dette mål blev ikke nået på grund af (i) en nedgang i BNP-væksten, (ii) en gradvis tilbagegang for de primære udgifter og salg af fast ejendom, der ikke fuldt ud blev opvejet af højere indtægter og lavere renteudgifter, samt (iii) overførselsvirkninger fra 2004, som navnlig skyldes statistiske revisioner. |
| --- | --- |

(4)

Underskuddet i 2005 anslås til 4,3 % af BNP, hvorimod målet i forrige opdatering var på 2,7 %. Dette mål blev ikke nået på grund af (i) en nedgang i BNP-væksten, (ii) en gradvis tilbagegang for de primære udgifter og salg af fast ejendom, der ikke fuldt ud blev opvejet af højere indtægter og lavere renteudgifter, samt (iii) overførselsvirkninger fra 2004, som navnlig skyldes statistiske revisioner.

| (5) | Programmet følger i store træk modelstrukturen, men afviger på væsentlige punkter fra oplysningskravene for stabilitets- og konvergensprogrammer i den nye adfærdskodeks (3). Opdateringen blev fremlagt tre uger efter fristen, der i adfærdskodeksen var sat til den 1. december. Dette skyldes, at myndighederne ønskede at inkorporere den endelige udgave af budgettet for 2006. |
| --- | --- |

(5)

Programmet følger i store træk modelstrukturen, men afviger på væsentlige punkter fra oplysningskravene for stabilitets- og konvergensprogrammer i den nye adfærdskodeks (3). Opdateringen blev fremlagt tre uger efter fristen, der i adfærdskodeksen var sat til den 1. december. Dette skyldes, at myndighederne ønskede at inkorporere den endelige udgave af budgettet for 2006.

| (6) | Det makroøkonomiske scenario, programmet er baseret på, forventer, at væksten i det reale BNP vil tage til fra nul i 2005 til lidt over 1

  % i gennemsnit i resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de aktuelle oplysninger forekommer dette scenario at være plausibelt. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer også realistiske. |
| --- | --- |

(6)

Formula

| (7) | Budgetstrategien i programmet tager sigte på at bringe underskuddet ned under 3 % af BNP senest i 2007 og at videreføre den finanspolitiske konsolidering for at nå et balanceret budget i de efterfølgende år. Den primære saldo forventes at forbedres fra 0,6 % af BNP i 2005 til 3,2 % i 2009. Budgetkorrektionen i 2006 er i høj grad fremkaldt på udgiftssiden. For årene 2007-2009 er oplysningerne begrænset til, hvor stor en korrektion der er nødvendig for at nå budgetmålene for trendunderskuddene, baseret på uændret lovgivning. Sammenlignet med det forrige program fremskyndes den planlagte justering i den nye opdatering, men med udgangspunkt i et mindre gunstigt makroøkonomisk scenario. Det nye underskudsmål for 2008 er dog på 1,2 % af BNP, værre end i den forrige opdatering, da den fremskyndede justering ikke fuldt ud kompenserer for virkningen af en meget svagere udgangsposition i 2005. |
| --- | --- |

(7)

Budgetstrategien i programmet tager sigte på at bringe underskuddet ned under 3 % af BNP senest i 2007 og at videreføre den finanspolitiske konsolidering for at nå et balanceret budget i de efterfølgende år. Den primære saldo forventes at forbedres fra 0,6 % af BNP i 2005 til 3,2 % i 2009. Budgetkorrektionen i 2006 er i høj grad fremkaldt på udgiftssiden. For årene 2007-2009 er oplysningerne begrænset til, hvor stor en korrektion der er nødvendig for at nå budgetmålene for trendunderskuddene, baseret på uændret lovgivning. Sammenlignet med det forrige program fremskyndes den planlagte justering i den nye opdatering, men med udgangspunkt i et mindre gunstigt makroøkonomisk scenario. Det nye underskudsmål for 2008 er dog på 1,2 % af BNP, værre end i den forrige opdatering, da den fremskyndede justering ikke fuldt ud kompenserer for virkningen af en meget svagere udgangsposition i 2005.

| (8) | Struktursaldoen (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) beregnet efter den i fællesskab aftalte metode forventes i gennemsnit at forbedres med omkring 0,5 % af BNP pr. år i programperioden. Programmet har som mellemfristet målsætning for budgetstillingen, i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, et balanceret budget, men det tilstræbes ikke at nå det inden for programperioden. Da programmets mellemfristede målsætning er mere ambitiøs end minimumskravet (som er sat til et underskud på ca. 1,5 % af BNP), vil et sådant resultat formentlig opfylde målet om en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Minimumskravet vil dog først blive opfyldt i 2009. Programmets målsætning på mellemlang sigt er lagt på et passende niveau, fordi den ligger inden for det referenceområde, der er fastlagt for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne i stabilitets- og vækstpagten og i adfærdskodeksen, ligesom den på passende vis afspejler gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle omtrentvækst på lang sigt. |
| --- | --- |

(8)

Struktursaldoen (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) beregnet efter den i fællesskab aftalte metode forventes i gennemsnit at forbedres med omkring 0,5 % af BNP pr. år i programperioden. Programmet har som mellemfristet målsætning for budgetstillingen, i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, et balanceret budget, men det tilstræbes ikke at nå det inden for programperioden. Da programmets mellemfristede målsætning er mere ambitiøs end minimumskravet (som er sat til et underskud på ca. 1,5 % af BNP), vil et sådant resultat formentlig opfylde målet om en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Minimumskravet vil dog først blive opfyldt i 2009. Programmets målsætning på mellemlang sigt er lagt på et passende niveau, fordi den ligger inden for det referenceområde, der er fastlagt for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne i stabilitets- og vækstpagten og i adfærdskodeksen, ligesom den på passende vis afspejler gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle omtrentvækst på lang sigt.

| (9) | Budgetresultatet kan blive værre end forventet i programmet. Der er betydelig usikkerhed omkring gennemførelsen af 2006-budgettet, især hvad angår de store udgiftsbesparelser. Der foreligger ingen oplysninger om de planlagte foranstaltninger efter 2006, og omfanget af den nødvendige finanspolitiske korrektion kan derfor være undervurderet. |
| --- | --- |

(9)

Budgetresultatet kan blive værre end forventet i programmet. Der er betydelig usikkerhed omkring gennemførelsen af 2006-budgettet, især hvad angår de store udgiftsbesparelser. Der foreligger ingen oplysninger om de planlagte foranstaltninger efter 2006, og omfanget af den nødvendige finanspolitiske korrektion kan derfor være undervurderet.

| (10) | Ud fra en afvejning af risiciene afhænger korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud inden for den frist, Rådet har fastsat, dvs. senest i 2007, på afgørende vis af en fuldstændig og effektiv gennemførelse af 2006-budgettet og af specificeringen og gennemførelsen af væsentlige korrigerende foranstaltninger for 2007 (4). Opnåelsen af en sikkerhedsmargen i 2009 afhænger også af disse risici og af specificeringen og gennemførelsen af korrigerende foranstaltninger for årene efter 2007. I årene efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud er rytmen i tilpasningen til programmets målsætning på mellemlang sigt som indikeret i programmet i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, som specificerer, at den årlige forbedring af struktursaldoen for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne bør være 0,5 % af BNP som referenceværdi, og at tilpasningen bør være højere i økonomisk gode tider og kan være lavere i økonomisk dårlige tider. |
| --- | --- |

(10)

Ud fra en afvejning af risiciene afhænger korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud inden for den frist, Rådet har fastsat, dvs. senest i 2007, på afgørende vis af en fuldstændig og effektiv gennemførelse af 2006-budgettet og af specificeringen og gennemførelsen af væsentlige korrigerende foranstaltninger for 2007 (4). Opnåelsen af en sikkerhedsmargen i 2009 afhænger også af disse risici og af specificeringen og gennemførelsen af korrigerende foranstaltninger for årene efter 2007. I årene efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud er rytmen i tilpasningen til programmets målsætning på mellemlang sigt som indikeret i programmet i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, som specificerer, at den årlige forbedring af struktursaldoen for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne bør være 0,5 % af BNP som referenceværdi, og at tilpasningen bør være højere i økonomisk gode tider og kan være lavere i økonomisk dårlige tider.

| (11) | Gældskvoten forventes at være steget til 108,5 % af BNP i 2005, altså et godt stykke over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP, og blandt de højeste i EU. I programperioden forventes gældskvoten at falde med 7 procentpoint. Udviklingen i gældskvoten kan blive mindre gunstig end forudset i programmet i betragtning af de ovennævnte risici for budgetmålene og usikkerheden omkring stock-flow-tilpasningen. Set i lyset af denne risikovurdering bliver det nødvendigt at foretage en yderligere stramning af budgetpositionen, for at sikre, at gældskvoten mindskes tilstrækkeligt og nærmer sig referenceværdien. |
| --- | --- |

(11)

Gældskvoten forventes at være steget til 108,5 % af BNP i 2005, altså et godt stykke over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP, og blandt de højeste i EU. I programperioden forventes gældskvoten at falde med 7 procentpoint. Udviklingen i gældskvoten kan blive mindre gunstig end forudset i programmet i betragtning af de ovennævnte risici for budgetmålene og usikkerheden omkring stock-flow-tilpasningen. Set i lyset af denne risikovurdering bliver det nødvendigt at foretage en yderligere stramning af budgetpositionen, for at sikre, at gældskvoten mindskes tilstrækkeligt og nærmer sig referenceværdien.

| (12) | Med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed synes Italien at befinde sig på et mellemrisiko-stadium i betragtning af de forventede budgetomkostninger til en aldrende befolkning. Tidligere reformer har hjulpet med at dæmme op for fremtidige stigninger i de offentlige udgifter, og en fuldstændig gennemførelse, især af pensionsreformen fra 2004, vil være afgørende for at opnå de forventede resultater. Den nuværende høje bruttogæld og den svage budgetposition indikerer, at der er behov for en solid konsolidering af de offentlige finanser på mellemlang sigt for at mindske risiciene for de offentlige finansers holdbarhed (5). |
| --- | --- |

(12)

Med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed synes Italien at befinde sig på et mellemrisiko-stadium i betragtning af de forventede budgetomkostninger til en aldrende befolkning. Tidligere reformer har hjulpet med at dæmme op for fremtidige stigninger i de offentlige udgifter, og en fuldstændig gennemførelse, især af pensionsreformen fra 2004, vil være afgørende for at opnå de forventede resultater. Den nuværende høje bruttogæld og den svage budgetposition indikerer, at der er behov for en solid konsolidering af de offentlige finanser på mellemlang sigt for at mindske risiciene for de offentlige finansers holdbarhed (5).

| (13) | De påtænkte foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser er i store træk i overensstemmelse med de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Bl.a. træffer Italien i øjeblikket foranstaltninger til at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud og har givet tilsagn om at sikre en gennemsnitlig årlig strukturel tilpasning, ekskl. engangsforanstaltninger, i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Dog ville det være hensigtsmæssigt at overveje en nedbringelse af den offentlige gæld i et højere tempo. |
| --- | --- |

(13)

De påtænkte foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser er i store træk i overensstemmelse med de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Bl.a. træffer Italien i øjeblikket foranstaltninger til at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud og har givet tilsagn om at sikre en gennemsnitlig årlig strukturel tilpasning, ekskl. engangsforanstaltninger, i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Dog ville det være hensigtsmæssigt at overveje en nedbringelse af den offentlige gæld i et højere tempo.

| (14) | I Italiens nationale reformprogram, der blev fremlagt den 14. oktober 2005 som led i den fornyede Lissabon-strategi for vækst og arbejdspladser, peges på fem udfordringer, nemlig at udvide borgernes og virksomhedernes frie valg (ved at åbne op for markederne for energi og tjenesteydelser), tilskynde til videnskabelig forskning og teknologisk nyskabelse, styrke almen uddannelse og erhvervsuddannelse, forbedre infrastrukturen samt beskytte miljøet. Med hensyn til offentlige finanser, en sjette prioritet, omhandles de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt i det økonomiske og finansielle planlægningsdokument fra juli 2005. De foranstaltninger på de offentlige finansers område, der er beskrevet i det nationale reformprogram og det økonomiske og finansielle planlægningsdokument, er i det store og hele i overensstemmelse med foranstaltningerne i stabilitetsprogrammet. I opdateringen skitseres foranstaltninger, der har til formål at mindske bidragene til sociale ordninger, tilskynde til privat pensionsopsparing og nedbringe underskuddene i sundhedssystemet. |
| --- | --- |

(14)

I Italiens nationale reformprogram, der blev fremlagt den 14. oktober 2005 som led i den fornyede Lissabon-strategi for vækst og arbejdspladser, peges på fem udfordringer, nemlig at udvide borgernes og virksomhedernes frie valg (ved at åbne op for markederne for energi og tjenesteydelser), tilskynde til videnskabelig forskning og teknologisk nyskabelse, styrke almen uddannelse og erhvervsuddannelse, forbedre infrastrukturen samt beskytte miljøet. Med hensyn til offentlige finanser, en sjette prioritet, omhandles de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt i det økonomiske og finansielle planlægningsdokument fra juli 2005. De foranstaltninger på de offentlige finansers område, der er beskrevet i det nationale reformprogram og det økonomiske og finansielle planlægningsdokument, er i det store og hele i overensstemmelse med foranstaltningerne i stabilitetsprogrammet. I opdateringen skitseres foranstaltninger, der har til formål at mindske bidragene til sociale ordninger, tilskynde til privat pensionsopsparing og nedbringe underskuddene i sundhedssystemet.

På baggrund af ovenstående vurdering kan programmet anses for at være i overensstemmelse med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2007, forudsat at 2006-budgettet gennemføres effektivt og fuldt ud, og at der specificeres og vedtages yderligere væsentlige foranstaltninger for 2007. I lyset af Rådets henstillinger af 28. juli 2005 i henhold til traktatens artikel 104, stk. 7, og med henblik på at styrke de offentlige finansers holdbarhed opfordrer Rådet Italien til:

| i) | at gennemføre den strukturelle indsats, der er planlagt i programmet for 2006 og 2007, med henblik på at sikre en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud på en troværdig og holdbar måde senest i 2007 |
| --- | --- |

i)

at gennemføre den strukturelle indsats, der er planlagt i programmet for 2006 og 2007, med henblik på at sikre en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud på en troværdig og holdbar måde senest i 2007

| ii) | tydeligt at forklare de brede foranstaltninger, der ligger til grund for tilpasningskursen i 2007 og de sidste år af programperioden, og sikre, at tilpasningen hen imod den mellemfristede målsætning fortsat er i overensstemmelse med kravene i stabilitets- og vækstpagten |
| --- | --- |

ii)

tydeligt at forklare de brede foranstaltninger, der ligger til grund for tilpasningskursen i 2007 og de sidste år af programperioden, og sikre, at tilpasningen hen imod den mellemfristede målsætning fortsat er i overensstemmelse med kravene i stabilitets- og vækstpagten

| iii) | at sikre, at gældskvoten nedbringes mod traktatens referenceværdi på 60 % af BNP i et højere tempo, bl.a. ved at sætte særligt fokus på andre faktorer end nettolåntagningen, som bidrager til et ændret gældsniveau, og |
| --- | --- |

iii)

at sikre, at gældskvoten nedbringes mod traktatens referenceværdi på 60 % af BNP i et højere tempo, bl.a. ved at sætte særligt fokus på andre faktorer end nettolåntagningen, som bidrager til et ændret gældsniveau, og

| iv) | at forbedre budgetprocessen gennem øget åbenhed og en effektiv gennemførelse af de gamle og nye mekanismer til overvågning, kontrol og rapportering af udgifter. |
| --- | --- |

iv)

at forbedre budgetprocessen gennem øget åbenhed og en effektiv gennemførelse af de gamle og nye mekanismer til overvågning, kontrol og rapportering af udgifter.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger (6)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (procentvis ændring) | SP december 2005 | 1,2 | 0,0 | 1,5 | 1,5 | 1,7 | 1,8 |
| KOM nov. 2005 (11) | 1,2 | 0,2 | 1,5 | 1,4 | — | — |
| SP november 2004 | 1,2 | 2,1 | 2,2 | 2,3 | 2,3 | — |
| HICP-inflation
  (%) | SP december 2005 | 2,3 | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov. 2005 | 2,3 | 2,2 | 2,1 | 1,9 | — | — |
| SP november 2004 | 2,2 | 1,6 | 1,5 | 1,4 | 1,4 | — |
| Outputgab
  (% af potentielt BNP) | SP december 2005 (7) | – 0,4 | – 1,5 | – 1,2 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,6 |
| KOM nov. 2005 (12) | – 0,5 | – 1,5 | – 1,2 | – 1,2 | — | — |
| SP november 2004 (7) | – 1,6 | – 1,2 | – 0,8 | – 0,3 | 0,0 | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP december 2005 | – 3,2 | – 4,3 | – 3,5 | – 2,8 | – 2,1 | – 1,5 |
| KOM nov. 2005 | – 3,2 | – 4,3 | – 4,2 | – 4,6 | — | — |
| SP november 2004 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,0 | – 1,4 | – 0,9 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP december 2005 | 1,8 | 0,6 | 1,3 | 1,9 | 2,6 | 3,2 |
| KOM nov. 2005 | 1,8 | 0,6 | 0,6 | 0,3 | — | — |
| SP november 2004 | 2,4 | 2,4 | 3,3 | 4,0 | 4,7 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo
  (% af BNP) | SP december 2005 (7) | – 3,0 | – 3,5 | – 2,9 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 |
| KOM nov. 2005 | – 3,0 | – 3,5 | – 3,6 | – 4,0 | — | — |
| SP november 2004 (7) | – 2,1 | – 2,1 | – 1,6 | – 1,2 | – 1,0 | — |
| Struktursaldo (8)

  (% af BNP) | SP december 2005 (9) | – 4,4 | – 4,1 | – 3,2 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 |
| KOM nov. 2005 (10) | – 4,4 | – 4,0 | – 4,0 | – 4,0 | — | — |
| SP november 2004 | — | — | — | — | — | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP december 2005 | 106,5 | 108,5 | 108,0 | 106,1 | 104,4 | 101,7 |
| KOM nov. 2005 | 106,5 | 108,6 | 108,3 | 107,9 | — | — |
| SP november 2004 | 106,0 | 104,1 | 101,9 | 99,2 | 98,0 | n.d. |
| Kilde:

  Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2005 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Realt BNP

(procentvis ændring)

SP december 2005

1,2

0,0

1,5

1,5

1,7

1,8

KOM nov. 2005 (11)

1,2

0,2

1,5

1,4

—

—

SP november 2004

1,2

2,1

2,2

2,3

2,3

—

HICP-inflation

(%)

SP december 2005

2,3

2,3

2,3

2,2

2,0

2,0

KOM nov. 2005

2,3

2,2

2,1

1,9

—

—

SP november 2004

2,2

1,6

1,5

1,4

1,4

—

Outputgab

(% af potentielt BNP)

SP december 2005 (7)

– 0,4

– 1,5

– 1,2

– 1,0

– 0,8

– 0,6

KOM nov. 2005 (12)

– 0,5

– 1,5

– 1,2

– 1,2

—

—

SP november 2004 (7)

– 1,6

– 1,2

– 0,8

– 0,3

0,0

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP december 2005

– 3,2

– 4,3

– 3,5

– 2,8

– 2,1

– 1,5

KOM nov. 2005

– 3,2

– 4,3

– 4,2

– 4,6

—

—

SP november 2004

– 2,9

– 2,7

– 2,0

– 1,4

– 0,9

—

Primær saldo

(% af BNP)

SP december 2005

1,8

0,6

1,3

1,9

2,6

3,2

KOM nov. 2005

1,8

0,6

0,6

0,3

—

—

SP november 2004

2,4

2,4

3,3

4,0

4,7

—

Konjunkturkorrigeret saldo

(% af BNP)

SP december 2005 (7)

– 3,0

– 3,5

– 2,9

– 2,3

– 1,7

– 1,2

KOM nov. 2005

– 3,0

– 3,5

– 3,6

– 4,0

—

—

SP november 2004 (7)

– 2,1

– 2,1

– 1,6

– 1,2

– 1,0

—

Struktursaldo (8)

(% af BNP)

SP december 2005 (9)

– 4,4

– 4,1

– 3,2

– 2,3

– 1,7

– 1,2

KOM nov. 2005 (10)

– 4,4

– 4,0

– 4,0

– 4,0

—

—

SP november 2004

—

—

—

—

—

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP december 2005

106,5

108,5

108,0

106,1

104,4

101,7

KOM nov. 2005

106,5

108,6

108,3

107,9

—

—

SP november 2004

106,0

104,1

101,9

99,2

98,0

n.d.

Kilde:

Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2005 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende website:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Engangsforanstaltningernes budgetmæssige virkning beløb sig til 0,6 % af BNP i 2001, 1,9 % i 2003 og 1,4 % i 2004. I 2002 var underskuddet på 2,7 % af BNP, med engangsforanstaltninger på 1,3 % af BNP.

(3)  Navnlig mangler det valgfri kapitel om de offentlige finansers institutionelle træk, og programmet har også mangler i de obligatoriske data og indeholder ikke alle de valgfrie data, der foreskrives i den nye adfærdskodeks (især mangler der en opdeling af budgettet, der er i overensstemmelse med målene for underskuddet for årene 2007-2009).

(4)  Det italienske parlament drøfter i øjeblikket en eventuel eftergivelse af manglende betalinger af sociale bidrag i landbrugssektoren. Hvis den vedtages, og med forbehold af statistisk verifikation, vil den kunne give anledning til en begrænset opjustering med hensyn til underskuddet og/eller gældskvoten.

(5)  Nærmere oplysninger om holdbarheden på lang sigt findes i Kommissionens tekniske vurdering af programmet:

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(6)  Kommissionens prognose fra efteråret 2005 var baseret på oplysninger, der var tilgængelige indtil skæringsdatoen den 7. november 2005. Prognosen var derfor baseret på et udkast til budgettet for 2006.

(7)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet.

(8)  Konjunkturjusteret saldo (som i de tidligere rækker), ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger.

(9)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger som beregnet af Kommissionens tjenestegrene (1,4 % af BNP i 2004, 0,6 % i 2005 og 0,3 % af BNP i 2006, underskudsreducerende).

(10)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra Kommissionens prognose fra efteråret 2005 (1,4 % af BNP i 2004, 0,5 % i 2005 og 0,4 % i 2006, alle underskudsreducerende).

(11)  I Kommissionens foreløbige prognose fra 21. februar 2006 forudsiges vækst på 1,3 % i 2006.

(12)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 1,4 %, 1,2 %, 1,2 % og 1,3 % i årene 2004-2007.

Kilde:

Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2005 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 5.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 82/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 82/27

---

RÅDETS UDTALELSE

af 14. marts 2006

om Nederlandenes opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2008

(2006/C 82/07)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 14. marts 2006 gennemgik Rådet Nederlandenes opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2005-2008. |
| --- | --- |

(1)

Den 14. marts 2006 gennemgik Rådet Nederlandenes opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2005-2008.

| (2) | Efter kraftig økonomisk vækst i anden halvdel af 1990'erne, hvor BNP-væksten i gennemsnit lå på 3,75 % om året, bl.a. understøttet af et boom på boligmarkedet og stigende aktiekurser, stagnerede væksten i 2002 og 2003 og igen primo 2005. Den offentlige saldo, som udviste et komfortabelt overskud i 2000, forværredes betragteligt og faldt i 2001 og 2002 til et underskud, som overskred referenceværdien på 3 % af BNP i 2003. Den 2. juni 2004 besluttede Rådet, at Nederlandene havde et uforholdsmæssigt stort underskud, og henstillede, at det uforholdsmæssigt store underskud blev korrigeret inden udgangen af 2005. Der blev allerede i 2004 opnået en betydelig budgetkonsolidering, som bragte underskuddet ned på 2,1 % af BNP i 2004. Den 7. juni 2005 besluttede Rådet, at det uforholdsmæssigt store underskud i Nederlandene var blevet korrigeret i 2004, og ophævede derfor beslutningen om det uforholdsmæssigt store underskud. |
| --- | --- |

(2)

Efter kraftig økonomisk vækst i anden halvdel af 1990'erne, hvor BNP-væksten i gennemsnit lå på 3,75 % om året, bl.a. understøttet af et boom på boligmarkedet og stigende aktiekurser, stagnerede væksten i 2002 og 2003 og igen primo 2005. Den offentlige saldo, som udviste et komfortabelt overskud i 2000, forværredes betragteligt og faldt i 2001 og 2002 til et underskud, som overskred referenceværdien på 3 % af BNP i 2003. Den 2. juni 2004 besluttede Rådet, at Nederlandene havde et uforholdsmæssigt stort underskud, og henstillede, at det uforholdsmæssigt store underskud blev korrigeret inden udgangen af 2005. Der blev allerede i 2004 opnået en betydelig budgetkonsolidering, som bragte underskuddet ned på 2,1 % af BNP i 2004. Den 7. juni 2005 besluttede Rådet, at det uforholdsmæssigt store underskud i Nederlandene var blevet korrigeret i 2004, og ophævede derfor beslutningen om det uforholdsmæssigt store underskud.

| (3) | I sin udtalelse af 18. januar 2005 om den foregående opdatering af stabilitetsprogrammet for perioden 2004-2007 opfordrede Rådet Nederlandene til at sikre, at underskuddet blev bragt ned under 3 % af BNP inden udgangen af 2005, og til i betragtning af risikoen for pro-cykliske virkninger og udfordringerne i forbindelse med befolkningens aldring at gøre det nødvendige for at sikre en budgetstilling tæt på balance i årene derefter. |
| --- | --- |

(3)

I sin udtalelse af 18. januar 2005 om den foregående opdatering af stabilitetsprogrammet for perioden 2004-2007 opfordrede Rådet Nederlandene til at sikre, at underskuddet blev bragt ned under 3 % af BNP inden udgangen af 2005, og til i betragtning af risikoen for pro-cykliske virkninger og udfordringerne i forbindelse med befolkningens aldring at gøre det nødvendige for at sikre en budgetstilling tæt på balance i årene derefter.

| (4) | Hvad angår budgetgennemførelsen i 2005 anslås det i opdateringen fra december 2005, at det offentlige underskud falder til 1,2 % af BNP, mens underskudsmålet var sat til 2,6 % af BNP i opdateringen af stabilitetsprogrammet fra november 2004, og Kommissionens tjenestegrene regnede med et underskud på 1,8 % af BNP i deres prognose fra efteråret 2005. Forbedringen skyldes for størstedelens vedkommende indtægter over det forventede, primært fra højere priser på gas og højere dividende, moms- og selskabsskatteprovenu. Ifølge de seneste skøn, som parlamentet har fået forelagt, er det endda sandsynligt, at underskuddet i 2005 bliver tæt på 0,75 % af BNP, dvs. væsentligt lavere end ventet ifølge opdateringen af programmet. |
| --- | --- |

(4)

Hvad angår budgetgennemførelsen i 2005 anslås det i opdateringen fra december 2005, at det offentlige underskud falder til 1,2 % af BNP, mens underskudsmålet var sat til 2,6 % af BNP i opdateringen af stabilitetsprogrammet fra november 2004, og Kommissionens tjenestegrene regnede med et underskud på 1,8 % af BNP i deres prognose fra efteråret 2005. Forbedringen skyldes for størstedelens vedkommende indtægter over det forventede, primært fra højere priser på gas og højere dividende, moms- og selskabsskatteprovenu. Ifølge de seneste skøn, som parlamentet har fået forelagt, er det endda sandsynligt, at underskuddet i 2005 bliver tæt på 0,75 % af BNP, dvs. væsentligt lavere end ventet ifølge opdateringen af programmet.

| (5) | Nederlandene forelagde sin opdatering pr. december 2005 af stabilitetsprogrammet for perioden 2005-2008 for Kommissionen den 22. december 2005 (dvs. tre uger efter fristen den 1. december, som er fastsat i adfærdskodeksen). Forsinkelsen skyldtes ifølge myndighederne, at man ønskede at medtage nye økonomiske fremskrivninger og eventuelle supplerende politikker. Programmet følger i brede træk modellen for stabilitets- og konvergensprogrammer i den nye adfærdskodeks (2). |
| --- | --- |

(5)

Nederlandene forelagde sin opdatering pr. december 2005 af stabilitetsprogrammet for perioden 2005-2008 for Kommissionen den 22. december 2005 (dvs. tre uger efter fristen den 1. december, som er fastsat i adfærdskodeksen). Forsinkelsen skyldtes ifølge myndighederne, at man ønskede at medtage nye økonomiske fremskrivninger og eventuelle supplerende politikker. Programmet følger i brede træk modellen for stabilitets- og konvergensprogrammer i den nye adfærdskodeks (2).

| (6) | Ifølge programmet vil væksten i BNP i faste priser stige fra anslået 0,75 % i 2005 til 2,5 % i både 2006 og 2007, før den aftager til 2,25 % i 2008. Den forventede øgede vækst vil ske i kraft af et opsving i både den indenlandske efterspørgsel og eksporten. De økonomiske vækstfremskrivninger og det underforståede gradvise fald i det negative outputgab er plausible, også i betragtning af de seneste positive økonomiske data. Inflationen forventes at stabilisere sig på 1,5 % i 2006, før den aftager til lidt over 1 % i 2007, hvilket synes lavt sat, også sammenholdt med Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2005. |
| --- | --- |

(6)

Ifølge programmet vil væksten i BNP i faste priser stige fra anslået 0,75 % i 2005 til 2,5 % i både 2006 og 2007, før den aftager til 2,25 % i 2008. Den forventede øgede vækst vil ske i kraft af et opsving i både den indenlandske efterspørgsel og eksporten. De økonomiske vækstfremskrivninger og det underforståede gradvise fald i det negative outputgab er plausible, også i betragtning af de seneste positive økonomiske data. Inflationen forventes at stabilisere sig på 1,5 % i 2006, før den aftager til lidt over 1 % i 2007, hvilket synes lavt sat, også sammenholdt med Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2005.

| (7) | Myndighedernes strategiske hovedmål er at opnå sunde offentlige finanser for at understøtte en holdbar økonomisk vækst og dække udgifterne ved en aldrende befolkning. Efter den omfattende konsolidering, der blev opnået i 2004 og 2005, ventes det offentlige underskud ifølge 2005-opdateringen af stabilitetsprogrammet at stige til 1,5 % i 2006 og derefter at stabilisere sig på ca. 1,1 % af BNP, og det primære overskud ventes at følge et lignende mønster. Sammenlignet med det foregående program, hvor man stilede mod en fortsat nedbringelse af underskuddet, er der i den nye opdatering taget hensyn til det bedre end ventede underskudsresultat på 1,2 % af BNP i 2005, et niveau, underskuddet i det store og hele ventes at stabilisere sig på (bortset fra en forringelse i 2006) ved et sammenligneligt makroøkonomisk scenario fra og med 2006. |
| --- | --- |

(7)

Myndighedernes strategiske hovedmål er at opnå sunde offentlige finanser for at understøtte en holdbar økonomisk vækst og dække udgifterne ved en aldrende befolkning. Efter den omfattende konsolidering, der blev opnået i 2004 og 2005, ventes det offentlige underskud ifølge 2005-opdateringen af stabilitetsprogrammet at stige til 1,5 % i 2006 og derefter at stabilisere sig på ca. 1,1 % af BNP, og det primære overskud ventes at følge et lignende mønster. Sammenlignet med det foregående program, hvor man stilede mod en fortsat nedbringelse af underskuddet, er der i den nye opdatering taget hensyn til det bedre end ventede underskudsresultat på 1,2 % af BNP i 2005, et niveau, underskuddet i det store og hele ventes at stabilisere sig på (bortset fra en forringelse i 2006) ved et sammenligneligt makroøkonomisk scenario fra og med 2006.

| (8) | Ifølge Kommissionens tjenestegrenes beregninger på basis af programmet efter den i fællesskab aftalte metode vil den strukturelle saldo, som siden det uforholdsmæssigt store underskud i 2003 har vist en markant forbedring fra et underskud på 2,25 % af BNP i 2003 til en balanceret stilling i 2005 takket være den store tilpasningsindsats i tråd med stabilitets- og vækstpagten, forringes til et underskud på næsten 0,75 % af BNP i 2006 med et aftagende, om end stadig negativt outputgab. Denne strukturelle forværring skyldes for halvdelens vedkommende, at virksomheder har forudbetalt mere end ventet i skat i 2005 for at drage fordel af de renter, regeringen har betalt, og som ligger over det sædvanlige på markedet, hvilket forventes at have en afsmittende effekt i 2006. Den strukturelle underskudssaldo ventes derefter at stabilisere sig på et underskud på lidt over et halvt procentpoint af BNP. Ifølge programmet er den mellemfristede målsætning for budgetstillingen en strukturel saldo (dvs. konjunkturkorrigeret og uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) på mellem – 0,5 % og – 1 % af BNP. Den mellemfristede målsætning er sat på et passende niveau, da den ligger inden for den ramme, der er fastsat for euroområdet og ERM II-landene i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen, og da den på passende vis afspejler gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt. På trods af budgetforværringen i 2006 ifølge fremskrivningerne ventes underskuddet at holde sig inden for den midlertidige ramme, der er fastsat i programmet. |
| --- | --- |

(8)

Ifølge Kommissionens tjenestegrenes beregninger på basis af programmet efter den i fællesskab aftalte metode vil den strukturelle saldo, som siden det uforholdsmæssigt store underskud i 2003 har vist en markant forbedring fra et underskud på 2,25 % af BNP i 2003 til en balanceret stilling i 2005 takket være den store tilpasningsindsats i tråd med stabilitets- og vækstpagten, forringes til et underskud på næsten 0,75 % af BNP i 2006 med et aftagende, om end stadig negativt outputgab. Denne strukturelle forværring skyldes for halvdelens vedkommende, at virksomheder har forudbetalt mere end ventet i skat i 2005 for at drage fordel af de renter, regeringen har betalt, og som ligger over det sædvanlige på markedet, hvilket forventes at have en afsmittende effekt i 2006. Den strukturelle underskudssaldo ventes derefter at stabilisere sig på et underskud på lidt over et halvt procentpoint af BNP. Ifølge programmet er den mellemfristede målsætning for budgetstillingen en strukturel saldo (dvs. konjunkturkorrigeret og uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) på mellem – 0,5 % og – 1 % af BNP. Den mellemfristede målsætning er sat på et passende niveau, da den ligger inden for den ramme, der er fastsat for euroområdet og ERM II-landene i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen, og da den på passende vis afspejler gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt. På trods af budgetforværringen i 2006 ifølge fremskrivningerne ventes underskuddet at holde sig inden for den midlertidige ramme, der er fastsat i programmet.

| (9) | Risiciene i forbindelse med budgetstrategien synes i det store og hele at være i balance, og budgetresultatet kunne gå hen at blive noget bedre end ventet efter 2006. De aktuelle indikatorer tyder ganske vist på en stærk stigning i den økonomiske aktivitet, underskuddet i 2005 ventes nu at blive væsentligt lavere, og hvad angår årene efter 2006, er der en positiv risiko i forhold til budgetfremskrivningerne i programmet, hvis prisen på olie bliver højere end ventet i programmet, da budgettet ville nyde godt af større gasindtægter, mens vækstprognosen allerede stemmer overens med sådanne højere oliepriser. Samtidig vil det bedre end ventede resultat i 2005 dog også kunne have negative følgevirkninger. Desuden er det endnu ikke klart, om de forventede budgetbesparelser takket være reformen af syge- og socialsikringssystemet, som trådte i kraft primo 2006, vil blive opnået fuldt ud, da det endnu ikke er muligt præcist at vurdere, hvordan reformen vil påvirke adfærdsmønstrene. |
| --- | --- |

(9)

Risiciene i forbindelse med budgetstrategien synes i det store og hele at være i balance, og budgetresultatet kunne gå hen at blive noget bedre end ventet efter 2006. De aktuelle indikatorer tyder ganske vist på en stærk stigning i den økonomiske aktivitet, underskuddet i 2005 ventes nu at blive væsentligt lavere, og hvad angår årene efter 2006, er der en positiv risiko i forhold til budgetfremskrivningerne i programmet, hvis prisen på olie bliver højere end ventet i programmet, da budgettet ville nyde godt af større gasindtægter, mens vækstprognosen allerede stemmer overens med sådanne højere oliepriser. Samtidig vil det bedre end ventede resultat i 2005 dog også kunne have negative følgevirkninger. Desuden er det endnu ikke klart, om de forventede budgetbesparelser takket være reformen af syge- og socialsikringssystemet, som trådte i kraft primo 2006, vil blive opnået fuldt ud, da det endnu ikke er muligt præcist at vurdere, hvordan reformen vil påvirke adfærdsmønstrene.

| (10) | I betragtning af ovenstående risikovurdering synes den budgetstrategi, der er beskrevet i programmet, tilstrækkelig til at sikre, at programmets mellemfristede målsætning fastholdes i hele programperioden. Den fremskrevne strukturelle saldo hvert år holder sig inden for den midlertidige ramme, der er fastsat i programmet, og er bedre end minimumsreferenceværdien for et strukturelt underskud på ca. 1 % af BNP, som sikrer en tilstrækkelig margen med hensyn til referenceværdien for underskuddet på 3 % af BNP i tilfælde af en ugunstig konjunkturudvikling. Ikke desto mindre er der trods det stærke økonomiske opsving en forværring på 0,75 % af BNP i den strukturelle saldo i 2006, hvilket dog til dels skyldes ekstraordinære forhold. Hvis de seneste oplysninger om de positive resultater holder stik for 2005, kunne den budgetforværring, der forudsættes i målet for 2006, gå hen at blive endnu større, medmindre myndighederne træffer foranstaltninger for at styre den. |
| --- | --- |

(10)

I betragtning af ovenstående risikovurdering synes den budgetstrategi, der er beskrevet i programmet, tilstrækkelig til at sikre, at programmets mellemfristede målsætning fastholdes i hele programperioden. Den fremskrevne strukturelle saldo hvert år holder sig inden for den midlertidige ramme, der er fastsat i programmet, og er bedre end minimumsreferenceværdien for et strukturelt underskud på ca. 1 % af BNP, som sikrer en tilstrækkelig margen med hensyn til referenceværdien for underskuddet på 3 % af BNP i tilfælde af en ugunstig konjunkturudvikling. Ikke desto mindre er der trods det stærke økonomiske opsving en forværring på 0,75 % af BNP i den strukturelle saldo i 2006, hvilket dog til dels skyldes ekstraordinære forhold. Hvis de seneste oplysninger om de positive resultater holder stik for 2005, kunne den budgetforværring, der forudsættes i målet for 2006, gå hen at blive endnu større, medmindre myndighederne træffer foranstaltninger for at styre den.

| (11) | Ifølge fremskrivningen i programmet vil den offentlige gæld i det store og hele stabilisere sig på 54,5 % af BNP i 2006, før den gradvist aftager til ca. 53 % i 2008. Disse fremskrivninger ligger meget tæt op ad de fremskrivninger, Kommissionens tjenestegrene har udarbejdet. Risiciene i forbindelse med gældsprognoserne beror primært på de risici, der er i forbindelse med underskudsfremskrivningerne, der som anført ovenfor i det store og hele synes at være i balance. |
| --- | --- |

(11)

Ifølge fremskrivningen i programmet vil den offentlige gæld i det store og hele stabilisere sig på 54,5 % af BNP i 2006, før den gradvist aftager til ca. 53 % i 2008. Disse fremskrivninger ligger meget tæt op ad de fremskrivninger, Kommissionens tjenestegrene har udarbejdet. Risiciene i forbindelse med gældsprognoserne beror primært på de risici, der er i forbindelse med underskudsfremskrivningerne, der som anført ovenfor i det store og hele synes at være i balance.

| (12) | Med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed synes Nederlandene at stå over for en mellemstor risiko, når man betragter de fremskrevne budgetudgifter til en aldrende befolkning. Det aktuelle gældsniveau er under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP, og den seneste forbedring af budgetsituationen i Nederlandene har bidraget til at mindske risiciene med hensyn til holdbarheden på lang sigt. De seneste reformer af invalidepensionsordningen vil også bidrage til at få styr på de offentlige udgifter på lang sigt. Selv om der tages fuldt hensyn til den fremskrevne fremtidige indtægtsstigning, vil den imidlertid, især grundet forsinket pensionsbeskatning, ikke være tilstrækkelig til at udligne stigningen i offentlige udgifter på lang sigt. Det kan derfor blive nødvendigt med en yderligere budgetkonsolidering for fuldt ud at modvirke virkningen af befolkningens aldring. |
| --- | --- |

(12)

Med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed synes Nederlandene at stå over for en mellemstor risiko, når man betragter de fremskrevne budgetudgifter til en aldrende befolkning. Det aktuelle gældsniveau er under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP, og den seneste forbedring af budgetsituationen i Nederlandene har bidraget til at mindske risiciene med hensyn til holdbarheden på lang sigt. De seneste reformer af invalidepensionsordningen vil også bidrage til at få styr på de offentlige udgifter på lang sigt. Selv om der tages fuldt hensyn til den fremskrevne fremtidige indtægtsstigning, vil den imidlertid, især grundet forsinket pensionsbeskatning, ikke være tilstrækkelig til at udligne stigningen i offentlige udgifter på lang sigt. Det kan derfor blive nødvendigt med en yderligere budgetkonsolidering for fuldt ud at modvirke virkningen af befolkningens aldring.

| (13) | De påtænkte foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser er i store træk i overensstemmelse med de overordnede økonomiske retningslinjer, der indgår i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. De er især i overensstemmelse med den integrerede retningslinje om sikring af økonomisk stabilitet, idet de fastholder den mellemfristede budgetmålsætning under konjunkturforløbet. Programmet stemmer også overens med den integrerede retningslinje om sikring af økonomisk holdbarhed i betragtning af de fremskrevne udgifter, der er forbundet med befolkningens aldring. |
| --- | --- |

(13)

De påtænkte foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser er i store træk i overensstemmelse med de overordnede økonomiske retningslinjer, der indgår i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. De er især i overensstemmelse med den integrerede retningslinje om sikring af økonomisk stabilitet, idet de fastholder den mellemfristede budgetmålsætning under konjunkturforløbet. Programmet stemmer også overens med den integrerede retningslinje om sikring af økonomisk holdbarhed i betragtning af de fremskrevne udgifter, der er forbundet med befolkningens aldring.

| (14) | I Nederlandenes nationale reformprogram, som blev forelagt den 14. oktober 2005 som led i den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, fremhæves en styrkelse af udbuddet af arbejdskraft, hurtigere vækst i arbejdskraftproduktiviteten gennem styrket FoU og innovation og en forbedring af priskonkurrenceevnen gennem nedbringelse af lønomkostningerne som udfordringer. Styrkelsen af FoU og innovation ventes at have betydelige indvirkninger på de offentlige finanser. Da der kun foreligger begrænsede oplysninger, især om tidsplanen for strukturreformerne på disse områder, er det dog vanskeligt at fastslå, om der i budgetfremskrivningerne i stabilitetsprogrammet er taget fuldt hensyn til de foranstaltninger, der er beskrevet i det nationale reformprogram. De påtænkte foranstaltninger i stabilitetsprogrammet med hensyn til de offentlige finanser er i store træk i overensstemmelse med de foranstaltninger, der indgår i det nationale reformprogram. |
| --- | --- |

(14)

I Nederlandenes nationale reformprogram, som blev forelagt den 14. oktober 2005 som led i den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, fremhæves en styrkelse af udbuddet af arbejdskraft, hurtigere vækst i arbejdskraftproduktiviteten gennem styrket FoU og innovation og en forbedring af priskonkurrenceevnen gennem nedbringelse af lønomkostningerne som udfordringer. Styrkelsen af FoU og innovation ventes at have betydelige indvirkninger på de offentlige finanser. Da der kun foreligger begrænsede oplysninger, især om tidsplanen for strukturreformerne på disse områder, er det dog vanskeligt at fastslå, om der i budgetfremskrivningerne i stabilitetsprogrammet er taget fuldt hensyn til de foranstaltninger, der er beskrevet i det nationale reformprogram. De påtænkte foranstaltninger i stabilitetsprogrammet med hensyn til de offentlige finanser er i store træk i overensstemmelse med de foranstaltninger, der indgår i det nationale reformprogram.

