# Úradný vestník C 150/2006

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 150 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 4928. júna 2006 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 150

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 4928. júna 2006

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | Akty prijaté v súlade s hlavou VI Zmluvy o založení Európskej únie |
| 2006/C 150/1 | Rozpočet na rok 2007 pre Europol | 1 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

Akty prijaté v súlade s hlavou VI Zmluvy o založení Európskej únie

2006/C 150/1

Rozpočet na rok 2007 pre Europol

1

| | I   Informácie |
| --- | --- |
| | Európsky parlament |
| 2006/C 150/2 | Rozhodnutie predsedníctva z 29. marca 2004, upravujúce pravidlá uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 o predpisoch, ktoré upravujú politické strany na európskej úrovni a o pravidlách ich financovania | 9 |
| | Komisia |
| 2006/C 150/3 | Výmenný kurz eura | 33 |
| 2006/C 150/4 | Začatie konania (Vo veci č. COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez) (
  1
  ) | 34 |
| 2006/C 150/5 | Štátna pomoc — Česká republika — Štátna pomoc č. C 12/2006 (ex N 132/2005) — Schéma pomoci na podporu kombinovanej dopravy — Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  ) | 35 |
| 2006/C 150/6 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Prípad č. COMP/M.4253 — Bridgepoint/Limoni) — Prípad, ktorý môže byť posúdený v zjednodušenom konaní (
  2
  ) | 47 |
| 2006/C 150/7 | Oznámenie Komisie v zmysle postupu ustanoveného podľa článku 4 ods. 1 písm. a) nariadenia Rady (EHS) č. 2408/92 — Uloženie záväzkov verejných služieb na pravidelné letecké dopravné služby v rámci Talianska (
  1
  ) | 48 |
| 2006/C 150/8 | Štátna pomoc — Poľsko — Štátna pomoc č. C 49/2005 (ex N 233/2005) — Pomoc na reštrukturalizáciu v prospech Chemobudowa Kraków S.A. — Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  ) | 51 |
| 2006/C 150/9 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad č. COMP/M.4236 — Wendel-Carlyle/Stahl) (
  1
  ) | 59 |

I   Informácie

Európsky parlament

2006/C 150/2

Rozhodnutie predsedníctva z 29. marca 2004, upravujúce pravidlá uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 o predpisoch, ktoré upravujú politické strany na európskej úrovni a o pravidlách ich financovania

9

Komisia

2006/C 150/3

Výmenný kurz eura

33

2006/C 150/4

Začatie konania (Vo veci č. COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez) (
  1
  )

1

34

2006/C 150/5

Štátna pomoc — Česká republika — Štátna pomoc č. C 12/2006 (ex N 132/2005) — Schéma pomoci na podporu kombinovanej dopravy — Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  )

1

35

2006/C 150/6

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Prípad č. COMP/M.4253 — Bridgepoint/Limoni) — Prípad, ktorý môže byť posúdený v zjednodušenom konaní (
  2
  )

2

47

2006/C 150/7

Oznámenie Komisie v zmysle postupu ustanoveného podľa článku 4 ods. 1 písm. a) nariadenia Rady (EHS) č. 2408/92 — Uloženie záväzkov verejných služieb na pravidelné letecké dopravné služby v rámci Talianska (
  1
  )

1

48

2006/C 150/8

Štátna pomoc — Poľsko — Štátna pomoc č. C 49/2005 (ex N 233/2005) — Pomoc na reštrukturalizáciu v prospech Chemobudowa Kraków S.A. — Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  )

1

51

2006/C 150/9

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad č. COMP/M.4236 — Wendel-Carlyle/Stahl) (
  1
  )

1

59

| | III   Oznámenia |
| --- | --- |
| | Európsky parlament |
| 2006/C 150/0 | Výzva na predloženie návrhov (č. VIII-2007/01) — Rozpočtová položka 4020 Financovanie európskych politických strán | 60 |

III   Oznámenia

Európsky parlament

2006/C 150/0

Výzva na predloženie návrhov (č. VIII-2007/01) — Rozpočtová položka 4020 Financovanie európskych politických strán