På baggrund af ovenstående vurdering udtrykker Rådet tilfredshed med den nederlandske regerings bestræbelser i 2005 på — efter den omgående korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud — at bringe underskuddet længere ned under referenceværdien på 3 % af BNP og med, at myndighederne agter at forfølge den mellemfristede målsætning i hele programperioden. Rådet opfordrer, også i betragtning af de bedre end ventede resultater i 2005, Nederlandene til at fastholde en stærk budgetstilling i 2006 og årene derefter.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (procentvis ændring) | SP dec. 2005 (3) | 1,7 | 0,75 | 2,5 | 2,5 | 2,25 |
| KOM nov. 2005 | 1,7 | 0,5 | 2,0 | 2,4 | ikke relevant |
| SP nov. 2004 | 1,25 | 1,5 | 2,5 | 2,5 | ikke relevant |
| HICP-inflation
  (%) | SP dec. 2005 | 1,4 | 1,5 | 1,5 | 1,1 | ikke relevant |
| KOM nov. 2005 | 1,4 | 1,7 | 2,0 | 1,9 | ikke relevant |
| SP nov. 2004 | 1,25 | 1,25 | 1,5 | 1,5 | ikke relevant |
| Outputgab
  (% af potentielt BNP) | SP dec. 2005 (4) | – 1,5 | – 2,3 | – 1,5 | – 1,1 | – 0,9 |
| KOM nov. 2005 (6) | – 1,3 | – 2,2 | – 1,9 | – 1,4 | ikke relevant |
| SP nov. 2004 | – 2,1 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,9 | ikke relevant |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2005 | – 2,1 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,2 | – 1,1 |
| KOM nov. 2005 | – 2,1 | – 1,8 | – 1,9 | – 1,5 | ikke relevant |
| SP nov. 2004 | – 3,0 | – 2,6 | – 2,1 | – 1,9 | ikke relevant |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2005 | 0,6 | 1,4 | 1,1 | 1,4 | 1,5 |
| KOM nov. 2005 | 0,5 | 0,7 | 0,6 | 1,0 | ikke relevant |
| SP nov. 2004 | – 0,1 | 0,3 | 0,7 | 0,8 | ikke relevant |
| Konjunkturkorrigeret saldo = strukturel saldo (5)

  (% af BNP) | SP dec. 2005 (4) | – 1,3 | 0,0 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,6 |
| KOM nov. 2005 | – 1,4 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,7 | ikke relevant |
| SP nov. 2004 | – 1,6 | – 1,2 | – 1,2 | – 1,3 | ikke relevant |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP dec. 2005 | 53,1 | 54,4 | 54,5 | 53,9 | 53,1 |
| KOM nov. 2005 | 53,1 | 54,0 | 54,2 | 53,8 | ikke relevant |
| SP nov. 2004 | 56,3 | 58,1 | 58,6 | 58,3 | ikke relevant |
| Stabilitetsprogrammet (SP), økonomiske prognoser fra efteråret 2005 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2004

2005

2006

2007

2008

Realt BNP

(procentvis ændring)

SP dec. 2005 (3)

1,7

0,75

2,5

2,5

2,25

KOM nov. 2005

1,7

0,5

2,0

2,4

ikke relevant

SP nov. 2004

1,25

1,5

2,5

2,5

ikke relevant

HICP-inflation

(%)

SP dec. 2005

1,4

1,5

1,5

1,1

ikke relevant

KOM nov. 2005

1,4

1,7

2,0

1,9

ikke relevant

SP nov. 2004

1,25

1,25

1,5

1,5

ikke relevant

Outputgab

(% af potentielt BNP)

SP dec. 2005 (4)

– 1,5

– 2,3

– 1,5

– 1,1

– 0,9

KOM nov. 2005 (6)

– 1,3

– 2,2

– 1,9

– 1,4

ikke relevant

SP nov. 2004

– 2,1

– 2,2

– 1,5

– 0,9

ikke relevant

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP dec. 2005

– 2,1

– 1,2

– 1,5

– 1,2

– 1,1

KOM nov. 2005

– 2,1

– 1,8

– 1,9

– 1,5

ikke relevant

SP nov. 2004

– 3,0

– 2,6

– 2,1

– 1,9

ikke relevant

Primær saldo

(% af BNP)

SP dec. 2005

0,6

1,4

1,1

1,4

1,5

KOM nov. 2005

0,5

0,7

0,6

1,0

ikke relevant

SP nov. 2004

– 0,1

0,3

0,7

0,8

ikke relevant

Konjunkturkorrigeret saldo = strukturel saldo (5)

(% af BNP)

SP dec. 2005 (4)

– 1,3

0,0

– 0,7

– 0,6

– 0,6

KOM nov. 2005

– 1,4

– 0,6

– 0,8

– 0,7

ikke relevant

SP nov. 2004

– 1,6

– 1,2

– 1,2

– 1,3

ikke relevant

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP dec. 2005

53,1

54,4

54,5

53,9

53,1

KOM nov. 2005

53,1

54,0

54,2

53,8

ikke relevant

SP nov. 2004

56,3

58,1

58,6

58,3

ikke relevant

Stabilitetsprogrammet (SP), økonomiske prognoser fra efteråret 2005 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i dette dokument, findes på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Nogle kapitler mangler helt (overordnede politiske rammer) eller er ufuldstændige (kvaliteten af de offentlige finanser, strukturreformer). Visse obligatoriske data om de grundlæggende antagelser manglede i programmet, men er efterfølgende blevet forelagt af de nederlandske myndigheder. Der mangler en stor del af de frivillige data, der er foreskrevet i den nye adfærdskodeks.

(3)  For yderligere beregninger blev de tilsvarende punktestimater anvendt.

(4)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet.

(5)  Da programmet ikke indeholder nogen engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, er den konjunkturkorrigerede saldo og den strukturelle saldo identiske.

(6)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på hhv. 1,5 %, 1,6 %, 1,7 % og 1,8 % i perioden 2004-2007.

Kilde:

Stabilitetsprogrammet (SP), økonomiske prognoser fra efteråret 2005 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 5.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 82/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 82/31

---

RÅDETS UDTALELSE

af 14. marts 2006

om Portugals opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2009

(2006/C 82/08)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 14. marts 2006 gennemgik Rådet Portugals opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2005-2009. |
| --- | --- |

(1)

Den 14. marts 2006 gennemgik Rådet Portugals opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2005-2009.

| (2) | Efter at have holdt et gennemsnit på 4 % om året i perioden 1995-2000 under en procyklisk finanspolitisk ekspansion faldt den økonomiske vækst i Portugal væsentligt til blot 0,5 % om året fra 2001 til 2005, hvilket var lavere end gennemsnittet i eurozonen. BNP pr. capita udtrykt i købekraft forventes at være faldet til under 70 % af gennemsnittet i eurozonen i 2005. Ud over negativ cyklisk indflydelse fra udlandet afspejler de afdæmpede resultater en svag konkurrenceposition, der forklarer det betydelige eksterne underskud og den lave potentielle vækst. Den finanspolitiske stilling har været svag hele dette årti, og der er stadig tale om et højt strukturelt underskud. |
| --- | --- |

(2)

Efter at have holdt et gennemsnit på 4 % om året i perioden 1995-2000 under en procyklisk finanspolitisk ekspansion faldt den økonomiske vækst i Portugal væsentligt til blot 0,5 % om året fra 2001 til 2005, hvilket var lavere end gennemsnittet i eurozonen. BNP pr. capita udtrykt i købekraft forventes at være faldet til under 70 % af gennemsnittet i eurozonen i 2005. Ud over negativ cyklisk indflydelse fra udlandet afspejler de afdæmpede resultater en svag konkurrenceposition, der forklarer det betydelige eksterne underskud og den lave potentielle vækst. Den finanspolitiske stilling har været svag hele dette årti, og der er stadig tale om et højt strukturelt underskud.

| (3) | Den 20. september 2005 fastslog Rådet, at Portugal har et uforholdsmæssigt stort underskud. Ifølge Rådets henstilling i henhold til artikel 104, stk. 7, af samme dato skal dette underskud korrigeres senest i 2008. Efter udløbet af den seksmåneders periode, der er nævnt i henstillingen, skal Kommissionen vurdere de portugisiske myndigheders foranstaltninger for at nå underskudsmålet for 2006. I sin udtalelse af 12. juli 2005 om den foregående opdatering af stabilitetsprogrammet for perioden 2005-2009 opfordrede Rådet Portugal til at begrænse forværringen af landets finanspolitiske stilling i 2005, sørge for en holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud ved i 2006 at tage et meget stort skridt, sikre at den offentlige bruttogældskvote falder støt, kontrollere udviklingen i de offentlige udgifter og forbedre kvaliteten af de offentlige finanser og sikre deres holdbarhed på lang sigt og yderligere forbedre behandlingen af de offentlige regnskabsdata. |
| --- | --- |

(3)

Den 20. september 2005 fastslog Rådet, at Portugal har et uforholdsmæssigt stort underskud. Ifølge Rådets henstilling i henhold til artikel 104, stk. 7, af samme dato skal dette underskud korrigeres senest i 2008. Efter udløbet af den seksmåneders periode, der er nævnt i henstillingen, skal Kommissionen vurdere de portugisiske myndigheders foranstaltninger for at nå underskudsmålet for 2006. I sin udtalelse af 12. juli 2005 om den foregående opdatering af stabilitetsprogrammet for perioden 2005-2009 opfordrede Rådet Portugal til at begrænse forværringen af landets finanspolitiske stilling i 2005, sørge for en holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud ved i 2006 at tage et meget stort skridt, sikre at den offentlige bruttogældskvote falder støt, kontrollere udviklingen i de offentlige udgifter og forbedre kvaliteten af de offentlige finanser og sikre deres holdbarhed på lang sigt og yderligere forbedre behandlingen af de offentlige regnskabsdata.

| (4) | I 2005 anslås det offentlige underskud til 6 % af BNP i efterårsprognosen fra 2005 fra Kommissionens tjenestegrene mod et mål på 6,2 % af BNP, som blev fastsat i den foregående opdatering i juni 2005. Denne lille forskel skyldes udelukkende en opadgående justering af BNP-tidsserierne. Ud over udgiftsstigningerne skyldtes den kraftige forværring i forhold til de foregående år, at regeringen ikke længere forøger indtægterne gennem omfattende engangsforanstaltninger. |
| --- | --- |

(4)

I 2005 anslås det offentlige underskud til 6 % af BNP i efterårsprognosen fra 2005 fra Kommissionens tjenestegrene mod et mål på 6,2 % af BNP, som blev fastsat i den foregående opdatering i juni 2005. Denne lille forskel skyldes udelukkende en opadgående justering af BNP-tidsserierne. Ud over udgiftsstigningerne skyldtes den kraftige forværring i forhold til de foregående år, at regeringen ikke længere forøger indtægterne gennem omfattende engangsforanstaltninger.

| (5) | Programmet indeholder de obligatoriske data for stabilitets- og konvergensprogrammerne i henhold til den nye adfærdskodeks, selv om det fraviger modelstrukturen på en række væsentlige punkter (2). |
| --- | --- |

(5)

Programmet indeholder de obligatoriske data for stabilitets- og konvergensprogrammerne i henhold til den nye adfærdskodeks, selv om det fraviger modelstrukturen på en række væsentlige punkter (2).

| (6) | I det makroøkonomiske scenario, der præsenteres i opdateringen, forudsiges en opretning i den reale BNP-vækst i programperioden fra 0,5 % i 2005 til 1,1 % i 2006 og 1,8 % i 2007 og endelig 3 % i 2009. Væksten forventes at blive drevet af den indenlandske efterspørgsel og eksporten, selv om det eksterne bidrag forventes at blive tæt på neutralt i hele programperioden. Det negative outputgab ventes at indsnævres fra omkring – 2,5 % af BNP i 2006-2007 til under – 1 % i programmets løbetid. På baggrund af de foreliggende oplysninger er programmets vækstantagelser gunstige, især i programmets sidste år. Inflationstrykket forventes at forblive lavt, men der er visse risici i 2006 samt hen imod slutningen af programperioden. Det store eksterne underskud forventes at holde sig stort set uændret. |
| --- | --- |

(6)

I det makroøkonomiske scenario, der præsenteres i opdateringen, forudsiges en opretning i den reale BNP-vækst i programperioden fra 0,5 % i 2005 til 1,1 % i 2006 og 1,8 % i 2007 og endelig 3 % i 2009. Væksten forventes at blive drevet af den indenlandske efterspørgsel og eksporten, selv om det eksterne bidrag forventes at blive tæt på neutralt i hele programperioden. Det negative outputgab ventes at indsnævres fra omkring – 2,5 % af BNP i 2006-2007 til under – 1 % i programmets løbetid. På baggrund af de foreliggende oplysninger er programmets vækstantagelser gunstige, især i programmets sidste år. Inflationstrykket forventes at forblive lavt, men der er visse risici i 2006 samt hen imod slutningen af programperioden. Det store eksterne underskud forventes at holde sig stort set uændret.

| (7) | Programmet tager sigte på en varig opretning af den store finanspolitiske ubalance ved at bringe det offentlige underskud ned under referenceværdien på 3 % af BNP i 2008 og derefter foretage yderligere finanspolitisk konsolidering. Man forestiller sig, at konsolideringen af de offentlige finanser skal ske ved hjælp af strukturelle foranstaltninger, der består af væsentlige skridt hvert år. Efter at det offentlige underskud steg til 6 % af BNP i 2005, forventes det at falde til 4,6 % i 2006 og yderligere til 3,7 % af BNP i 2007, 2,6 % i 2008 og 1,5 % af BNP i 2009. Der forventes en tilsvarende tidsprofil for den primære saldo med en forbedring fra et underskud på 3,2 % af BNP til et overskud på 1,5 % af BNP fra 2005 til 2009. Både indtægts- og udgiftssiden bidrager til den finanspolitiske justering. På kort sigt skyldes konsolideringen hovedsagelig supplerende indtægter skabt af højere skattesatser og en forbedret skatteopkrævning. Udgiftstilbageholdenhed inden for alle større primære udgiftskategorier forventes i stigende grad at medvirke til den finanspolitiske konsolidering gennem perioden, hvor de største besparelser kommer fra ændringer i den offentlige administration, blandt andet personalemæssige, og ændringer af de sociale sikringsordninger. I forhold til den foregående opdatering bekræfter opdateringen fra december 2005 i det store og hele den planlagte justering i retning af lavere vækstantagelser, der dog stadig er gunstige i henhold til de foreliggende oplysninger. |
| --- | --- |

(7)

Programmet tager sigte på en varig opretning af den store finanspolitiske ubalance ved at bringe det offentlige underskud ned under referenceværdien på 3 % af BNP i 2008 og derefter foretage yderligere finanspolitisk konsolidering. Man forestiller sig, at konsolideringen af de offentlige finanser skal ske ved hjælp af strukturelle foranstaltninger, der består af væsentlige skridt hvert år. Efter at det offentlige underskud steg til 6 % af BNP i 2005, forventes det at falde til 4,6 % i 2006 og yderligere til 3,7 % af BNP i 2007, 2,6 % i 2008 og 1,5 % af BNP i 2009. Der forventes en tilsvarende tidsprofil for den primære saldo med en forbedring fra et underskud på 3,2 % af BNP til et overskud på 1,5 % af BNP fra 2005 til 2009. Både indtægts- og udgiftssiden bidrager til den finanspolitiske justering. På kort sigt skyldes konsolideringen hovedsagelig supplerende indtægter skabt af højere skattesatser og en forbedret skatteopkrævning. Udgiftstilbageholdenhed inden for alle større primære udgiftskategorier forventes i stigende grad at medvirke til den finanspolitiske konsolidering gennem perioden, hvor de største besparelser kommer fra ændringer i den offentlige administration, blandt andet personalemæssige, og ændringer af de sociale sikringsordninger. I forhold til den foregående opdatering bekræfter opdateringen fra december 2005 i det store og hele den planlagte justering i retning af lavere vækstantagelser, der dog stadig er gunstige i henhold til de foreliggende oplysninger.

| (8) | Baseret på Kommissionens beregninger på grundlag af programmet i overensstemmelse med den i fællesskab aftalte metode skulle struktursaldoen (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) forbedres med ca. 3,5 procentpoint i programperioden. Der påregnes en stram finanspolitisk kurs i hele programperioden, ikke mindst i de første år: det strukturelle underskud forventes at falde fra ca. 5 % af BNP i 2005 til omkring 3,5 % af BNP i 2006 og yderligere til ca. 2,5 % i 2007, 1,75 % i 2008 og 1,25 % af BNP i 2009. De påtænkte finanspolitiske bestræbelser skal iværksættes på baggrund af et negativt outputgab, der bliver stadig mindre. Programmet har som mellemfristet målsætning for budgetstillingen i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten »mindst -0,5 % af BNP«, som det ikke tilstræbes at nå i programperioden. Da programmets mellemfristede målsætning er mere ambitiøs end minimumskravet (som er sat til et underskud på ca. 1 % af BNP), vil et sådant resultat formentlig opfylde målet om en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Programmets mellemfristede målsætning er lagt på et passende niveau ifølge den nuværende vurdering, fordi den ligger inden for det referenceområde, der i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen er fastlagt for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne, ligesom den på passende vis afspejler gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt. |
| --- | --- |

(8)

Baseret på Kommissionens beregninger på grundlag af programmet i overensstemmelse med den i fællesskab aftalte metode skulle struktursaldoen (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) forbedres med ca. 3,5 procentpoint i programperioden. Der påregnes en stram finanspolitisk kurs i hele programperioden, ikke mindst i de første år: det strukturelle underskud forventes at falde fra ca. 5 % af BNP i 2005 til omkring 3,5 % af BNP i 2006 og yderligere til ca. 2,5 % i 2007, 1,75 % i 2008 og 1,25 % af BNP i 2009. De påtænkte finanspolitiske bestræbelser skal iværksættes på baggrund af et negativt outputgab, der bliver stadig mindre. Programmet har som mellemfristet målsætning for budgetstillingen i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten »mindst -0,5 % af BNP«, som det ikke tilstræbes at nå i programperioden. Da programmets mellemfristede målsætning er mere ambitiøs end minimumskravet (som er sat til et underskud på ca. 1 % af BNP), vil et sådant resultat formentlig opfylde målet om en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Programmets mellemfristede målsætning er lagt på et passende niveau ifølge den nuværende vurdering, fordi den ligger inden for det referenceområde, der i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen er fastlagt for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne, ligesom den på passende vis afspejler gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt.

| (9) | Budgetresultaterne kunne blive værre end forventet i programmet. Mens programmets antagelser om den økonomiske aktivitets skatteintensitet i det store og hele forekommer plausible, er vækstudsigten, der ligger til grund for budgetmålene, optimistisk, især i de sidste år. Opdateringen indeholder endvidere en ambitiøs plan om på mellemlang sigt at dæmpe væksten i udgifterne, og der er for nylig gennemført en række foranstaltninger, men der er dog stadig behov for at fastsætte og gennemføre omfattende foranstaltninger i forbindelse med strategien, især ændringer i den offentlige administration, som forventes at give betydelige besparelser fra og med 2007. En fuldstændig gennemførelse heraf bliver afgørende for at nå budgetmålene. Endelig skitseres der i programmet foranstaltninger, der skal forbedre rammerne for budgetgennemførelsen og –kontrollen, og som skulle bidrage til at nå budgetmålene, hvis de gennemføres korrekt. |
| --- | --- |

(9)

Budgetresultaterne kunne blive værre end forventet i programmet. Mens programmets antagelser om den økonomiske aktivitets skatteintensitet i det store og hele forekommer plausible, er vækstudsigten, der ligger til grund for budgetmålene, optimistisk, især i de sidste år. Opdateringen indeholder endvidere en ambitiøs plan om på mellemlang sigt at dæmpe væksten i udgifterne, og der er for nylig gennemført en række foranstaltninger, men der er dog stadig behov for at fastsætte og gennemføre omfattende foranstaltninger i forbindelse med strategien, især ændringer i den offentlige administration, som forventes at give betydelige besparelser fra og med 2007. En fuldstændig gennemførelse heraf bliver afgørende for at nå budgetmålene. Endelig skitseres der i programmet foranstaltninger, der skal forbedre rammerne for budgetgennemførelsen og –kontrollen, og som skulle bidrage til at nå budgetmålene, hvis de gennemføres korrekt.

| (10) | Når afbalanceringen af risiciene tages i betragtning, afhænger korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud inden Rådets frist i 2008 af en effektiv gennemførelse af alle de foranstaltninger, der er bekendtgjort i programmet for 2006, og af omfattende korrigerende foranstaltninger i 2007 og derefter. Under forudsætning af, at der tages passende højde for ovennævnte risici for budgetmålene, er rytmen i tilpasningen for at opfylde programmets mellemfristede målsætning fuldt ud i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, men den mellemfristede målsætning bliver ikke nået ved udløbet af programperioden. For at opnå en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod at overskride referenceværdien for underskuddet på 3 % af BNP med normale makroøkonomiske udsving i året efter den planlagte korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, er det nødvendigt, at der tages passende højde for risiciene for budgetmålene. |
| --- | --- |

(10)

Når afbalanceringen af risiciene tages i betragtning, afhænger korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud inden Rådets frist i 2008 af en effektiv gennemførelse af alle de foranstaltninger, der er bekendtgjort i programmet for 2006, og af omfattende korrigerende foranstaltninger i 2007 og derefter. Under forudsætning af, at der tages passende højde for ovennævnte risici for budgetmålene, er rytmen i tilpasningen for at opfylde programmets mellemfristede målsætning fuldt ud i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, men den mellemfristede målsætning bliver ikke nået ved udløbet af programperioden. For at opnå en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod at overskride referenceværdien for underskuddet på 3 % af BNP med normale makroøkonomiske udsving i året efter den planlagte korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, er det nødvendigt, at der tages passende højde for risiciene for budgetmålene.

| (11) | Gældskvoten skønnes at være nået op på 65,5 % af BNP i 2005, altså over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programmet påregnes gældskvoten at stige yderligere til ca. 69 % af BNP i 2007 for derefter at falde en smule til lidt over 66 % af BNP i 2009. Udviklingen i gældskvoten kan blive mindre gunstig end forudset i programmet på grund af ovennævnte risici for budgetmålene, usikkerheden om stock-flow-tilpasning og muligheden for en uventet lav økonomisk vækst. På baggrund af denne risikovurdering ser det ud til at være påkrævet at sikre, at programmets budgetmål nås for at opnå en gældskvote, der er tilstrækkelig aftagende hen imod referenceværdien. |
| --- | --- |

(11)

Gældskvoten skønnes at være nået op på 65,5 % af BNP i 2005, altså over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programmet påregnes gældskvoten at stige yderligere til ca. 69 % af BNP i 2007 for derefter at falde en smule til lidt over 66 % af BNP i 2009. Udviklingen i gældskvoten kan blive mindre gunstig end forudset i programmet på grund af ovennævnte risici for budgetmålene, usikkerheden om stock-flow-tilpasning og muligheden for en uventet lav økonomisk vækst. På baggrund af denne risikovurdering ser det ud til at være påkrævet at sikre, at programmets budgetmål nås for at opnå en gældskvote, der er tilstrækkelig aftagende hen imod referenceværdien.

| (12) | Med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed ser Portugal ud til at være udsat for en høj risiko, når man ser på de fremskrevne budgetudgifter til en aldrende befolkning. Den i øjeblikket store bruttogæld og den svage budgetstilling viser, hvor nødvendigt det er at foretage en konsekvent gennemførelse af den planlagte konsolidering af de offentlige finanser på mellemlang sigt og at sikre, at budgetmålene nås, for at mindske risiciene for de offentlige finansers holdbarhed. Den forventede stigning i udgifter til pensioner og sundhedssystemet i programperioden viser imidlertid tydeligt, at en samlet strategi, der går længere end blot at forbedre den i øjeblikket svage budgetstilling, er påkrævet for at klare udfordringen fra den aldrende befolkning. De løbende ændringer af pensions- og sundhedssystemet skulle medvirke til at gøre disse systemer mere bæredygtige. Der er dog behov for yderligere reformer for at begrænse den forventede vækst i de aldersrelaterede udgifter. |
| --- | --- |

(12)

Med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed ser Portugal ud til at være udsat for en høj risiko, når man ser på de fremskrevne budgetudgifter til en aldrende befolkning. Den i øjeblikket store bruttogæld og den svage budgetstilling viser, hvor nødvendigt det er at foretage en konsekvent gennemførelse af den planlagte konsolidering af de offentlige finanser på mellemlang sigt og at sikre, at budgetmålene nås, for at mindske risiciene for de offentlige finansers holdbarhed. Den forventede stigning i udgifter til pensioner og sundhedssystemet i programperioden viser imidlertid tydeligt, at en samlet strategi, der går længere end blot at forbedre den i øjeblikket svage budgetstilling, er påkrævet for at klare udfordringen fra den aldrende befolkning. De løbende ændringer af pensions- og sundhedssystemet skulle medvirke til at gøre disse systemer mere bæredygtige. Der er dog behov for yderligere reformer for at begrænse den forventede vækst i de aldersrelaterede udgifter.

| (13) | De påtænkte foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser er stort set i overensstemmelse med de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. De tager mere specifikt sigte på at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud strukturelt, som yderligere specificeret i Rådets henstilling af 20. september 2005 i henhold til artikel 104, stk. 7, og den skitserede finanspolitik forventes at bidrage til en korrektion af det eksterne underskud. Det noteres, at den planlagte udvikling i den offentlige gæld i første halvdel af programperioden dog udgør en afvigelse fra det, der forventes i retningslinjerne. |
| --- | --- |

(13)

De påtænkte foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser er stort set i overensstemmelse med de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. De tager mere specifikt sigte på at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud strukturelt, som yderligere specificeret i Rådets henstilling af 20. september 2005 i henhold til artikel 104, stk. 7, og den skitserede finanspolitik forventes at bidrage til en korrektion af det eksterne underskud. Det noteres, at den planlagte udvikling i den offentlige gæld i første halvdel af programperioden dog udgør en afvigelse fra det, der forventes i retningslinjerne.

| (14) | Portugals nationale reformprogram, som blev forelagt den 21. oktober 2005 som led i den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, peger på følgende udfordringer på området offentlige finanser: i) at styrke den økonomiske vækst og fremme de offentlige finansers holdbarhed og ii) at reformere den offentlige administration. De foranstaltninger, der påtænkes truffet i stabilitetsprogrammet, er i overensstemmelse med de foranstaltninger, der skitseres i det nationale reformprogram på området offentlige finanser. Faktisk indarbejdede man indholdet af opdateringen fra juni 2005 fuldt ud i det nationale reformprogram. Den seneste opdatering af stabilitetsprogrammet bekræfter strategien. Imidlertid redegør den ikke for de budgetmæssige virkninger af de initiativer, der er skitseret i det nationale reformprogram på de forskellige politikområder. |
| --- | --- |

(14)

Portugals nationale reformprogram, som blev forelagt den 21. oktober 2005 som led i den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, peger på følgende udfordringer på området offentlige finanser: i) at styrke den økonomiske vækst og fremme de offentlige finansers holdbarhed og ii) at reformere den offentlige administration. De foranstaltninger, der påtænkes truffet i stabilitetsprogrammet, er i overensstemmelse med de foranstaltninger, der skitseres i det nationale reformprogram på området offentlige finanser. Faktisk indarbejdede man indholdet af opdateringen fra juni 2005 fuldt ud i det nationale reformprogram. Den seneste opdatering af stabilitetsprogrammet bekræfter strategien. Imidlertid redegør den ikke for de budgetmæssige virkninger af de initiativer, der er skitseret i det nationale reformprogram på de forskellige politikområder.

På baggrund af ovenstående vurdering bemærker Rådet, at programmet i det store og hele er foreneligt med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2008, hvis de foranstaltninger, der bekendtgøres i programmet, og som skal styrkes for 2007 og årene derefter under hensyn til de nedadgående risici for budgetmålene, gennemføres fuldt ud. I lyset af henstillingerne af 20. september 2005 efter artikel 104, stk. 7, opfordrer Rådet Portugal til:

| i) | at vedtage og konsekvent gennemføre de strukturelle foranstaltninger, der er skitseret i programmet for at sikre en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2008 på en troværdig og holdbar måde, at sikre en fortsat tilpasning i retning af den mellemfristede målsætning, når det uforholdsmæssigt store underskud er blevet korrigeret, i overensstemmelse med kravene i stabilitets- og vækstpagten, og at skabe sikkerhedsmargener for at klare de budgetmæssige virkninger af en eventuel uventet lav økonomisk vækst |
| --- | --- |

i)

at vedtage og konsekvent gennemføre de strukturelle foranstaltninger, der er skitseret i programmet for at sikre en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2008 på en troværdig og holdbar måde, at sikre en fortsat tilpasning i retning af den mellemfristede målsætning, når det uforholdsmæssigt store underskud er blevet korrigeret, i overensstemmelse med kravene i stabilitets- og vækstpagten, og at skabe sikkerhedsmargener for at klare de budgetmæssige virkninger af en eventuel uventet lav økonomisk vækst

| ii) | konsekvent at gennemføre de planlagte foranstaltninger for at kontrollere udgifterne, at forbedre budgetproceduren på alle planer i den statslige administration, eventuelt ved at gøre mere udbredt brug af bindende udgiftslofter og, som skitseret i programmet, ved at styrke mekanismerne til overvågning og kontrol af udgifter og indtægter og rapportering herom |
| --- | --- |

ii)

konsekvent at gennemføre de planlagte foranstaltninger for at kontrollere udgifterne, at forbedre budgetproceduren på alle planer i den statslige administration, eventuelt ved at gøre mere udbredt brug af bindende udgiftslofter og, som skitseret i programmet, ved at styrke mekanismerne til overvågning og kontrol af udgifter og indtægter og rapportering herom

| iii) | at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, især ved at gennemføre de foranstaltninger, der allerede er skitseret i programmet, og ved at foretage yderligere reformer på pensions- og sundhedsområdet |
| --- | --- |

iii)

at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, især ved at gennemføre de foranstaltninger, der allerede er skitseret i programmet, og ved at foretage yderligere reformer på pensions- og sundhedsområdet

| iv) | at sørge for, at den offentlige gældskvote falder støt, ved at sikre, at den afspejler både udviklingen i nedbringelsen af det offentlige underskud og indtægterne fra de påtænkte privatiseringer, og ved nøje at overveje større offentlige investeringsprojekters betydning for gælden, blandt andet projekter i partnerskab med den private sektor. |
| --- | --- |

iv)

at sørge for, at den offentlige gældskvote falder støt, ved at sikre, at den afspejler både udviklingen i nedbringelsen af det offentlige underskud og indtægterne fra de påtænkte privatiseringer, og ved nøje at overveje større offentlige investeringsprojekters betydning for gælden, blandt andet projekter i partnerskab med den private sektor.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | SP dec. 2004 | 1,2 | 0,5 | 1,1 | 1,8 | 2,4 | 3,0 |
| KOM nov. 2005 | 1,2 | 0,4 | 0,8 | 1,2 | — | — |
| SP dec. 2004 | 1,0 | 0,8 | 1,4 | 2,2 | 2,6 | 3,0 |
| HICP-inflation
  (%) | SP dec. 2005 (9) | 2,4 | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,2 | 2,1 |
| KOM nov. 2005 | 2,5 | 2,2 | 2,7 | 2,2 | — | — |
| SP jun. 2005 | 2,5 | 2,5 | 2,9 | 2,5 | 2,5 | 2,4 |
| Outputgab
  (% af potentielt BNP) | SP dec. 2005 (3) | – 1,5 | – 2,3 | – 2,7 | – 2,5 | – 1,8 | – 0,7 |
| KOM nov. 2005 (8) | – 1,3 | – 2,0 | – 2,4 | – 2,6 | — | — |
| SP dec. 2005 (3) | – 2,1 | – 2,7 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,6 | – 0,7 |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2005 | – 3,0 | – 6,0 | – 4,6 | – 3,7 | – 2,6 | – 1,5 |
| KOM nov. 2005 | – 3,0 | – 6,0 | – 5,0 | – 4,8 | — | — |
| SP jun. 2005 | – 2,9 | – 6,2 | – 4,8 | – 3,9 | – 2,8 | – 1,6 |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2005 | – 0,3 | – 3,2 | – 1,7 | – 0,6 | 0,6 | 1,5 |
| KOM nov. 2005 | – 0,3 | – 3,1 | – 2,0 | – 1,6 | — | — |
| SP jun. 2005 | – 0,1 | – 3,3 | – 1,6 | – 0,5 | 0,7 | 1,8 |
| Konjunkturkorrigeret saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2005 (3) | – 2,3 | – 5,0 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 |
| KOM nov. 2005 | – 2,4 | – 5,1 | – 3,8 | – 3,6 | — | — |
| SP jun. 2005 (3) | – 2,2 | – 5,3 | – 3,8 | – 3,1 | – 2,3 | – 1,4 |
| Struktursaldo (4)

  (% af BNP) | SP dec. 2005 (5) | — | – 5,0 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 |
| KOM nov. 2005 (6) | – 4,6 | – 5,5 | – 4,2 | – 3,7 | — | — |
| SP jun. 2005 (7) | – 4,5 | – 5,5 | – 3,8 | – 3,1 | – 2,3 | – 1,4 |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP dec. 2005 | 59,4 | 65,5 | 68,7 | 69,3 | 68,4 | 66,2 |
| KOM nov. 2005 | 59,4 | 65,9 | 69,8 | 72,1 | — | — |
| SP jun. 2005 | 61,9 | 66,5 | 67,5 | 67,8 | 66,8 | 64,5 |
| Stabilitetsprogram (SP), økonomiske prognoser fra efteråret 2005 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Realt BNP

(% ændring)

SP dec. 2004

1,2

0,5

1,1

1,8

2,4

3,0

KOM nov. 2005

1,2

0,4

0,8

1,2

—

—

SP dec. 2004

1,0

0,8

1,4

2,2

2,6

3,0

HICP-inflation

(%)

SP dec. 2005 (9)

2,4

2,3

2,3

2,2

2,2

2,1

KOM nov. 2005

2,5

2,2

2,7

2,2

—

—

SP jun. 2005

2,5

2,5

2,9

2,5

2,5

2,4

Outputgab

(% af potentielt BNP)

SP dec. 2005 (3)

– 1,5

– 2,3

– 2,7

– 2,5

– 1,8

– 0,7

KOM nov. 2005 (8)

– 1,3

– 2,0

– 2,4

– 2,6

—

—

SP dec. 2005 (3)

– 2,1

– 2,7

– 2,8

– 2,3

– 1,6

– 0,7

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP dec. 2005

– 3,0

– 6,0

– 4,6

– 3,7

– 2,6

– 1,5

KOM nov. 2005

– 3,0

– 6,0

– 5,0

– 4,8

—

—

SP jun. 2005

– 2,9

– 6,2

– 4,8

– 3,9

– 2,8

– 1,6

Primær saldo

(% af BNP)

SP dec. 2005

– 0,3

– 3,2

– 1,7

– 0,6

0,6

1,5

KOM nov. 2005

– 0,3

– 3,1

– 2,0

– 1,6

—

—

SP jun. 2005

– 0,1

– 3,3

– 1,6

– 0,5

0,7

1,8

Konjunkturkorrigeret saldo

(% af BNP)

SP dec. 2005 (3)

– 2,3

– 5,0

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

KOM nov. 2005

– 2,4

– 5,1

– 3,8

– 3,6

—

—

SP jun. 2005 (3)

– 2,2

– 5,3

– 3,8

– 3,1

– 2,3

– 1,4

Struktursaldo (4)

(% af BNP)

SP dec. 2005 (5)

—

– 5,0

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

KOM nov. 2005 (6)

– 4,6

– 5,5

– 4,2

– 3,7

—

—

SP jun. 2005 (7)

– 4,5

– 5,5

– 3,8

– 3,1

– 2,3

– 1,4

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP dec. 2005

59,4

65,5

68,7

69,3

68,4

66,2

KOM nov. 2005

59,4

65,9

69,8

72,1

—

—

SP jun. 2005

61,9

66,5

67,5

67,8

66,8

64,5

Stabilitetsprogram (SP), økonomiske prognoser fra efteråret 2005 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der refereres til i dette dokument, findes på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  I stedet for at følge modelstrukturen i den nye adfærdskodeks indeholder programmet fire afsnit: resumé, økonomisk og budgetmæssig baggrund, økonomiske og budgetmæssige udsigter og de offentlige finansers holdbarhed. Programmet indeholder alle de obligatoriske og de fleste af de valgfrie data, der er fastsat i den nye adfærdskodeks.

(3)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet.

(4)  Konjunkturkorrigeret saldo (som i de foregående rækker), eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger.

(5)  Programmet omhandler ingen engangsforanstaltninger eller andre midlertidige foranstaltninger.

(6)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra Kommissionens prognose fra efteråret 2005. 2,2 % af BNP i 2004, 0,4 % af BNP i 2005 og 0,4 % af BNP i 2006 og 0,1 % af BNP i 2007, alle underskudsreducerende.

(7)  Engangsforanstaltninger taget fra programmet fra juni 2005: 2,3 % af BNP i 2004 og 0,2 % af BNP i 2005, alle underskudsreducerende.

(8)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 1,3 %, 1,1 %, 1,2 % og 1,4 % i årene 2004-2007.

(9)  Privatforbrugsdeflator

Kilde:

Stabilitetsprogram (SP), økonomiske prognoser fra efteråret 2005 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 5.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 82/36 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 82/36

---

RÅDETS UDTALELSE

af 14. marts 2006

om Cyperns opdaterede konvergensprogram 2005-2009

(2006/C 82/09)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 14. marts 2006 gennemgik Rådet Cyperns opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2005-2009. |
| --- | --- |

(1)

Den 14. marts 2006 gennemgik Rådet Cyperns opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2005-2009.

| (2) | På grundlag af en robust vækst i produktiviteten og beskæftigelsen var Cyperns reale BNP-vækst (3,5 %) blandt de højeste i EU i de seneste ti år. Nettolåntagningen i forhold til resten af verden (det eksterne underskud) er steget (4,8 % af BNP i 2004) på grund af en række faktorer, herunder en robust indenlandsk efterspørgsel, tab af konkurrenceevne i forbindelse med skærpet konkurrence i nogle af Cyperns vigtigste eksportsektorer og opskrivning af det cypriotiske pund samt større reinvesteret indtjening. Dette svarede stort set til lånebehovet i den offentlige sektor, hvor underskuddet blev på 4,1 % af BNP i 2004. HICP-inflationen holdt sig under 3 % i det meste af tiårsperioden. |
| --- | --- |

(2)

På grundlag af en robust vækst i produktiviteten og beskæftigelsen var Cyperns reale BNP-vækst (3,5 %) blandt de højeste i EU i de seneste ti år. Nettolåntagningen i forhold til resten af verden (det eksterne underskud) er steget (4,8 % af BNP i 2004) på grund af en række faktorer, herunder en robust indenlandsk efterspørgsel, tab af konkurrenceevne i forbindelse med skærpet konkurrence i nogle af Cyperns vigtigste eksportsektorer og opskrivning af det cypriotiske pund samt større reinvesteret indtjening. Dette svarede stort set til lånebehovet i den offentlige sektor, hvor underskuddet blev på 4,1 % af BNP i 2004. HICP-inflationen holdt sig under 3 % i det meste af tiårsperioden.

| (3) | Den 5. juli 2004 fastslog Rådet, at Cypern havde et uforholdsmæssigt stort underskud. Ifølge Rådets henstilling i henhold til artikel 104, stk. 7, af samme dato skulle dette underskud korrigeres senest i 2005. I sin udtalelse af 8. marts 2005 om den tidligere opdatering af konvergensprogrammet for perioden 2004-2008 opfordrede Rådet Cypern til ihærdigt at gennemføre de påtænkte foranstaltninger for at bringe underskuddet ned under 3 % af BNP inden 2005, sikre, at gældskvoten begyndte at falde inden da, og gennemføre pensions- og sundhedsreformer. |
| --- | --- |

(3)

Den 5. juli 2004 fastslog Rådet, at Cypern havde et uforholdsmæssigt stort underskud. Ifølge Rådets henstilling i henhold til artikel 104, stk. 7, af samme dato skulle dette underskud korrigeres senest i 2005. I sin udtalelse af 8. marts 2005 om den tidligere opdatering af konvergensprogrammet for perioden 2004-2008 opfordrede Rådet Cypern til ihærdigt at gennemføre de påtænkte foranstaltninger for at bringe underskuddet ned under 3 % af BNP inden 2005, sikre, at gældskvoten begyndte at falde inden da, og gennemføre pensions- og sundhedsreformer.

| (4) | I den nye opdatering anslås underskuddet i 2005 til 2,5 % af BNP mod 2,75 % af BNP i efterårsprognosen fra Kommissionens tjenestegrene og lige under 3 % i den foregående opdatering. Forskellen i forhold til opdateringen skyldes, at renteudgifterne blev 0,5 % af BNP lavere end forventet. |
| --- | --- |

(4)

I den nye opdatering anslås underskuddet i 2005 til 2,5 % af BNP mod 2,75 % af BNP i efterårsprognosen fra Kommissionens tjenestegrene og lige under 3 % i den foregående opdatering. Forskellen i forhold til opdateringen skyldes, at renteudgifterne blev 0,5 % af BNP lavere end forventet.

| (5) | Det nye program følger i store træk modelstrukturen og oplysningskravene for stabilitets- og konvergensprogrammerne i den nye adfærdskodeks (2). Opdateringen blev forelagt to uger efter fristen, der i henhold til adfærdskodeksen udløb den 1. december, fordi myndighederne ville medtage de budgetforanstaltninger, der blev bekendtgjort i anden uge af december. |
| --- | --- |

(5)

Det nye program følger i store træk modelstrukturen og oplysningskravene for stabilitets- og konvergensprogrammerne i den nye adfærdskodeks (2). Opdateringen blev forelagt to uger efter fristen, der i henhold til adfærdskodeksen udløb den 1. december, fordi myndighederne ville medtage de budgetforanstaltninger, der blev bekendtgjort i anden uge af december.

| (6) | I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, påregnes en real BNP-vækst på lidt over 4 % i perioden 2005-2009. Vurderet på baggrund af de aktuelle oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser frem til 2007 og lidt optimistiske antagelser i 2008 og 2009. Som følge heraf kan konjunkturerne, der afspejles af outputgabet, blive gunstigere, end fremskrivningerne i programmet lader formode. Opdateringens inflationsfremskrivninger forekommer realistiske. |
| --- | --- |

(6)

I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, påregnes en real BNP-vækst på lidt over 4 % i perioden 2005-2009. Vurderet på baggrund af de aktuelle oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser frem til 2007 og lidt optimistiske antagelser i 2008 og 2009. Som følge heraf kan konjunkturerne, der afspejles af outputgabet, blive gunstigere, end fremskrivningerne i programmet lader formode. Opdateringens inflationsfremskrivninger forekommer realistiske.

| (7) | På grundlag af nedbringelsen af underskuddet til under 3 % af BNP i 2005 vil man i opdateringen konsolidere de offentlige finanser yderligere indtil 2009, hvor underskuddet skulle nærme sig 0,5 % af BNP. Efter at være nået op på 0,75 % af BNP i 2005 forventes det primære overskud at stige gradvis til 1,75 % af BNP i 2009. Nedbringelsen af underskuddet skyldes en nedskæring af udgiftskvoten på ca. 4 % af BNP, som delvis udlignes af et fald i indtægtskvoten (på 2 %). Justeringen er baseret på strukturelle nedskæringer i de løbende primære udgifter, besparelser på renteudgifterne og en kombination af strukturelle foranstaltninger og engangsforanstaltninger på indtægtssiden. Den mere gradvise justering i perioden 2006-2008 i forhold til det foregående program skyldes en lidt lavere BNP-vækst. |
| --- | --- |

(7)

På grundlag af nedbringelsen af underskuddet til under 3 % af BNP i 2005 vil man i opdateringen konsolidere de offentlige finanser yderligere indtil 2009, hvor underskuddet skulle nærme sig 0,5 % af BNP. Efter at være nået op på 0,75 % af BNP i 2005 forventes det primære overskud at stige gradvis til 1,75 % af BNP i 2009. Nedbringelsen af underskuddet skyldes en nedskæring af udgiftskvoten på ca. 4 % af BNP, som delvis udlignes af et fald i indtægtskvoten (på 2 %). Justeringen er baseret på strukturelle nedskæringer i de løbende primære udgifter, besparelser på renteudgifterne og en kombination af strukturelle foranstaltninger og engangsforanstaltninger på indtægtssiden. Den mere gradvise justering i perioden 2006-2008 i forhold til det foregående program skyldes en lidt lavere BNP-vækst.

| (8) | I programperioden er det planlagt, at struktursaldoen (dvs. den konjunkturkorrigerede budgetsaldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), beregnet efter den i fællesskab aftalte metode, skal forbedres med gennemsnitligt godt 0,5 % af BNP om året fra et underskud på ca. 3 % BNP i 2005 til ca. 0,5 % i 2009. Den manglende forbedring af struktursaldoen i 2007 viser den ventede forværring af Cyperns nettoposition i forhold til EU's budget, efter at de midlertidige kompenserende tilskud i forbindelse med tiltrædelsen af EU indstilles i 2006. Programmet har som mellemfristet målsætning for budgetstillingen et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP, og der sigtes på at nå denne stilling senest i 2009. Eftersom denne mellemfristede budgetmålsætning er strengere end minimumsreferenceværdien (anslået til et underskud på tæt ved 2 % af BNP), skulle den, hvis den efterleves, opfylde målet om at give en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Programmets målsætning på mellemlang sigt er lagt på et passende niveau, fordi den ligger inden for det referenceområde, der er fastlagt for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen, ligesom den på passende vis afspejler gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt. |
| --- | --- |

(8)

I programperioden er det planlagt, at struktursaldoen (dvs. den konjunkturkorrigerede budgetsaldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), beregnet efter den i fællesskab aftalte metode, skal forbedres med gennemsnitligt godt 0,5 % af BNP om året fra et underskud på ca. 3 % BNP i 2005 til ca. 0,5 % i 2009. Den manglende forbedring af struktursaldoen i 2007 viser den ventede forværring af Cyperns nettoposition i forhold til EU's budget, efter at de midlertidige kompenserende tilskud i forbindelse med tiltrædelsen af EU indstilles i 2006. Programmet har som mellemfristet målsætning for budgetstillingen et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP, og der sigtes på at nå denne stilling senest i 2009. Eftersom denne mellemfristede budgetmålsætning er strengere end minimumsreferenceværdien (anslået til et underskud på tæt ved 2 % af BNP), skulle den, hvis den efterleves, opfylde målet om at give en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Programmets målsætning på mellemlang sigt er lagt på et passende niveau, fordi den ligger inden for det referenceområde, der er fastlagt for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen, ligesom den på passende vis afspejler gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt.

| (9) | Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. Da turismen er så vigtig for Cypern, er risiciene for det makroøkonomiske scenario hovedsagelig forbundet med den geopolitiske udvikling i regionen. De makroøkonomiske prognoser for 2008 og 2009 er en smule optimistiske, og skattefremskrivningerne forekommer også at være noget optimistiske. Imidlertid har den cypriotiske regering hidtil mere end opfyldt sine budgetmålsætninger, og i opdateringen gentager den sit tilsagn om at træffe supplerende foranstaltninger, hvis det er påkrævet for at opnå den planlagte justering. |
| --- | --- |

(9)

Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. Da turismen er så vigtig for Cypern, er risiciene for det makroøkonomiske scenario hovedsagelig forbundet med den geopolitiske udvikling i regionen. De makroøkonomiske prognoser for 2008 og 2009 er en smule optimistiske, og skattefremskrivningerne forekommer også at være noget optimistiske. Imidlertid har den cypriotiske regering hidtil mere end opfyldt sine budgetmålsætninger, og i opdateringen gentager den sit tilsagn om at træffe supplerende foranstaltninger, hvis det er påkrævet for at opnå den planlagte justering.

| (10) | Under hensyn til det forventede resultat i 2005 og en afvejning af risiciene for budgetmålene forekommer programmets budgetstilling at være forenelig med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2005, som anbefalet af Rådet. Den synes også at give en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride referenceværdien på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske forhold efter 2008. Den forekommer desuden at være tilstrækkelig til at sikre, at programmets mellemfristede målsætning næsten opfyldes i 2009, som forudset i programmet. I årene efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud er rytmen i tilpasningen til programmets mellemfristede målsætning som indikeret i programmet i det store og hele i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, som specificerer, at den årlige forbedring af strukturbalancen for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne bør være 0,5 % af BNP som referenceværdi, og at tilpasningen bør være højere i økonomisk gode tider og kan være lavere i økonomisk dårlige tider. |
| --- | --- |

(10)

Under hensyn til det forventede resultat i 2005 og en afvejning af risiciene for budgetmålene forekommer programmets budgetstilling at være forenelig med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2005, som anbefalet af Rådet. Den synes også at give en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride referenceværdien på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske forhold efter 2008. Den forekommer desuden at være tilstrækkelig til at sikre, at programmets mellemfristede målsætning næsten opfyldes i 2009, som forudset i programmet. I årene efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud er rytmen i tilpasningen til programmets mellemfristede målsætning som indikeret i programmet i det store og hele i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, som specificerer, at den årlige forbedring af strukturbalancen for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne bør være 0,5 % af BNP som referenceværdi, og at tilpasningen bør være højere i økonomisk gode tider og kan være lavere i økonomisk dårlige tider.

| (11) | Gældskvoten skønnes at være nået op på 70,5 % af BNP i 2005, altså over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programmet er gældskvoten fremskrevet til at falde til 53,5 % af BNP i 2009. Risiciene med hensyn til den fremskrevne udvikling i gældskvoten ser i det store og hele ud til at være afbalancerede. Med hensyn til denne risikovurdering ser gældskvoten ud til at være tilstrækkeligt aftagende hen imod referenceværdien. |
| --- | --- |

(11)

Gældskvoten skønnes at være nået op på 70,5 % af BNP i 2005, altså over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programmet er gældskvoten fremskrevet til at falde til 53,5 % af BNP i 2009. Risiciene med hensyn til den fremskrevne udvikling i gældskvoten ser i det store og hele ud til at være afbalancerede. Med hensyn til denne risikovurdering ser gældskvoten ud til at være tilstrækkeligt aftagende hen imod referenceværdien.

| (12) | Med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed ser Cypern ud til at være udsat for en høj risiko, når man ser på de fremskrevne budgetudgifter til en aldrende befolkning. En konsekvent gennemførelse af den planlagte konsolidering af de offentlige finanser på mellemlang sigt vil mindske risiciene for holdbarheden på lang sigt, og i programmet erkender man endvidere, at omfattende reformer af pensions- og sundhedssystemet er nødvendige for at begrænse den ventede kraftige stigning i de aldersrelaterede udgifter i tidsrummet frem til 2050 og for at mindske risikoen for holdbarheden på lang sigt. |
| --- | --- |

(12)

Med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed ser Cypern ud til at være udsat for en høj risiko, når man ser på de fremskrevne budgetudgifter til en aldrende befolkning. En konsekvent gennemførelse af den planlagte konsolidering af de offentlige finanser på mellemlang sigt vil mindske risiciene for holdbarheden på lang sigt, og i programmet erkender man endvidere, at omfattende reformer af pensions- og sundhedssystemet er nødvendige for at begrænse den ventede kraftige stigning i de aldersrelaterede udgifter i tidsrummet frem til 2050 og for at mindske risikoen for holdbarheden på lang sigt.

| (13) | De påtænkte foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser er stort set i overensstemmelse med de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Mere specifikt er Cypern på vej til at korrigere sit uforholdsmæssigt store underskud inden den frist, Rådet har sat, og gør, hvad der er påkrævet for at opfylde sin mellemfristede budgetmålsætning, mens gældskvoten udviser en nedadgående trend fra og med 2005. |
| --- | --- |

(13)

De påtænkte foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser er stort set i overensstemmelse med de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Mere specifikt er Cypern på vej til at korrigere sit uforholdsmæssigt store underskud inden den frist, Rådet har sat, og gør, hvad der er påkrævet for at opfylde sin mellemfristede budgetmålsætning, mens gældskvoten udviser en nedadgående trend fra og med 2005.

| (14) | Cyperns nationale reformprogram, som blev forelagt den 11. november 2005 som led i den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, peger på følgende udfordringer med betydelige indvirkninger på de offentlige finanser: i) at styrke FoU og innovation og udbredningen af informations- og kommunikationsteknologi, ii) at opgradere den grundlæggende infrastruktur, iii) at styrke udviklingen af menneskelige ressourcer og iv) social samhørighed. Budgetvirkningerne af de foranstaltninger, der er skitseret i det nationale reformprogram, er afspejlet i budgetfremskrivningerne i opdateringen af konvergensprogrammet. De påtænkte foranstaltninger på det statsfinansielle område er i overensstemmelse med de prioriteter, der er opstillet i det nationale reformprogram. Opdateringen indeholder navnlig foranstaltninger for at overvåge og bedre kontrollere de offentlige udgifter. |
| --- | --- |

(14)

Cyperns nationale reformprogram, som blev forelagt den 11. november 2005 som led i den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, peger på følgende udfordringer med betydelige indvirkninger på de offentlige finanser: i) at styrke FoU og innovation og udbredningen af informations- og kommunikationsteknologi, ii) at opgradere den grundlæggende infrastruktur, iii) at styrke udviklingen af menneskelige ressourcer og iv) social samhørighed. Budgetvirkningerne af de foranstaltninger, der er skitseret i det nationale reformprogram, er afspejlet i budgetfremskrivningerne i opdateringen af konvergensprogrammet. De påtænkte foranstaltninger på det statsfinansielle område er i overensstemmelse med de prioriteter, der er opstillet i det nationale reformprogram. Opdateringen indeholder navnlig foranstaltninger for at overvåge og bedre kontrollere de offentlige udgifter.

På baggrund af ovennævnte vurdering hilser Rådet den strukturelle tilpasning, der er planlagt i programperioden, velkommen, når underskuddet er bragt ned under 3 % af BNP i 2005. I lyset af henstillingerne efter artikel 104, stk. 7, opfordrer Rådet Cypern til:

| i) | i overensstemmelse med det opdaterede konvergensprogram gennem permanente foranstaltninger at sikre, at budgetkonsolideringen med henblik at opfylde programmets mellemfristede målsætning fortsættes efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud |
| --- | --- |

i)

i overensstemmelse med det opdaterede konvergensprogram gennem permanente foranstaltninger at sikre, at budgetkonsolideringen med henblik at opfylde programmets mellemfristede målsætning fortsættes efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud

| ii) | at kontrollere sine udgifter til offentlige pensioner og gennemføre yderligere reformer på pensions- og sundhedsområdet for at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. |
| --- | --- |

ii)

at kontrollere sine udgifter til offentlige pensioner og gennemføre yderligere reformer på pensions- og sundhedsområdet for at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (procentvis ændring) | KP dec. 2005 | 3,8 | 4,1 | 4,2 | 4,2 | 4,2 | 4,3 |
| KOM nov. 2005 | 3,8 | 3,9 | 4,0 | 4,2 | ikke relevant | ikke relevant |
| KP dec. 2004 | 3,6 | 4,0 | 4,4 | 4,5 | 4,5 | ikke relevant |
| HICP-inflation
  (%) | KP dec. 2005 | 1,9 | 2,1 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov. 2005 | 1,9 | 2,3 | 2,1 | 2,1 | ikke relevant | ikke relevant |
| KP dec. 2004 | 2,1 | 2,6 | 2,2 | 2,1 | 2,0 | ikke relevant |
| Outputgab
  (% af potentielt BNP) | KP dec. 2005 (3) | – 1,3 | – 0,8 | – 0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,1 |
| KOM nov. 2005 (7) | – 1,1 | – 0,7 | – 0,2 | 0,4 | ikke relevant | ikke relevant |
| KP dec. 2004 (3) | – 1,5 | – 1,1 | – 0,6 | 0,0 | + 0,5 | ikke relevant |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2005 | – 4,1 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,6 |
| KOM nov. 2005 | – 4,1 | – 2,8 | – 2,8 (8) | – 2,4 (8) | ikke relevant | ikke relevant |
| KP dec. 2004 | – 4,8 | – 2,9 | – 1,7 | – 1,5 | – 0,9 | ikke relevant |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2005 | – 0,9 | 0,7 | 1,2 | 1,2 | 1,4 | 1,7 |
| KOM nov. 2005 | – 0,9 | 0,5 | 0,3 | 0,7 | ikke relevant | ikke relevant |
| KP dec. 2004 | – 1,3 | 0,7 | 1,8 | 2,0 | 2,5 | ikke relevant |
| Konjunkturkorrigeret saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2005 (3) | – 3,6 | – 2,2 | – 1,8 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,6 |
| KOM nov. 2005 | – 3,9 | – 2,5 | – 2,7 | – 2,6 | ikke relevant | ikke relevant |
| KP dec. 2004 | – 4,3 | – 2,7 | – 1,7 | – 1,5 | – 0,9 | ikke relevant |
| Struktursaldo (4)

  (% af BNP) | KP dec. 2005 (5) | – 4,6 | – 3,1 | – 2,1 | – 2,1 | – 1,5 | – 0,6 |
| KOM nov. 2005 (6) | – 4,9 | – 3,1 | – 2,7 | – 2,6 | ikke relevant | ikke relevant |
| KP dec. 2004 | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP dec. 2005 | 71,3 | 70,5 | 67,0 | 64,0 | 56,9 | 53,5 |
| KOM nov. 2005 | 72,0 | 70,4 | 69,1 | 67,4 | ikke relevant | ikke relevant |
| KP dec. 2004 | 74,9 | 71,9 | 69,2 | 65,7 | 58,1 | ikke relevant |
| Konvergensprogrammet (KP), økonomiske prognoser fra efteråret 2005 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Realt BNP

(procentvis ændring)

KP dec. 2005

3,8

4,1

4,2

4,2

4,2

4,3

KOM nov. 2005

3,8

3,9

4,0

4,2

ikke relevant

ikke relevant

KP dec. 2004

3,6

4,0

4,4

4,5

4,5

ikke relevant

HICP-inflation

(%)

KP dec. 2005

1,9

2,1

2,0

2,0

2,0

2,0

KOM nov. 2005

1,9

2,3

2,1

2,1

ikke relevant

ikke relevant

KP dec. 2004

2,1

2,6

2,2

2,1

2,0

ikke relevant

Outputgab

(% af potentielt BNP)

KP dec. 2005 (3)

– 1,3

– 0,8

– 0,3

0,1

0,0

0,1

KOM nov. 2005 (7)

– 1,1

– 0,7

– 0,2

0,4

ikke relevant

ikke relevant

KP dec. 2004 (3)

– 1,5

– 1,1

– 0,6

0,0

- 0,5

ikke relevant

Offentlig saldo

(% af BNP)

KP dec. 2005

– 4,1

– 2,5

– 1,9

– 1,8

– 1,2

– 0,6

KOM nov. 2005

– 4,1

– 2,8

– 2,8 (8)

– 2,4 (8)

ikke relevant

ikke relevant

KP dec. 2004

– 4,8

– 2,9

– 1,7

– 1,5

– 0,9

ikke relevant

Primær saldo

(% af BNP)

KP dec. 2005

– 0,9

0,7

1,2

1,2

1,4

1,7

KOM nov. 2005

– 0,9

0,5

0,3

0,7

ikke relevant

ikke relevant

KP dec. 2004

– 1,3

0,7

1,8

2,0

2,5

ikke relevant

Konjunkturkorrigeret saldo

(% af BNP)

KP dec. 2005 (3)

– 3,6

– 2,2

– 1,8

– 1,8

– 1,2

– 0,6

KOM nov. 2005

– 3,9

– 2,5

– 2,7

– 2,6

ikke relevant

ikke relevant

KP dec. 2004

– 4,3

– 2,7

– 1,7

– 1,5

– 0,9

ikke relevant

Struktursaldo (4)

(% af BNP)

KP dec. 2005 (5)

– 4,6

– 3,1

– 2,1

– 2,1

– 1,5

– 0,6

KOM nov. 2005 (6)

– 4,9

– 3,1

– 2,7

– 2,6

ikke relevant

ikke relevant

KP dec. 2004

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP dec. 2005

71,3

70,5

67,0

64,0

56,9

53,5

KOM nov. 2005

72,0

70,4

69,1

67,4

ikke relevant

ikke relevant

KP dec. 2004

74,9

71,9

69,2

65,7

58,1

ikke relevant

Konvergensprogrammet (KP), økonomiske prognoser fra efteråret 2005 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der refereres til i dette dokument, findes på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmet indeholder alle de obligatoriske og de fleste af de valgfrie data, der kræves i adfærdskodeksen. Der mangler valgfrie data om udviklingen på arbejdsmarkedet (især beskæftigelsen (antal arbejdstimer) og produktiviteten (antal arbejdstimer)) og om bidrag til den potentielle BNP-vækst.

(3)  Beregning foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet.

(4)  Konjunkturjusteret saldo (som i de tidligere rækker), eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger.

(5)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra programmet (engangsindtægter på 1,0% af BNP i 2004, 0,9 % i 2005 og 0,3 % i 2006-2008).

(6)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2005 (1,0 % af BNP i 2004 og 0,6 % i 2005).

(7)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 4,0 %, 3,5 %, 3,5 % og 3,5 % i årene 2004-2007.

(8)  Underskudsfremskrivningen for 2006 blev foretaget efter et scenario uden ændringer af politikken, eftersom budgetudkastet for 2006 ikke forelå, da Kommissionens tjenestegrene udarbejdede deres prognose i efteråret 2005, hvilket også delvis forklarer en højere underskudsfremskrivning for 2007.

Kilde:

Konvergensprogrammet (KP), økonomiske prognoser fra efteråret 2005 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 5.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 82/40 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 82/40

---

RÅDETS UDTALELSE

af 14. marts 2006

om Litauens opdaterede konvergensprogram 2005-2008

(2006/C 82/10)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 14. marts 2006 gennemgik Rådet Litauens opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2005-2008. |
| --- | --- |

(1)

Den 14. marts 2006 gennemgik Rådet Litauens opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2005-2008.

| (2) | I det sidste tiår har Litauen succesfuldt gennemført overgangen til en fungerende markedsøkonomi og har i øjeblikket en af EU's højeste vækstrater. Strukturelle reformer har gjort det muligt at øge beskæftigelsen betydeligt siden 2001. Den reale BNP-vækst lå i gennemsnit på næsten 8 % i perioden 2001-2004. BNP per capita i købekraftsstandarder var omkring 48 % af gennemsnittet for EU-25. Der har ikke været væsentlige makroøkonomiske ubalancer, selv om det fortsat er vigtigt hurtigt at få nedsat strukturarbejdsløsheden og at styre risikoen for efterspørgselspres i forbindelse med eftervirkningerne og de nuværende virkninger af en hurtig udvidelse af banklångivningen. Som konsekvens af det eksterne chok, som den russiske krise medførte i 1998, indtrådte der en væsentlig forringelse af det offentlige underskud. Derefter blev der iværksat en budgetkonsolideringsplan. Siden 2001 har underskuddet ligget på 2 % af BNP eller mindre, og det konjunkturkorrigerede underskud blev bragt ned på 1 % af BNP i 2002. |
| --- | --- |

(2)

I det sidste tiår har Litauen succesfuldt gennemført overgangen til en fungerende markedsøkonomi og har i øjeblikket en af EU's højeste vækstrater. Strukturelle reformer har gjort det muligt at øge beskæftigelsen betydeligt siden 2001. Den reale BNP-vækst lå i gennemsnit på næsten 8 % i perioden 2001-2004. BNP per capita i købekraftsstandarder var omkring 48 % af gennemsnittet for EU-25. Der har ikke været væsentlige makroøkonomiske ubalancer, selv om det fortsat er vigtigt hurtigt at få nedsat strukturarbejdsløsheden og at styre risikoen for efterspørgselspres i forbindelse med eftervirkningerne og de nuværende virkninger af en hurtig udvidelse af banklångivningen. Som konsekvens af det eksterne chok, som den russiske krise medførte i 1998, indtrådte der en væsentlig forringelse af det offentlige underskud. Derefter blev der iværksat en budgetkonsolideringsplan. Siden 2001 har underskuddet ligget på 2 % af BNP eller mindre, og det konjunkturkorrigerede underskud blev bragt ned på 1 % af BNP i 2002.

| (3) | I sin udtalelse af 8. marts 2005 om det foregående konvergensprogram, der dækkede perioden 2004-2007, opfordrede Rådet Litauen til at gøre fremskridt i retning af en budgetstilling tæt på balance, navnlig for at styre det indenlandske efterspørgselspres og sikre en stram gennemførelse af budgettet for 2005 med henblik på at formindske risikoen for at overstige referenceværdien på 3 % og bruge uventede eller yderligere indtægter og ubrugte udgiftsposter til at reducere underskuddet. |
| --- | --- |

(3)

I sin udtalelse af 8. marts 2005 om det foregående konvergensprogram, der dækkede perioden 2004-2007, opfordrede Rådet Litauen til at gøre fremskridt i retning af en budgetstilling tæt på balance, navnlig for at styre det indenlandske efterspørgselspres og sikre en stram gennemførelse af budgettet for 2005 med henblik på at formindske risikoen for at overstige referenceværdien på 3 % og bruge uventede eller yderligere indtægter og ubrugte udgiftsposter til at reducere underskuddet.

| (4) | Med hensyn til budgetgennemførelsen i 2005 blev det offentlige underskud for 2005 anslået til 2 % af BNP i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2005 sammenlignet med et mål på 2,1 % af BNP i den foregående opdatering af konvergensprogrammet (2). Det opdaterede program viser et underskud, der skønnes at blive på 1,5 % af BNP. De foreløbige tal for hele 2005 tyder imidlertid på et endnu bedre resultat for underskuddet på omkring 1 % af BNP. Dette skyldes en god budgetudvikling på alle niveauer i den offentlige sektor, idet der generelt er registreret højere indtægter end planlagt, samtidig med at udgiftsplanerne i det store og hele er blevet overholdt. |
| --- | --- |

(4)

Med hensyn til budgetgennemførelsen i 2005 blev det offentlige underskud for 2005 anslået til 2 % af BNP i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2005 sammenlignet med et mål på 2,1 % af BNP i den foregående opdatering af konvergensprogrammet (2). Det opdaterede program viser et underskud, der skønnes at blive på 1,5 % af BNP. De foreløbige tal for hele 2005 tyder imidlertid på et endnu bedre resultat for underskuddet på omkring 1 % af BNP. Dette skyldes en god budgetudvikling på alle niveauer i den offentlige sektor, idet der generelt er registreret højere indtægter end planlagt, samtidig med at udgiftsplanerne i det store og hele er blevet overholdt.

| (5) | Programmet følger i store træk modelstrukturen og oplysningskravene for stabilitets- og konvergensprogrammerne i den nye adfærdskodeks. (3) |
| --- | --- |

(5)

Programmet følger i store træk modelstrukturen og oplysningskravene for stabilitets- og konvergensprogrammerne i den nye adfærdskodeks. (3)

| (6) | Ifølge det makroøkonomiske scenario, der er præsenteret i programmet, forventes den reale BNP-vækst at komme op på 7 % i 2005 og gradvis at aftage til 5,3 % i 2007 og at blive på 6,8 % i 2008. Vurderet på baggrund af de aktuelle oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser (og forsigtige antagelser for 2007). Programfremskrivningerne for inflationen kan være for lavt sat, hvis efterspørgselspresset stiger. |
| --- | --- |

(6)

Ifølge det makroøkonomiske scenario, der er præsenteret i programmet, forventes den reale BNP-vækst at komme op på 7 % i 2005 og gradvis at aftage til 5,3 % i 2007 og at blive på 6,8 % i 2008. Vurderet på baggrund af de aktuelle oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser (og forsigtige antagelser for 2007). Programfremskrivningerne for inflationen kan være for lavt sat, hvis efterspørgselspresset stiger.

| (7) | Hovedsigtet i programmet er at reducere det offentlige underskud i strukturelle termer (dvs. i konjunkturkorrigerede termer og eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) til 1 % eller til under 1 % af BNP ved programperiodens slutning, hvilket er landets mellemfristede målsætning for budgetstillingen i stabilitets- og vækstpagtens betydning. Ifølge opdateringen sigtes der på en gradvis formindskelse af det offentlige underskud fra 1,5 % af BNP i 2005 til 1,0 % i 2008. Der er en lignende tidsprofil for det primære underskud, nemlig en formindskelse fra 0,6 % af BNP i 2005 til 0,2 % ved slutningen af programperioden. Alt i alt er programmet baseret på gunstige økonomiske udsigter, der kan skabe gode betingelser for finanspolitisk tilbageholdenhed. Den konsolidering, der opereres med i programmet, er udgiftsdrevet, hovedsagelig på grund af nedskæringer i det offentlige forbrug og sociale overførsler som procent af BNP. Der er planlagt en betydelig stigning i de offentlige investeringer fra 4,1 % af BNP i 2005 til 5,2 % i 2008, sådan at de fortsat vil ligge et godt stykke over EU-gennemsnittet (2,5 % af BNP). I betragtning af et stort set uændret makroøkonomisk scenario, hvor der tages hensyn til omklassificeringen af opsparing og ejendomsrestitutioner, sker budgettilpasningen langsommere sammenlignet med den foregående opdatering. Den langsommere tilpasning skyldes en nedsættelse af den personlige indkomstskat. |
| --- | --- |

(7)

Hovedsigtet i programmet er at reducere det offentlige underskud i strukturelle termer (dvs. i konjunkturkorrigerede termer og eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) til 1 % eller til under 1 % af BNP ved programperiodens slutning, hvilket er landets mellemfristede målsætning for budgetstillingen i stabilitets- og vækstpagtens betydning. Ifølge opdateringen sigtes der på en gradvis formindskelse af det offentlige underskud fra 1,5 % af BNP i 2005 til 1,0 % i 2008. Der er en lignende tidsprofil for det primære underskud, nemlig en formindskelse fra 0,6 % af BNP i 2005 til 0,2 % ved slutningen af programperioden. Alt i alt er programmet baseret på gunstige økonomiske udsigter, der kan skabe gode betingelser for finanspolitisk tilbageholdenhed. Den konsolidering, der opereres med i programmet, er udgiftsdrevet, hovedsagelig på grund af nedskæringer i det offentlige forbrug og sociale overførsler som procent af BNP. Der er planlagt en betydelig stigning i de offentlige investeringer fra 4,1 % af BNP i 2005 til 5,2 % i 2008, sådan at de fortsat vil ligge et godt stykke over EU-gennemsnittet (2,5 % af BNP). I betragtning af et stort set uændret makroøkonomisk scenario, hvor der tages hensyn til omklassificeringen af opsparing og ejendomsrestitutioner, sker budgettilpasningen langsommere sammenlignet med den foregående opdatering. Den langsommere tilpasning skyldes en nedsættelse af den personlige indkomstskat.

| (8) | På grundlag af de beregninger, som Kommissionens tjenestegrene har foretaget i overensstemmelse med den i fællesskab aftalte metode, skulle det strukturelle underskud (dvs. den konjunkturkorrigede saldo minus engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) forbedres fra omkring 2,25 % af BNP i 2005 til omkring 1,25 % i 2008. I programmet sættes den mellemfristede målsætning for budgetstillingen til et strukturelt underskud på 1 % af BNP, og der sigtes på at nå denne stilling senest i 2008. Da programmets mellemfristede målsætning er mere krævende end minimumsbenchmarken (anslået til et underskud på 1,75 % af BNP), skulle realiseringen af denne målsætning give en sikkerhedsmargen mod et eventuelt uforholdsmæssigt stort underskud. Programmets mellemfristede målsætning er lagt på et passende niveau, fordi den ligger inden for det referenceområde, der er fastlagt for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne, ligesom den på passende vis afspejler gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt. |
| --- | --- |

(8)

På grundlag af de beregninger, som Kommissionens tjenestegrene har foretaget i overensstemmelse med den i fællesskab aftalte metode, skulle det strukturelle underskud (dvs. den konjunkturkorrigede saldo minus engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) forbedres fra omkring 2,25 % af BNP i 2005 til omkring 1,25 % i 2008. I programmet sættes den mellemfristede målsætning for budgetstillingen til et strukturelt underskud på 1 % af BNP, og der sigtes på at nå denne stilling senest i 2008. Da programmets mellemfristede målsætning er mere krævende end minimumsbenchmarken (anslået til et underskud på 1,75 % af BNP), skulle realiseringen af denne målsætning give en sikkerhedsmargen mod et eventuelt uforholdsmæssigt stort underskud. Programmets mellemfristede målsætning er lagt på et passende niveau, fordi den ligger inden for det referenceområde, der er fastlagt for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne, ligesom den på passende vis afspejler gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt.

| (9) | Usikkerhedsmomenterne i forbindelse med budgetfremskrivningerne i programmet synes i det store og hele at opveje hinanden. På den ene side er det meget sandsynligt, at det offentlige underskud i 2005 bliver lavere end anslået i programmet. Da det samme forventes at gøre sig gældende i 2006, og myndighedernes forsigtige indtægtsplaner fra de sidste år formodes videreført, vil resultatet i 2006 sandsynligvis blive bedre end forventet. På den anden side er programmet i vid udstrækning baseret på et fald i udgifterne (som procent af BNP), specielt gennem lønmoderation i forbindelse med lavere indkomstskattesatser. En sådan moderation vil dog kunne være vanskelig at opnå, og der er nogen usikkerhed om virkningen af pensionsreformen og skattereformen ved slutningen af programperioden. |
| --- | --- |

(9)

Usikkerhedsmomenterne i forbindelse med budgetfremskrivningerne i programmet synes i det store og hele at opveje hinanden. På den ene side er det meget sandsynligt, at det offentlige underskud i 2005 bliver lavere end anslået i programmet. Da det samme forventes at gøre sig gældende i 2006, og myndighedernes forsigtige indtægtsplaner fra de sidste år formodes videreført, vil resultatet i 2006 sandsynligvis blive bedre end forventet. På den anden side er programmet i vid udstrækning baseret på et fald i udgifterne (som procent af BNP), specielt gennem lønmoderation i forbindelse med lavere indkomstskattesatser. En sådan moderation vil dog kunne være vanskelig at opnå, og der er nogen usikkerhed om virkningen af pensionsreformen og skattereformen ved slutningen af programperioden.

| (10) | På baggrund af denne risikovurdering er programmets finanspolitiske kurs måske ikke tilstrækkelig til at sikre, at den mellemfristede målsætning i programmet nås senest i 2008 som antaget i opdateringen. Budgetstrategien i programmet skulle imidlertid give en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod at overskride underskudstærsklen på 3 % af BNP ved normale makroøkonomiske udsving fra 2007. Den hastighed, hvormed tilpasningen hen imod den mellemfristede målsætning skal ske efter programmet, ligger ikke fuldstændig på linje med stabilitets- og vækstpagten, der specificerer, at den årlige forbedring af struktursaldoen for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne som benchmark bør være på 0,5 % af BNP, og at tilpasningen bør være størst i gode økonomiske tider og kan være mindre i dårlige økonomiske tider. Navnlig udgør den planlagte strukturelle tilpasning hen imod den mellemfristede målsætning i gennemsnit 0,4 % af BNP i perioden 2006-2008 i en situation med gunstige konjunkturbetingelser (der viser sig i form af et stort positivt outputgab, som gradvis lukkes over programperioden) efter den aftalte metode. Graden af datatilgængelighed og de strukturelle kontinuitetsbrud i Litauen medfører imidlertid, at overslagene over outputgab og struktursaldoer er omfattet af en usikkerhedsmargin. |
| --- | --- |

(10)

På baggrund af denne risikovurdering er programmets finanspolitiske kurs måske ikke tilstrækkelig til at sikre, at den mellemfristede målsætning i programmet nås senest i 2008 som antaget i opdateringen. Budgetstrategien i programmet skulle imidlertid give en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod at overskride underskudstærsklen på 3 % af BNP ved normale makroøkonomiske udsving fra 2007. Den hastighed, hvormed tilpasningen hen imod den mellemfristede målsætning skal ske efter programmet, ligger ikke fuldstændig på linje med stabilitets- og vækstpagten, der specificerer, at den årlige forbedring af struktursaldoen for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne som benchmark bør være på 0,5 % af BNP, og at tilpasningen bør være størst i gode økonomiske tider og kan være mindre i dårlige økonomiske tider. Navnlig udgør den planlagte strukturelle tilpasning hen imod den mellemfristede målsætning i gennemsnit 0,4 % af BNP i perioden 2006-2008 i en situation med gunstige konjunkturbetingelser (der viser sig i form af et stort positivt outputgab, som gradvis lukkes over programperioden) efter den aftalte metode. Graden af datatilgængelighed og de strukturelle kontinuitetsbrud i Litauen medfører imidlertid, at overslagene over outputgab og struktursaldoer er omfattet af en usikkerhedsmargin.