60

| | Korigendum |
| --- | --- |
| 2006/C 150/1 | Korigendum k výzve na predloženie návrhov — GR EAC č. 33/06 — Udelenie grantov na propagáciu a koordináciu projektov na rozvoj kreditných systémov v odbornom vzdelávaní a príprave (ECVET) (Ú. v. EÚ C 144, 20.6.2006) | 63 |

Korigendum

2006/C 150/1

Korigendum k výzve na predloženie návrhov — GR EAC č. 33/06 — Udelenie grantov na propagáciu a koordináciu projektov na rozvoj kreditných systémov v odbornom vzdelávaní a príprave (ECVET) (Ú. v. EÚ C 144, 20.6.2006)

(Ú. v. EÚ C 144, 20.6.2006)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |
| | (2)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

(2)   Text s významom pre EHP

2

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

Akty prijaté v súlade s hlavou VI Zmluvy o založení Európskej únie

| 28.6.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 150/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 150/1

---

Rozpočet na rok 2007 pre Europol (1)

(2006/C 150/01)

Europol

| Hlava
  Kapitola
  Článok | Opis | Rozpočet 2006 (2)

  (EUR) | Návrh rozpočtu 2007
  (EUR) | Poznámky |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | PRÍJMY | | | |
| 10 | Príspevky | | | |
| 100 | Príspevky členských štátov | 51 957 486 | 55 296 814 | Zo sumy na rok 2007 sa 3,03 mil. EUR plánuje na doplatky na platy, pravdepodobnú verejnú súťaž na virtuálnu privátnu sieť (VPN) a s tým spojené súbežné fungovanie dvoch sietí. Bez ohľadu na článok 38 ods. 1 finančného nariadenia, tieto sumy vyžiadajú, len ak o tom jednomyseľne rozhodne správna rada. |
| 101 | Zostatok z rozpočtového roka t - 2 | 8 247 514 | 9 472 186 | |
| | Kapitola 10 súčet | 60 205 000 | 64 769 000 | |
| 11 | Iné príjmy | | | |
| 110 | Úroky | 1 200 000 | 1 000 000 | |
| 111 | Výnosy z daní odvádzaných zamestnancami Europolu | 1 945 000 | 2 025 000 | |
| 112 | Rôzne | 200 000 | 100 000 | |
| | Kapitola 11 súčet | 3 345 000 | 3 125 000 | |
| 12 | Financovanie tretími stranami | | | |
| 120 | Príspevok ECB na vyšetrovanie falšovania platobných prostriedkov | p.m. | — | |
| 121 | Financovanie projektov Európskou komisiou a ďalšími zúčastnenými stranami | p.m. | p.m. | Bez ohľadu na článok 35 Dohovoru o Europole a článok 16 finančného nariadenia môže správna rada jednomyseľne a na základe návrhu riaditeľa zmeniť a doplniť sumu rozpočtových prostriedkov za predpokladu, že celkové príjmy pokrývajú celkové výdavky (pozri článok 321). Tento článok môže tiež zahŕňať príspevky účastníkov. Vlastný príspevok Europolu na akékoľvek projekty bude financovaný z iných článkov. |
| 122 | Iné financovanie tretími stranami | — | p.m. | Bez ohľadu na článok 35 Dohovoru o Europole a článok 16 finančného nariadenia môže správna rada jednomyseľne a na základe návrhu riaditeľa zmeniť a doplniť sumu rozpočtových prostriedkov za predpokladu, že celkové príjmy pokrývajú celkové výdavky (pozri článok 322). Tento článok môže tiež zahŕňať príspevky účastníkov. Vlastný príspevok Europolu na akékoľvek projekty bude financovaný z iných článkov. |