| (11) | I overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten bør der tages hensyn til »større strukturreformer« med en konstaterbar virkning på de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt ved fastlæggelsen af tilpasningskursen hen imod programmets mellemfristede målsætning. Den mellemfristede budgetstrategi, der er skitseret i programmet, indebærer en midlertidig afvigelse fra tilpasningskursen hen imod programmets mellemfristede målsætning. I programmet opregnes flere reformer til støtte for afvigelsen, men det er kun pensionsreformen — der består i at indføre en bidragsfinansieret søjle — der beskrives tilstrækkelig detaljeret i programmet, og som kan anses for at få en positiv virkning på de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. Den gennemsnitlige årlige strukturelle tilpasning hen imod den mellemfristede målsætning i perioden 2006-2008 er 0,5 % af BNP, hvis den nettobudgetomkostning ved den igangværende pensionsreform, der stiger fra 0,5 % af BNP i 2005 til 0,8 % i 2008, medregnes. Der vil imidlertid ikke være skabt en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod at overskride underskudstærsklen på 3 % af BNP i 2006, hvor det strukturelle underskud (ifølge beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene) ligger ca. 0,25 procentpoint af BNP over minimumsbenchmarken. Den midlertidige afvigelse er således acceptabel ifølge den reviderede stabilitets- og vækstpagt og den nye adfærdskode, hvis minimumsbenchmarken opfyldes i 2006, hvilket er muligt, hvis 2005-situationen med et bedre underskudsresultat end forventet gentages i 2006 og de efterfølgende år. |
| --- | --- |

(11)

I overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten bør der tages hensyn til »større strukturreformer« med en konstaterbar virkning på de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt ved fastlæggelsen af tilpasningskursen hen imod programmets mellemfristede målsætning. Den mellemfristede budgetstrategi, der er skitseret i programmet, indebærer en midlertidig afvigelse fra tilpasningskursen hen imod programmets mellemfristede målsætning. I programmet opregnes flere reformer til støtte for afvigelsen, men det er kun pensionsreformen — der består i at indføre en bidragsfinansieret søjle — der beskrives tilstrækkelig detaljeret i programmet, og som kan anses for at få en positiv virkning på de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. Den gennemsnitlige årlige strukturelle tilpasning hen imod den mellemfristede målsætning i perioden 2006-2008 er 0,5 % af BNP, hvis den nettobudgetomkostning ved den igangværende pensionsreform, der stiger fra 0,5 % af BNP i 2005 til 0,8 % i 2008, medregnes. Der vil imidlertid ikke være skabt en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod at overskride underskudstærsklen på 3 % af BNP i 2006, hvor det strukturelle underskud (ifølge beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene) ligger ca. 0,25 procentpoint af BNP over minimumsbenchmarken. Den midlertidige afvigelse er således acceptabel ifølge den reviderede stabilitets- og vækstpagt og den nye adfærdskode, hvis minimumsbenchmarken opfyldes i 2006, hvilket er muligt, hvis 2005-situationen med et bedre underskudsresultat end forventet gentages i 2006 og de efterfølgende år.

| (12) | Gældskvoten anslås til omkring 19 % af BNP for 2005, altså langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programmet fremskrives gældskvoten til at forblive på omkring 19-20 % af BNP i resten af programperioden. |
| --- | --- |

(12)

Gældskvoten anslås til omkring 19 % af BNP for 2005, altså langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programmet fremskrives gældskvoten til at forblive på omkring 19-20 % af BNP i resten af programperioden.

| (13) | Hvad angår de offentlige finansers holdbarhed, synes Litauen ikke at stå med de helt store problemer i lyset af de fremskrevne budgetudgifter til en aldrende befolkning. Bruttogældsniveauet er i øjeblikket meget lavt og forventes at holde sig under referenceværdien på 60 % af BNP gennem hele fremskrivningsperioden, ligesom der opereres med et begrænset offentligt underskud over programperioden. Litauen har vedtaget en pensionsreform, der bidrager væsentligt til at begrænse budgetvirkningen af en aldrende befolkning. De litauiske myndigheder overvejer yderligere ændringer af pensionssystemet, der sigter på at øge kompensationsgraden for pensionister og samtidig gradvis hæve pensionsalderen. Gennemførelsen af sidstnævnte foranstaltning er afgørende for at sikre det offentlige pensionssystems holdbarhed. |
| --- | --- |

(13)

Hvad angår de offentlige finansers holdbarhed, synes Litauen ikke at stå med de helt store problemer i lyset af de fremskrevne budgetudgifter til en aldrende befolkning. Bruttogældsniveauet er i øjeblikket meget lavt og forventes at holde sig under referenceværdien på 60 % af BNP gennem hele fremskrivningsperioden, ligesom der opereres med et begrænset offentligt underskud over programperioden. Litauen har vedtaget en pensionsreform, der bidrager væsentligt til at begrænse budgetvirkningen af en aldrende befolkning. De litauiske myndigheder overvejer yderligere ændringer af pensionssystemet, der sigter på at øge kompensationsgraden for pensionister og samtidig gradvis hæve pensionsalderen. Gennemførelsen af sidstnævnte foranstaltning er afgørende for at sikre det offentlige pensionssystems holdbarhed.

| (14) | De påtænkte foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser er stort set i overensstemmelse med de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Når der navnlig tages hensyn til den midlertidige afvigelse set i sammenhæng med pensionsreformen, gør Litauen gode fremskridt hen imod den mellemfristede målsætning. Regeringen er også ved at træffe en række foranstaltninger til forbedring af kvaliteten i de offentlige finanser (f.eks. skattereformen) og har ligeledes gjort fremskridt med pensionsreformen for at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. |
| --- | --- |

(14)

De påtænkte foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser er stort set i overensstemmelse med de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Når der navnlig tages hensyn til den midlertidige afvigelse set i sammenhæng med pensionsreformen, gør Litauen gode fremskridt hen imod den mellemfristede målsætning. Regeringen er også ved at træffe en række foranstaltninger til forbedring af kvaliteten i de offentlige finanser (f.eks. skattereformen) og har ligeledes gjort fremskridt med pensionsreformen for at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.

| (15) | De foranstaltninger, der præsenteres i det nationale reformprogram vedrørende de offentlige finanser, er i overensstemmelse med tiltagene i det opdaterede program og vedrører først og fremmest de næste skridt, der skal tages i forbindelse med reformerne af pensions-, sundheds- og skattesystemet. De foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre budgetprocedurerne (f.eks. udarbejdelse af et programbaseret budget på alle niveauer i den offentlige forvaltning og fleksibel anvendelse af midler til samfinansiering af EU-projekter), er også i overensstemmelse med de foranstaltninger, der er beskrevet i det opdaterede program. De budgetmæssige virkninger af det begrænsede antal konkrete reformforanstaltninger, der er beskrevet i det nationale reformprogram, afspejles i konvergensprogrammets budgetfremskrivninger. |
| --- | --- |

(15)

De foranstaltninger, der præsenteres i det nationale reformprogram vedrørende de offentlige finanser, er i overensstemmelse med tiltagene i det opdaterede program og vedrører først og fremmest de næste skridt, der skal tages i forbindelse med reformerne af pensions-, sundheds- og skattesystemet. De foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre budgetprocedurerne (f.eks. udarbejdelse af et programbaseret budget på alle niveauer i den offentlige forvaltning og fleksibel anvendelse af midler til samfinansiering af EU-projekter), er også i overensstemmelse med de foranstaltninger, der er beskrevet i det opdaterede program. De budgetmæssige virkninger af det begrænsede antal konkrete reformforanstaltninger, der er beskrevet i det nationale reformprogram, afspejles i konvergensprogrammets budgetfremskrivninger.

På baggrund af ovenstående vurdering og de gode vækstudsigter og for at sikre en holdbar konvergens med EU opfordrer Rådet Litauen til:

| i) | at øge indsatsen for at gennemføre en strukturel tilpasning af de offentlige finanser, sådan at det mellemfristede mål nås hurtigere |
| --- | --- |

i)

at øge indsatsen for at gennemføre en strukturel tilpasning af de offentlige finanser, sådan at det mellemfristede mål nås hurtigere

| ii) | specielt at sætte et mere ambitiøst mål for det offentlige underskud i 2006 og sikre, at 2005-situationen med et bedre underskudsresultat end forventet gentages i 2006 og de efterfølgende år. |
| --- | --- |

ii)

specielt at sætte et mere ambitiøst mål for det offentlige underskud i 2006 og sikre, at 2005-situationen med et bedre underskudsresultat end forventet gentages i 2006 og de efterfølgende år.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (procentvis ændring) | KP dec. 2005 | 7,0 | 7,0 | 6,0 | 5,3 | 6,8 |
| KOM nov. 2005 | 7,0 | 7,0 | 6,2 | 5,8 | — |
| KP jan. 2005 | 6,5 | 6,5 | 6,2 | 6,0 | — |
| HICP-inflation
  (%) | KP dec. 2005 | 1,1 | 2,7 | 2,7 | 2,7 | 2,5 |
| KOM nov. 2005 | 1,1 | 2,6 | 2,8 | 2,9 | — |
| KP jan. 2005 | 1,2 | 2,9 | 2,5 | 2,9 | — |
| Outputgab
  (% af potentielt BNP) | KP dec. 2005 (6) | 2,5 | 2,9 | 2,1 | 0,5 | 0,6 |
| KOM nov. 2005 (9) | 2,1 | 2,2 | 1,4 | 0,2 | — |
| KP jan. 2005 (6) | 1,6 | 1,3 | 0,5 | – 0,1 | — |
| Offentlig saldo (4)

  (% af BNP) | KP dec. 2005 | – 1,4 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | – 1,0 |
| KOM nov. 2005 | – 1,4 | – 2,0 | – 1,8 | – 1,6 | — |
| KP jan. 2005 (10) | – 2,5 | – 2,5 | – 1,8 | – 1,5 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2005 | – 0,4 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,2 |
| KOM nov. 2005 | – 0,4 | – 1,1 | – 1,0 | – 0,8 | — |
| KP jan. 2005 (10) | – 1,5 | – 1,4 | – 0,8 | – 0,5 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2005 (6) | – 2,1 | – 2,3 | – 2,0 | – 1,4 | – 1,2 |
| KOM nov. 2005 | – 2,0 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,7 | — |
| KP jan. 2005 (6) | — | — | — | — | — |
| Struktursaldo (5)

  (% af BNP) | KP dec. 2005 (7) | – 2,1 | – 2,3 | – 2,0 | – 1,4 | – 1,2 |
| KOM nov. 2005 (8) | – 2,0 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,7 | — |
| KP jan. 2005 | — | — | — | — | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP dec. 2005 | 19,5 | 19,2 | 19,9 | 19,8 | 18,9 |
| KOM nov. 2005 | 19,6 | 20,7 | 20,2 | 19,6 | — |
| KP jan. 2005 | 20,1 | 20,9 | 20,3 | 20,1 | — |
| Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens tjenestegrenes økonomiske prognoser fra efteråret 2005 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2004

2005

2006

2007

2008

Realt BNP

(procentvis ændring)

KP dec. 2005

7,0

7,0

6,0

5,3

6,8

KOM nov. 2005

7,0

7,0

6,2

5,8

—

KP jan. 2005

6,5

6,5

6,2

6,0

—

HICP-inflation

(%)

KP dec. 2005

1,1

2,7

2,7

2,7

2,5

KOM nov. 2005

1,1

2,6

2,8

2,9

—

KP jan. 2005

1,2

2,9

2,5

2,9

—

Outputgab

(% af potentielt BNP)

KP dec. 2005 (6)

2,5

2,9

2,1

0,5

0,6

KOM nov. 2005 (9)

2,1

2,2

1,4

0,2

—

KP jan. 2005 (6)

1,6

1,3

0,5

– 0,1

—

Offentlig saldo (4)

(% af BNP)

KP dec. 2005

– 1,4

– 1,5

– 1,4

– 1,3

– 1,0

KOM nov. 2005

– 1,4

– 2,0

– 1,8

– 1,6

—

KP jan. 2005 (10)

– 2,5

– 2,5

– 1,8

– 1,5

—

Primær saldo

(% af BNP)

KP dec. 2005

– 0,4

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,2

KOM nov. 2005

– 0,4

– 1,1

– 1,0

– 0,8

—

KP jan. 2005 (10)

– 1,5

– 1,4

– 0,8

– 0,5

—

Konjunkturkorrigeret saldo

(% af BNP)

KP dec. 2005 (6)

– 2,1

– 2,3

– 2,0

– 1,4

– 1,2

KOM nov. 2005

– 2,0

– 2,6

– 2,2

– 1,7

—

KP jan. 2005 (6)

—

—

—

—

—

Struktursaldo (5)

(% af BNP)

KP dec. 2005 (7)

– 2,1

– 2,3

– 2,0

– 1,4

– 1,2

KOM nov. 2005 (8)

– 2,0

– 2,6

– 2,2

– 1,7

—

KP jan. 2005

—

—

—

—

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP dec. 2005

19,5

19,2

19,9

19,8

18,9

KOM nov. 2005

19,6

20,7

20,2

19,6

—

KP jan. 2005

20,1

20,9

20,3

20,1

—

Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens tjenestegrenes økonomiske prognoser fra efteråret 2005 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der refereres til i dette dokument, findes på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Efter Eurostats beslutning i maj 2005 om klassificeringen af betalinger i forbindelse med kompensationen for mistet opsparing i rubel i de første overgangsår og restitutionen af fast ejendom, der blev konfiskeret i Sovjet-tiden, er det underskudsmål, der blev opstillet i den foregående opdatering (2,5 % af BNP), blevet justeret på den måde, at betalingerne i forbindelse med disse forpligtelser ikke medregnes for at muliggøre en meningsfuld sammenligning.

(3)  Programmet indeholder alle obligatoriske og de fleste af de fakultative data, der er foreskrevet i den nye adfærdskodeks, selv om præsentationen af de obligatoriske data i nogle få tilfælde afviger lidt fra den i den nye adfærdskodeks. F.eks. vises den indenlandske efterspørgsel i stedet for den endelige indenlandske efterspørgsel, renteudgifterne svarende til FISIM mangler, og skattebyrden viser, hvad der skulle være de samlede skatter, dvs. summen af direkte, indirekte og kapitalskatter, og derfor mangler de indirekte skatter betalt til EU og sociale bidrag i beregningen af skattebyrden.

(4)  Omkostningerne ved den igangværende pensionsreform (indførelse af en bidragsfinansieret søjle) er medregnet i underskuddet. Omkostningerne anslås til 0,3 % af BNP i 2004, 0,5 % i 2005, 0,7 % i 2006, 0,8 % i 2007 og 0,8 % i 2008.

(5)  Konjunkturkorrigeret saldo (som i de foregående rækker), eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Hvis omkostningerne til pensionsreformen ikke medregnes, vil tilpasningen efter det opdaterede program blive 0,5 % af BNP i 2006, 0,7 % i 2007 og 0,2 % i 2008 eller 0,5 % i gennemsnit i perioden 2006-2008.

(6)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet.

(7)  Der er ingen engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger i programmet.

(8)  Der er ingen engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger i Kommissionens tjenestegrenes prognoser.

(9)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 7,0 %, 6,9 %, 7,0 % og 7,0 % i årene 2004-2007.

(10)  Det omfattede betalinger i forbindelse med kompensation for tabt opsparing i rubler og restitution af fast ejendom, som udgjorde 0,4 % af BNP i 2005, 0,8 % i 2006 og 1,2 % i 2007.

Kilde:

Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens tjenestegrenes økonomiske prognoser fra efteråret 2005 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 5.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 82/44 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 82/44

---

RÅDETS UDTALELSE

af 14. marts 2006

om Maltas opdaterede stabilitetsprogram, 2005-2008

(2006/C 82/11)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 14. marts 2006 gennemgik Rådet Maltas opdaterede konvergensprogram for perioden 2005-2008. |
| --- | --- |

(1)

Den 14. marts 2006 gennemgik Rådet Maltas opdaterede konvergensprogram for perioden 2005-2008.

| (2) | Maltas reale BNP lå i gennemsnit på 2,75 % om året i perioden 1995-2005. Siden 2001 har den økonomiske vækst imidlertid været stagnerende i kølvandet på ugunstige eksterne vilkår og indenlandske strukturelle svagheder. Kombinationen af disse to faktorer betød tab i konkurrenceevne, samtidig med at der var en nedgang i eksporten, hvilket lagde yderligere pres på underskuddet på samhandelen med udlandet. Det offentlige underskud har de seneste år i gennemsnit ligget på ca. 6 % af BNP, bortset fra 2003, hvor det toppede med 10,3 % af BNP, og 2004, hvor det faldt til 5,1 % af BNP. |
| --- | --- |

(2)

Maltas reale BNP lå i gennemsnit på 2,75 % om året i perioden 1995-2005. Siden 2001 har den økonomiske vækst imidlertid været stagnerende i kølvandet på ugunstige eksterne vilkår og indenlandske strukturelle svagheder. Kombinationen af disse to faktorer betød tab i konkurrenceevne, samtidig med at der var en nedgang i eksporten, hvilket lagde yderligere pres på underskuddet på samhandelen med udlandet. Det offentlige underskud har de seneste år i gennemsnit ligget på ca. 6 % af BNP, bortset fra 2003, hvor det toppede med 10,3 % af BNP, og 2004, hvor det faldt til 5,1 % af BNP.

| (3) | Den 5. juli 2004 besluttede Rådet, at Malta har et uforholdsmæssigt stort underskud. Ifølge Rådets henstilling i henhold til artikel 104, stk. 7, af samme dato skal dette underskud korrigeres inden udgangen af 2006. I sin udtalelse af 17. februar 2005 om den foregående opdatering af konvergensprogrammet for perioden 2004-2007 opfordrede Rådet Malta til at gøre det nødvendige for at sikre, at det uforholdsmæssigt store underskud korrigeres i 2006, sørge for, at gældskvoten mindskes i en tilfredsstillende takt mod traktatens referenceværdi på 60 % af BNP, og gøre yderligere fremskridt med hensyn til udformningen og gennemførelsen af reformerne på pensions- og sundhedsområdet. |
| --- | --- |

(3)

Den 5. juli 2004 besluttede Rådet, at Malta har et uforholdsmæssigt stort underskud. Ifølge Rådets henstilling i henhold til artikel 104, stk. 7, af samme dato skal dette underskud korrigeres inden udgangen af 2006. I sin udtalelse af 17. februar 2005 om den foregående opdatering af konvergensprogrammet for perioden 2004-2007 opfordrede Rådet Malta til at gøre det nødvendige for at sikre, at det uforholdsmæssigt store underskud korrigeres i 2006, sørge for, at gældskvoten mindskes i en tilfredsstillende takt mod traktatens referenceværdi på 60 % af BNP, og gøre yderligere fremskridt med hensyn til udformningen og gennemførelsen af reformerne på pensions- og sundhedsområdet.

| (4) | Ifølge opdateringen anslås underskuddet for 2005 til omkring 4 % af BNP — mod 4,25 % af BNP ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2005 og et mål på 3,75 % af BNP ifølge den foregående opdatering af konvergensprogrammet. Forskellen mellem opdateringen og Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2005 forklares med, at der er medtaget nye oplysninger, som viser lavere offentlige udgifter end oprindelig ventet. |
| --- | --- |

(4)

Ifølge opdateringen anslås underskuddet for 2005 til omkring 4 % af BNP — mod 4,25 % af BNP ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2005 og et mål på 3,75 % af BNP ifølge den foregående opdatering af konvergensprogrammet. Forskellen mellem opdateringen og Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2005 forklares med, at der er medtaget nye oplysninger, som viser lavere offentlige udgifter end oprindelig ventet.

| (5) | Opdateringen blev forelagt 5 uger efter fristen den 1. december, som er fastsat i adfærdskodeksen. Programmet følger i store træk modelstrukturen og oplysningskravene for stabilitets- og konvergensprogrammer i den nye adfærdskodeks (2). |
| --- | --- |

(5)

Opdateringen blev forelagt 5 uger efter fristen den 1. december, som er fastsat i adfærdskodeksen. Programmet følger i store træk modelstrukturen og oplysningskravene for stabilitets- og konvergensprogrammer i den nye adfærdskodeks (2).

| (6) | Ifølge det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, vil den reale BNP-vækst stige fra 0,9 % i 2005 til i gennemsnit 1,4 % i resten af programperioden som følge af øget udenlandsk efterspørgsel. Vurderet på baggrund af de aktuelle oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser, bortset fra for 2006. Ifølge opdateringen ventes der bl.a. et forholdsvis hurtigt økonomisk opsving som følge af et stærkt bidrag til væksten fra den udenlandske efterspørgsel, hvilket primært tilskrives et opsving i elektronikindustrien og en stabil investeringsaktivitet. Da det er muligt, at den længe ventede bedring i denne sektor ikke indfinder sig i 2006, er der en negativ risiko for BNP-væksten. |
| --- | --- |

(6)

Ifølge det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, vil den reale BNP-vækst stige fra 0,9 % i 2005 til i gennemsnit 1,4 % i resten af programperioden som følge af øget udenlandsk efterspørgsel. Vurderet på baggrund af de aktuelle oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser, bortset fra for 2006. Ifølge opdateringen ventes der bl.a. et forholdsvis hurtigt økonomisk opsving som følge af et stærkt bidrag til væksten fra den udenlandske efterspørgsel, hvilket primært tilskrives et opsving i elektronikindustrien og en stabil investeringsaktivitet. Da det er muligt, at den længe ventede bedring i denne sektor ikke indfinder sig i 2006, er der en negativ risiko for BNP-væksten.

| (7) | Den budgetstrategi, der er beskrevet i opdateringen, sigter mod at få underskuddet bragt ned under referenceværdien på 3 % af BNP i 2006 og mod at fortsætte den finanspolitiske konsolidering for at nå ned på et underskud på 1,25 % i 2008. I underskudsmålene i opdateringen er der medtaget engangsindtægter på 0,75-1 % af BNP om året frem til 2007. Tilsvarende gør sig gældende for tidsprofilen for det primære overskud med en forbedring fra 0,25 % i 2005 til 2,5 % ved periodens udløb. Konsolideringen er primært udgiftsbaseret med udgifter, der falder med 7,5 % af BNP frem til programperiodens udløb, og hvoraf næsten halvdelen udgøres af investeringer. Sammenlignet med det foregående program er justeringen i opdateringen mindre ambitiøs på baggrund af et generelt mindre gunstigt makroøkonomisk scenario. |
| --- | --- |

(7)

Den budgetstrategi, der er beskrevet i opdateringen, sigter mod at få underskuddet bragt ned under referenceværdien på 3 % af BNP i 2006 og mod at fortsætte den finanspolitiske konsolidering for at nå ned på et underskud på 1,25 % i 2008. I underskudsmålene i opdateringen er der medtaget engangsindtægter på 0,75-1 % af BNP om året frem til 2007. Tilsvarende gør sig gældende for tidsprofilen for det primære overskud med en forbedring fra 0,25 % i 2005 til 2,5 % ved periodens udløb. Konsolideringen er primært udgiftsbaseret med udgifter, der falder med 7,5 % af BNP frem til programperiodens udløb, og hvoraf næsten halvdelen udgøres af investeringer. Sammenlignet med det foregående program er justeringen i opdateringen mindre ambitiøs på baggrund af et generelt mindre gunstigt makroøkonomisk scenario.

| (8) | Struktursaldoen (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), som Kommissionens tjenestegrene har beregnet efter den i fællesskab aftalte metode, forventes i gennemsnit at forbedres med 1 % af BNP pr. år i programperioden. Programmet fastsætter tydeligt den mellemfristede målsætning som en balanceret budgetstilling, som der sigtes mod at opnå inden programperiodens udløb. Da programmets mellemfristede målsætning er mere ambitiøs end mindstekravet (som er sat til et underskud på ca. 1,75 % af BNP), vil et sådant resultat formentlig opfylde målet om en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Programmets mellemfristede målsætning er sat på et passende niveau, da den ligger inden for den ramme, der er fastsat for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen, og da den på passende vis afspejler gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt. |
| --- | --- |

(8)

Struktursaldoen (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), som Kommissionens tjenestegrene har beregnet efter den i fællesskab aftalte metode, forventes i gennemsnit at forbedres med 1 % af BNP pr. år i programperioden. Programmet fastsætter tydeligt den mellemfristede målsætning som en balanceret budgetstilling, som der sigtes mod at opnå inden programperiodens udløb. Da programmets mellemfristede målsætning er mere ambitiøs end mindstekravet (som er sat til et underskud på ca. 1,75 % af BNP), vil et sådant resultat formentlig opfylde målet om en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Programmets mellemfristede målsætning er sat på et passende niveau, da den ligger inden for den ramme, der er fastsat for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen, og da den på passende vis afspejler gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt.

| (9) | Budgetresultatet kunne blive dårligere end forventet i programmet, især på grund af det gunstige makroøkonomiske scenario, der ventes i 2006. Selv om der ifølge opdateringen ventes højere afgifter i 2006 end ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2005, er fremskrivningerne for de samlede indtægter i 2006 sammenlignelige. Mens de oplysninger, programmet indeholder om de politiske foranstaltninger, der skal træffes i 2006, ikke synes at begrunde denne udvikling i alle henseender, er det ikke angivet, hvilke foranstaltninger der vil blive truffet i 2007 og 2008 som led i konsolideringsprocessen, og det er derfor svært at foretage en samlet vurdering. |
| --- | --- |

(9)

Budgetresultatet kunne blive dårligere end forventet i programmet, især på grund af det gunstige makroøkonomiske scenario, der ventes i 2006. Selv om der ifølge opdateringen ventes højere afgifter i 2006 end ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2005, er fremskrivningerne for de samlede indtægter i 2006 sammenlignelige. Mens de oplysninger, programmet indeholder om de politiske foranstaltninger, der skal træffes i 2006, ikke synes at begrunde denne udvikling i alle henseender, er det ikke angivet, hvilke foranstaltninger der vil blive truffet i 2007 og 2008 som led i konsolideringsprocessen, og det er derfor svært at foretage en samlet vurdering.

| (10) | Gennemføres budgettet for 2006 fuldt ud, og tages der behørigt hensyn til de makroøkonomiske risici, synes den finanspolitiske kurs i programmet at være tilstrækkelig til at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud inden for den frist, der er fastsat af Rådet. Programmet synes at give en tilstrækkelig sikkerhedsmargen med hensyn til referenceværdien for underskuddet på 3 % af BNP med normale konjunktursvingninger, når det uforholdsmæssigt store underskud er blevet korrigeret som planlagt. Den budgetstrategi, der er beskrevet i programmet, synes at være tilstrækkelig til at sikre, at programmets mellemfristede målsætning i det store og hele vil blive nået i 2008. I årene efter, at det uforholdsmæssigt store underskud er blevet korrigeret, er den årlige strukturelle tilpasning hen imod programmets mellemfristede målsætning ifølge programmet langt over 0,5 % af BNP og dermed i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. |
| --- | --- |

(10)

Gennemføres budgettet for 2006 fuldt ud, og tages der behørigt hensyn til de makroøkonomiske risici, synes den finanspolitiske kurs i programmet at være tilstrækkelig til at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud inden for den frist, der er fastsat af Rådet. Programmet synes at give en tilstrækkelig sikkerhedsmargen med hensyn til referenceværdien for underskuddet på 3 % af BNP med normale konjunktursvingninger, når det uforholdsmæssigt store underskud er blevet korrigeret som planlagt. Den budgetstrategi, der er beskrevet i programmet, synes at være tilstrækkelig til at sikre, at programmets mellemfristede målsætning i det store og hele vil blive nået i 2008. I årene efter, at det uforholdsmæssigt store underskud er blevet korrigeret, er den årlige strukturelle tilpasning hen imod programmets mellemfristede målsætning ifølge programmet langt over 0,5 % af BNP og dermed i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten.

| (11) | Den offentlige bruttogæld anslås at nå 76,75 % af BNP i 2005, dvs. over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Gældskvoten forventes at falde gradvist fra og med 2006 og at nå 67,25 % af BNP inden programperiodens udløb. Udviklingen i gældskvoten bliver muligvis mindre gunstig end forventet i programmet på grund af de risici, der er forbundet med gennemførelsen af privatiseringerne, i betragtning af den afgørende rolle, som privatiseringerne skal spille med hensyn til at reducere gældskvoten i 2006. Uforklarede indirekte operationer udligner delvist privatiseringsindtægterne i 2006. Afvejningen af risiciene taget i betragtning synes gældskvoten at falde tilstrækkeligt i retning af referenceværdien. |
| --- | --- |

(11)

Den offentlige bruttogæld anslås at nå 76,75 % af BNP i 2005, dvs. over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Gældskvoten forventes at falde gradvist fra og med 2006 og at nå 67,25 % af BNP inden programperiodens udløb. Udviklingen i gældskvoten bliver muligvis mindre gunstig end forventet i programmet på grund af de risici, der er forbundet med gennemførelsen af privatiseringerne, i betragtning af den afgørende rolle, som privatiseringerne skal spille med hensyn til at reducere gældskvoten i 2006. Uforklarede indirekte operationer udligner delvist privatiseringsindtægterne i 2006. Afvejningen af risiciene taget i betragtning synes gældskvoten at falde tilstrækkeligt i retning af referenceværdien.

| (12) | For så vidt angår de offentlige finansers holdbarhed, synes Malta at stå over for en mellemstor risiko på grund af de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning. Bruttogælden ligger på nuværende tidspunkt over referenceværdien på 60 %, og det aktuelle høje strukturelle underskud vil, hvis det holder sig uændret, stå i vejen for den nødvendige nedbringelse af bruttogældskvoten til under traktatens referenceværdi på lang sigt. Gennemføres den planlagte budgetkonsolidering strengt i programperioden, vil det derfor bidrage til at nedbringe gældsniveauet til under referenceværdien, hvilket vil have en positiv effekt på risiciene for de offentlige finansers holdbarhed. De maltesiske myndigheder har planer om at foretage ændringer i pensionssystemet for at sikre tilstrækkelige og holdbare pensioner. Gennemførelsen af reformen er afgørende for at sikre det offentlige pensionssystems finansielle holdbarhed (3). |
| --- | --- |

(12)

For så vidt angår de offentlige finansers holdbarhed, synes Malta at stå over for en mellemstor risiko på grund af de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning. Bruttogælden ligger på nuværende tidspunkt over referenceværdien på 60 %, og det aktuelle høje strukturelle underskud vil, hvis det holder sig uændret, stå i vejen for den nødvendige nedbringelse af bruttogældskvoten til under traktatens referenceværdi på lang sigt. Gennemføres den planlagte budgetkonsolidering strengt i programperioden, vil det derfor bidrage til at nedbringe gældsniveauet til under referenceværdien, hvilket vil have en positiv effekt på risiciene for de offentlige finansers holdbarhed. De maltesiske myndigheder har planer om at foretage ændringer i pensionssystemet for at sikre tilstrækkelige og holdbare pensioner. Gennemførelsen af reformen er afgørende for at sikre det offentlige pensionssystems finansielle holdbarhed (3).

| (13) | De påtænkte foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser er i store træk i overensstemmelse med de overordnede økonomiske retningslinjer, der indgår i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Selv om det ifølge opdateringen forventes, at det uforholdsmæssigt store underskud bliver korrigeret — og gældskvoten reduceret — i en tilfredsstillende takt i tråd med Rådets henstillinger, og at den mellemfristede budgetmålsætning nås inden programperiodens udløb, indeholder opdateringen ingen oplysninger om eventuelle foranstaltninger til at tackle problemet med holdbarheden på lang sigt. |
| --- | --- |

(13)

De påtænkte foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser er i store træk i overensstemmelse med de overordnede økonomiske retningslinjer, der indgår i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Selv om det ifølge opdateringen forventes, at det uforholdsmæssigt store underskud bliver korrigeret — og gældskvoten reduceret — i en tilfredsstillende takt i tråd med Rådets henstillinger, og at den mellemfristede budgetmålsætning nås inden programperiodens udløb, indeholder opdateringen ingen oplysninger om eventuelle foranstaltninger til at tackle problemet med holdbarheden på lang sigt.

| (14) | Maltas nationale reformprogram, som blev forelagt den 21. oktober 2005 som led i den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, peger på følgende udfordringer med betydelige indvirkninger på de offentlige finanser: de offentlige finansers holdbarhed, konkurrenceevne, miljø, beskæftigelse og uddannelse og erhvervsuddannelse. Selv om det ikke fremgår udtrykkeligt, er der i opdateringen taget hensyn til budgetvirkningerne af det nationale reformprogram. De påtænkte foranstaltninger i konvergensprogrammet med hensyn til de offentlige finanser er i store træk i overensstemmelse med de foranstaltninger, der indgår i det nationale reformprogram. Det bekræftes bl.a. i det opdaterede konvergensprogram, at der er planer om at videreføre reformer for at øge effektiviteten i den offentlige sektor, sikre, at skatte- og afgiftsreglerne overholdes i større grad, gå videre med privatiseringen og understøtte uddannelsen af arbejdsstyrken. |
| --- | --- |

(14)

Maltas nationale reformprogram, som blev forelagt den 21. oktober 2005 som led i den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, peger på følgende udfordringer med betydelige indvirkninger på de offentlige finanser: de offentlige finansers holdbarhed, konkurrenceevne, miljø, beskæftigelse og uddannelse og erhvervsuddannelse. Selv om det ikke fremgår udtrykkeligt, er der i opdateringen taget hensyn til budgetvirkningerne af det nationale reformprogram. De påtænkte foranstaltninger i konvergensprogrammet med hensyn til de offentlige finanser er i store træk i overensstemmelse med de foranstaltninger, der indgår i det nationale reformprogram. Det bekræftes bl.a. i det opdaterede konvergensprogram, at der er planer om at videreføre reformer for at øge effektiviteten i den offentlige sektor, sikre, at skatte- og afgiftsreglerne overholdes i større grad, gå videre med privatiseringen og understøtte uddannelsen af arbejdsstyrken.

På baggrund af ovenstående vurdering bemærker Rådet, at programmet alt i alt er tilstrækkeligt til at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud inden udgangen af 2006. I lyset af henstillingerne i henhold til artikel 104, stk. 7, opfordrer Rådet Malta til at:

| i) | gennemføre budgettiltagene for 2006 strengt, sikre, at det uforholdsmæssigt store underskud korrigeres i år og i overensstemmelse med det opdaterede konvergensprogram, og sikre, at budgetkonsolideringen i retning af programmets mellemfristede målsætning fortsættes, efter at det uforholdsmæssigt store underskud er korrigeret |
| --- | --- |

i)

gennemføre budgettiltagene for 2006 strengt, sikre, at det uforholdsmæssigt store underskud korrigeres i år og i overensstemmelse med det opdaterede konvergensprogram, og sikre, at budgetkonsolideringen i retning af programmets mellemfristede målsætning fortsættes, efter at det uforholdsmæssigt store underskud er korrigeret

| ii) | sikre, at gældskvoten fra og med 2006 mindskes i en tilfredsstillende takt mod traktatens referenceværdi på 60 % af BNP |
| --- | --- |

ii)

sikre, at gældskvoten fra og med 2006 mindskes i en tilfredsstillende takt mod traktatens referenceværdi på 60 % af BNP

| iii) | forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt ved at gøre yderligere fremskridt med hensyn til udformningen og gennemførelsen af reformerne på pensionsområdet. |
| --- | --- |

iii)

forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt ved at gøre yderligere fremskridt med hensyn til udformningen og gennemførelsen af reformerne på pensionsområdet.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (procentvis ændring) | KP jan. 2006 | 0,2 | 0,9 | 1,1 | 1,2 | 2,0 |
| KOM nov. 2005 | 0,4 | 0,8 | 0,7 | 1,1 | ikke relevant |
| KP dec. 2004 | 0,6 | 1,5 | 1,8 | 2,2 | ikke relevant |
| HICP-inflation
  (%) | KP jan. 2006 (4) | 2,8 | 2,8 | 3,1 | 2,5 | 1,9 |
| KOM nov. 2005 | 2,7 | 3,1 | 2,6 | 2,2 | ikke relevant |
| KP dec. 2004 (4) | 2,9 | 2,4 | 1,9 | 1,9 | ikke relevant |
| Outputgab
  (% af potentielt BNP) | KP jan. 2006 (5) | – 1,8 | – 2,9 | – 3,7 | – 4,2 | – 4,4 |
| KOM nov. 2005 (9) | – 2,0 | – 3,1 | – 4,3 | – 5,1 | ikke relevant |
| KP dec. 2004 (5) | – 2,1 | – 2,4 | – 2,3 | – 1,6 | ikke relevant |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | KP jan. 2006 | – 5,1 | – 3,9 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,2 |
| KOM nov. 2005 | – 5,1 | – 4,2 | – 3,0 | – 2,5 | ikke relevant |
| KP dec. 2004 | – 5,2 | – 3,7 | – 2,3 | – 1,4 | ikke relevant |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP jan. 2006 | – 1,0 | 0,3 | 1,4 | 1,5 | 2,4 |
| KOM nov. 2005 | – 1,0 | 0,2 | 1,3 | 1,9 | ikke relevant |
| KP dec. 2004 | – 1,4 | 0,3 | 1,6 | 2,4 | ikke relevant |
| Konjunkturkorrigeret saldo
  (% af BNP) (6) | KP jan. 2006 (5) | – 4,4 | – 2,8 | – 1,3 | – 0,7 | 0,4 |
| KOM nov. 2005 | – 4,3 | – 3,0 | – 1,4 | – 0,5 | ikke relevant |
| KP dec. 2004 (5) | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant |
| Struktursaldo (5)

  (% af BNP) | KP jan. 2006 (7) | – 5,1 | – 3,8 | – 2,3 | – 1,4 | 0,3 |
| KOM nov. 2005 (8) | – 5,0 | – 4,0 | – 2,4 | – 1,2 | ikke relevant |
| KP dec. 2004 | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP jan. 2006 | 76,7 | 76,7 | 70,8 | 68,9 | 67,3 |
| KOM nov. 2005 | 75,9 | 77,2 | 77,4 | 77,1 | ikke relevant |
| KP dec. 2004 | 73,2 | 72,0 | 70,5 | 70,4 | ikke relevant |
| Konvergensprogrammet (KP), økonomiske prognoser fra efteråret 2005 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2004

2005

2006

2007

2008

Realt BNP

(procentvis ændring)

KP jan. 2006

0,2

0,9

1,1

1,2

2,0

KOM nov. 2005

0,4

0,8

0,7

1,1

ikke relevant

KP dec. 2004

0,6

1,5

1,8

2,2

ikke relevant

HICP-inflation

(%)

KP jan. 2006 (4)

2,8

2,8

3,1

2,5

1,9

KOM nov. 2005

2,7

3,1

2,6

2,2

ikke relevant

KP dec. 2004 (4)

2,9

2,4

1,9

1,9

ikke relevant

Outputgab

(% af potentielt BNP)

KP jan. 2006 (5)

– 1,8

– 2,9

– 3,7

– 4,2

– 4,4

KOM nov. 2005 (9)

– 2,0

– 3,1

– 4,3

– 5,1

ikke relevant

KP dec. 2004 (5)

– 2,1

– 2,4

– 2,3

– 1,6

ikke relevant

Offentlig saldo

(% af BNP)

KP jan. 2006

– 5,1

– 3,9

– 2,7

– 2,3

– 1,2

KOM nov. 2005

– 5,1

– 4,2

– 3,0

– 2,5

ikke relevant

KP dec. 2004

– 5,2

– 3,7

– 2,3

– 1,4

ikke relevant

Primær saldo

(% af BNP)

KP jan. 2006

– 1,0

0,3

1,4

1,5

2,4

KOM nov. 2005

– 1,0

0,2

1,3

1,9

ikke relevant

KP dec. 2004

– 1,4

0,3

1,6

2,4

ikke relevant

Konjunkturkorrigeret saldo

(% af BNP) (6)

KP jan. 2006 (5)

– 4,4

– 2,8

– 1,3

– 0,7

0,4

KOM nov. 2005

– 4,3

– 3,0

– 1,4

– 0,5

ikke relevant

KP dec. 2004 (5)

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

Struktursaldo (5)

(% af BNP)

KP jan. 2006 (7)

– 5,1

– 3,8

– 2,3

– 1,4

0,3

KOM nov. 2005 (8)

– 5,0

– 4,0

– 2,4

– 1,2

ikke relevant

KP dec. 2004

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP jan. 2006

76,7

76,7

70,8

68,9

67,3

KOM nov. 2005

75,9

77,2

77,4

77,1

ikke relevant

KP dec. 2004

73,2

72,0

70,5

70,4

ikke relevant

Konvergensprogrammet (KP), økonomiske prognoser fra efteråret 2005 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i dette dokument, findes på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Programmet har mangler i de obligatoriske og frivillige data, som er foreskrevet i den nye adfærdskodeks. Nærmere bestemt er prisdataene ikke i overensstemmelse med den harmoniserede definition, og beskæftigelses- og arbejdsløshedstallene er ikke baseret på data fra arbejdsstyrkeundersøgelsen, men henviser til registrerede personer, og der mangler både prognoser for alle de poster, der indgår i sektorsaldiene, og data om FISIM. Der mangler primært frivillige data om: beskæftigelse og produktivitet i udførte arbejdstimer, prognoser for sektorsaldiene og en opgørelse over sociale overførsler.

(3)  Nærmere oplysninger om holdbarheden på lang sigt findes i den tekniske vurdering af programmet fra Kommissionens tjenestegrene på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(4)  KP-tallene svarer til detailprisindekset.

(5)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet.

(6)  Konjunkturkorrigeret saldo (som i de foregående rækker) uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger.

(7)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger fra programmet: 0,7 % i 2004, 1,0 % af BNP i 2005, 1,0 % i 2006, 0,7 % i 2007 og 0,1 % i 2008, alle underskudsreducerende.

(8)  Kommissionens tjenestegrenes prognose indeholder samme engangsforanstaltninger som programmet.

(9)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på hhv. 1,3 %, 2,0 %, 2,0 % og 2,0 % i perioden 2004-2007.

Kilde:

Konvergensprogrammet (KP), økonomiske prognoser fra efteråret 2005 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 5.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 82/48 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 82/48

---

RÅDETS UDTALELSE

af 14. marts 2006

om Polens opdaterede konvergensprogram, 2005-2008

(2006/C 82/12)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 14. marts 2006 gennemgik Rådet Polens opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2005-2008. |
| --- | --- |

(1)

Den 14. marts 2006 gennemgik Rådet Polens opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2005-2008.

| (2) | Polens reale BNP lå i gennemsnit på 4,5 % om året mellem 1994 og 2004 og mere end to procentpoint over EU-25-gennemsnittet på 2,4 %. Efter en periode med en markant økonomisk ekspansion faldt væksten i det reale BNP til 1,0 % i 2001, hvilket afspejlede både indenlandske og eksterne konjunkturbetingede faktorer. Der er senere kommet et opsving i væksten, som nåede op på 5,3 % i 2004. Indkomsten pr. indbygger udtrykt i købekraftstandarder nåede op på 46,5 % af EU-25-gennemsnittet i 2004. HICP-inflationen har fortsat ligget på et højt niveau, 7,0 % i gennemsnit over de sidste ti år, men den faldt betydeligt i 2005, til ca. 2 %. Arbejdsmarkedssituationen er fortsat Polens største problem med en arbejdsløshed på 18,8 % i 2004 og den laveste beskæftigelsesprocent i EU (51,7 % i 2004). I de sidste ti år har den offentlige saldo hvert år været negativ i Polen. Den svingede mellem – 1,4 % og – 4,8 % (2) af BNP indtil 2003, hvorefter der indtrådte en forbedring, så den i 2004 androg – 3,8 % og i 2005 -2,9 %. |
| --- | --- |

(2)

Polens reale BNP lå i gennemsnit på 4,5 % om året mellem 1994 og 2004 og mere end to procentpoint over EU-25-gennemsnittet på 2,4 %. Efter en periode med en markant økonomisk ekspansion faldt væksten i det reale BNP til 1,0 % i 2001, hvilket afspejlede både indenlandske og eksterne konjunkturbetingede faktorer. Der er senere kommet et opsving i væksten, som nåede op på 5,3 % i 2004. Indkomsten pr. indbygger udtrykt i købekraftstandarder nåede op på 46,5 % af EU-25-gennemsnittet i 2004. HICP-inflationen har fortsat ligget på et højt niveau, 7,0 % i gennemsnit over de sidste ti år, men den faldt betydeligt i 2005, til ca. 2 %. Arbejdsmarkedssituationen er fortsat Polens største problem med en arbejdsløshed på 18,8 % i 2004 og den laveste beskæftigelsesprocent i EU (51,7 % i 2004). I de sidste ti år har den offentlige saldo hvert år været negativ i Polen. Den svingede mellem – 1,4 % og – 4,8 % (2) af BNP indtil 2003, hvorefter der indtrådte en forbedring, så den i 2004 androg – 3,8 % og i 2005 -2,9 %.

| (3) | Den 5. juli 2004 besluttede Rådet, at Polen har et uforholdsmæssigt stort underskud. Ifølge Rådets henstilling i henhold til artikel 104, stk. 7, af samme dato skal dette uforholdsmæssigt store underskud korrigeres senest i 2007. I sin udtalelse af 17. februar 2005 om den foregående opdatering af konvergensprogrammet, der dækker perioden 2004-2007, og som blev foretaget inden ændringen af stabilitets- og vækstpagten, opfordrede Rådet Polen til »(i) at styrke den finanspolitiske tilpasning ud over 2005 og sænke målet for underskuddet i 2007; (ii) at sikre, at Hausner-planens strukturelle foranstaltninger gennemføres fuldt ud, og at gøre en ekstra indsats for at introducere alternative foranstaltninger, hvis de risici, der knytter sig til implementeringen af foranstaltningerne, manifesterer sig i virkeligheden«. |
| --- | --- |

(3)

Den 5. juli 2004 besluttede Rådet, at Polen har et uforholdsmæssigt stort underskud. Ifølge Rådets henstilling i henhold til artikel 104, stk. 7, af samme dato skal dette uforholdsmæssigt store underskud korrigeres senest i 2007. I sin udtalelse af 17. februar 2005 om den foregående opdatering af konvergensprogrammet, der dækker perioden 2004-2007, og som blev foretaget inden ændringen af stabilitets- og vækstpagten, opfordrede Rådet Polen til »(i) at styrke den finanspolitiske tilpasning ud over 2005 og sænke målet for underskuddet i 2007; (ii) at sikre, at Hausner-planens strukturelle foranstaltninger gennemføres fuldt ud, og at gøre en ekstra indsats for at introducere alternative foranstaltninger, hvis de risici, der knytter sig til implementeringen af foranstaltningerne, manifesterer sig i virkeligheden«.

| (4) | Med hensyn til budgetgennemførelsen i 2005 skønnes det offentlige underskud for 2005 at andrage 3,6 % af BNP i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2005 over for et underskudsmål på 3,9 % af BNP i den foregående opdatering af konvergensprogrammet og det underskud på 2,9 % af BNP, der opereres med i det nuværende program. Sammenligningen med det foregående konvergensprogram kompliceres af de betydelige datarevisioner, der er knyttet til de metodologiske ændringer. Dette resultat, som var bedre end forventet, skyldtes hovedsagelig centralregeringens budgetmæssige resultater, især statsbudgettet, som (på kontantbasis) kunne registrere et direkte skatteprovenu, der var bedre end planlagt, og færre udgifter, hvilket mindskede underskuddet med omkring 0,7 procentpoint sammenlignet med budgetplanen for 2005. |
| --- | --- |

(4)

Med hensyn til budgetgennemførelsen i 2005 skønnes det offentlige underskud for 2005 at andrage 3,6 % af BNP i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2005 over for et underskudsmål på 3,9 % af BNP i den foregående opdatering af konvergensprogrammet og det underskud på 2,9 % af BNP, der opereres med i det nuværende program. Sammenligningen med det foregående konvergensprogram kompliceres af de betydelige datarevisioner, der er knyttet til de metodologiske ændringer. Dette resultat, som var bedre end forventet, skyldtes hovedsagelig centralregeringens budgetmæssige resultater, især statsbudgettet, som (på kontantbasis) kunne registrere et direkte skatteprovenu, der var bedre end planlagt, og færre udgifter, hvilket mindskede underskuddet med omkring 0,7 procentpoint sammenlignet med budgetplanen for 2005.

| (5) | Programmet følger i store træk modelstrukturen og oplysningskravene for stabilitets- og konvergensprogrammer i den nye adfærdskodeks (3). Polen forelagde sit konvergensprogram den 19. januar, 7 uger efter den 1. december, som er den frist, der er fastsat i adfærdskodeksen. Forsinkelsen skyldtes dannelsen af en ny regering i november 2005 efter parlamentsvalget og udskiftningen af finansministeren i begyndelsen af januar 2006. |
| --- | --- |

(5)

Programmet følger i store træk modelstrukturen og oplysningskravene for stabilitets- og konvergensprogrammer i den nye adfærdskodeks (3). Polen forelagde sit konvergensprogram den 19. januar, 7 uger efter den 1. december, som er den frist, der er fastsat i adfærdskodeksen. Forsinkelsen skyldtes dannelsen af en ny regering i november 2005 efter parlamentsvalget og udskiftningen af finansministeren i begyndelsen af januar 2006.

| (6) | Ifølge programmets makroøkonomiske scenario forventes der en årlig stigning i det reale BNP fra 3,3 % i 2005 til 4,3 % i 2006 for at nå op på 5,0 % i 2008. De vækstantagelser, der ligger til grund for programmet, kan betragtes som plausible med en tendens til det optimistiske i det sidste år. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer også realistiske, undtagen for 2006, hvor de forekommer at være for højt sat, når der tages hensyn til den seneste udvikling i forbrugerprisindekset. |
| --- | --- |

(6)

Ifølge programmets makroøkonomiske scenario forventes der en årlig stigning i det reale BNP fra 3,3 % i 2005 til 4,3 % i 2006 for at nå op på 5,0 % i 2008. De vækstantagelser, der ligger til grund for programmet, kan betragtes som plausible med en tendens til det optimistiske i det sidste år. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer også realistiske, undtagen for 2006, hvor de forekommer at være for højt sat, når der tages hensyn til den seneste udvikling i forbrugerprisindekset.

| (7) | Den aktuelle opdatering af konvergensprogrammet peger i retning af en gradvis formindskelse af det offentlige underskud (beregnet under hensyn til Eurostats afgørelse af 2. marts 2004), så konvergenskriterierne skulle være opfyldt ved udgangen af valgperioden, dvs. implicit ved udgangen af 2009. Underskudsmålet for 2007 er uændret 2,2 % af BNP med de fuldt finansierede pensionsordninger under anden søjle inkluderet i den offentlige sektor. Hvis pensionsordningerne holdes ude fra den offentlige sektor, stiger underskudsmålet sammenlignet med den foregående opdatering, fra 3,9 % af BNP til 4,1 % af BNP, fordi den skønnede balance i pensionsordningen nu når op på 1,9 % af BNP. Hvis der skulle tages hensyn til den regressive reduktion i nettoomkostningerne i forbindelse med pensionsreformen, ville Polens samlede offentlige underskud være på under 3 % af BNP i hele perioden. Den primære saldo (de fuldt finansierede pensionsordninger under anden søjle i den offentlige sektor) forventes at forbedres fra – 0,3 % af BNP i 2005 til 0,6 % i 2008. Denne langsomme justering skyldes hovedsagelig en positiv indtægtsudvikling i 2006 og nogle beskæringer af udgifterne i 2007 og 2008. Sammenlignet med den tidligere opdatering fastsættes der i den aktuelle opdatering mere ambitiøse underskudsmål i 2006 takket være den fremførte virkning af en positiv indtægtsudvikling i 2005, men derefter er justeringsindsatsen lavere, og udgiftsreformerne er udsat til 2007 og 2008. |
| --- | --- |

(7)

Den aktuelle opdatering af konvergensprogrammet peger i retning af en gradvis formindskelse af det offentlige underskud (beregnet under hensyn til Eurostats afgørelse af 2. marts 2004), så konvergenskriterierne skulle være opfyldt ved udgangen af valgperioden, dvs. implicit ved udgangen af 2009. Underskudsmålet for 2007 er uændret 2,2 % af BNP med de fuldt finansierede pensionsordninger under anden søjle inkluderet i den offentlige sektor. Hvis pensionsordningerne holdes ude fra den offentlige sektor, stiger underskudsmålet sammenlignet med den foregående opdatering, fra 3,9 % af BNP til 4,1 % af BNP, fordi den skønnede balance i pensionsordningen nu når op på 1,9 % af BNP. Hvis der skulle tages hensyn til den regressive reduktion i nettoomkostningerne i forbindelse med pensionsreformen, ville Polens samlede offentlige underskud være på under 3 % af BNP i hele perioden. Den primære saldo (de fuldt finansierede pensionsordninger under anden søjle i den offentlige sektor) forventes at forbedres fra – 0,3 % af BNP i 2005 til 0,6 % i 2008. Denne langsomme justering skyldes hovedsagelig en positiv indtægtsudvikling i 2006 og nogle beskæringer af udgifterne i 2007 og 2008. Sammenlignet med den tidligere opdatering fastsættes der i den aktuelle opdatering mere ambitiøse underskudsmål i 2006 takket være den fremførte virkning af en positiv indtægtsudvikling i 2005, men derefter er justeringsindsatsen lavere, og udgiftsreformerne er udsat til 2007 og 2008.

| (8) | I programperioden er det planlagt, at struktursaldoen (dvs. den konjunkturkorrigerede budgetsaldo ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), beregnet af Kommissionens tjenestegrene i overensstemmelse med den i fællesskab aftalte metodologi, skal forbedres med gennemsnitligt 0,25 % af BNP om året. I programmet opstilles den mellemfristede målsætning for budgetstillingen med et strukturelt underskud på – 1,0 % af BNP, hvilket ikke søges opnået inden for programperioden. Da programmets mellemfristede budgetmålsætning er mere krævende end minimumsreferenceværdien (et anslået underskud på omkring – 1,5 % af BNP), skulle opfyldelsen af målsætningen give en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Programmets mellemfristede budgetmålsætning afspejler gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt. |
| --- | --- |

(8)

I programperioden er det planlagt, at struktursaldoen (dvs. den konjunkturkorrigerede budgetsaldo ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), beregnet af Kommissionens tjenestegrene i overensstemmelse med den i fællesskab aftalte metodologi, skal forbedres med gennemsnitligt 0,25 % af BNP om året. I programmet opstilles den mellemfristede målsætning for budgetstillingen med et strukturelt underskud på – 1,0 % af BNP, hvilket ikke søges opnået inden for programperioden. Da programmets mellemfristede budgetmålsætning er mere krævende end minimumsreferenceværdien (et anslået underskud på omkring – 1,5 % af BNP), skulle opfyldelsen af målsætningen give en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Programmets mellemfristede budgetmålsætning afspejler gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt.

| (9) | Budgetresultatet kunne blive værre end forventet i programmet. Selv om budgetmålene i de tidligere programmer til overmål blev nået, hvilket får budgetfremskrivningerne til at forekomme forsigtige, er der adskillige faktorer, der kan påvirke den planlagte justering. Efter den positive udvikling i skatteindtægterne i 2004 og 2005, er antagelserne om skatteelasticiteten temmelig optimistiske, især i 2006. Endvidere forekommer vækstantagelserne i det sidste programår (2008) at være gunstige. I det nuværende politiske klima har minearbejderne fået særlige pensionsrettigheder, hvilket har fået andre grupper på arbejdsmarkedet til også at kræve særordninger med en underminering af pensionsreformen fra 1999 til følge. Det fireårige nominelle anker på 30 mia. PLN for statsbudgettet, der blev indført i konvergensprogrammet, tager sigte på at løse problemet med det uforholdsmæssigt store underskud. En alternativ eller supplerende finanspolitisk regel, der tager sigte på at kontrollere stigningerne i de offentlige udgifter, ville imidlertid have en gunstig effekt. |
| --- | --- |

(9)

Budgetresultatet kunne blive værre end forventet i programmet. Selv om budgetmålene i de tidligere programmer til overmål blev nået, hvilket får budgetfremskrivningerne til at forekomme forsigtige, er der adskillige faktorer, der kan påvirke den planlagte justering. Efter den positive udvikling i skatteindtægterne i 2004 og 2005, er antagelserne om skatteelasticiteten temmelig optimistiske, især i 2006. Endvidere forekommer vækstantagelserne i det sidste programår (2008) at være gunstige. I det nuværende politiske klima har minearbejderne fået særlige pensionsrettigheder, hvilket har fået andre grupper på arbejdsmarkedet til også at kræve særordninger med en underminering af pensionsreformen fra 1999 til følge. Det fireårige nominelle anker på 30 mia. PLN for statsbudgettet, der blev indført i konvergensprogrammet, tager sigte på at løse problemet med det uforholdsmæssigt store underskud. En alternativ eller supplerende finanspolitisk regel, der tager sigte på at kontrollere stigningerne i de offentlige udgifter, ville imidlertid have en gunstig effekt.

| (10) | Programmet følger ikke den kurs for 2007 med hensyn til nedbringelse af underskuddet, der er udstukket af Rådet i dets henstilling i henhold til artikel 104, stk. 7, og den finanspolitiske kurs i opdateringen forekommer uforenelig med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud inden for den frist, som Rådet har fastsat. Den konklusion underbygges, når man tager afvejningen af risici i betragtning. Underskudsmålene for 2005 og 2006 er lavere end i den foregående opdatering og opfylder de nominelle mål, der er fastlagt i Rådets henstilling af 5. juli 2004 takket være en bedre end planlagt gennemførelse af budgettet for 2005 med fremførte virkninger til 2006. En sammenligning af mål bør tage hensyn til de ændringer i nationalregnskabsmetodologien, som Eurostat kræver. For det kritiske år 2007 forudser programmet en nedbringelse af underskuddet til 2,2 % af BNP. Når man imidlertid undlader at medtage de fuldt finansierede pensionsordninger under anden søjle i den offentlige sektor i overensstemmelse med Eurostats beslutning af 2. marts 2004, ligger det planlagte underskud i 2007 på 4,1 % af BNP. Hvis der skulle tages hensyn til den regressive reduktion i nettoomkostningerne i forbindelse med pensionsreformen, ville Polens samlede offentlige underskud være på under 3 % af BNP. Der ville være behov for en yderligere justeringsindsats for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud inden for den fastsatte frist. |
| --- | --- |

(10)

Programmet følger ikke den kurs for 2007 med hensyn til nedbringelse af underskuddet, der er udstukket af Rådet i dets henstilling i henhold til artikel 104, stk. 7, og den finanspolitiske kurs i opdateringen forekommer uforenelig med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud inden for den frist, som Rådet har fastsat. Den konklusion underbygges, når man tager afvejningen af risici i betragtning. Underskudsmålene for 2005 og 2006 er lavere end i den foregående opdatering og opfylder de nominelle mål, der er fastlagt i Rådets henstilling af 5. juli 2004 takket være en bedre end planlagt gennemførelse af budgettet for 2005 med fremførte virkninger til 2006. En sammenligning af mål bør tage hensyn til de ændringer i nationalregnskabsmetodologien, som Eurostat kræver. For det kritiske år 2007 forudser programmet en nedbringelse af underskuddet til 2,2 % af BNP. Når man imidlertid undlader at medtage de fuldt finansierede pensionsordninger under anden søjle i den offentlige sektor i overensstemmelse med Eurostats beslutning af 2. marts 2004, ligger det planlagte underskud i 2007 på 4,1 % af BNP. Hvis der skulle tages hensyn til den regressive reduktion i nettoomkostningerne i forbindelse med pensionsreformen, ville Polens samlede offentlige underskud være på under 3 % af BNP. Der ville være behov for en yderligere justeringsindsats for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud inden for den fastsatte frist.

| (11) | Fra 2005 til 2008 forventes den offentlige gæld at stige med 3,25 procentpoint af BNP til 45,5 % af BNP i 2008, altså langt under referenceværdien på 60 % af BNP. Dette er også omkring to procentpoint lavere end i den foregående opdatering af konvergensprogrammet. Betydelige gældsforøgende stock-flow-tilpasninger forventes at modsvare virkningen af overskud på den primære saldo og en gunstig sneboldeffekt (dvs. det negative bidrag fra den implicitte rente opvejes af en fortsat høj nominel vækst i BNP). |
| --- | --- |

(11)

Fra 2005 til 2008 forventes den offentlige gæld at stige med 3,25 procentpoint af BNP til 45,5 % af BNP i 2008, altså langt under referenceværdien på 60 % af BNP. Dette er også omkring to procentpoint lavere end i den foregående opdatering af konvergensprogrammet. Betydelige gældsforøgende stock-flow-tilpasninger forventes at modsvare virkningen af overskud på den primære saldo og en gunstig sneboldeffekt (dvs. det negative bidrag fra den implicitte rente opvejes af en fortsat høj nominel vækst i BNP).

| (12) | De påtænkte foranstaltninger inden for de offentlige finanser er i store træk i overensstemmelse med de generelle økonomiske retningslinjer, der indgår i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. De foreslåede foranstaltninger er imidlertid ikke tilstrækkelige til hurtigt at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud. |
| --- | --- |

(12)

De påtænkte foranstaltninger inden for de offentlige finanser er i store træk i overensstemmelse med de generelle økonomiske retningslinjer, der indgår i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. De foreslåede foranstaltninger er imidlertid ikke tilstrækkelige til hurtigt at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud.

| (13) | Polens nationale reformprogram, som blev forelagt den 5. januar 2006 som led i den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, peger på følgende udfordringer med betydelige indvirkninger på de offentlige finanser: budgetkonsolidering i betragtning af de store underskud, opgradering af den underudviklede infrastruktur og begrænsning af de byrder, der pålægges arbejdsmarkedet, med henblik på at nedbringe arbejdsløsheden i Polen. Budgetvirkningerne af de foranstaltninger, der er skitseret i det nationale reformprogram, fremgår imidlertid ikke af budgetfremskrivningerne i konvergensprogrammet. Blandt de foranstaltninger med hensyn til de offentlige finanser, der er medtaget i det nationale reformprogram, nævner konvergensprogrammet »underskudsankeret« og den flerårige budgetplanlægning. |
| --- | --- |

(13)

Polens nationale reformprogram, som blev forelagt den 5. januar 2006 som led i den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, peger på følgende udfordringer med betydelige indvirkninger på de offentlige finanser: budgetkonsolidering i betragtning af de store underskud, opgradering af den underudviklede infrastruktur og begrænsning af de byrder, der pålægges arbejdsmarkedet, med henblik på at nedbringe arbejdsløsheden i Polen. Budgetvirkningerne af de foranstaltninger, der er skitseret i det nationale reformprogram, fremgår imidlertid ikke af budgetfremskrivningerne i konvergensprogrammet. Blandt de foranstaltninger med hensyn til de offentlige finanser, der er medtaget i det nationale reformprogram, nævner konvergensprogrammet »underskudsankeret« og den flerårige budgetplanlægning.

| (14) | Hvad angår de offentlige finansers holdbarhed, ser Polen ud til at stå over for en lav risiko med hensyn til de forventede budgetudgifter til den aldrende befolkning. Gældsbyrden ligger for tiden under referenceværdien på 60 % og skulle forblive herunder, forudsat at besparelserne i tilknytning til gennemførelsen af 1999-pensionsreformen bliver til virkelighed. Reformen er ambitiøs og bidrager til at løse problemet med den aldrende befolkning, men en række foranstaltninger, som for nylig blev vedtaget af regeringen, og som skal udelukke særlige beskæftigelsesgrupper fra pensionsreformen, vil kunne svække reformens langsigtede resultat, især hvis der indrømmes yderligere undtagelser fra pensionsordningerne. Realiseringen af eventualforpligtelser og det aktuelt høje strukturelle underskud kan øge gældskvoten hurtigere end planlagt på mellemlang sigt. En konsekvent gennemførelse af den planlagte konsolidering af de offentlige finanser på mellemlang sigt ville mindske risiciene for holdbarheden på mellemlang sigt (4). |
| --- | --- |

(14)

Hvad angår de offentlige finansers holdbarhed, ser Polen ud til at stå over for en lav risiko med hensyn til de forventede budgetudgifter til den aldrende befolkning. Gældsbyrden ligger for tiden under referenceværdien på 60 % og skulle forblive herunder, forudsat at besparelserne i tilknytning til gennemførelsen af 1999-pensionsreformen bliver til virkelighed. Reformen er ambitiøs og bidrager til at løse problemet med den aldrende befolkning, men en række foranstaltninger, som for nylig blev vedtaget af regeringen, og som skal udelukke særlige beskæftigelsesgrupper fra pensionsreformen, vil kunne svække reformens langsigtede resultat, især hvis der indrømmes yderligere undtagelser fra pensionsordningerne. Realiseringen af eventualforpligtelser og det aktuelt høje strukturelle underskud kan øge gældskvoten hurtigere end planlagt på mellemlang sigt. En konsekvent gennemførelse af den planlagte konsolidering af de offentlige finanser på mellemlang sigt ville mindske risiciene for holdbarheden på mellemlang sigt (4).

På baggrund af vurderingen ovenfor konstaterer Rådet, at konvergensprogrammet opererer med, at der gøres visse fremskridt, men ikke at der sker en effektiv korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2007, som det kræves i Rådets henstilling af 5. juli 2004, og at Kommissionen agter at anbefale yderligere skridt under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, som det kræves i stabilitets- og vækstpagten. I mellemtiden bør Polen:

| (i) | styrke justeringen især i 2006 ved at afsætte højere indtægter end budgetteret eller operere med lavere udgifter end budgetteret med henblik på at få nedbragt underskuddet |
| --- | --- |

(i)

styrke justeringen især i 2006 ved at afsætte højere indtægter end budgetteret eller operere med lavere udgifter end budgetteret med henblik på at få nedbragt underskuddet

| (ii) | sikre resultaterne af pensionsreformen |
| --- | --- |

(ii)

sikre resultaterne af pensionsreformen

| (iii) | styrke de institutionelle rammer for de offentlige finanser ved at supplere det nominelle anker med andre foranstaltninger, f.eks. en regel for udgifterne på mellemlang sigt. |
| --- | --- |

(iii)

styrke de institutionelle rammer for de offentlige finanser ved at supplere det nominelle anker med andre foranstaltninger, f.eks. en regel for udgifterne på mellemlang sigt.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger (5)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (procentvis ændring %) | KP jan. 2006 | 5,3 | 3,3 | 4,3 | 4,6 | 5,0 |
| KOM nov. 2005 | 5,3 | 3,4 | 4,3 | 4,5 | — |
| KP dec. 2004 | 5,7 | 5,0 | 4,8 | 5,6 | — |
| HICP–inflation
  (%) | KP jan. 2006 | 3,6 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 |
| KOM nov. 2005 | 3,6 | 2,2 | 2,3 | 2,5 | — |
| KP dec. 2004 | 3,5 | 3 | 2,7 | 2,5 | — |
| Outputgab
  (% af potentielt BNP) | KP jan. 2006 (6) | 0,4 | 0,1 | 0,3 | 0,3 | 0,6 |
| KOM nov. 2005 (9) | 0,4 | 0,2 | 0,4 | 0,6 | — |
| KP dec. 2004 (6) | — | — | — | — | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | KP jan. 2006 | – 3,8 | – 2,9 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,9 |
| KOM nov. 2005 | – 3,9 | – 3,6 | – 3,6 | – 3,4 | — |
| KP dec. 2004 | – 5,4 | – 3,9 | – 3,2 | – 2,2 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP jan. 2006 | – 1,2 | – 0,3 | – 0,2 | 0,3 | 0,6 |
| KOM nov. 2005 | – 1,2 | – 1,0 | – 1,1 | – 1,0 | — |
| KP dec. 2004 | – 2,6 | – 1,3 | – 0,5 | 0,4 | — |
| Konjunkturkorrigeret budgetsaldo og struktursaldo (7)

  (% af BNP) | KP jan. 2006 | – 4,1 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,3 | – 2,1 |
| KOM nov. 2005 (8) | – 4,1 | – 3,7 | – 3,7 | – 3,6 | — |
| KP dec. 2004 | — | — | — | — | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP jan. 2006 | 41,9 | 42,5 | 45,0 | 45,3 | 45,4 |
| KOM nov. 2005 | 43,6 | 46,3 | 47,0 | 47,3 | — |
| KP dec. 2004 | 45,9 | 47,6 | 48,0 | 47,3 | — |
| Konvergensprogram (KP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2005 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2004

2005

2006

2007

2008

Realt BNP

(procentvis ændring %)

KP jan. 2006

5,3

3,3

4,3

4,6

5,0

KOM nov. 2005

5,3

3,4

4,3

4,5

—

KP dec. 2004

5,7

5,0

4,8

5,6

—

HICP–inflation

(%)

KP jan. 2006

3,6

2,2

1,5

2,2

2,5

KOM nov. 2005

3,6

2,2

2,3

2,5

—

KP dec. 2004

3,5

3

2,7

2,5

—

Outputgab

(% af potentielt BNP)

KP jan. 2006 (6)

0,4

0,1

0,3

0,3

0,6

KOM nov. 2005 (9)

0,4

0,2

0,4

0,6

—

KP dec. 2004 (6)

—

—

—

—

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

KP jan. 2006

– 3,8

– 2,9

– 2,6

– 2,2

– 1,9

KOM nov. 2005

– 3,9

– 3,6

– 3,6

– 3,4

—

KP dec. 2004

– 5,4

– 3,9

– 3,2

– 2,2

—

Primær saldo

(% af BNP)

KP jan. 2006

– 1,2

– 0,3

– 0,2

0,3

0,6

KOM nov. 2005

– 1,2

– 1,0

– 1,1

– 1,0

—

KP dec. 2004

– 2,6

– 1,3

– 0,5

0,4

—

Konjunkturkorrigeret budgetsaldo og struktursaldo (7)

(% af BNP)

KP jan. 2006

– 4,1

– 2,9

– 2,7

– 2,3

– 2,1

KOM nov. 2005 (8)

– 4,1

– 3,7

– 3,7

– 3,6

—

KP dec. 2004

—

—

—

—

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP jan. 2006

41,9

42,5

45,0

45,3

45,4

KOM nov. 2005

43,6

46,3

47,0

47,3

—

KP dec. 2004

45,9

47,6

48,0

47,3

—

Konvergensprogram (KP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2005 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, kan findes på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Definition inden for rammerne af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, alle pensionsfonde klassificeret inden for den offentlige sektor, reviderede data.

(3)  Programmet indeholder alle de obligatoriske og de fleste af de valgfrie data, som foreskrives i den nye adfærdskodeks. Der er ikke data om beskæftigelse udtrykt i antal arbejdstimer og arbejdsproduktivitet målt som BNP pr. arbejdstime. Der er ingen data om de offentlige udgifter efter funktion for 2008. Der mangler også oplysninger om forskelle mellem kasse- og periodiseringskonti samt nettoakkumulering af finansielle aktiver. Der mangler oplysninger om de samlede indtægter og udgifter i tabel 7 (langsigtet holdbarhed).

(4)  Nærmere oplysninger om holdbarheden på lang sigt findes i Kommissionens tekniske vurdering af programmet

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(5)  Budgetfremskrivningerne medregner ikke virkningen af Eurostats beslutning af 2. marts 2004 om klassificering af de selvfinansierede pensionsordninger, som skal være gennemført senest i foråret 2007 i forbindelse med den finanspolitiske indberetning. Medregnes denne virkning, skulle den offentlige saldo ifølge det opdaterede program blive – 5,6 % af BNP i 2004, – 4,7 % i 2005, – 4,6 % i 2006, – 4,1 % i 2007 og – 3,7 % i 2008, mens den offentlige bruttogæld ville blive på 45,9 % af BNP i 2004, 47,9 % i 2005, 51,2 % i 2006, 52,1 % i 2007 og 52,6 % i 2008.

(6)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet.

(7)  Den konjunkturkorrigerede budgetsaldo og struktursaldoen er den samme, eftersom engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger i programmet er ubetydelige (0,04 % af BNP i 2005, underskudsreducerende).

(8)  Der er ikke nogen engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger i Kommissionens tjenestegrenes prognose.

(9)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 3,3 %, 3,6 %, 4,2 % og 4,5 % i perioden 2004–2007.

Kilde:

Konvergensprogram (KP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2005 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 5.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 82/52 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 82/52

---

RÅDETS UDTALELSE

af 14. marts 2006

om Det Forenede Kongeriges opdaterede konvergensprogram, 2005-2006 til 2010-2011

(2006/C 82/13)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 14. marts 2006 gennemgik Rådet Det Forenede Kongeriges opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2005-2006 til 2010-2011. |
| --- | --- |

(1)

Den 14. marts 2006 gennemgik Rådet Det Forenede Kongeriges opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2005-2006 til 2010-2011.

| (2) | I de seneste ti år har Det Forenede Kongeriges makroøkonomiske udvikling været meget tilfredsstillende, for så vidt angår stabilitet, vækst, lav inflation og situationen på arbejdsmarkedet. Den årlige reale BNP-vækst var i gennemsnit på 3

  % i 1996-2000 og på 2

  % i 2001-2005. Efter en periode med finanspolitisk konsolidering fra 1996 til 2001, hvor den offentlige saldo gik fra et underskud på omkring 5 % af BNP til et komfortabelt overskud, har Det Forenede Kongerige imidlertid gennemført en planlagt større forøgelse af de offentlige udgifter, herunder offentlige investeringer, hvilket har ført til et underskud på den offentlige saldo på over 3 % af BNP i 2004. Bruttogælden faldt fra over 50 % af BNP i 1996 til under 38 % af BNP i 2002, men er vokset langsomt siden da. |
| --- | --- |

(2)

Formula

Formula

| (3) | I sin udtalelse af 8. marts 2005 om den foregående opdatering af konvergensprogrammet opfordrede Rådet Det Forenede Kongerige til at holde underskuddet under 3 % af BNP og forbedre den konjunkturkorrigerede position for at sikre en budgetstilling tæt på balance eller i overskud på mellemlang sigt. Den 24. januar 2006 fastslog Rådet under hensyntagen til oplysningerne i 2005-opdateringen af konvergensprogrammet, at Det Forenede Kongeriges underskud var uforholdsmæssigt stort. Ifølge Rådets henstilling i henhold til artikel 104, stk. 7, af samme dato skal dette uforholdsmæssigt store underskud korrigeres senest i 2006-2007 (2). Efter udløbet af den seksmåneders periode, der er fastsat i henstillingen, skal Kommissionen foretage en vurdering af, hvilke fremskridt de britiske myndigheder har gjort med at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud. |
| --- | --- |

(3)

I sin udtalelse af 8. marts 2005 om den foregående opdatering af konvergensprogrammet opfordrede Rådet Det Forenede Kongerige til at holde underskuddet under 3 % af BNP og forbedre den konjunkturkorrigerede position for at sikre en budgetstilling tæt på balance eller i overskud på mellemlang sigt. Den 24. januar 2006 fastslog Rådet under hensyntagen til oplysningerne i 2005-opdateringen af konvergensprogrammet, at Det Forenede Kongeriges underskud var uforholdsmæssigt stort. Ifølge Rådets henstilling i henhold til artikel 104, stk. 7, af samme dato skal dette uforholdsmæssigt store underskud korrigeres senest i 2006-2007 (2). Efter udløbet af den seksmåneders periode, der er fastsat i henstillingen, skal Kommissionen foretage en vurdering af, hvilke fremskridt de britiske myndigheder har gjort med at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud.

| (4) | Hvad angår budgetgennemførelsen i 2005-2006, anslås det offentlige underskud til 3,4 % af BNP i Kommissionens efterårsprognose fra 2005 mod et overslag på 2,8 % af BNP i den foregående opdatering af konvergensprogrammet. Det højere underskud end forventet skyldes en uventet lav BNP-vækst, som nu anslås til 1

  % mod 3 % i den foregående opdatering, basiseffekter som følge af uventet lave skatteindtægter i 2004-2005 og i mindre grad en vis diskretionær lempelse. |
| --- | --- |

(4)

Formula

| (5) | Programmet følger i store træk modelstrukturen, men afviger på nogle afgørende punkter fra datakravene for stabilitets- og konvergensprogrammerne i den nye adfærdskodeks (3). |
| --- | --- |

(5)

Programmet følger i store træk modelstrukturen, men afviger på nogle afgørende punkter fra datakravene for stabilitets- og konvergensprogrammerne i den nye adfærdskodeks (3).

| (6) | I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, forudses et opsving i den reale BNP-vækst fra 1

  % i 2005-2006 til 3 % i 2007-2008 og et fald til 2

  % i 2008-2009 og 2

  % derefter. Vurderet på baggrund af de aktuelle oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på stort set plausible vækstantagelser med en sikkerhedsmargen mod slutningen af referenceperioden. Programmets fremskrivninger for inflationen forekommer realistiske. |
| --- | --- |

(6)

Formula

Formula

Formula

| (7) | I det opdaterede program regner man med en nedbringelse af underskuddet fra lidt over 3 % af BNP i finansåret 2005-2006 til under referenceværdien på 3 % i 2006-2007. Derefter forventes underskuddet at falde til 1,5 % af BNP i 2010-2011. Den offentlige primærsaldo, der er anslået til et underskud på 1,0 % af BNP i 2005-2006, kommer igen i balance i 2008-2009 og udviser et overskud på 0,5 % af BNP i 2010-2011. Forbedringen af den nominelle saldo skyldes især en forbedring af indtægterne, som delvis er en følge af den forventede konjunkturstigning, delvis en forhøjelse af skattekvoten. Det opdaterede program regner med en mindre skønsbetinget finanspolitisk stramning i 2006-2007 og 2007-2008, og den forventes at blive permanent. Udgiftskvoten forventes også at stige indtil 2007-2008 på grund af planerne om at øge udgifterne til offentlige ydelser og de offentlige investeringer. Den offentlige sektors nettoinvesteringer (herunder kapitaltilskud til den private sektor) forventes at stige fra 1,6 % af BNP i 2004-2005 til 2

  % af BNP i 2006-2007 og derefter at ligge konstant udtrykt som en procentsats af BNP. Efter 2007-2008 vil der efter planen ske en betydelig afdæmpning af væksten i de løbende udgifter. Fra og med 2008-2009 ventes underskuddet således udelukkende at gå til finansiering af offentlige investeringer. I forhold til opdateringen fra 2004 er underskudsfremskrivningerne for 2005-2006 og 2006-2007 revideret opad i overensstemmelse med den økonomiske udvikling, mens de på mellemlang sigt vil lægge sig op ad den profil, der er skitseret i den foregående opdatering. |
| --- | --- |

(7)

Formula

| (8) | Den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) beregnet efter den i fællesskab aftalte metode forventes i programmet at forbedres med omkring

   procentpoint af BNP fra et anslået strukturelt underskud på lige under 3 % af BNP i 2005-2006. Denne justering vil være stærkest allerede i 2006-2007, hvor det uforholdsmæssigt store underskud skal korrigeres, og det negative outputgab er størst, men tager derefter af, når det negative outputgab mindskes. Der præciseres ikke nogen kvantitativ mellemfristet budgetmålsætning for statens strukturelle saldo. Programmet henviser til de finanspolitiske mål under de indenlandske regler, der indebærer en mellemfristet kurs for det konjunkturkorrigerede underskud, som stemmer overens med en stabilisering af gældskvoten på et lavt niveau, samtidig med at det løbende budget i gennemsnit fastholdes i balance eller overskud under konjunkturforløbet. |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | Budgetresultatet kan blive værre end forudset i programmet, især på kort sigt. Den forventede forbedring af skattekvoten, især af indtægterne i form af selskabsskat, er omfattet af en risiko, idet den afhænger af en positiv udvikling i finanssektoren, der fortsætter ind i næste år og derefter ikke vender. På udgiftssiden forudser man i programopdateringen, at der efter en stigning frem til 2007-2008 vil ske et fald i udgiftskvoten til under niveauet i 2005-2006, som kan blive udfordrende. Som følge af gældende politiske tilsagn vil en nedbringelse af udgiftskvoten indebære en væsentlig langsommere vækst i de løbende udgifter, som antagelig vil blive særligt udtalt på nogle områder. Den omfattende revision af de offentlige udgifter, der er planlagt som led i Comprehensive Spending Review i 2007, skulle medvirke til at udpege områder, hvor væksten i de offentlige udgifter kan begrænses. I 2009-2010 og 2010-2011 kan disse negative risici blive delvis opvejet, især på indtægtssiden, af en fremskrivning af den økonomiske vækst, som synes at have en sikkerhedsmargen. |
| --- | --- |

(9)

Budgetresultatet kan blive værre end forudset i programmet, især på kort sigt. Den forventede forbedring af skattekvoten, især af indtægterne i form af selskabsskat, er omfattet af en risiko, idet den afhænger af en positiv udvikling i finanssektoren, der fortsætter ind i næste år og derefter ikke vender. På udgiftssiden forudser man i programopdateringen, at der efter en stigning frem til 2007-2008 vil ske et fald i udgiftskvoten til under niveauet i 2005-2006, som kan blive udfordrende. Som følge af gældende politiske tilsagn vil en nedbringelse af udgiftskvoten indebære en væsentlig langsommere vækst i de løbende udgifter, som antagelig vil blive særligt udtalt på nogle områder. Den omfattende revision af de offentlige udgifter, der er planlagt som led i Comprehensive Spending Review i 2007, skulle medvirke til at udpege områder, hvor væksten i de offentlige udgifter kan begrænses. I 2009-2010 og 2010-2011 kan disse negative risici blive delvis opvejet, især på indtægtssiden, af en fremskrivning af den økonomiske vækst, som synes at have en sikkerhedsmargen.