| | Kapitola 12 súčet | p.m. | p.m. | |
| | HLAVA 1 SÚČET | 63 550 000 | 67 894 000 | |
| 2 | ZAMESTNANCI | | | |
| 20 | Náklady súvisiace s platmi | | | |
| 200 | Zamestnanci Europolu | 35 650 000 | 39 406 000 | |
| 201 | Miestni zamestnanci | 620 000 | 550 000 | |
| 202 | Platové úpravy | 1 200 000 | 640 000 | Tieto prostriedky sa čerpajú výlučne na doplatky.
  Pozri článok 100 a prílohu C. |
| | Kapitola 20 súčet | 37 470 000 | 40 596 000 | |
| 21 | Ostatné náklady súvisiace so zamestnancami | | | |
| 210 | Nábor | 350 000 | 314 000 | |
| 211 | Školenia zamestnancov Europolu | 550 000 | 525 000 | Po zmene štruktúry rozpočtu v roku 2006 zahŕňa tento článok na rok 2005 aj sumu vo výške 16 807 EUR vyčlenenú na školenia v rámci bývalého článku 603 (iné náklady projektových tímov). |
| | Kapitola 21 súčet | 900 000 | 839 000 | |
| | HLAVA 2 SÚČET | 38 370 000 | 41 435 000 | |
| 3 | OSTATNÉ VÝDAVKY | | | |
| 30 | Náklady súvisiace s činnosťou | | | |
| 300 | Rokovania | 960 000 | 870 000 | Po zmene štruktúry rozpočtu v roku 2006 zahŕňa tento článok na rok 2005 aj sumu vo výške 17 197 EUR vyčlenenú v rámci bývalého článku 601 (náklady súvisiace s rokovaniami projektových tímov). |
| 301 | Preklady | 645 000 | 749 000 | |
| 302 | Tlač | 355 000 | 260 000 | |
| 303 | Cestovné | 1 330 000 | 1 170 000 | Po zmene štruktúry rozpočtu v roku 2006 zahŕňa tento článok na rok 2005 aj sumu vo výške 1 791 EUR vyčlenenú v rámci bývalého článku 603 (iné náklady projektových tímov). |
| 304 | Štúdie, konzultácie (nesúvisiace s IKT) | 150 000 | 110 000 | |
| 305 | Odborné školenia | 65 000 | 85 000 | Názov tohto článku bol predtým „Školenia a odborná príprava“. Tento opis sa zmenil s cieľom vyhnúť sa nedorozumeniam medzi týmto článkom a článkom 211. |
| 306 | Technické vybavenie | 40 000 | 10 000 | |
| 307 | Prevádzkové príspevky | 150 000 | 150 000 | |
| | Kapitola 30 súčet | 3 695 000 | 3 404 000 | |
| 31 | Všeobecná podpora | | | |
| 310 | Investičné náklady | 1 020 000 | 1 100 000 | |
| 311 | Dopravné prostriedky | 175 000 | 225 000 | |
| 314 | Dokumentácia & otvorené zdroje | 425 000 | 400 000 | |
| 315 | Dotácie | 720 000 | 550 000 | |
| 316 | Iné nákupy | 200 000 | 210 000 | |
| 317 | Iné prevádzkové náklady | 410 000 | 450 000 | Po zmene štruktúry rozpočtu v roku 2006 zahŕňa tento článok na rok 2005 aj sumu vo výške 3 410 EUR vyčlenenú na iné výdavky v rámci bývalého článku 603 (iné náklady projektových tímov). |
| 318 | Nová budova | 500 000 | 220 000 | |
| | Kapitola 31 súčet | 3 450 000 | 3 155 000 | |
| 32 | Výdavky financované tretími stranami | | | |
| 320 | Výdavky v mene ECB na vyšetrovanie falšovania platobných prostriedkov | p.m. | — | |