| (10) | Hvad angår korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud forventer man i programmet, der blev offentliggjort inden Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 7, at underskuddet vil falde til under referenceværdien i 2006/7, mens Kommissionens tjenestegrene på tidspunktet for Rådets henstilling anslog, at underskuddet må forventes at holde sig en smule over 3 % selv efter de diskretionære foranstaltninger, der blev bekendtgjort i den Pre-Budget Report, der blev offentliggjort i december 2005. Fremskridtet med at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud vil blive vurderet af Kommissionen, når fristen på seks måneder er udløbet. Ud fra minimumsreferenceværdien (der anslås til et konjunkturkorrigeret underskud på lige under 1

  % af BNP) synes budgetstrategien ikke — før muligvis allersidst i programperioden i 2010-2011 — at give en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod overskridelse af referenceværdien på 3 % af BNP med normale makroøkonomiske udsving, hvilket UK har pligt til at søge at undgå. De anslåede saldoer berøres dog af gennemførelsen af ovennævnte offentlige investeringsprogram. Efter den planlagte korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2006-2007 vil den strukturelle justering tage af, når det negative outputgab mindskes, om end det forbliver negativt, og udviklingen i skatteelasticiteten er forholdsvis gunstig. Det tyder på, at tilpasningskursen kunne skærpes. |
| --- | --- |

(10)

Formula

| (11) | Bruttogældskvoten vil holde sig pænt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP, men forventes at stige langsomt i referenceperioden og toppe lige under 45 % af BNP i 2007-2008 mod ca. 41 % i 2004-2005. Derefter ventes gældskvoten at falde en smule. |
| --- | --- |

(11)

Bruttogældskvoten vil holde sig pænt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP, men forventes at stige langsomt i referenceperioden og toppe lige under 45 % af BNP i 2007-2008 mod ca. 41 % i 2004-2005. Derefter ventes gældskvoten at falde en smule.

| (12) | Hvad angår holdbarheden i de offentlige finanser kombineret med de øgede udgifter til en aldrende befolkning, vil risikoen for utilstrækkelige private pensioner, som øger de fiskale omkostninger, bringe Det Forenede Kongerige op på et mellemrisikoniveau, medmindre der gøres noget for at forbedre den finanspolitiske holdbarhed. I perioden frem til 2050 forventes en afdæmpet stigning i de offentlige pensionsudgifter. Det kan dog ikke udelukkes, at det aldersrelaterede udgiftspres bliver højere, da der er risiko for utilstrækkelige private pensioner. Pensionspolitikken er i øjeblikket under revision, og regeringens svar på pensionskommissionens rapport fra november 2005 forventes at foreligge i foråret. Den nuværende gunstige gældsposition bidrager til i nogen grad at begrænse budgetvirkningerne af en aldrende befolkning. Bruttogælden forventes dog at overskride referenceværdien på 60 % af BNP i referenceperioden frem til 2050, hvis der ikke foretages yderligere budgetkonsolidering i programperioden i forhold til den strukturelle budgetstilling i 2005-2006. En forbedring af de offentlige finansers strukturelle saldo på mellemlang sigt vil derfor bidrage til at mindske risiciene for de offentlige finansers holdbarhed (4). |
| --- | --- |

(12)

Hvad angår holdbarheden i de offentlige finanser kombineret med de øgede udgifter til en aldrende befolkning, vil risikoen for utilstrækkelige private pensioner, som øger de fiskale omkostninger, bringe Det Forenede Kongerige op på et mellemrisikoniveau, medmindre der gøres noget for at forbedre den finanspolitiske holdbarhed. I perioden frem til 2050 forventes en afdæmpet stigning i de offentlige pensionsudgifter. Det kan dog ikke udelukkes, at det aldersrelaterede udgiftspres bliver højere, da der er risiko for utilstrækkelige private pensioner. Pensionspolitikken er i øjeblikket under revision, og regeringens svar på pensionskommissionens rapport fra november 2005 forventes at foreligge i foråret. Den nuværende gunstige gældsposition bidrager til i nogen grad at begrænse budgetvirkningerne af en aldrende befolkning. Bruttogælden forventes dog at overskride referenceværdien på 60 % af BNP i referenceperioden frem til 2050, hvis der ikke foretages yderligere budgetkonsolidering i programperioden i forhold til den strukturelle budgetstilling i 2005-2006. En forbedring af de offentlige finansers strukturelle saldo på mellemlang sigt vil derfor bidrage til at mindske risiciene for de offentlige finansers holdbarhed (4).

| (13) | De påtænkte foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser er stort set i overensstemmelse med de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Den nuværende offentlige gældskvote er stadig relativt lav, men underskuddet er uforholdsmæssigt stort og skal korrigeres, og en yderligere konsolidering er påkrævet for at stabilisere gældskvoten. Det er positivt, at bestemmelserne om pension til alle revideres for at sikre, at pensionen er til rådighed, er økonomisk gennemførlig og socialt forsvarlig. Endvidere indeholder programmet foranstaltninger for at forbedre kvaliteten af de offentlige finanser, herunder et initiativ for at gøre de offentlige udgifter mere effektive gennem bedre forvaltning af aktiver, omfordeling af stillinger i den offentlige sektor og en reduktion af antallet af offentligt ansatte. |
| --- | --- |

(13)

De påtænkte foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser er stort set i overensstemmelse med de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Den nuværende offentlige gældskvote er stadig relativt lav, men underskuddet er uforholdsmæssigt stort og skal korrigeres, og en yderligere konsolidering er påkrævet for at stabilisere gældskvoten. Det er positivt, at bestemmelserne om pension til alle revideres for at sikre, at pensionen er til rådighed, er økonomisk gennemførlig og socialt forsvarlig. Endvidere indeholder programmet foranstaltninger for at forbedre kvaliteten af de offentlige finanser, herunder et initiativ for at gøre de offentlige udgifter mere effektive gennem bedre forvaltning af aktiver, omfordeling af stillinger i den offentlige sektor og en reduktion af antallet af offentligt ansatte.

| (14) | Det Forenede Kongeriges nationale reformprogram, som blev forelagt den 13. oktober 2005 som led i den fornyede Lissabon-strategi for vækst og arbejdspladser, redegør for følgende udfordringer med betydelige implikationer for de offentlige finanser: opretholdelse af holdbarheden af de offentlige finanser i lyset af demografiske udfordringer, fremme af innovation og FoU, forbedring af mulighederne for at opnå færdigheder, at sikre retfærdighed gennem et moderne og fleksibelt velfærdssystem og at fremme innovation og fleksibilitet i brugen af ressourcer. De budgetmæssige implikationer af de aktioner, der er skitseret i det nationale reformprogram, afspejles i fuldt omfang i konvergensprogrammets budgetfremskrivninger. De planlagte foranstaltninger på det statsfinansielle område, der er nævnt i konvergensprogrammet, er i det store og hele i overensstemmelse med de foranstaltninger, der skitseres i det nationale reformprogram. |
| --- | --- |

(14)

Det Forenede Kongeriges nationale reformprogram, som blev forelagt den 13. oktober 2005 som led i den fornyede Lissabon-strategi for vækst og arbejdspladser, redegør for følgende udfordringer med betydelige implikationer for de offentlige finanser: opretholdelse af holdbarheden af de offentlige finanser i lyset af demografiske udfordringer, fremme af innovation og FoU, forbedring af mulighederne for at opnå færdigheder, at sikre retfærdighed gennem et moderne og fleksibelt velfærdssystem og at fremme innovation og fleksibilitet i brugen af ressourcer. De budgetmæssige implikationer af de aktioner, der er skitseret i det nationale reformprogram, afspejles i fuldt omfang i konvergensprogrammets budgetfremskrivninger. De planlagte foranstaltninger på det statsfinansielle område, der er nævnt i konvergensprogrammet, er i det store og hele i overensstemmelse med de foranstaltninger, der skitseres i det nationale reformprogram.

På baggrund af ovenstående vurdering bemærker Rådet, at den påtænkte tilpasningskurs er behæftet med risici. I lyset af henstillingerne efter artikel 104, stk. 7, og af hensyn til risiciene for holdbarheden på lang sigt opfordrer Rådet Det Forenede Kongerige til:

| i) | at sikre, at underskuddet bringes ned under 3 % af BNP i 2006-2007 på en troværdig og holdbar måde og derefter at foretage en budgetkonsolidering, især ved at gennemføre den planlagte reduktion af væksten i udgifterne efter 2007-2008 |
| --- | --- |

i)

at sikre, at underskuddet bringes ned under 3 % af BNP i 2006-2007 på en troværdig og holdbar måde og derefter at foretage en budgetkonsolidering, især ved at gennemføre den planlagte reduktion af væksten i udgifterne efter 2007-2008

| ii) | at opfylde en mellemfristet målsætning, der sikrer hurtige fremskridt i retning af holdbarhed og en forsigtig gældskvote et godt stykke under 60 % af BNP, som giver en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod at overskride referenceværdien for underskuddet på 3 % af BNP, hvilket Det Forenede Kongerige har pligt til at søge at undgå, og som giver et budgetmæssigt råderum, hvor der navnlig tages hensyn til behovet for offentlige investeringer. |
| --- | --- |

ii)

at opfylde en mellemfristet målsætning, der sikrer hurtige fremskridt i retning af holdbarhed og en forsigtig gældskvote et godt stykke under 60 % af BNP, som giver en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod at overskride referenceværdien for underskuddet på 3 % af BNP, hvilket Det Forenede Kongerige har pligt til at søge at undgå, og som giver et budgetmæssigt råderum, hvor der navnlig tages hensyn til behovet for offentlige investeringer.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2004-05 | 2005-06 | 2006-07 | 2007-08 | 2008-09 | 2009-10 | 2010-11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP-vækst
  (procentvis ændring) | KP dec. 2005 (5) | 2,75 | 1,75 | 2,25 | 3 | 2,75 | 2,25 | 2,25 |
| KOM nov. 2005 (6) | 3,2 | 1,6 | 2,3 | 2,8 | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant |
| KP dec. 2004 (5) | 3,25 | 3 | 2,50 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | ikke relevant |
| HICP-inflation
  (%) | KP dec. 2005 (5) | 1,25 | 2,25 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| KOM nov. 2005 (6) | 1,3 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant |
| KP dec. 2004 | 1,25 | 1,75 | 2 | 2 | 2 | 2 | ikke relevant |
| Outputgab
  (% af potentielt BNP) | KP dec. 2005 (7) | 0,5 | – 0,5 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,5 | – 0,6 | – 0,6 |
| KOM nov. 2005 (8) | 0,6 | – 0,5 | – 0,9 | – 0,8 | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant |
| KP dec. 2004 (7) | – 0,2 | 0,2 | 0,0 | – 0,2 | – 0,3 | ikke relevant | ikke relevant |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2005 (9) | – 3,3 | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,5 |
| KOM nov. 2005 (10) | – 3,3 | – 3,4 | – 3,2 | – 3,0 | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant |
| KP dec. 2004 (9) | – 2,9 | – 2,8 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,6 | ikke relevant |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2005 (11) | – 1,3 | – 1,0 | – 0,7 | – 0,3 | 0,1 | 0,4 | 0,5 |
| KOM nov. 2005 (6) | – 1,5 | – 1,3 | – 1,1 | – 0,8 | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant |
| KP dec. 2004 (11) | – 0,8 | – 0,7 | – 0,2 | – 0,1 | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant |
| Konjunkturkorrigeret saldo
  = strukturel sald (12)
   (13)

  (% af BNP) | KP dec. 2005 (7)
   (9) | – 3,5 | – 2,9 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,3 |
| KOM nov. 2005 (8) | – 3,4 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,7 | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant |
| KP dec. 2004 | – 2,8 | – 2,9 | – 2,3 | – 2,0 | – 1,6 | ikke relevant | ikke relevant |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP dec. 2005 | 40,9 | 43,3 | 44,4 | 44,8 | 44,7 | 44,6 | 44,4 |
| KOM nov. 2005 | 40,8 | 42,7 | 43,7 | 44,5 | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant |
| KP dec. 2004 | 40,9 | 41,8 | 42,4 | 42,8 | 42,8 | 42,6 | ikke relevant |
| Konvergensprogram (KP), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene, Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2005 (KOM) |

2004-05

2005-06

2006-07

2007-08

2008-09

2009-10

2010-11

Real BNP-vækst

(procentvis ændring)

KP dec. 2005 (5)

2,75

1,75

2,25

3

2,75

2,25

2,25

KOM nov. 2005 (6)

3,2

1,6

2,3

2,8

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

KP dec. 2004 (5)

3,25

3

2,50

2,25

2,25

2,25

ikke relevant

HICP-inflation

(%)

KP dec. 2005 (5)

1,25

2,25

2

2

2

2

2

KOM nov. 2005 (6)

1,3

2,4

2,2

2,0

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

KP dec. 2004

1,25

1,75

2

2

2

2

ikke relevant

Outputgab

(% af potentielt BNP)

KP dec. 2005 (7)

0,5

– 0,5

– 1,0

– 0,8

– 0,5

– 0,6

– 0,6

KOM nov. 2005 (8)

0,6

– 0,5

– 0,9

– 0,8

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

KP dec. 2004 (7)

– 0,2

0,2

0,0

– 0,2

– 0,3

ikke relevant

ikke relevant

Offentlig saldo

(% af BNP)

KP dec. 2005 (9)

– 3,3

– 3,1

– 2,8

– 2,4

– 1,9

– 1,7

– 1,5

KOM nov. 2005 (10)

– 3,3

– 3,4

– 3,2

– 3,0

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

KP dec. 2004 (9)

– 2,9

– 2,8

– 2,3

– 2,1

– 1,7

– 1,6

ikke relevant

Primær saldo

(% af BNP)

KP dec. 2005 (11)

– 1,3

– 1,0

– 0,7

– 0,3

0,1

0,4

0,5

KOM nov. 2005 (6)

– 1,5

– 1,3

– 1,1

– 0,8

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

KP dec. 2004 (11)

– 0,8

– 0,7

– 0,2

– 0,1

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

Konjunkturkorrigeret saldo

= strukturel sald (12)
   (13)

(% af BNP)

KP dec. 2005 (7)
   (9)

– 3,5

– 2,9

– 2,3

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,3

KOM nov. 2005 (8)

– 3,4

– 3,2

– 2,9

– 2,7

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

KP dec. 2004

– 2,8

– 2,9

– 2,3

– 2,0

– 1,6

ikke relevant

ikke relevant

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP dec. 2005

40,9

43,3

44,4

44,8

44,7

44,6

44,4

KOM nov. 2005

40,8

42,7

43,7

44,5

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

KP dec. 2004

40,9

41,8

42,4

42,8

42,8

42,6

ikke relevant

Konvergensprogram (KP), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene, Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2005 (KOM)

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der refereres til i dette dokument, findes på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Det britiske finansår løber fra april til marts.

(3)  Afsnittet om institutionelle aspekter af de offentlige finanser mangler. Der er huller i programmets obligatoriske data (f.eks. mangler prognosen for beskæftigelse, arbejdsløshed og kompensation til arbejdstagere og oversigten over sidste års udgifter), og programmet indeholder ikke alle de valgfrie data. Dataene om de offentlige udgifter og indtægter er ganske vist baseret på ESA 95-komponenter, men bruger andre sammenlægningsmetoder end den harmoniserede foranstaltning. I programopdateringen fortsættes desuden den britiske praksis med at opføre indtægter fra salg af UMTS-licenser som en årlig indtægtsstrøm frem for som salg af et aktiv, hvilket er i strid med Eurostat-beslutningen af 14. juli 2000 om fordelingen af sådanne indtægter. En rækker mangler i dataene er udbedret efter bilaterale drøftelser mellem Kommissionens tjenestegrene og britiske embedsmænd.

(4)  Nærmere oplysninger om holdbarheden på lang sigt findes i den tekniske vurdering af programmet fra Kommissionens tjenestegrene på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(5)  BNP- og inflationsprognoser, som ligger til grund for myndighedernes fremskrivninger for de offentlige finanser med udgangspunkt i et scenario, hvor trendvæksten er et kvart procentpoint højere.

(6)  Kommissionens tjenestegrene udarbejder prognoser for kalenderåret. Ifølge de første overslag var væksten 1,8% i 2005. I den foreløbige prognose af 22. februar 2006 fra Kommissionens tjenestegrene anslås væksten til 2.4% i 2006.

(7)  Beregninger af outputgabet efter den i fællesskab vedtagne metode på grundlag af dataene fra konvergensprogrammet. Beregningerne af outputgabet er baseret på de data, der ligger til grund for det centrale trendvækstscenario. Efter den britiske metode giver de begge den samme profil for outputgabet.

(8)  Kommissionens tjenestegrene beregner outputgabet for kalenderåret.

(9)  Tallene i konvergensprogrammet justeret for behandlingen af UMTS-indtægter. De britiske myndigheder medregner årlige indtægter på ca. 1 mia. GBP fra salg af UMTS-licenser i 2000 i deres fremskrivninger for den offentlige saldo. For at udligne dette og bringe fremskrivningerne i overensstemmelse med proceduren for uforholdsmæssigt store underskud fratrækkes saldoen ca. 0,1 procentpoint (dvs. at underskuddet øges) for hvert år. Alle data i denne tabel er anført efter denne justering af programmets data, som Kommissionens tjenestegrene har foretaget.

(10)  Prognosen fra Kommissionens tjenestegrene er udarbejdet inden gennemførelsen af de diskretionære foranstaltninger, der blev bekendtgjort i Pre-Budget Report i december 2005 og indgår i konvergensprogrammet. Tilføjes nettovirkningen af foranstaltningerne som anslået af de britiske myndigheder, vil prognosen fra Kommissionens tjenestegrene vise et underskud på 3,4% af BNP i 2005-06, 3,1% i 2006-07 og 2.8% i 2007-08.

(11)  Data fra konvergensprogrammet tilpasset i overensstemmelse med en definition af den primære saldo, der bruger brutto- og ikke nettorentebetalinger.

(12)  Konjunkturkorrigeret saldo (beregnet efter den i fællesskab vedtagne metode minus engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger). Tallene for konjunkturkorrigerede og strukturelle saldi offentliggjort i programmet, beregnet efter de britiske myndigheders egen metode og baseret på nominelle saldi, der ikke er korrigeret for behandlingen af UMTS-indtægter, er: -2,9% af BNP i 2004-05, -2,2% i 2005-06, -1,7% i 2006-07, -1,7% i 2007-08, -1,7% i 2008-0/9, -1,6% i 2009-10, -1,5% i 2010-11.

(13)  Der indgår ingen engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger i konvergensprogrammets fremskrivninger eller i prognoserne fra Kommissionens tjenestegrene.

Kilde:

Konvergensprogram (KP), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene, Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2005 (KOM)

---

Kommissionen

| 5.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 82/57 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 82/57

---

Euroens vekselkurs (1)

4. april 2006

(2006/C 82/14)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,2217 |
| JPY | japanske yen | 143,69 |
| DKK | danske kroner | 7,4628 |
| GBP | pund sterling | 0,69835 |
| SEK | svenske kroner | 9,3820 |
| CHF | schweiziske franc | 1,5804 |
| ISK | islandske kroner | 88,04 |
| NOK | norske kroner | 7,8840 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CYP | cypriotiske pund | 0,5760 |
| CZK | tjekkiske koruna | 28,513 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 264,61 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,6960 |
| MTL | maltesiske lira | 0,4293 |
| PLN | polske zloty | 3,9483 |
| RON | rumænske lei | 3,5182 |
| SIT | slovenske tolar | 239,62 |
| SKK | slovakiske koruna | 37,515 |
| TRY | tyrkiske lira | 1,6320 |
| AUD | australske dollar | 1,6951 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4281 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,4804 |
| NZD | newzealandske dollar | 2,0070 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,9691 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 175,89 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 7,3950 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 9,7973 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,3285 |
| IDR | indonesiske rupiah | 10 983,08 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,495 |
| PHP | filippinske pesos | 62,331 |
| RUB | russiske rubler | 33,7470 |
| THB | thailandske bath | 47,233 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,2217

JPY

japanske yen

143,69

DKK

danske kroner

7,4628

GBP

pund sterling

0,69835

SEK

svenske kroner

9,3820

CHF

schweiziske franc

1,5804

ISK

islandske kroner

88,04

NOK

norske kroner

7,8840

BGN

bulgarske lev

1,9558

CYP

cypriotiske pund

0,5760

CZK

tjekkiske koruna

28,513

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

264,61

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,6960

MTL

maltesiske lira

0,4293

PLN

polske zloty

3,9483

RON

rumænske lei

3,5182

SIT

slovenske tolar

239,62

SKK

slovakiske koruna

37,515

TRY

tyrkiske lira

1,6320

AUD

australske dollar

1,6951

CAD

canadiske dollar

1,4281

HKD

hongkongske dollar

9,4804

NZD

newzealandske dollar

2,0070

SGD

singaporeanske dollar

1,9691

KRW

sydkoreanske won

1 175,89

ZAR

sydafrikanske rand

7,3950

CNY

kinesiske renminbi yuan

9,7973

HRK

kroatiske kuna

7,3285

IDR

indonesiske rupiah

10 983,08

MYR

malaysiske ringgit

4,495

PHP

filippinske pesos

62,331

RUB

russiske rubler

33,7470

THB

thailandske bath

47,233

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 5.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 82/58 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 82/58

---

Tilbagekaldelse af anmeldelse af en fusion

(Sag COMP/M.4162 — Merck/Schering)

(2006/C 82/15)

(EØS-relevant tekst)

Den 16. marts 2006 modtog Kommissionen en anmeldelse af en planlagt fusion mellem Merck KgaA (»Merck«, Tyskland) og Schering Aktiengesellschaft (»Schering«, Tyskland). Den 27.3.2006 meddelte de anmeldende parter Kommissionen, at de ønskede at tilbagekalde deres anmeldelse.

---

| 5.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 82/59 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 82/59

---

Informationsprocedure — Tekniske forskrifter

(2006/C 82/16)

(Tekst af betydning for EØS)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter samt forskrifter for informationssamfundets tjenester (EFT L 204 af 21.7.1998, s. 37; EFT L 217 af 5.8.1998, s. 18)

Notifikationer af nationale udkast til tekniske forskrifter, som Kommissionen har modtaget

| Reference (1) | Titel | Udløb af status quo-perioden på tre måneder (2) |
| --- | --- | --- |
| 2006/0136/A | Østrigs affaldshåndteringsplan 2006 — kapitlet »Retningslinjer for affaldstransport og behandlingsprincipper« | 16.6.2006 |
| 2006/0137/F | Udkast til dekret om fastsættelse af energimæssig ydeevne og stand af naturgasanlæg i bygninger, der er sat til salg | 19.6.2006 |
| 2006/0138/UK | Specifikation for udbedring af åbninger i veje (kodeksen) | 23.6.2006 |
| 2006/0139/A | Lov, hvormed Wiens lov om oliefyr 2006 udstedes | 19.6.2006 |
| 2006/0140/NL | Regulativ udstedt af statssekretæren for boliganliggender, fysisk planlægning og miljø om forskrifter for tilskud til motorkøretøjer med dieselmotor med lav emission, i forbindelse med hvilke der eksisterer en ret til skatterefusion i henhold til lov om beskatning af personbiler og motorcykler 1992 (tilskudsordning for motorkøretøjer med dieselmotor med lav emission og ret til refusion i henhold til lov om beskatning af personbiler og motorcykler) | (4) |

Reference (1)

Titel

Udløb af status quo-perioden på tre måneder (2)

2006/0136/A

Østrigs affaldshåndteringsplan 2006 — kapitlet »Retningslinjer for affaldstransport og behandlingsprincipper«

16.6.2006

2006/0137/F

Udkast til dekret om fastsættelse af energimæssig ydeevne og stand af naturgasanlæg i bygninger, der er sat til salg

19.6.2006

2006/0138/UK

Specifikation for udbedring af åbninger i veje (kodeksen)

23.6.2006

2006/0139/A

Lov, hvormed Wiens lov om oliefyr 2006 udstedes

19.6.2006

2006/0140/NL

Regulativ udstedt af statssekretæren for boliganliggender, fysisk planlægning og miljø om forskrifter for tilskud til motorkøretøjer med dieselmotor med lav emission, i forbindelse med hvilke der eksisterer en ret til skatterefusion i henhold til lov om beskatning af personbiler og motorcykler 1992 (tilskudsordning for motorkøretøjer med dieselmotor med lav emission og ret til refusion i henhold til lov om beskatning af personbiler og motorcykler)

(4)

Kommissionen henleder opmærksomheden på Domstolens afgørelse »CIA Security« af 30. april 1996 i sagen C-194/94 (Sml. I, s. 2201), hvori Domstolen siger, at artikel 8 og 9 i direktiv 98/34/EF (tidligere 83/189/EØF) skal fortolkes således, at borgerne kan påberåbe sig dem for en national ret, og at det påhviler denne at afslå at anvende en national teknisk forskrift, der ikke er blevet meddelt i overensstemmelse med direktivet.

Denne afgørelse bekræfter Kommissionens meddelelse af 1. oktober 1986 (EFT C 245 af 1.10.1986, s. 4).

Manglende kendskab til anmeldelsespligten medfører således, at de pågældende tekniske forskrifter ikke finder anvendelse, og som konsekvens heraf ikke kan gøres gældende over for enkeltpersoner.

Yderligere oplysninger om notifikationsproceduren fås ved henvendelse til:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| GD for Erhvervs- og Virksomhedspolitik, Afdeling C3 |
| B-1049 Bruxelles |
| e-mail-adresse: Dir83-189-Central@cec.eu.int |

Europa-Kommissionen

GD for Erhvervs- og Virksomhedspolitik, Afdeling C3

B-1049 Bruxelles

e-mail-adresse: Dir83-189-Central@cec.eu.int

Se ligeledes på internetsiden: http://europa.eu.int/comm/enterprise/tris/

For yderligere oplysninger om disse notifikationer, bedes rette henvendelse til de nationale afdelinger, hvis liste er fremstillet nedenfor:

LISTE OVER NATIONALE MYNDIGHEDER, SOM HAR TIL OPGAVE AT FORVALTE DIREKTIV 98/34/EF

BELGIEN

| BELNotif |
| --- |
| Qualité et Sécurité |
| SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie |
| NG III — 4ème étage |
| boulevard du Roi Albert II/16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Pascaline Descamps |
| Tlf. (32-2) 277 80 03 |
| Fax (32-2) 277 54 01 |
| E-mail: pascaline.descamps@mineco.fgov.be |
| paolo.caruso@mineco.fgov.be |
| Fælles e-mail: belnotif@mineco.fgov.be |
| Websted: http://www.mineco.fgov.be |

BELNotif

Qualité et Sécurité

SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie

NG III — 4ème étage

boulevard du Roi Albert II/16

B-1000 Bruxelles

Pascaline Descamps

Tlf. (32-2) 277 80 03

Fax (32-2) 277 54 01

E-mail: pascaline.descamps@mineco.fgov.be

paolo.caruso@mineco.fgov.be

Fælles e-mail: belnotif@mineco.fgov.be

Websted: http://www.mineco.fgov.be

DEN TJEKKISKE REPUBLIK

| Czech Office for Standards, Metrology and Testing |
| --- |
| Gorazdova 24 |
| P.O. BOX 49 |
| CZ-128 01 Praha 2 |
| Miroslav Chloupek |
| Director of International Relations Department |
| Tlf. (420) 224 907 123 |
| Fax (420) 224 914 990 |
| E-mail: chloupek@unmz.cz |
| Lucie Růžičková |
| Tlf. (420) 224 907 139 |
| Fax (420) 224 907 122 |
| E-mail: ruzickova@unmz.cz |
| Fælles e-mail: eu9834@unmz.cz |
| Websted: http://www.unmz.cz |

Czech Office for Standards, Metrology and Testing

Gorazdova 24

P.O. BOX 49

CZ-128 01 Praha 2

Miroslav Chloupek

Director of International Relations Department

Tlf. (420) 224 907 123

Fax (420) 224 914 990

E-mail: chloupek@unmz.cz

Lucie Růžičková

Tlf. (420) 224 907 139

Fax (420) 224 907 122

E-mail: ruzickova@unmz.cz

Fælles e-mail: eu9834@unmz.cz

Websted: http://www.unmz.cz

DANMARK

| Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- |
| Dahlerups Pakhus |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø |
| Bjarne Bang Christensen |
| Legal adviser |
| Tlf. (45) 35 46 63 66 (direkte) |
| E-mail: bbc@ebst.dk |
| Birgit Jensen |
| Principal Executive Officer |
| Tlf. (45) 35 46 62 87 (direkte) |
| Fax (45) 35 46 62 03 |
| E-mail: bij@ebst.dk |
| Fælles e-mail for notifikationsmeddelelser: noti@ebst.dk |
| Websted: http://www.ebst.dk/Notifikationer |

Erhvervs- og Byggestyrelsen

Dahlerups Pakhus

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø

Bjarne Bang Christensen

Legal adviser

Tlf. (45) 35 46 63 66 (direkte)

E-mail: bbc@ebst.dk

Birgit Jensen

Principal Executive Officer

Tlf. (45) 35 46 62 87 (direkte)

Fax (45) 35 46 62 03

E-mail: bij@ebst.dk

Fælles e-mail for notifikationsmeddelelser: noti@ebst.dk

Websted: http://www.ebst.dk/Notifikationer

TYSKLAND

| Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| --- |
| Referat XA2 |
| Scharnhorststr. 34-37 |
| D-10115 Berlin |
| Christina Jäckel |
| Tlf. (+49) 30 20 14 63 53 |
| Fax (+49) 30 20 14 53 79 |
| E-mail: infonorm@bmwa.bund.de |
| Websted: http://www.bmwa.bund.de |

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

Referat XA2

Scharnhorststr. 34-37

D-10115 Berlin

Christina Jäckel

Tlf. (+49) 30 20 14 63 53

Fax (+49) 30 20 14 53 79

E-mail: infonorm@bmwa.bund.de

Websted: http://www.bmwa.bund.de

ESTLAND

| Ministry of Economic Affairs and Communications |
| --- |
| Harju str. 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| Karl Stern |
| Executive Officer of Trade Policy Division |
| EU and International Co-operation Department |
| Tlf. (372) 6 256 405 |
| Fax (372) 6 313 029 |
| E-mail: karl.stern@mkm.ee |
| Fælles e-mail: el.teavitamine@mkm.ee |
| Websted: http://www.mkm.ee |

Ministry of Economic Affairs and Communications

Harju str. 11

EE-15072 Tallinn

Karl Stern

Executive Officer of Trade Policy Division

EU and International Co-operation Department

Tlf. (372) 6 256 405

Fax (372) 6 313 029

E-mail: karl.stern@mkm.ee

Fælles e-mail: el.teavitamine@mkm.ee

Websted: http://www.mkm.ee

GRÆKENLAND

| Ministry of Development |
| --- |
| General Secretariat of Industry |
| Mesogeion 119 |
| GR-101 92 ATHENS |
| Tlf. (30) 210 696 98 63 |
| Fax (30) 210 696 91 06 |

Ministry of Development

General Secretariat of Industry

Mesogeion 119

GR-101 92 ATHENS

Tlf. (30) 210 696 98 63

Fax (30) 210 696 91 06

| ELOT |
| --- |
| Acharnon 313 |
| GR-111 45 ATHENS |
| Evangelia Alexandri |
| Tlf. (+30) 210 212 03 01 |
| Fax (+30) 210 228 62 19 |
| E-mail: alex@elot.gr |
| Fælles e-mail: 83189in@elot.gr |
| Websted: http://www.elot.gr |

ELOT

Acharnon 313

GR-111 45 ATHENS

Evangelia Alexandri

Tlf. (+30) 210 212 03 01

Fax (+30) 210 228 62 19

E-mail: alex@elot.gr

Fælles e-mail: 83189in@elot.gr

Websted: http://www.elot.gr

SPANIEN

| S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente |
| --- |
| D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC |
| Secretaría de Estado para la Unión Europea |
| Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación |
| Torres »Ágora« |
| C/ Serrano Galvache, 26-4a |
| E-20033 Madrid |
| Angel Silván Torregrosa |
| Tlf. (+34) 91 379 83 32 |
| Esther Pérez Peláez |
| Teknisk rådgiver |
| E-mail: esther.perez@ue.mae.es |
| Tlf. (+34) 91 379 84 64 |
| Fax (+34) 91 379 84 01 |
| Fælles e-mail: d83-189@ue.mae.es |

S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente

D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC

Secretaría de Estado para la Unión Europea

Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación

Torres »Ágora«

C/ Serrano Galvache, 26-4a

E-20033 Madrid

Angel Silván Torregrosa

Tlf. (+34) 91 379 83 32

Esther Pérez Peláez

Teknisk rådgiver

E-mail: esther.perez@ue.mae.es

Tlf. (+34) 91 379 84 64

Fax (+34) 91 379 84 01

Fælles e-mail: d83-189@ue.mae.es

FRANKRIG

| Délégation interministérielle aux normes |
| --- |
| Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP) |
| Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC) |
| Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI) |
| DiGITIP 5 |
| 12, rue Villiot |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Suzanne Piau |
| Tlf. (+33) 1 53 44 97 04 |
| Fax (+33) 1 53 44 98 88 |
| E-mail: suzanne.piau@industrie.gouv.fr |
| Françoise Ouvrard |
| Tlf. (+33) 1 53 44 97 05 |
| Fax (+33) 1 53 44 98 88 |
| E-mail: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr |
| Fælles e-mail: d9834.france@industrie.gouv.fr |

Délégation interministérielle aux normes

Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP)

Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC)

Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI)

DiGITIP 5

12, rue Villiot

F-75572 Paris Cedex 12

Suzanne Piau

Tlf. (+33) 1 53 44 97 04

Fax (+33) 1 53 44 98 88

E-mail: suzanne.piau@industrie.gouv.fr

Françoise Ouvrard

Tlf. (+33) 1 53 44 97 05

Fax (+33) 1 53 44 98 88

E-mail: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr

Fælles e-mail: d9834.france@industrie.gouv.fr

IRLAND

| NSAI |
| --- |
| Glasnevin |
| Dublin 9 |
| Irland |
| Tony Losty |
| Tlf. (+353) 1 807 38 80 |
| Fax (+353) 1 807 38 38 |
| E-mail: tony.losty@nsai.ie |
| Websted: http://www.nsai.ie/ |

NSAI

Glasnevin

Dublin 9

Irland

Tony Losty

Tlf. (+353) 1 807 38 80

Fax (+353) 1 807 38 38

E-mail: tony.losty@nsai.ie

Websted: http://www.nsai.ie/

ITALIEN

| Ministero delle attività produttive |
| --- |
| Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività |
| Ispettorato tecnico dell'industria — Ufficio F1 |
| Via Molise 2 |
| I-00187 Rom |
| Vincenzo Correggia |
| Tlf. (+39) 06 47 05 22 05 |
| Fax (+39) 06 47 88 78 05 |
| E-mail: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it |
| Enrico Castiglioni |
| Tlf. (+39) 06 47 05 26 69 |
| Fax (+39) 06 47 88 78 05 |
| E-mail: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it |
| Fælles e-mail: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it |
| Websted: http://www.minindustria.it |

Ministero delle attività produttive

Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività

Ispettorato tecnico dell'industria — Ufficio F1

Via Molise 2

I-00187 Rom

Vincenzo Correggia

Tlf. (+39) 06 47 05 22 05

Fax (+39) 06 47 88 78 05

E-mail: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it

Enrico Castiglioni

Tlf. (+39) 06 47 05 26 69

Fax (+39) 06 47 88 78 05

E-mail: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it

Fælles e-mail: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it

Websted: http://www.minindustria.it

CYPERN

| Cyprus Organization for the Promotion of Quality |
| --- |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 13-15, A. Araouzou street |
| CY-1421 Nicosia |
| Tlf. (357) 22 40 93 10 |
| Fax (357) 22 75 41 03 |
| Antonis Ioannou |
| Tlf. (357) 22 40 94 09 |
| Fax (357) 22 75 41 03 |
| E-mail: aioannou@cys.mcit.gov.cy |
| Fælles e-mail: dir9834@cys.mcit.gov.cy |
| Websted: http://www.cys.mcit.gov.cy |

Cyprus Organization for the Promotion of Quality

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

13-15, A. Araouzou street

CY-1421 Nicosia

Tlf. (357) 22 40 93 10

Fax (357) 22 75 41 03

Antonis Ioannou

Tlf. (357) 22 40 94 09

Fax (357) 22 75 41 03

E-mail: aioannou@cys.mcit.gov.cy

Fælles e-mail: dir9834@cys.mcit.gov.cy

Websted: http://www.cys.mcit.gov.cy

LETLAND

| Ministry of Economics of Republic of Latvia |
| --- |
| Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| SOLVIT Coordination Centre |
| 55, Brīvības Street |
| LV-1519 Riga |
| Reinis Berzins |
| Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| Tlf. (371) 701 32 30 |
| Fax (371) 728 08 82 |
| Zanda Liekna |
| Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination |
| Tlf. (371) 701 32 36 |
| Tlf. (371) 701 30 67 |
| Fax (371) 728 08 82 |
| E-mail: zanda.liekna@em.gov.lv |
| Fælles e-mail: notification@em.gov.lv |

Ministry of Economics of Republic of Latvia

Trade Normative and SOLVIT Notification Division

SOLVIT Coordination Centre

55, Brīvības Street

LV-1519 Riga

Reinis Berzins

Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division

Tlf. (371) 701 32 30

Fax (371) 728 08 82

Zanda Liekna

Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination

Tlf. (371) 701 32 36

Tlf. (371) 701 30 67

Fax (371) 728 08 82

E-mail: zanda.liekna@em.gov.lv

Fælles e-mail: notification@em.gov.lv

LITAUEN

| Lithuanian Standards Board |
| --- |
| T. Kosciuskos g. 30 |
| LT-01100 Vilnius |
| Daiva Lesickiene |
| Tlf. (370) 5 270 93 47 |
| Fax (370) 5 270 93 67 |
| E-mail: dir9834@lsd.lt |
| Websted: http://www.lsd.lt |

Lithuanian Standards Board

T. Kosciuskos g. 30

LT-01100 Vilnius

Daiva Lesickiene

Tlf. (370) 5 270 93 47

Fax (370) 5 270 93 67

E-mail: dir9834@lsd.lt

Websted: http://www.lsd.lt

LUXEMBURG

| SEE — Service de l'Energie de l'Etat |
| --- |
| 34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10 |
| L-2010 Luxembourg |
| J.P. Hoffmann |
| Tlf. (+352) 46 97 46 1 |
| Fax (+352) 22 25 24 |
| E-mail: see.direction@eg.etat.lu |
| Websted: http://www.see.lu |

SEE — Service de l'Energie de l'Etat

34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10

L-2010 Luxembourg

J.P. Hoffmann

Tlf. (+352) 46 97 46 1

Fax (+352) 22 25 24

E-mail: see.direction@eg.etat.lu

Websted: http://www.see.lu

UNGARN

| Hungarian Notification Centre — |
| --- |
| Ministry of Economy and Transport |
| Industrial Department |
| Budapest |
| Honvéd u. 13-15 |
| H-1880 |
| Zsolt Fazekas |
| Leading Councillor |
| E-mail: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu |
| Tlf. (36) 1 374 28 73 |
| Fax (36) 1 473 16 22 |
| E-mail: notification@gkm.gov.hu |
| Websted: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm |

Hungarian Notification Centre —

Ministry of Economy and Transport

Industrial Department

Budapest

Honvéd u. 13-15

H-1880

Zsolt Fazekas

Leading Councillor

E-mail: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu

Tlf. (36) 1 374 28 73

Fax (36) 1 473 16 22

E-mail: notification@gkm.gov.hu

Websted: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm

MALTA

| Malta Standards Authority |
| --- |
| Level 2 |
| Evans Building |
| Merchants Street |
| VLT 03 |
| MT-Valletta |
| Tlf. (356) 21 24 24 20 |
| Tlf. (356) 21 24 32 82 |
| Fax (356) 21 24 24 06 |
| Lorna Cachia |
| E-mail: lorna.cachia@msa.org.mt |
| Fælles e-mail: notification@msa.org.mt |
| Websted: http://www.msa.org.mt |

Malta Standards Authority

Level 2

Evans Building

Merchants Street

VLT 03

MT-Valletta

Tlf. (356) 21 24 24 20

Tlf. (356) 21 24 32 82

Fax (356) 21 24 24 06

Lorna Cachia

E-mail: lorna.cachia@msa.org.mt

Fælles e-mail: notification@msa.org.mt

Websted: http://www.msa.org.mt

NEDERLANDENE

| Ministerie van Financiën |
| --- |
| Belastingsdienst/Douane Noord |
| Team bijzondere klantbehandeling |
| Centrale Dienst voor In-en uitvoer |
| Engelse Kamp 2 |
| Postbus 30003 |
| 9700 RD Groningen |
| Nederland |
| Ebel van der Heide |
| Tlf. (+31) 50 5 23 21 34 |
| Hennie Boekema |
| Tlf. (+31) 50 5 23 21 35 |
| Tineke Elzer |
| Tlf. (+31) 50 5 23 21 33 |
| Fax (+31) 50 5 23 21 59 |
| Fælles e-mail: |
| Enquiry.Point@tiscali-business.nl |
| Enquiry.Point2@tiscali-business.nl |

Ministerie van Financiën

Belastingsdienst/Douane Noord

Team bijzondere klantbehandeling

Centrale Dienst voor In-en uitvoer

Engelse Kamp 2

Postbus 30003

9700 RD Groningen

Nederland

Ebel van der Heide

Tlf. (+31) 50 5 23 21 34

Hennie Boekema

Tlf. (+31) 50 5 23 21 35

Tineke Elzer

Tlf. (+31) 50 5 23 21 33

Fax (+31) 50 5 23 21 59

Fælles e-mail:

Enquiry.Point@tiscali-business.nl

Enquiry.Point2@tiscali-business.nl

ØSTRIG

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/1 |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Brigitte Wikgolm |
| Tlf. (+43) 1 711 00 58 96 |
| Fax (+43) 1 715 96 51 eller (+43) 1 712 06 80 |
| E-mail: not9834@bmwa.gv.at |
| Websted: http://www.bmwa.gv.at |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/1

Stubenring 1

A-1010 Wien

Brigitte Wikgolm

Tlf. (+43) 1 711 00 58 96

Fax (+43) 1 715 96 51 eller (+43) 1 712 06 80

E-mail: not9834@bmwa.gv.at

Websted: http://www.bmwa.gv.at

POLEN

| Ministry of Economy and Labour |
| --- |
| Department for European and Multilateral Relations |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| PL-00-507 Warszawa |
| Barbara Nieciak |
| Tlf. (48) 22 693 54 07 |
| Fax (48) 22 693 40 28 |
| E-mail: barnie@mg.gov.pl |
| Agata Gągor |
| Tlf. (48) 22 693 56 90 |
| Fælles e-mail: notyfikacja@mg.gov.pl |

Ministry of Economy and Labour

Department for European and Multilateral Relations

Plac Trzech Krzyży 3/5

PL-00-507 Warszawa

Barbara Nieciak

Tlf. (48) 22 693 54 07

Fax (48) 22 693 40 28

E-mail: barnie@mg.gov.pl

Agata Gągor

Tlf. (48) 22 693 56 90

Fælles e-mail: notyfikacja@mg.gov.pl

PORTUGAL

| Instituto Portugês da Qualidade |
| --- |
| Rua Antonio Gião, 2 |
| P-2829-513 Caparica |
| Cândida Pires |
| Tlf. (+351) 21 294 82 36 eller 81 00 |
| Fax (+351) 21 294 82 23 |
| E-mail: c.pires@mail.ipq.pt |
| Fælles e-mail: not9834@mail.ipq.pt |
| Websted: http://www.ipq.pt |

Instituto Portugês da Qualidade

Rua Antonio Gião, 2

P-2829-513 Caparica

Cândida Pires

Tlf. (+351) 21 294 82 36 eller 81 00

Fax (+351) 21 294 82 23

E-mail: c.pires@mail.ipq.pt

Fælles e-mail: not9834@mail.ipq.pt

Websted: http://www.ipq.pt

SLOVENIEN

| SIST — Slovenian Institute for Standardization |
| --- |
| Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point |
| Šmartinska 140 |
| SLO-1000 Ljubljana |
| Vesna Stražišar |
| Tlf. (386) 1 478 30 41 |
| Fax (386) 1 478 30 98 |
| E-mail: contact@sist.si |

SIST — Slovenian Institute for Standardization

Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point

Šmartinska 140

SLO-1000 Ljubljana

Vesna Stražišar

Tlf. (386) 1 478 30 41

Fax (386) 1 478 30 98

E-mail: contact@sist.si

SLOVAKIET

| Kvetoslava Steinlova |
| --- |
| Director of the Department of European Integration, |
| Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic |
| Stefanovicova 3 |
| SK-814 39 Bratislava |
| Tlf. (421) 2 52 49 35 21 |
| Fax (421) 2 52 49 10 50 |
| E-mail: steinlova@normoff.gov.sk |

Kvetoslava Steinlova

Director of the Department of European Integration,

Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic

Stefanovicova 3

SK-814 39 Bratislava

Tlf. (421) 2 52 49 35 21

Fax (421) 2 52 49 10 50

E-mail: steinlova@normoff.gov.sk

FINLAND

| Kauppa-ja teollisuusministeriö |
| --- |
| (Ministry of Trade and Industry) |
| Besøgsadresse: |
| Aleksanterinkatu 4 |
| FIN-00171 Helsingfors |
| og |
| Katakatu 3 |
| FIN-00120 Helsingfors |
| Postadresse: |
| PO Box 32 |
| FIN-00023 Government |
| Leila Orava |
| Tlf. (+358) 9 1606 46 86 |
| Fax (+358) 9 1606 46 22 |
| E-mail: leila.orava@ktm.fi |
| Katri Amper |
| Tlf. (+358) 9 1606 46 48 |
| Fælles e-mail: maaraykset.tekniset@ktm.fi |
| Websted: http://www.ktm.fi |

Kauppa-ja teollisuusministeriö

(Ministry of Trade and Industry)

Besøgsadresse:

Aleksanterinkatu 4

FIN-00171 Helsingfors

og

Katakatu 3

FIN-00120 Helsingfors

Postadresse:

PO Box 32

FIN-00023 Government

Leila Orava

Tlf. (+358) 9 1606 46 86

Fax (+358) 9 1606 46 22

E-mail: leila.orava@ktm.fi

Katri Amper

Tlf. (+358) 9 1606 46 48

Fælles e-mail: maaraykset.tekniset@ktm.fi

Websted: http://www.ktm.fi

SVERIGE

| Kommerskollegium |
| --- |
| (National Board of Trade) |
| Box 6803 |
| Drottninggatan 89 |
| S-113 86 Stockholm |
| Kerstin Carlsson |
| Tlf. (+46) 86 90 48 82 eller (+46) 86 90 48 00 |
| Fax (+46) 86 90 48 40 eller (+46) 83 06 759 |
| E-mail: kerstin.carlsson@kommers.se |
| Fælles e-mail: 9834@kommers.se |
| Websted: http://www.kommers.se |

Kommerskollegium

(National Board of Trade)

Box 6803

Drottninggatan 89

S-113 86 Stockholm

Kerstin Carlsson

Tlf. (+46) 86 90 48 82 eller (+46) 86 90 48 00

Fax (+46) 86 90 48 40 eller (+46) 83 06 759

E-mail: kerstin.carlsson@kommers.se

Fælles e-mail: 9834@kommers.se

Websted: http://www.kommers.se

DET FORENEDE KONGERIGE

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Standards and Technical Regulations Directorate 2 |
| 151 Buckingham Palace Road |
| London SW1 W 9SS |
| United Kingdom |
| Philip Plumb |
| Tlf. (+44) 20 72 15 14 88 |
| Fax (+44) 20 72 15 15 29 |
| E-mail: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk |
| Fælles e-mail: 9834@dti.gsi.gov.uk |
| Websted: http://www.dti.gov.uk/strd |

Department of Trade and Industry

Standards and Technical Regulations Directorate 2

151 Buckingham Palace Road

London SW1 W 9SS

United Kingdom

Philip Plumb

Tlf. (+44) 20 72 15 14 88

Fax (+44) 20 72 15 15 29

E-mail: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk

Fælles e-mail: 9834@dti.gsi.gov.uk

Websted: http://www.dti.gov.uk/strd

EFTA — ESA

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles |
| Adinda Batsleer |
| Tlf. (32-2) 286 18 61 |
| Fax (32-2) 286 18 00 |
| E-mail: aba@eftasurv.int |
| Tuija Ristiluoma |
| Tlf. (32-2) 286 18 71 |
| Fax (32-2) 286 18 00 |
| E-mail: tri@eftasurv.int |
| Fælles e-mail: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int |
| Websted: http://www.eftasurv.int |

EFTA Surveillance Authority

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles

Adinda Batsleer

Tlf. (32-2) 286 18 61

Fax (32-2) 286 18 00

E-mail: aba@eftasurv.int

Tuija Ristiluoma

Tlf. (32-2) 286 18 71

Fax (32-2) 286 18 00

E-mail: tri@eftasurv.int

Fælles e-mail: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int

Websted: http://www.eftasurv.int

| EFTA |
| --- |
| Goods Unit |
| EFTA Secretariat |
| Rue Joseph II 12-16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Kathleen Byrne |
| Tlf. (32-2) 286 17 49 |
| Fax (32-2) 286 17 42 |
| E-mail: kathleen.byrne@efta.int |
| Fælles e-mail: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int |
| Websted: http://www.efta.int |

EFTA

Goods Unit

EFTA Secretariat

Rue Joseph II 12-16

B-1000 Bruxelles

Kathleen Byrne

Tlf. (32-2) 286 17 49

Fax (32-2) 286 17 42

E-mail: kathleen.byrne@efta.int

Fælles e-mail: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int

Websted: http://www.efta.int

TYRKIET

| Undersecretariat of Foreign Trade |
| --- |
| General Directorate of Standardisation for Foreign Trade |
| Inönü Bulvari no 36 |
| 06510 |
| Emek — Ankara |
| Mehmet Comert |
| Tlf. (+90) 312 212 58 98 |
| Fax (+90) 312 212 87 68 |
| E-mail: comertm@dtm.gov.tr |
| Websted: http://www.dtm.gov.tr |

Undersecretariat of Foreign Trade

General Directorate of Standardisation for Foreign Trade

Inönü Bulvari no 36

06510

Emek — Ankara

Mehmet Comert

Tlf. (+90) 312 212 58 98

Fax (+90) 312 212 87 68

E-mail: comertm@dtm.gov.tr

Websted: http://www.dtm.gov.tr

---

(1)  År — registreringsnummer — medlemsstat, hvorfra udkastet stammer.

(2)  Periode, hvor udkastet ikke kan vedtages.

(3)  Ingen »status quo« som følge af, at Kommissionen har accepteret de presserende grunde, anført af den pågældende medlemsstat.

(4)  Ingen »status quo« som følge af tekniske specifikationer eller andre krav eller forskrifter for tjenester i forbindelse med foranstaltninger af beskatningsmæssig eller finansiel art som omhandlet i direktiv 98/34/EF, artikel 1, punkt 11, andet afsnit, tredje led.

(5)  Afslutning af informationsproceduren.

---

| 5.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 82/64 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 82/64

---

Meddelelse om indledning af en delvis fornyet undersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af silicium med oprindelse i Rusland

(2006/C 82/17)

Kommissionen har modtaget en anmodning om en delvis fornyet undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 384/96 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), i det følgende benævnt »grundforordningen«, senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 2117/2005 (2).

1.   Anmodning om en fornyet undersøgelse

Anmodningen er indgivet af SKU LLC, Sual-Kremny-Ural, Kamensk, Ural-regionen, Rusland, og ZAO KREMNY, Irkutsk, Irkutsk-regionen, Rusland, som er forretningsmæssigt forbundne eksportører i Rusland, i det følgende benævnt »ansøgeren«.

Anmodningen er begrænset til en undersøgelse af dumpingaspektet for så vidt angår ansøgeren.

2.   Varen

Den vare, der skal undersøges, er silicium med oprindelse i Rusland, i det følgende benævnt »den pågældende vare«, som i øjeblikket tariferes under KN-kode 2804 69 00. KN-koden er kun anført til orientering.

3.   Gældende foranstaltninger

De i øjeblikket gældende foranstaltninger er en endelig antidumpingtold indført ved Rådets forordning (EF) nr. 2229/2003 (3), senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 821/2004 (4), på importen af silicium med oprindelse i Rusland. Ansøgeren har afgivet tilsagn, som blev godtaget ved Kommissionens afgørelse af 13. april 2004 (5).

4.   Begrundelse for undersøgelsen

Ansøgerens anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, indeholdt umiddelbare beviser for, at de omstændigheder, som lå til grund for indførelsen af foranstaltningerne, har ændret sig, og at disse ændringer er af varig art.

Ansøgeren hævder bl.a., at hans priser på den pågældende vare ved eksport til Fællesskabet er steget betydeligt og væsentligt mere end priserne på hjemmemarkedet i Rusland. Dette har betydet, at dumpingen er faldet eller ophørt. Det er derfor ikke nødvendigt at opretholde foranstaltningerne på det nuværende niveau, som blev fastsat på grundlag af den tidligere konstaterede dumping, for at afhjælpe dumpingen.

5.   Procedure for fastsættelse af dumping

Kommissionen har efter høring af det rådgivende udvalg fastslået, at der foreligger tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en delvis fornyet undersøgelse, og den indleder hermed en sådan undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i grundforordningen.

Undersøgelsen vil vise, om der er behov for at videreføre, fjerne eller ændre de eksisterende foranstaltninger for så vidt angår ansøgeren.

a)   Spørgeskemaer

For at indhente de oplysninger, som Kommissionen anser for nødvendige i forbindelse med sin undersøgelse, vil den sende spørgeskemaer til ansøgeren og myndighederne i det pågældende eksportland. Oplysninger med tilhørende dokumentation skal være Kommissionen i hænde inden for fristen i punkt 6.a).

b)   Indhentning af oplysninger og afholdelse af høringer

Alle berørte parter opfordres hermed til at tilkendegive deres synspunkter, fremsende andre oplysninger end det besvarede spørgeskema og fremlægge dokumentation herfor. Oplysninger med tilhørende dokumentation skal være Kommissionen i hænde inden for fristen i punkt 6.a).

Kommissionen kan endvidere høre berørte parter, såfremt de anmoder herom og kan godtgøre, at der er særlige grunde til, at de bør høres. En sådan anmodning skal fremsættes inden for fristen i punkt 6.b).

6.   Frister

a)   For at give sig til kende og indgive besvarelser af spørgeskemaet og andre oplysninger

Medmindre andet er angivet, skal alle berørte parter give sig til kende over for Kommissionen, fremsætte deres synspunkter og afgive besvarelser af spørgeskemaer eller alle andre oplysninger senest 40 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende, hvis der skal tages hensyn til deres bemærkninger i forbindelse med undersøgelsen. Der gøres opmærksom på, at de fleste proceduremæssige rettigheder, der er fastsat i grundforordningen, kun kan respekteres, hvis parterne giver sig til kende inden for ovennævnte frist.

b)   Høringer

Alle berørte parter kan også anmode om at blive hørt af Kommissionen inden for samme frist på 40 dage.

7.   Skriftlige redegørelser, besvarelser af spørgeskemaet og korrespondance

Alle redegørelser og anmodninger fra berørte parter skal indgives skriftligt (ikke i elektronisk form, medmindre andet er angivet) med angivelse af den berørte parts navn, adresse, e-mail-adresse og telefon- og faxnummer. Alle skriftlige redegørelser, herunder de oplysninger, der er anmodet om i denne meddelelse, besvarelser af spørgeskemaer og korrespondance, som videregives af de berørte parter som fortroligt materiale, skal være forsynet med påtegningen »Limited« (6) og skal i overensstemmelse med artikel 19, stk. 2, i grundforordningen være ledsaget af et ikke-fortroligt sammendrag forsynet med påtegningen »FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES«.

Kommissionens adresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Handel |
| Direktorat B |
| Kontor: J-79 5/16 |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax (32-2) 295 65 05 |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Handel

Direktorat B

Kontor: J-79 5/16

B-1049 Bruxelles

Fax (32-2) 295 65 05

8.   Manglende samarbejde

Hvis en af de berørte parter nægter at give adgang til de nødvendige oplysninger eller undlader at meddele dem inden for de fastsatte frister eller lægger væsentlige hindringer i vejen for undersøgelsen, kan der træffes afgørelser, positive eller negative, på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. artikel 18 i grundforordningen.

Konstateres det, at en berørt part har meddelt urigtige eller vildledende oplysninger, ses der bort fra disse oplysninger, og der kan gøres brug af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. artikel 18 i grundforordningen. Hvis en berørt part udviser manglende eller begrænset samarbejdsvilje, og der gøres brug af de foreliggende faktiske oplysninger, kan resultatet blive mindre gunstigt for denne part, end hvis den pågældende havde udvist samarbejdsvilje.

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1.

(2)  EUT L 340 af 23.12.2005, s. 17.

(3)  EUT L 339 af 24.12.2003, s. 3.

(4)  EUT L 127 af 29.4.2004, s. 1.

(5)  EUT L 127 af 29.4.2004, s. 114.

(6)  Dette betyder, at dokumentet kun er til intern brug. Det er beskyttet i henhold til artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43). Det er et fortroligt dokument i henhold til artikel 19 i grundforordningen og artikel 6 i WTO-aftalen om anvendelsen af artikel VI i GATT 1994 (antidumpingaftalen).

---

| 5.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 82/66 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 82/66

---

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 68/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på uddannelsesstøtte

(2006/C 82/18)

(EØS-relevant tekst)

| Sag nr. | XT 34/04 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Østrig |
| Region | Kärnten |
| Støtteordningens navn eller navnet på den støttemodtagende virksomhed | Delstaten Kärntens fremstød for kompetencegivende videreuddannelse i virksomhederne |
| Retsgrundlag | Ziel-2-Programm Kärnten 2000 — 2006 |
| De planlagte årlige udgifter i henhold til ordningen eller den samlede støtte til virksomheden | Støtteordning | Samlede støtte ca. 1,2 mio. EUR om året |
| Maksimal støtteintensitet | I overensstemmelse med forordningens artikel 4, stk. 2-7 | Ja | Generelle uddannelsesforanstaltninger






  — | Store virksomheder: 50 % |

Sag nr.

XT 34/04

Medlemsstat

Østrig

Region

Kärnten

Støtteordningens navn eller navnet på den støttemodtagende virksomhed

Delstaten Kärntens fremstød for kompetencegivende videreuddannelse i virksomhederne

Retsgrundlag

Ziel-2-Programm Kärnten 2000 — 2006

De planlagte årlige udgifter i henhold til ordningen eller den samlede støtte til virksomheden

Støtteordning

Samlede støtte ca. 1,2 mio. EUR om året

Maksimal støtteintensitet

I overensstemmelse med forordningens artikel 4, stk. 2-7

Ja

Generelle uddannelsesforanstaltninger

—

Store virksomheder: 50 %

| — | Små og mellemstore virksomheder (SMV): 70 % |
| --- | --- |

—

Små og mellemstore virksomheder (SMV): 70 %

| — | Maximal støtteintensitet: 70 % af de støtteberettigede udgifter |
| --- | --- |

—

Maximal støtteintensitet: 70 % af de støtteberettigede udgifter

| — | Særlige uddannelsesforanstaltninger |
| --- | --- |

—

Særlige uddannelsesforanstaltninger

| — | Store virksomheder: 25 % |
| --- | --- |

—

Store virksomheder: 25 %

| — | Små og mellemstore virksomheder (SMV): 35 % |
| --- | --- |

—

Små og mellemstore virksomheder (SMV): 35 %

| — | Maksimal støtteintensitet: 35 % af de støtteberettigede udgifter |
| --- | --- |

—

Maksimal støtteintensitet: 35 % af de støtteberettigede udgifter

Gennemførelsestidspunkt

Fra 1.6.2004

Støtteordningens varighed eller støtteprojektets varighed

Indtil 31.12.2006

Støttens formål

Generel uddannelse

Styrkelse af potentialet i de menneskelige ressourcer gennem uddannelse og fremme af virksomheders vækstmuligheder gennem en fremtidsorienteret personaleudviklingsstrategi

Særlig uddannelse

Berørte sektorer

Alle sektorer berettiget til støtte til uddannelsesstøtte

Nej

Begrænset til særlige sektorer

Ja

| — | Landbrug |
| --- | --- |

—

Landbrug

Nej

| — | Fiskeri og akvakultur |
| --- | --- |

—

Fiskeri og akvakultur

Nej

| — | Kulminedrift |
| --- | --- |

—

Kulminedrift

Nej

| — | Alle former for fremstillingsvirksomhed |
| --- | --- |

—

Alle former for fremstillingsvirksomhed

Nej

eller

stålindustri

Nej

skibsbygning

Nej

syntetiske fibre

Nej

motorkøretøjer

Nej

anden fremstillingsvirksomhed

Fremstilling af maskiner og udstyr (NACE 29, 34, 35)

Træ- og træindustri (NACE 20)

Fremstilling af kemikalier (NACE 24)

Forskning og udvikling (NACE 73)

Fremstilling og forarbejdning af papirmasse, papir og pap (NACE 21)

| — | Alle tjenester |
| --- | --- |

—

Alle tjenester

Nej

eller

søtransporttjenester

Nej

transporttjenester

Nej

finansielle tjenester

Nej

andre tjenester

Elektronik, software og hardware og datakommunikation (NACE 30 — 33, 72)

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Navn:

Amt der Kärntner Landesregierung, Unterabteilung 6 — Bildungs- und Arbeitsmarktpolitik

Adresse:

| Mießtaler Straße 12 |
| --- |
| A-9020 Klagenfurt |

Mießtaler Straße 12

A-9020 Klagenfurt

Store individuelle støtteforanstaltninger

I overensstemmelse med forordningens artikel 5

Ja

| Sag nr. | XT 87/04 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Forbundsrepublikken Tyskland |
| Region | Niedersachsen |
| Støtteordningens navn eller navnet på den støttemodtagende virksomhed | Retningslinjer for tildeling af støtte til foranstaltninger som led i planen om videreuddannelse inden for SMV (ESF — mål 3) |
| Retsgrundlag | § 44 der Niedersächsischen Landeshaushaltsordnung (LHO) |
| De planlagte årlige udgifter i henhold til ordningen eller den samlede støtte til virksomheden | Støtteordning | Årlig samlet støtte | 9,0 mio. EUR |
| Garanterede lån | |
| Individuel støtte | Samlet støtte | |
| Garanterede lån | |
| Maksimal støtteintensitet | I overensstemmelse med forordningens artikel 4, stk. 2-7 | Ja | |
| Gennemførelsestidspunkt | Fra 7.10.2004 |
| Støtteordningens varighed eller støtteprojektets varighed | Indtil 31.12.2006 |
| Støttens formål | Generel uddannelse | Ja |
| Særlig uddannelse | Ja |
| Berørte sektorer | Alle sektorer berettiget til uddannelsesstøtte | Ja |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Navn:
  Investitions- und Förderbank Niedersachsen GmbH (NBank) |
| Adresse:





  Günther-Wagner-Allee 12-14 |
| D-30177 Hannover |

Sag nr.

XT 87/04

Medlemsstat

Forbundsrepublikken Tyskland

Region

Niedersachsen

Støtteordningens navn eller navnet på den støttemodtagende virksomhed

Retningslinjer for tildeling af støtte til foranstaltninger som led i planen om videreuddannelse inden for SMV (ESF — mål 3)

Retsgrundlag

§ 44 der Niedersächsischen Landeshaushaltsordnung (LHO)

De planlagte årlige udgifter i henhold til ordningen eller den samlede støtte til virksomheden

Støtteordning

Årlig samlet støtte

9,0 mio. EUR

Garanterede lån

Individuel støtte

Samlet støtte

Garanterede lån

Maksimal støtteintensitet

I overensstemmelse med forordningens artikel 4, stk. 2-7

Ja

Gennemførelsestidspunkt

Fra 7.10.2004

Støtteordningens varighed eller støtteprojektets varighed

Indtil 31.12.2006

Støttens formål

Generel uddannelse

Ja

Særlig uddannelse

Ja

Berørte sektorer

Alle sektorer berettiget til uddannelsesstøtte

Ja

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Navn:

Investitions- und Förderbank Niedersachsen GmbH (NBank)

Adresse:

Günther-Wagner-Allee 12-14

D-30177 Hannover

Tlf. (49-511) 300 31 — 0

info@nbank.de

Store individuelle støtteforanstaltninger

I overensstemmelse med forordningens artikel 5

Ja

| Sag nr. | XT 94/04 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Tjekkiet |
| Region | NUTS III-regionerne Jihomoravský kraj, Zlinský kraj og Moravskoslezský kraj |
| Støtteordningens navn eller navnet på den støttemodtagende virksomhed | INTERREG IIIA — Tjekkiet-Slovakiet |
| Retsgrundlag | Usnesení vlády ČR č. 432/2004 ze dne 5. května 2004 k programu Iniciativy Společenství INTERREG IIIA České republiky a Polska, Slovenska, Rakouska, Bavorska a Saska |
| De planlagte årlige udgifter i henhold til ordningen eller den samlede støtte til virksomheden | Støtteordning | Årlig samlet støtte | 0,274 860 mio. EUR |
| Garanterede lån | |
| Individuel støtte | Samlet støtte | |
| Garanterede lån | |
| Maksimal støtteintensitet | I overensstemmelse med forordningens artikel 4, stk. 2-7 | Ja | |
| Gennemførelsestidspunkt | Fra 28.10.2004 |
| Støtteordningens varighed eller Støtteprojektets varighed | Indtil 31.12.2006 |
| Støttens formål | Generel uddannelse | Ja |
| Særlig uddannelse | |
| Berørte sektorer | Alle sektorer berettiget til støtte til uddannelsesstøtte | Ja |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Navn:
  Ministerstvo pro místní rozvoj ČR (Det tjekkiske ministerium for regionaludvikling) |
| Adresse:





  Staroměstské nám. 6 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Sag nr.

XT 94/04

Medlemsstat

Tjekkiet

Region

NUTS III-regionerne Jihomoravský kraj, Zlinský kraj og Moravskoslezský kraj

Støtteordningens navn eller navnet på den støttemodtagende virksomhed

INTERREG IIIA — Tjekkiet-Slovakiet

Retsgrundlag

Usnesení vlády ČR č. 432/2004 ze dne 5. května 2004 k programu Iniciativy Společenství INTERREG IIIA České republiky a Polska, Slovenska, Rakouska, Bavorska a Saska

De planlagte årlige udgifter i henhold til ordningen eller den samlede støtte til virksomheden

Støtteordning

Årlig samlet støtte

0,274 860 mio. EUR

Garanterede lån

Individuel støtte

Samlet støtte

Garanterede lån

Maksimal støtteintensitet

I overensstemmelse med forordningens artikel 4, stk. 2-7

Ja

Gennemførelsestidspunkt

Fra 28.10.2004

Støtteordningens varighed eller Støtteprojektets varighed

Indtil 31.12.2006

Støttens formål

Generel uddannelse

Ja

Særlig uddannelse

Berørte sektorer

Alle sektorer berettiget til støtte til uddannelsesstøtte

Ja

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Navn:

Ministerstvo pro místní rozvoj ČR (Det tjekkiske ministerium for regionaludvikling)

Adresse:

Staroměstské nám. 6

CZ-110 15 Praha 1

Store individuelle støtteforanstaltninger

I overensstemmelse med forordningens artikel 5

Ja

| Sag nr. | XT 6/05 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Det Forenede Kongerige |
| Region | West Wales & The Valleys Mål 1-region |
| Støtteordningens navn eller navnet på den støttemodtagende virksomhed | The Merthyr Tydfil Institute for the Blind |
| Retsgrundlag | Industrial Development Act 1982 |
| De planlagte årlige udgifter i henhold til ordningen eller den samlede støtte til virksomheden | Støtteordning | Årlig samlet støtte | |
| Garanterede lån | |
| Individuel støtte | Samlet støtte | 65 014 GBP |
| Garanterede lån | |
| Maksimal støtteintensitet | I overensstemmelse med forordningens artikel 4, stk. 2-7 | Ja | |
| Gennemførelsestidspunkt | Fra 6.1.2005 |
| Støtteordningens varighed eller støtteprojektets varighed | Indtil 31.12.2006

  N.B.
  Som nævnt ovenfor kan der disponeres over tilskuddet indtil 31. december 2006. Betalingerne kan dog eventuelt (i overensstemmelse med N+2) fortsætte indtil 1. september 2007 |
| Støttens formål | Generel uddannelse | Ja |
| Særlig uddannelse | Nej |
| Berørte sektorer | Alle sektorer berettiget til uddannelsesstøtte | Nej |
| Begrænset til særlige sektorer | Ja |
| anden fremstillingsvirksomhed (indendørs og udendørs møbler) | Ja |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Navn:
  Welsh European Funding Office |
| Adresse:





  Cwm Cynon Business Park |
| Mountain Ash CF45 4ER |
| United Kingdom |

Sag nr.

XT 6/05

Medlemsstat

Det Forenede Kongerige

Region

West Wales & The Valleys Mål 1-region

Støtteordningens navn eller navnet på den støttemodtagende virksomhed

The Merthyr Tydfil Institute for the Blind

Retsgrundlag

Industrial Development Act 1982

De planlagte årlige udgifter i henhold til ordningen eller den samlede støtte til virksomheden

Støtteordning

Årlig samlet støtte

Garanterede lån

Individuel støtte

Samlet støtte

65 014 GBP

Garanterede lån

Maksimal støtteintensitet

I overensstemmelse med forordningens artikel 4, stk. 2-7

Ja

Gennemførelsestidspunkt

Fra 6.1.2005

Støtteordningens varighed eller støtteprojektets varighed

Indtil 31.12.2006

N.B.
  Som nævnt ovenfor kan der disponeres over tilskuddet indtil 31. december 2006. Betalingerne kan dog eventuelt (i overensstemmelse med N+2) fortsætte indtil 1. september 2007

Støttens formål

Generel uddannelse

Ja

Særlig uddannelse

Nej

Berørte sektorer

Alle sektorer berettiget til uddannelsesstøtte

Nej

Begrænset til særlige sektorer

Ja

anden fremstillingsvirksomhed (indendørs og udendørs møbler)

Ja

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Navn:

Welsh European Funding Office

Adresse:

Cwm Cynon Business Park

Mountain Ash CF45 4ER

United Kingdom

Store individuelle støtteforanstaltninger

I overensstemmelse med forordningens artikel 5

Ja

| Sag nr. | XT 45/05 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Det Forenede Kongerige |
| Region | Hele Det Forenede Kongerige |
| Støtteordningens navn eller Navnet på den støttemodtagende virksomhed | Ordning til fremme af bioenergiinfrastruktur |
| Retsgrundlag | Environmental Protection Act 1990 (UK legislation) |
| De planlagte årlige udgifter i henhold til ordningen eller den samlede støtte til virksomheden | Støtteordning | Årlig samlet støtte | 5,1 mio. EUR |
| Garanterede lån | |
| Individuel støtte | Samlet støtte | |
| Garanterede lån | |
| Maksimal støtteintensitet | I overensstemmelse med forordningens artikel 4, stk. 2-6 | Ja | |
| Gennemførelsestidspunkt | Fra 29.7.2005 |
| Støtteordningens varighed eller støtteprojektets varighed | Indtil 31.12.2006 |
| Støttens formål | Generel uddannelse | Nej |
| Særlig uddannelse | Ja |
| Berørte sektorer | Alle sektorer berettiget til uddannelsesstøtte | Nej |
| Begrænset til særlige sektorer | Ja |
| - | Landbrug |

Sag nr.

XT 45/05

Medlemsstat

Det Forenede Kongerige

Region

Hele Det Forenede Kongerige

Støtteordningens navn eller Navnet på den støttemodtagende virksomhed

Ordning til fremme af bioenergiinfrastruktur

Retsgrundlag

Environmental Protection Act 1990 (UK legislation)

De planlagte årlige udgifter i henhold til ordningen eller den samlede støtte til virksomheden

Støtteordning

Årlig samlet støtte

5,1 mio. EUR

Garanterede lån

Individuel støtte

Samlet støtte

Garanterede lån

Maksimal støtteintensitet

I overensstemmelse med forordningens artikel 4, stk. 2-6

Ja

Gennemførelsestidspunkt

Fra 29.7.2005

Støtteordningens varighed eller støtteprojektets varighed

Indtil 31.12.2006

Støttens formål

Generel uddannelse

Nej

Særlig uddannelse

Ja

Berørte sektorer

Alle sektorer berettiget til uddannelsesstøtte

Nej

Begrænset til særlige sektorer

Ja

-

Landbrug

Ja

anden fremstillingsvirksomhed

Ja

andre tjenester

Ja

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Navn:

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Adresse:

| Katherine Donne |
| --- |
| Crops for Energy Branch, Area 5A |
| Ergon House |
| Horseferry Road |
| London SWIP 2AL |
| United Kingdom |

Katherine Donne

Crops for Energy Branch, Area 5A

Ergon House

Horseferry Road

London SWIP 2AL

United Kingdom

Store individuelle støtteforanstaltninger

I overensstemmelse med forordningens artikel 5

Foranstaltningen udelukker tildeling af støtte eller kræver forhåndsanmeldelse til Kommissionen, hvis støtten til et enkelt uddannelsesprojekt overstiger 1 000 000 EUR

Ja

| Sag nr. | XT 60/05 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Det Forenede Kongerige |
| Region | Nordvest |
| Støtteordningens navn eller navnet på den støttemodtagende virksomhed | Greater Merseyside Learning & Skills Council
  Merseyside LSC — Forslag til investeringer i prioritet 1 2005-2008. (mål 4 & 12) |
| Retsgrundlag | Learning and Skills Act 2000, Employment Act 1973, Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998 |
| De planlagte årlige udgifter i henhold til ordningen eller den samlede støtte til virksomheden | Støtteordning | Årlig samlet støtte | 20 mio. GBP |
| Garanterede lån | |
| Individuel støtte | Samlet støtte | |
| Garanterede lån | |
| Maksimal støtteintensitet | I overensstemmelse med forordningens artikel 4, stk. 2-7 | Ja | |
| Gennemførelsestidspunkt | Fra 1.4.2005 |
| Støtteordningens varighed eller støtteprojektets varighed | Indtil 31.12.2006 (projektet afsluttes 31.7.2008) |
| Støttens formål | Generel uddannelse | Ja |
| Særlig uddannelse | |
| Berørte sektorer | Alle sektorer berettiget til uddannelsesstøtte | Ja |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Navn:
  Government Office for the North West (GONW) |
| Adresse:





  Cunard Building |
| Pier Head, Water Street |
| Liverpool L3 1QB |
| United Kingdom |

Sag nr.

XT 60/05

Medlemsstat

Det Forenede Kongerige

Region

Nordvest

Støtteordningens navn eller navnet på den støttemodtagende virksomhed

Greater Merseyside Learning & Skills Council

Merseyside LSC — Forslag til investeringer i prioritet 1 2005-2008. (mål 4 & 12)

Retsgrundlag

Learning and Skills Act 2000, Employment Act 1973, Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998

De planlagte årlige udgifter i henhold til ordningen eller den samlede støtte til virksomheden

Støtteordning

Årlig samlet støtte

20 mio. GBP

Garanterede lån

Individuel støtte

Samlet støtte

Garanterede lån

Maksimal støtteintensitet

I overensstemmelse med forordningens artikel 4, stk. 2-7

Ja

Gennemførelsestidspunkt

Fra 1.4.2005

Støtteordningens varighed eller støtteprojektets varighed

Indtil 31.12.2006 (projektet afsluttes 31.7.2008)

Støttens formål

Generel uddannelse

Ja

Særlig uddannelse

Berørte sektorer

Alle sektorer berettiget til uddannelsesstøtte

Ja

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Navn:

Government Office for the North West (GONW)

Adresse:

Cunard Building

Pier Head, Water Street

Liverpool L3 1QB

United Kingdom

Store individuelle støtteforanstaltninger

I overensstemmelse med forordningens artikel 5

Ja

---

| 5.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 82/71 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 82/71

---

STATSSTØTTESAG — ITALIEN

Statsstøttesag C 34/2005 (ex N 113/2005) — Legge Regionale n. 17/2004 Art. 60 — Regione Sicilia

Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2

(2006/C 82/19)

(EØS-relevant tekst)

Ved brev af 21. september 2005, der er gengivet på det autentiske sprog efter dette resumé, meddelte Kommissionen Italien, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for ovennævnte støtteforanstaltninger.

Interesserede parter kan senest en måned efter offentliggørelsen af nærværende resumé og det efterfølgende brev sende deres bemærkninger til de støtteforanstaltninger, over for hvilke Kommissionen indleder proceduren, til:

| Europa-kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Direktorat Statsstøtte I |
| B-1049 Bruxelles |
| fax (32-2) 296 12 42 |

Europa-kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Direktorat Statsstøtte I

B-1049 Bruxelles

fax (32-2) 296 12 42

Disse bemærkninger vil blive videresendt til Italien. Interesserede parter, der fremsætter bemærkninger til sagen, kan skriftligt anmode om at få deres navne hemmeligholdt. Anmodningen skal være begrundet.

RESUMÉ

BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

I henhold til stk. 1 i artikel 60 i Legge Regionale n. 17 af 28. december 2004 (LR 17/2004) kan der indrømmes kooperativer (mere præcist »società cooperative a mutualità prevalente«) som defineret i den italienske civillov en nedsættelse af IRAP-satsen på 1 % i 2005, 0,75 % i 2006 og 0,5 % i 2007. I henhold til stk. 2 i samme artikel gælder denne fordel også private sikringsvirksomheder som defineret i dekret n. 773/1931. Regionen Sicilien har besluttet at indrømme disse nedsættelser på grundlag af de italienske regioners beføjelser til at justere IRAP-satsen. De italienske myndigheder skønner, at den omhandlede foranstaltning i henhold til artikel 60 vil have en budgetmæssig virkning på ca. 2 mio. EUR i hele perioden 2005-2007.

VURDERING AF FORANSTALTNINGEN

Ifølge Kommissionen opfylder ovennævnte foranstaltning tilsyneladende alle relevante betingelser i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

Med foranstaltningen opnår støttemodtagerne tilsyneladende en økonomisk fordel i form af nedsættelse af IRAP i tre år. Fordelen ser endvidere ud til at være selektiv, fordi den er begrænset til kooperativer og private sikringsvirksomheder. Endelig ser det ud til, at fordelen kan tilskrives staten, da den indebærer tab af indtægtsprovenu for Sicilien.

Det ser dog ud til, at foranstaltningen medfører forvridning af konkurrence og samhandel mellem medlemsstaterne, da støttemodtagerne — såvel kooperativer som private sikringsvirksomheder — konkurrerer frit på markedet med andre virksomheder. Ifølge oplysningerne fra Italien er der tale om kooperativer af alle størrelser og inden for alle sektorer, og de konkurrerer derfor frit på markedet med andre virksomheder. Selv om de italienske myndigheder anfører, at sikringstjenester normalt ikke udføres uden for det område, hvor sikringsvirksomhederne er baseret, finder Kommissionen på dette stadium i proceduren, at de italienske myndigheder ikke har fremlagt tilstrækkelige oplysninger, der dokumenterer, at der ikke har været konkurrence på internationalt plan for disse tjenester, og at handel og konkurrence ikke påvirkes.

Kommissionen nærer tvivl om, hvorvidt statsstøtte til kooperativer og sikringsvirksomheder er forenelig med fællesmarkedet. På dette stadium i proceduren ser det ud til, at undtagelserne i artikel 87, stk. 2, og artikel 87, stk. 3), litra b), c) og d) ikke finder anvendelse i det foreliggende tilfælde. De italienske myndigheder har fremført argumenter om, at undtagelsen i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), ifølge hvilken driftsstøtte kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet, finder anvendelse i det foreliggende tilfælde, da Sicilien er en støtteberettiget region i henhold til denne undtagelse.