| 321 | Výdavky súvisiace s projektmi financovanými Európskou komisiou a ďalšími zúčastnenými stranami | p.m. | p.m. | Bez ohľadu na článok 35 Dohovoru o Europole a článok 16 finančného nariadenia môže správna rada jednomyseľne a na základe návrhu riaditeľa zmeniť a doplniť sumu rozpočtových prostriedkov za predpokladu, že celkové príjmy pokrývajú celkové výdavky (pozri článok 121). Vlastný príspevok Europolu na akékoľvek projekty bude financovaný z iných článkov.
  Rozpočtové prostriedky vyčlenené v tomto článku sú určené na pokrytie výdavkov súvisiacich s projektmi financovanými z programov EÚ. |
| 322 | Výdavky financované inými tretími stranami | p.m. | p.m. | Bez ohľadu na článok 35 Dohovoru o Europole a článok 16 finančného nariadenia môže správna rada jednomyseľne a na základe návrhu riaditeľa zmeniť a doplniť sumu rozpočtových prostriedkov za predpokladu, že celkové príjmy pokrývajú celkové výdavky (pozri článok 122). Vlastný príspevok Europolu na akékoľvek projekty bude financovaný z iných článkov. |
| | Kapitola 32 súčet | p.m. | p.m. | |
| | HLAVA 3 SÚČET | 7 145 000 | 6 559 000 | |
| 4 | ORGÁNY A ÚRADY | | | |
| 40 | Náklady súvisiace s platmi | | | |
| 400 | Zamestnanci Europolu | 825 000 | 900 000 | |
| 401 | Miestni zamestnanci | p.m. | p.m. | |
| 402 | Platové úpravy | 30 000 | 15 000 | Tieto prostriedky sa čerpajú výlučne na doplatky.
  Pozri článok 100 a prílohu C. |
| | Kapitola 40 súčet | 855 000 | 915 000 | |
| 41 | Iné prevádzkové náklady | | | |
| 410 | Správna rada | 1 800 000 | 2 145 000 | |
| 411 | Spoločný dozorný orgán | 1 135 000 | 970 000 | Suma na rok 2005 zahŕňa 85 000 EUR na „Náklady súvisiace s odvolaniami“, ktoré boli v predchádzajúcej štruktúre rozpočtu zahrnuté v rámci článku „Spoločný dozorný orgán“. |
| 412 | Náklady súvisiace s odvolaniami | p.m. | p.m. | Na náklady súvisiace s odvolaniami bol z rozpočtu na rok 2004 a 2005 zriadený fond. Suma finančných prostriedkov vo fonde (v súčasnosti 170 000 EUR) sa každý rok prehodnotí. |
| 413 | Finančný kontrolór | 10 000 | 8 000 | |
| 414 | Spoločný výbor pre audit | 50 000 | 52 000 | |
| 415 | Pracovná skupina policajných riaditeľov | 175 000 | 100 000 | |
| | Kapitola 41 súčet | 3 170 000 | 3 275 000 | |
| | HLAVA 4 SÚČET | 4 025 000 | 4 190 000 | |
| 6 | IKT (vrátane TECS) | | | |
| 62 | IKT | | | |
| 620 | Informačné technológie | 2 900 000 | 2 900 000 | Predtým článok 312. |
| 621 | Komunikačné technológie | 4 810 000 | 7 735 000 | Predtým článok 313. Suma zahŕňa 2 375 000 EUR vyčlenených na verejnú súťaž na novú VPN. Pozri článok 100 a prílohu C. |
| 622 | Konzultácie, poradenstvo | 3 130 000 | 1 970 000 | Predtým článok 602. |
| 623 | Analýzy, styky, indexový a bezpečnostný systém | 3 050 000 | 3 005 000 | Predtým článok 610. |
| 624 | Informačný systém | 120 000 | 100 000 | Predtým článok 611. |
| | Kapitola 62 súčet | 14 010 000 | 15 710 000 | |
| | HLAVA 6 SÚČET | 14 010 000 | 15 710 000 | |
| | CELKOVÉ PRÍJMY, ČASŤ A | 63 550 000 | 67 894 000 | |
| | CELKOVÉ VÝDAVKY, ČASŤ A | 63 550 000 | 67 894 000 | |
| | ZOSTATOK | — | — | |

Hlava

Kapitola

Článok

Opis

Rozpočet 2006 (2)

(EUR)

Návrh rozpočtu 2007

(EUR)

Poznámky

1

PRÍJMY

10

Príspevky

100

Príspevky členských štátov

51 957 486

55 296 814

Zo sumy na rok 2007 sa 3,03 mil. EUR plánuje na doplatky na platy, pravdepodobnú verejnú súťaž na virtuálnu privátnu sieť (VPN) a s tým spojené súbežné fungovanie dvoch sietí. Bez ohľadu na článok 38 ods. 1 finančného nariadenia, tieto sumy vyžiadajú, len ak o tom jednomyseľne rozhodne správna rada.

101

Zostatok z rozpočtového roka t - 2

8 247 514

9 472 186

Kapitola 10 súčet

60 205 000

64 769 000

11

Iné príjmy

110

Úroky

1 200 000

1 000 000

111

Výnosy z daní odvádzaných zamestnancami Europolu

1 945 000

2 025 000

112

Rôzne

200 000

100 000

Kapitola 11 súčet

3 345 000

3 125 000

12

Financovanie tretími stranami

120

Príspevok ECB na vyšetrovanie falšovania platobných prostriedkov

p.m.

—

121

Financovanie projektov Európskou komisiou a ďalšími zúčastnenými stranami

p.m.

p.m.

Bez ohľadu na článok 35 Dohovoru o Europole a článok 16 finančného nariadenia môže správna rada jednomyseľne a na základe návrhu riaditeľa zmeniť a doplniť sumu rozpočtových prostriedkov za predpokladu, že celkové príjmy pokrývajú celkové výdavky (pozri článok 321). Tento článok môže tiež zahŕňať príspevky účastníkov. Vlastný príspevok Europolu na akékoľvek projekty bude financovaný z iných článkov.

122

Iné financovanie tretími stranami

—

p.m.

Bez ohľadu na článok 35 Dohovoru o Europole a článok 16 finančného nariadenia môže správna rada jednomyseľne a na základe návrhu riaditeľa zmeniť a doplniť sumu rozpočtových prostriedkov za predpokladu, že celkové príjmy pokrývajú celkové výdavky (pozri článok 322). Tento článok môže tiež zahŕňať príspevky účastníkov. Vlastný príspevok Europolu na akékoľvek projekty bude financovaný z iných článkov.

Kapitola 12 súčet

p.m.

p.m.

HLAVA 1 SÚČET

63 550 000

67 894 000

2

ZAMESTNANCI

20

Náklady súvisiace s platmi

200

Zamestnanci Europolu

35 650 000

39 406 000

201

Miestni zamestnanci

620 000

550 000

202

Platové úpravy

1 200 000

640 000

Tieto prostriedky sa čerpajú výlučne na doplatky.

Pozri článok 100 a prílohu C.

Kapitola 20 súčet

37 470 000

40 596 000

21

Ostatné náklady súvisiace so zamestnancami

210

Nábor

350 000

314 000

211

Školenia zamestnancov Europolu

550 000

525 000

Po zmene štruktúry rozpočtu v roku 2006 zahŕňa tento článok na rok 2005 aj sumu vo výške 16 807 EUR vyčlenenú na školenia v rámci bývalého článku 603 (iné náklady projektových tímov).

Kapitola 21 súčet

900 000

839 000

HLAVA 2 SÚČET

38 370 000

41 435 000

3

OSTATNÉ VÝDAVKY

30

Náklady súvisiace s činnosťou

300

Rokovania

960 000

870 000

Po zmene štruktúry rozpočtu v roku 2006 zahŕňa tento článok na rok 2005 aj sumu vo výške 17 197 EUR vyčlenenú v rámci bývalého článku 601 (náklady súvisiace s rokovaniami projektových tímov).

301

Preklady

645 000

749 000

302

Tlač

355 000

260 000

303

Cestovné

1 330 000

1 170 000

Po zmene štruktúry rozpočtu v roku 2006 zahŕňa tento článok na rok 2005 aj sumu vo výške 1 791 EUR vyčlenenú v rámci bývalého článku 603 (iné náklady projektových tímov).

304

Štúdie, konzultácie (nesúvisiace s IKT)

150 000

110 000

305

Odborné školenia

65 000

85 000

Názov tohto článku bol predtým „Školenia a odborná príprava“. Tento opis sa zmenil s cieľom vyhnúť sa nedorozumeniam medzi týmto článkom a článkom 211.