Hertil bemærker Kommissionen imidlertid, at støtteforanstaltningen skal betragtes som statslig driftsstøtte, da den skattefordel, der indrømmes i forbindelse med ordningen, ikke er knyttet til specifikke investeringer, til jobskabelse eller til specifikke projekter, men at den resulterer i en nedsættelse af omkostninger, som de pågældende virksomheder normalt skal bære som led i deres virksomhed — i det foreliggende tilfælde deres pligt til at betale IRAP-skat. Ifølge Kommissionens faste praksis er driftsstøtte normalt forbudt. En sådan støtte kan dog indrømmes i undtagelsestilfælde, hvis i) den er berettiget på grund af støttens art og dens bidrag til den regionale udvikling og ii) hvis støttens omfang er proportional med de handicaps, den har til formål at afhjælpe. Det påhviler den pågældende medlemsstat at påvise forekomsten af eventuelle handicaps og vurdere deres omfang.

På dette stadium i proceduren betvivler Kommissionen, at medlemsstaten har påvist forekomsten af et handicap og vurderet omfanget heraf. Kommissionen bemærker, at den ikke på basis af de fremsendte oplysninger har haft mulighed for at kontrollere, om den pågældende støtte er berettiget på grund af dens bidrag til den regionale udvikling, og om støttebeløbet er proportionalt med de handicaps, den har til formål at afhjælpe.

Da det på dette stadium i proceduren ikke ser ud til, at støtteforanstaltningen er omfattet af nogen af de undtagelser, der er fastsat i traktaten, nærer Kommissionen i forbindelse med sin indledende undersøgelse i henhold til artikel 6 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 [nu 88] tvivl om, hvorvidt den er forenlig med fællesmarkedet.

Kommissionen har på denne baggrund besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

BREVETS ORDLYD

»Con la presente la Commissione si pregia informare l'Italia che, dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane in merito alla misura menzionata in oggetto, ha deciso di avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE.

PROCEDIMENTO

| 1) | Con lettera del 9 marzo 2005 (A/2484), le autorità italiane hanno notificato l'articolo 60 della legge regionale 28 dicembre 2004, n. 17 (denominata nel prosieguo “LR 17/2004”). Con lettere del 29 marzo 2005 (D/52385) e del 10 giugno 2005 (D/54467), la Commissione ha chiesto ulteriori informazioni alle autorità italiane. Queste ultime hanno risposto con lettera del 18 maggio 2005 (A/34055), a seguito di un sollecito della Commissione del 27 aprile 2005 (D/53374), e con lettere del 12 luglio 2005 (A/35835) e del 14 luglio 2005 (A/35958). |
| --- | --- |

1)

Con lettera del 9 marzo 2005 (A/2484), le autorità italiane hanno notificato l'articolo 60 della legge regionale 28 dicembre 2004, n. 17 (denominata nel prosieguo “LR 17/2004”). Con lettere del 29 marzo 2005 (D/52385) e del 10 giugno 2005 (D/54467), la Commissione ha chiesto ulteriori informazioni alle autorità italiane. Queste ultime hanno risposto con lettera del 18 maggio 2005 (A/34055), a seguito di un sollecito della Commissione del 27 aprile 2005 (D/53374), e con lettere del 12 luglio 2005 (A/35835) e del 14 luglio 2005 (A/35958).

| 2) | La LR 17/2004 è entrata in vigore il 29 dicembre 2004, ma l'articolo 60 dispone che, fino all'autorizzazione da parte della Commissione europea, la misura è soggetta al regolamento de minimis
   (1). |
| --- | --- |

2)

La LR 17/2004 è entrata in vigore il 29 dicembre 2004, ma l'articolo 60 dispone che, fino all'autorizzazione da parte della Commissione europea, la misura è soggetta al regolamento de minimis
   (1).

1.   DESCRIZIONE DETTAGLIATA DELLA MISURA

| 3) | Secondo le autorità italiane, la misura mira ad incentivare la creazione di nuove imprese e a ridurre il gap esistente tra le imprese operanti in Sicilia e le imprese situate in altre regioni italiane. |
| --- | --- |

3)

Secondo le autorità italiane, la misura mira ad incentivare la creazione di nuove imprese e a ridurre il gap esistente tra le imprese operanti in Sicilia e le imprese situate in altre regioni italiane.

| 4) | Inoltre, la misura in questione è finalizzata ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine. |
| --- | --- |

4)

Inoltre, la misura in questione è finalizzata ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine.

| 5) | L'articolo 60, comma 1 della LR 17/2004 prevede una riduzione dell'aliquota dell'IRAP dell'1 % nel 2005, dello 0,75 % nel 2006 e dello 0,5 % nel 2007 per le cooperative (più precisamente per le “società cooperative a mutualità prevalente”) quali definite nel Codice civile italiano (2). |
| --- | --- |

5)

L'articolo 60, comma 1 della LR 17/2004 prevede una riduzione dell'aliquota dell'IRAP dell'1 % nel 2005, dello 0,75 % nel 2006 e dello 0,5 % nel 2007 per le cooperative (più precisamente per le “società cooperative a mutualità prevalente”) quali definite nel Codice civile italiano (2).

| 6) | Il comma 2 dello stesso articolo estende lo stesso beneficio agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto 18 giugno 1931, n. 773, che definisce le condizioni alle quali enti e privati possono essere autorizzati dal prefetto a prestare servizi di vigilanza o custodia di proprietà mobiliari od immobiliari e servizi di investigazione privata (3). |
| --- | --- |

6)

Il comma 2 dello stesso articolo estende lo stesso beneficio agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto 18 giugno 1931, n. 773, che definisce le condizioni alle quali enti e privati possono essere autorizzati dal prefetto a prestare servizi di vigilanza o custodia di proprietà mobiliari od immobiliari e servizi di investigazione privata (3).

| 7) | L'IRAP è stata istituita con il decreto legislativo 15 dicembre 1997, n. 446 (in appresso LD 446/97) con l'intento di fornire alle autorità regionali la fonte di reddito necessaria per finanziare l'esercizio autonomo dei poteri loro devoluti. Le principali caratteristiche dell'IRAP possono essere così riassunte:






  i) | soggetti passivi dell'IRAP sono persone fisiche, società ed enti che svolgono un'attività diretta alla produzione o allo scambio di beni ovvero alla prestazione di servizi; |
| --- | --- | --- |

7)

L'IRAP è stata istituita con il decreto legislativo 15 dicembre 1997, n. 446 (in appresso LD 446/97) con l'intento di fornire alle autorità regionali la fonte di reddito necessaria per finanziare l'esercizio autonomo dei poteri loro devoluti. Le principali caratteristiche dell'IRAP possono essere così riassunte:

i)

soggetti passivi dell'IRAP sono persone fisiche, società ed enti che svolgono un'attività diretta alla produzione o allo scambio di beni ovvero alla prestazione di servizi;

| ii) | l'imposta si applica sul valore della produzione netta derivante dall'attività esercitata nel territorio della regione. Di norma, per le imprese commerciali, tale valore è determinato dalla differenza, risultante nel conto economico, tra la somma dei ricavi, dei proventi e degli altri componenti reddituali classificabili nelle voci del valore della produzione, esclusi i proventi di operazioni finanziarie straordinarie, e la somma dei costi di produzione, esclusi i costi finanziari e le spese per il personale (4); |
| --- | --- |

ii)

l'imposta si applica sul valore della produzione netta derivante dall'attività esercitata nel territorio della regione. Di norma, per le imprese commerciali, tale valore è determinato dalla differenza, risultante nel conto economico, tra la somma dei ricavi, dei proventi e degli altri componenti reddituali classificabili nelle voci del valore della produzione, esclusi i proventi di operazioni finanziarie straordinarie, e la somma dei costi di produzione, esclusi i costi finanziari e le spese per il personale (4);

| iii) | l'aliquota di base dell'imposta è pari al 4,25 %; |
| --- | --- |

iii)

l'aliquota di base dell'imposta è pari al 4,25 %;

| iv) | l'IRAP è dovuta alla regione nel cui territorio è realizzato il valore della produzione netta e tutte le regioni hanno facoltà di maggiorare o ridurre l'aliquota di base fino ad un massimo di un punto percentuale e di differenziare l'aggiustamento per settore di attività. |
| --- | --- |

iv)

l'IRAP è dovuta alla regione nel cui territorio è realizzato il valore della produzione netta e tutte le regioni hanno facoltà di maggiorare o ridurre l'aliquota di base fino ad un massimo di un punto percentuale e di differenziare l'aggiustamento per settore di attività.

| 8) | Le riduzioni dell'aliquota dell'IRAP di cui all'articolo 60, commi 1 e 2, della LR 17/2004 sono state decise dalle autorità regionali siciliane in virtù della facoltà di modificare l'aliquota, riconosciuta a qualsiasi regione italiana. |
| --- | --- |

8)

Le riduzioni dell'aliquota dell'IRAP di cui all'articolo 60, commi 1 e 2, della LR 17/2004 sono state decise dalle autorità regionali siciliane in virtù della facoltà di modificare l'aliquota, riconosciuta a qualsiasi regione italiana.

| 9) | I beneficiari applicheranno la riduzione automaticamente al momento del pagamento dell'IRAP. |
| --- | --- |

9)

I beneficiari applicheranno la riduzione automaticamente al momento del pagamento dell'IRAP.

| 10) | Le autorità italiane stimano che l'articolo 60 avrà un impatto sul bilancio quantificabile in circa 2 milioni di EUR per l'intero periodo 2005-2007. |
| --- | --- |

10)

Le autorità italiane stimano che l'articolo 60 avrà un impatto sul bilancio quantificabile in circa 2 milioni di EUR per l'intero periodo 2005-2007.

| 11) | Infine occorre notare che dinanzi alla Corte di giustizia (5) è pendente una causa riguardante la compatibilità dell'IRAP con l'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva 77/388/CE del Consiglio, del 17 maggio 1977. In base alle conclusioni dell'avvocato generale del 17 marzo 2005, un'imposta nazionale come l'IRAP si configura come un'imposta sul fatturato, in quanto tale vietata dall'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva. Tale causa potrebbe ovviamente avere conseguenze per la misura descritta nel presente documento qualora la Corte stabilisse che l'IRAP non è conforme al diritto comunitario. |
| --- | --- |

11)

Infine occorre notare che dinanzi alla Corte di giustizia (5) è pendente una causa riguardante la compatibilità dell'IRAP con l'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva 77/388/CE del Consiglio, del 17 maggio 1977. In base alle conclusioni dell'avvocato generale del 17 marzo 2005, un'imposta nazionale come l'IRAP si configura come un'imposta sul fatturato, in quanto tale vietata dall'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva. Tale causa potrebbe ovviamente avere conseguenze per la misura descritta nel presente documento qualora la Corte stabilisse che l'IRAP non è conforme al diritto comunitario.

2.   VALUTAZIONE DELLA MISURA

Aiuti di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE

| 12) | Per accertare se, nel caso di specie, la misura costituisca un aiuto ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE, la Commissione deve valutare se essa favorisca talune imprese o talune produzioni, conferendo un vantaggio di natura economica, se tale vantaggio falsi o minacci di falsare la concorrenza, se esso sia concesso mediante risorse statali e se sia atto ad incidere sugli scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

12)

Per accertare se, nel caso di specie, la misura costituisca un aiuto ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE, la Commissione deve valutare se essa favorisca talune imprese o talune produzioni, conferendo un vantaggio di natura economica, se tale vantaggio falsi o minacci di falsare la concorrenza, se esso sia concesso mediante risorse statali e se sia atto ad incidere sugli scambi tra Stati membri.

Vantaggio economico

| 13) | La Commissione ritiene che la misura sembra conferire ai beneficiari un vantaggio economico consistente nella riduzione dell'IRAP pagata dai beneficiari per un importo corrispondente all'1 %, allo 0,75 % ed allo 0,5 % del valore della produzione netta dell'impresa, quale definito sopra. |
| --- | --- |

13)

La Commissione ritiene che la misura sembra conferire ai beneficiari un vantaggio economico consistente nella riduzione dell'IRAP pagata dai beneficiari per un importo corrispondente all'1 %, allo 0,75 % ed allo 0,5 % del valore della produzione netta dell'impresa, quale definito sopra.

| 14) | L'abbattimento del carico fiscale effettivo consente alle imprese beneficiarie di avvalersi di una riduzione dell'imposta dovuta, che si traduce in un vantaggio finanziario di cui le predette imprese beneficiano immediatamente negli anni in cui la riduzione viene applicata. |
| --- | --- |

14)

L'abbattimento del carico fiscale effettivo consente alle imprese beneficiarie di avvalersi di una riduzione dell'imposta dovuta, che si traduce in un vantaggio finanziario di cui le predette imprese beneficiano immediatamente negli anni in cui la riduzione viene applicata.

Favorire talune imprese o attività economiche

| 15) | I vantaggi di cui sopra sembrano favorire talune imprese per una serie di ragioni. |
| --- | --- |

15)

I vantaggi di cui sopra sembrano favorire talune imprese per una serie di ragioni.

Comma 1

| 16) | La Commissione osserva che il comma 1 sembra avere carattere selettivo, in quanto il vantaggio che comporta è riservato esclusivamente alle cooperative siciliane. Pertanto, il comma 1 esclude dai potenziali beneficiari del regime le imprese siciliane operanti in qualsiasi settore, non aventi forma di cooperative. Sebbene talune misure fiscali riguardanti le cooperative possano essere giustificate dalla natura e dalla struttura generale del sistema, in particolare quando è previsto che l'imposta sia riscossa in capo ai soci (6), una simile giustificazione non sembra riscontrarsi nel caso in esame. L'IRAP, quale definita dal legislatore nazionale, si applica nella stessa maniera alle cooperative e ad altri tipi di imprese, cosicché la riduzione dell'aliquota decisa da una particolare regione per talune cooperative può difficilmente essere considerata un elemento intrinseco alla logica del sistema fiscale. |
| --- | --- |

16)

La Commissione osserva che il comma 1 sembra avere carattere selettivo, in quanto il vantaggio che comporta è riservato esclusivamente alle cooperative siciliane. Pertanto, il comma 1 esclude dai potenziali beneficiari del regime le imprese siciliane operanti in qualsiasi settore, non aventi forma di cooperative. Sebbene talune misure fiscali riguardanti le cooperative possano essere giustificate dalla natura e dalla struttura generale del sistema, in particolare quando è previsto che l'imposta sia riscossa in capo ai soci (6), una simile giustificazione non sembra riscontrarsi nel caso in esame. L'IRAP, quale definita dal legislatore nazionale, si applica nella stessa maniera alle cooperative e ad altri tipi di imprese, cosicché la riduzione dell'aliquota decisa da una particolare regione per talune cooperative può difficilmente essere considerata un elemento intrinseco alla logica del sistema fiscale.

Comma 2

| 17) | La Commissione osserva che il comma 2 sembra fornire un vantaggio selettivo per le ragioni seguenti. Innanzitutto, le misure sembrano favorire l'attività economica consistente nella prestazione di servizi di vigilanza. Conformemente ad una giurisprudenza consolidata (7), ciò equivarrebbe ad una misura selettiva che favorisce l'attività di cui sopra, poiché non è rivolta alle imprese operanti in altri settori. |
| --- | --- |

17)

La Commissione osserva che il comma 2 sembra fornire un vantaggio selettivo per le ragioni seguenti. Innanzitutto, le misure sembrano favorire l'attività economica consistente nella prestazione di servizi di vigilanza. Conformemente ad una giurisprudenza consolidata (7), ciò equivarrebbe ad una misura selettiva che favorisce l'attività di cui sopra, poiché non è rivolta alle imprese operanti in altri settori.

| 18) | In secondo luogo, le imprese di vigilanza offrono i servizi seguenti: i) deposito temporaneo di valori e trasporto e scorta di beni e persone; ii) vigilanza sulle proprietà; iii) gestione di impianti specializzati per l'archiviazione e iv) produzione di apparecchi e sistemi di sicurezza. La Commissione ritiene che parte di questi servizi possa essere prestata da imprese che non siano istituti esercenti attività di vigilanza privata ai sensi del Regio decreto n. 773/1931. |
| --- | --- |

18)

In secondo luogo, le imprese di vigilanza offrono i servizi seguenti: i) deposito temporaneo di valori e trasporto e scorta di beni e persone; ii) vigilanza sulle proprietà; iii) gestione di impianti specializzati per l'archiviazione e iv) produzione di apparecchi e sistemi di sicurezza. La Commissione ritiene che parte di questi servizi possa essere prestata da imprese che non siano istituti esercenti attività di vigilanza privata ai sensi del Regio decreto n. 773/1931.

| 19) | Poiché le autorità italiane non hanno fornito alcuna informazione in proposito, nella fase attuale del procedimento, la Commissione ritiene che questa distinzione sembra porre le altre imprese operanti in almeno uno dei sottosettori di cui sopra in una posizione svantaggiata rispetto agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto n. 773/1931. |
| --- | --- |

19)

Poiché le autorità italiane non hanno fornito alcuna informazione in proposito, nella fase attuale del procedimento, la Commissione ritiene che questa distinzione sembra porre le altre imprese operanti in almeno uno dei sottosettori di cui sopra in una posizione svantaggiata rispetto agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto n. 773/1931.

Distorsione della concorrenza ed incidenza sugli scambi tra gli Stati membri

| 20) | Secondo una giurisprudenza consolidata (8), perché una misura falsi la concorrenza è sufficiente che il destinatario dell'aiuto sia in concorrenza con altre imprese su mercati aperti alla concorrenza. |
| --- | --- |

20)

Secondo una giurisprudenza consolidata (8), perché una misura falsi la concorrenza è sufficiente che il destinatario dell'aiuto sia in concorrenza con altre imprese su mercati aperti alla concorrenza.

| 21) | La Commissione osserva che le misure di cui ai commi 1 e 2 sembrano falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra Stati membri, in quanto il loro effetto è liberare i beneficiari da un onere al quale sarebbero altrimenti soggetti. |
| --- | --- |

21)

La Commissione osserva che le misure di cui ai commi 1 e 2 sembrano falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra Stati membri, in quanto il loro effetto è liberare i beneficiari da un onere al quale sarebbero altrimenti soggetti.

| 22) | Nella fattispecie, secondo le informazioni trasmesse dalle autorità italiane, i beneficiari sono cooperative (comma 1) di tutte le dimensioni, operanti in tutti i settori. Giacché le cooperative competono con altre imprese in mercati aperti alla concorrenza, il comma 1 è atto a falsare la concorrenza e ad incidere sugli scambi, secondo quanto sancito da una giurisprudenza consolidata. |
| --- | --- |

22)

Nella fattispecie, secondo le informazioni trasmesse dalle autorità italiane, i beneficiari sono cooperative (comma 1) di tutte le dimensioni, operanti in tutti i settori. Giacché le cooperative competono con altre imprese in mercati aperti alla concorrenza, il comma 1 è atto a falsare la concorrenza e ad incidere sugli scambi, secondo quanto sancito da una giurisprudenza consolidata.

| 23) | Analogamente la Commissione ritiene che la misura di cui al comma 2 sembra falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra gli Stati membri. Sebbene, nelle informazioni trasmesse, le autorità italiane sostengano che di norma i servizi di vigilanza non sono prestati al di fuori del territorio nel quale le imprese di vigilanza sono stabilite e che queste imprese devono ottenere una particolare licenza per esercitare le loro attività, la Commissione considera che, in questa fase del procedimento, le autorità italiane non hanno fornito informazioni sufficienti per dimostrare che per i quattro servizi di cui sopra prestati da imprese di vigilanza non vi sia una concorrenza tra Stati membri e che la misura non incida sugli scambi e sulla concorrenza. |
| --- | --- |

23)

Analogamente la Commissione ritiene che la misura di cui al comma 2 sembra falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra gli Stati membri. Sebbene, nelle informazioni trasmesse, le autorità italiane sostengano che di norma i servizi di vigilanza non sono prestati al di fuori del territorio nel quale le imprese di vigilanza sono stabilite e che queste imprese devono ottenere una particolare licenza per esercitare le loro attività, la Commissione considera che, in questa fase del procedimento, le autorità italiane non hanno fornito informazioni sufficienti per dimostrare che per i quattro servizi di cui sopra prestati da imprese di vigilanza non vi sia una concorrenza tra Stati membri e che la misura non incida sugli scambi e sulla concorrenza.

Presenza di risorse statali

| 24) | La misura implica l'uso di risorse statali nella forma di una perdita di gettito fiscale da parte della Regione Sicilia; tale perdita è pari all'importo della riduzione delle imposte dovute dalle imprese beneficiarie di cui ai punti precedenti. |
| --- | --- |

24)

La misura implica l'uso di risorse statali nella forma di una perdita di gettito fiscale da parte della Regione Sicilia; tale perdita è pari all'importo della riduzione delle imposte dovute dalle imprese beneficiarie di cui ai punti precedenti.

Compatibilità

| 25) | La Commissione nutre dubbi sul fatto che l'aiuto di Stato sia compatibile con il mercato unico. Le autorità italiane hanno presentato alcuni argomenti volti a dimostrare che, nel caso di specie, si applicherebbe la deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, per effetto della quale gli aiuti di Stato al funzionamento possono essere considerati compatibili con il mercato comune, essendo la Sicilia una regione ammissibile a tale deroga. Le autorità italiane non hanno tuttavia presentato alcun argomento volto a dimostrare che altre deroghe sarebbero applicabili al caso in oggetto. |
| --- | --- |

25)

La Commissione nutre dubbi sul fatto che l'aiuto di Stato sia compatibile con il mercato unico. Le autorità italiane hanno presentato alcuni argomenti volti a dimostrare che, nel caso di specie, si applicherebbe la deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, per effetto della quale gli aiuti di Stato al funzionamento possono essere considerati compatibili con il mercato comune, essendo la Sicilia una regione ammissibile a tale deroga. Le autorità italiane non hanno tuttavia presentato alcun argomento volto a dimostrare che altre deroghe sarebbero applicabili al caso in oggetto.

| 26) | Le deroghe previste dall'articolo 87, paragrafo 2, del trattato CE, relative agli aiuti di carattere sociale concessi ai singoli consumatori, agli aiuti destinati a ovviare ai danni arrecati dalle calamità naturali oppure da altri eventi eccezionali e agli aiuti concessi all'economia di determinate regioni della Repubblica federale di Germania, non sembrano applicarsi in questo caso. |
| --- | --- |

26)

Le deroghe previste dall'articolo 87, paragrafo 2, del trattato CE, relative agli aiuti di carattere sociale concessi ai singoli consumatori, agli aiuti destinati a ovviare ai danni arrecati dalle calamità naturali oppure da altri eventi eccezionali e agli aiuti concessi all'economia di determinate regioni della Repubblica federale di Germania, non sembrano applicarsi in questo caso.

| 27) | Analogamente, non sembra possibile considerare che il regime sia destinato a promuovere un progetto di comune interesse europeo o a porre rimedio a un grave turbamento dell'economia dell'Italia, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera b), del trattato CE. Il regime non è neanche destinato a promuovere la cultura e la conservazione del patrimonio, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera d), del trattato CE. |
| --- | --- |

27)

Analogamente, non sembra possibile considerare che il regime sia destinato a promuovere un progetto di comune interesse europeo o a porre rimedio a un grave turbamento dell'economia dell'Italia, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera b), del trattato CE. Il regime non è neanche destinato a promuovere la cultura e la conservazione del patrimonio, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera d), del trattato CE.

| 28) | Il regime in oggetto deve inoltre essere esaminato alla luce dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato CE. Tale articolo dispone che gli aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche sono ammessi sempre che non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse. La Commissione osserva che le agevolazioni fiscali concesse mediante il regime non sono legate ad investimenti specifici, alla creazione di posti di lavoro o a progetti specifici. Il regime prevede semplicemente una riduzione degli oneri che dovrebbero essere sostenuti normalmente dalle imprese interessate nel corso della loro attività — nella fattispecie il debito IRAP — e deve pertanto essere considerato come un aiuto di Stato al funzionamento, come viene peraltro correttamente riconosciuto dalle autorità italiane nella corrispondenza intercorsa. Anche qualora si constatasse che la misura contribuisce allo sviluppo di determinate attività economiche, conformemente alla sua prassi costante, la Commissione non è in grado di escludere che la sua incidenza sugli scambi intracomunitari possa essere contraria al comune interesse; il regime non prevede del resto che i beneficiari siano tenuti a compensare tali distorsioni. |
| --- | --- |

28)

Il regime in oggetto deve inoltre essere esaminato alla luce dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato CE. Tale articolo dispone che gli aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche sono ammessi sempre che non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse. La Commissione osserva che le agevolazioni fiscali concesse mediante il regime non sono legate ad investimenti specifici, alla creazione di posti di lavoro o a progetti specifici. Il regime prevede semplicemente una riduzione degli oneri che dovrebbero essere sostenuti normalmente dalle imprese interessate nel corso della loro attività — nella fattispecie il debito IRAP — e deve pertanto essere considerato come un aiuto di Stato al funzionamento, come viene peraltro correttamente riconosciuto dalle autorità italiane nella corrispondenza intercorsa. Anche qualora si constatasse che la misura contribuisce allo sviluppo di determinate attività economiche, conformemente alla sua prassi costante, la Commissione non è in grado di escludere che la sua incidenza sugli scambi intracomunitari possa essere contraria al comune interesse; il regime non prevede del resto che i beneficiari siano tenuti a compensare tali distorsioni.

| 29) | Occorre infine esaminare se l'aiuto sia ammissibile alla deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, che prevede l'autorizzazione degli aiuti destinati a favorire lo sviluppo economico delle regioni ove il tenore di vita sia anormalmente basso oppure si abbia una grave forma di sottoccupazione. |
| --- | --- |

29)

Occorre infine esaminare se l'aiuto sia ammissibile alla deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, che prevede l'autorizzazione degli aiuti destinati a favorire lo sviluppo economico delle regioni ove il tenore di vita sia anormalmente basso oppure si abbia una grave forma di sottoccupazione.

| 30) | Come già menzionato, le autorità italiane affermano nella loro corrispondenza che la misura in questione costituisce un aiuto al funzionamento. In base ad una prassi consolidata della Commissione, gli aiuti al funzionamento sono di norma vietati. In via eccezionale, però, possono essere concessi aiuti di questo tipo purché i) siano giustificati in funzione del loro contributo allo sviluppo regionale e della loro natura e ii) il loro livello sia proporzionale agli svantaggi che intendono compensare. Spetta allo Stato membro dimostrare l'esistenza degli svantaggi e quantificarne l'importanza (9). |
| --- | --- |

30)

Come già menzionato, le autorità italiane affermano nella loro corrispondenza che la misura in questione costituisce un aiuto al funzionamento. In base ad una prassi consolidata della Commissione, gli aiuti al funzionamento sono di norma vietati. In via eccezionale, però, possono essere concessi aiuti di questo tipo purché i) siano giustificati in funzione del loro contributo allo sviluppo regionale e della loro natura e ii) il loro livello sia proporzionale agli svantaggi che intendono compensare. Spetta allo Stato membro dimostrare l'esistenza degli svantaggi e quantificarne l'importanza (9).

| 31) | Nelle loro osservazioni le autorità italiane hanno argomentato che la misura in questione, che concede un aiuto al funzionamento, sarebbe compatibile con il mercato comune per le ragioni illustrate in appresso. |
| --- | --- |

31)

Nelle loro osservazioni le autorità italiane hanno argomentato che la misura in questione, che concede un aiuto al funzionamento, sarebbe compatibile con il mercato comune per le ragioni illustrate in appresso.

Comma 1

| i) | Il comma 1 contribuirebbe alla creazione di nuove imprese e alla riduzione del gap esistente tra imprese allocate in Sicilia e imprese operanti in altre regioni italiane; |
| --- | --- |

i)

Il comma 1 contribuirebbe alla creazione di nuove imprese e alla riduzione del gap esistente tra imprese allocate in Sicilia e imprese operanti in altre regioni italiane;

| ii) | le imprese siciliane sarebbero strutturalmente svantaggiate perché la Sicilia è una regione insulare ed ultraperiferica, collocata a grande distanza dai centri economici continentali. Inoltre la prevalenza di micro-imprese determinerebbe costi di finanziamento più elevati ed un maggior impiego di risorse umane. Giacché il costo del lavoro e il costo dell'indebitamento costituirebbero gran parte della base imponibile dell'IRAP, le imprese siciliane sarebbero penalizzate; |
| --- | --- |

ii)

le imprese siciliane sarebbero strutturalmente svantaggiate perché la Sicilia è una regione insulare ed ultraperiferica, collocata a grande distanza dai centri economici continentali. Inoltre la prevalenza di micro-imprese determinerebbe costi di finanziamento più elevati ed un maggior impiego di risorse umane. Giacché il costo del lavoro e il costo dell'indebitamento costituirebbero gran parte della base imponibile dell'IRAP, le imprese siciliane sarebbero penalizzate;

| iii) | l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare. L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la “normale” impresa siciliana, con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti, operante nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero versi un'imposta IRAP più elevata della “normale” impresa lombarda con caratteristiche comparabili. |
| --- | --- |

iii)

l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare. L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la “normale” impresa siciliana, con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti, operante nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero versi un'imposta IRAP più elevata della “normale” impresa lombarda con caratteristiche comparabili.

Comma 2

| i) | Il comma 2 contribuirebbe ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine; |
| --- | --- |

i)

Il comma 2 contribuirebbe ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine;

| ii) | il rapporto tra costo del lavoro e valore della produzione netta per le imprese di vigilanza siciliane è in media superiore a quello delle imprese operanti in altre regioni italiane. Ciò è dovuto alla rigidità del mercato del lavoro siciliano, caratterizzato da un basso turnover dei dipendenti. Si dovrebbero inoltre prendere in considerazione gli effetti dei vincoli tariffari che il prefetto può imporre per i servizi del settore (cosiddette “tariffe di legalità”) e la necessità di remunerare la professionalità dei dipendenti del settore. |
| --- | --- |

ii)

il rapporto tra costo del lavoro e valore della produzione netta per le imprese di vigilanza siciliane è in media superiore a quello delle imprese operanti in altre regioni italiane. Ciò è dovuto alla rigidità del mercato del lavoro siciliano, caratterizzato da un basso turnover dei dipendenti. Si dovrebbero inoltre prendere in considerazione gli effetti dei vincoli tariffari che il prefetto può imporre per i servizi del settore (cosiddette “tariffe di legalità”) e la necessità di remunerare la professionalità dei dipendenti del settore.

| iii) | l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare. L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la normale impresa di servizi di vigilanza siciliana versi un'imposta IRAP più elevata rispetto ad una normale impresa operante in altre regioni italiane. |
| --- | --- |

iii)

l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare. L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la normale impresa di servizi di vigilanza siciliana versi un'imposta IRAP più elevata rispetto ad una normale impresa operante in altre regioni italiane.

| 32) | Sotto questo profilo, la Commissione osserva che per regioni ultraperiferiche si intendono quelle individuate in un elenco esaustivo di cui alla dichiarazione 26 sulle regioni ultraperiferiche della Comunità, allegata al trattato sull'Unione europea (10), ovvero i dipartimenti francesi d'oltremare, le Azzorre, Madeira e le Isole Canarie. La Sicilia non può essere considerata una regione ultraperiferica. Tuttavia è una regione ammissibile agli aiuti di Stato a norma dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a) del trattato. |
| --- | --- |

32)

Sotto questo profilo, la Commissione osserva che per regioni ultraperiferiche si intendono quelle individuate in un elenco esaustivo di cui alla dichiarazione 26 sulle regioni ultraperiferiche della Comunità, allegata al trattato sull'Unione europea (10), ovvero i dipartimenti francesi d'oltremare, le Azzorre, Madeira e le Isole Canarie. La Sicilia non può essere considerata una regione ultraperiferica. Tuttavia è una regione ammissibile agli aiuti di Stato a norma dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a) del trattato.

| 33) | In secondo luogo, la Commissione osserva quanto segue: |
| --- | --- |

33)

In secondo luogo, la Commissione osserva quanto segue:

Comma 1

| i) | Il collegamento tra l'abbattimento dell'IRAP per tutte le cooperative e la creazione di nuove imprese in Sicilia non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo; |
| --- | --- |

i)

Il collegamento tra l'abbattimento dell'IRAP per tutte le cooperative e la creazione di nuove imprese in Sicilia non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo;

| ii) | per quanto riguarda l'argomento addotto dalle autorità italiane, in base al quale l'economia siciliana sarebbe penalizzata dalla prevalenza di microimprese e dalle conseguenze che ne derivano, una riduzione dell'IRAP generalizzata per le cooperative di qualsiasi dimensione non sembra risolvere il problema, non essendo essa mirata alle microimprese. Né l'aiuto dovrebbe essere concesso solo alle microcooperative. In secondo luogo, l'aiuto non sembra volto a rimediare ai problemi collegati al carattere insulare della Sicilia, in quanto non presenta alcun rapporto con i costi supplementari legati all'insularità, come i costi di trasporto. Infine, differenze tra le aliquote fiscali effettive, quali quelle rilevate dalle autorità italiane, sembrano verificarsi per tutte le imposte ed essere implicite nella loro natura. Ciò non sembra tuttavia costituire una ragione sufficiente per concedere aiuti di Stato differenziati per tipologie di imprese e, nel caso in esame, le autorità italiane non hanno fornito prove concrete del fatto che le cooperative siano eccessivamente penalizzate da aliquote IRAP effettive elevate; |
| --- | --- |

ii)

per quanto riguarda l'argomento addotto dalle autorità italiane, in base al quale l'economia siciliana sarebbe penalizzata dalla prevalenza di microimprese e dalle conseguenze che ne derivano, una riduzione dell'IRAP generalizzata per le cooperative di qualsiasi dimensione non sembra risolvere il problema, non essendo essa mirata alle microimprese. Né l'aiuto dovrebbe essere concesso solo alle microcooperative. In secondo luogo, l'aiuto non sembra volto a rimediare ai problemi collegati al carattere insulare della Sicilia, in quanto non presenta alcun rapporto con i costi supplementari legati all'insularità, come i costi di trasporto. Infine, differenze tra le aliquote fiscali effettive, quali quelle rilevate dalle autorità italiane, sembrano verificarsi per tutte le imposte ed essere implicite nella loro natura. Ciò non sembra tuttavia costituire una ragione sufficiente per concedere aiuti di Stato differenziati per tipologie di imprese e, nel caso in esame, le autorità italiane non hanno fornito prove concrete del fatto che le cooperative siano eccessivamente penalizzate da aliquote IRAP effettive elevate;

| iii) | ad ogni modo, poiché il comma 1 conferisce aiuti a cooperative di qualsiasi dimensione e settore, l'uso di dati riguardanti solo le imprese con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti operanti nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero non sembrano poter dimostrare la proporzionalità della misura in questione. |
| --- | --- |

iii)

ad ogni modo, poiché il comma 1 conferisce aiuti a cooperative di qualsiasi dimensione e settore, l'uso di dati riguardanti solo le imprese con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti operanti nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero non sembrano poter dimostrare la proporzionalità della misura in questione.

Comma 2

| i) | Il legame tra il comma 2 e l'aumento delle prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo; |
| --- | --- |

i)

Il legame tra il comma 2 e l'aumento delle prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo;

| ii) | gli argomenti relativi alla pertinenza dello svantaggio ed alle aliquote fiscali effettive, illustrati al precedente punto ii), valgono, mutatis mutandis, anche per il comma 2. Inoltre, le ragioni del costo del lavoro più elevato per le imprese di servizi di vigilanza siciliane rispetto alle imprese operanti in altre regioni italiane non sono sufficientemente spiegate. Il mercato del lavoro siciliano non sembra presentare caratteristiche tali, rispetto al mercato del lavoro di altre regioni, da giustificare salari più elevati in questo settore. Le autorità italiane non chiariscono del resto neanche l'incidenza delle differenze relative alle “tariffe di legalità” sull'aumento del costo del lavoro in Sicilia. |
| --- | --- |

ii)

gli argomenti relativi alla pertinenza dello svantaggio ed alle aliquote fiscali effettive, illustrati al precedente punto ii), valgono, mutatis mutandis, anche per il comma 2. Inoltre, le ragioni del costo del lavoro più elevato per le imprese di servizi di vigilanza siciliane rispetto alle imprese operanti in altre regioni italiane non sono sufficientemente spiegate. Il mercato del lavoro siciliano non sembra presentare caratteristiche tali, rispetto al mercato del lavoro di altre regioni, da giustificare salari più elevati in questo settore. Le autorità italiane non chiariscono del resto neanche l'incidenza delle differenze relative alle “tariffe di legalità” sull'aumento del costo del lavoro in Sicilia.

| 34) | Pertanto, in questa fase del procedimento, la Commissione nutre dubbi sul fatto che lo Stato membro abbia dimostrato l'esistenza di uno svantaggio pertinente e che ne abbia quantificato l'importanza. In ogni caso la Commissione osserva che le informazioni presentate non le consentono, in questa fase del procedimento, di verificare se l'aiuto in questione sia giustificato dal contributo fornito allo sviluppo regionale e se l'entità dell'aiuto sia proporzionale agli svantaggi che esso intende compensare. |
| --- | --- |

34)

Pertanto, in questa fase del procedimento, la Commissione nutre dubbi sul fatto che lo Stato membro abbia dimostrato l'esistenza di uno svantaggio pertinente e che ne abbia quantificato l'importanza. In ogni caso la Commissione osserva che le informazioni presentate non le consentono, in questa fase del procedimento, di verificare se l'aiuto in questione sia giustificato dal contributo fornito allo sviluppo regionale e se l'entità dell'aiuto sia proporzionale agli svantaggi che esso intende compensare.

| 35) | Visto che la misura, nella sua qualità di aiuto, non risulta, allo stato attuale, ammissibile ad alcuna delle deroghe previste dal trattato, nel contesto della sua valutazione preliminare, quale prevista dall'articolo 6 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio del 22 marzo 1999 recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attuale 88) del trattato CE, la Commissione nutre dei dubbi sulla sua compatibilità con il mercato comune. |
| --- | --- |

35)

Visto che la misura, nella sua qualità di aiuto, non risulta, allo stato attuale, ammissibile ad alcuna delle deroghe previste dal trattato, nel contesto della sua valutazione preliminare, quale prevista dall'articolo 6 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio del 22 marzo 1999 recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attuale 88) del trattato CE, la Commissione nutre dei dubbi sulla sua compatibilità con il mercato comune.

3.   CONCLUSIONE

| 36) | Tenuto conto di quanto precede, la Commissione invita l'Italia a presentare, nell'ambito della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE, le proprie osservazioni e a fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione della misura, entro un mese dalla data di ricezione della presente. |
| --- | --- |

36)

Tenuto conto di quanto precede, la Commissione invita l'Italia a presentare, nell'ambito della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE, le proprie osservazioni e a fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione della misura, entro un mese dalla data di ricezione della presente.

| 37) | La Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea ed informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente. Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a trasmetterle le loro osservazioni entro il termine di un mese a decorrere dalla data di detta pubblicazione.« |
| --- | --- |

37)

La Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea ed informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente. Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a trasmetterle le loro osservazioni entro il termine di un mese a decorrere dalla data di detta pubblicazione.«

---

(1)  Regolamento (CE) n. 69/2001 della Commissione, del 12 gennaio 2001, relativo all'applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato CE agli aiuti d'importanza minore (“de minimis”), GU L 10 del 13.1.2001, pag. 1.

1

(2)  Titolo VI del Libro V del Codice Civile, così come modificato dall'articolo 8 del decreto legislativo 17 gennaio 2003, n. 6.

2

Titolo VI del Libro V del Codice Civile

(3)  Titolo IV del Regio decreto 18 giugno 1931, n. 773 e successive modifiche e integrazioni. Il prefetto può negare la licenza anche in considerazione del numero o della importanza degli istituti già esistenti.

3

Titolo IV

(4)  Regole speciali disciplinano la determinazione della base imponibile per le banche, le imprese di assicurazioni, i lavoratori autonomi, le autorità pubbliche e imprese private non commerciali.

4

(5)  Causa C-475/03.

5

(6)  Comunicazione della Commissione sull'applicazione delle norme relative agli aiuti di Stato alle misure di tassazione diretta delle imprese (GU C 384 del 10.12.1998, pag. 3, punto 25).

6

(7)  Cfr. ad esempio la causa C-143/99 Adria-Wien Pipeline GmbH e Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH/Finanzlandesdirektion für Kärnten, Racc. 2001, pag. I-8365, riguardante un rimborso alle sole imprese produttrici di beni materiali.

7

Adria-Wien Pipeline GmbH e Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH/Finanzlandesdirektion für Kärnten

(8)  Causa T-214/95 Het Vlaamse Gewest/Commissione, Racc. 1998, pag. II-717.

8

Het Vlaamse Gewest/Commissione

(9)  Orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale, GU C 74 del 10.3.1998, pag. 9.

9

(10)  Cfr. nota 27 degli Orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale citati.

10

---