306

Technické vybavenie

40 000

10 000

307

Prevádzkové príspevky

150 000

150 000

Kapitola 30 súčet

3 695 000

3 404 000

31

Všeobecná podpora

310

Investičné náklady

1 020 000

1 100 000

311

Dopravné prostriedky

175 000

225 000

314

Dokumentácia & otvorené zdroje

425 000

400 000

315

Dotácie

720 000

550 000

316

Iné nákupy

200 000

210 000

317

Iné prevádzkové náklady

410 000

450 000

Po zmene štruktúry rozpočtu v roku 2006 zahŕňa tento článok na rok 2005 aj sumu vo výške 3 410 EUR vyčlenenú na iné výdavky v rámci bývalého článku 603 (iné náklady projektových tímov).

318

Nová budova

500 000

220 000

Kapitola 31 súčet

3 450 000

3 155 000

32

Výdavky financované tretími stranami

320

Výdavky v mene ECB na vyšetrovanie falšovania platobných prostriedkov

p.m.

—

321

Výdavky súvisiace s projektmi financovanými Európskou komisiou a ďalšími zúčastnenými stranami

p.m.

p.m.

Bez ohľadu na článok 35 Dohovoru o Europole a článok 16 finančného nariadenia môže správna rada jednomyseľne a na základe návrhu riaditeľa zmeniť a doplniť sumu rozpočtových prostriedkov za predpokladu, že celkové príjmy pokrývajú celkové výdavky (pozri článok 121). Vlastný príspevok Europolu na akékoľvek projekty bude financovaný z iných článkov.

Rozpočtové prostriedky vyčlenené v tomto článku sú určené na pokrytie výdavkov súvisiacich s projektmi financovanými z programov EÚ.

322

Výdavky financované inými tretími stranami

p.m.

p.m.

Bez ohľadu na článok 35 Dohovoru o Europole a článok 16 finančného nariadenia môže správna rada jednomyseľne a na základe návrhu riaditeľa zmeniť a doplniť sumu rozpočtových prostriedkov za predpokladu, že celkové príjmy pokrývajú celkové výdavky (pozri článok 122). Vlastný príspevok Europolu na akékoľvek projekty bude financovaný z iných článkov.

Kapitola 32 súčet

p.m.

p.m.

HLAVA 3 SÚČET

7 145 000

6 559 000

4

ORGÁNY A ÚRADY

40

Náklady súvisiace s platmi

400

Zamestnanci Europolu

825 000

900 000

401

Miestni zamestnanci

p.m.

p.m.

402

Platové úpravy

30 000

15 000

Tieto prostriedky sa čerpajú výlučne na doplatky.

Pozri článok 100 a prílohu C.

Kapitola 40 súčet

855 000

915 000

41

Iné prevádzkové náklady

410

Správna rada

1 800 000

2 145 000

411

Spoločný dozorný orgán

1 135 000

970 000

Suma na rok 2005 zahŕňa 85 000 EUR na „Náklady súvisiace s odvolaniami“, ktoré boli v predchádzajúcej štruktúre rozpočtu zahrnuté v rámci článku „Spoločný dozorný orgán“.

412

Náklady súvisiace s odvolaniami

p.m.

p.m.

Na náklady súvisiace s odvolaniami bol z rozpočtu na rok 2004 a 2005 zriadený fond. Suma finančných prostriedkov vo fonde (v súčasnosti 170 000 EUR) sa každý rok prehodnotí.

413

Finančný kontrolór

10 000

8 000

414

Spoločný výbor pre audit

50 000

52 000

415

Pracovná skupina policajných riaditeľov

175 000

100 000

Kapitola 41 súčet

3 170 000

3 275 000

HLAVA 4 SÚČET

4 025 000

4 190 000

6

IKT (vrátane TECS)

62

IKT

620

Informačné technológie

2 900 000

2 900 000

Predtým článok 312.

621

Komunikačné technológie

4 810 000

7 735 000

Predtým článok 313. Suma zahŕňa 2 375 000 EUR vyčlenených na verejnú súťaž na novú VPN. Pozri článok 100 a prílohu C.

622

Konzultácie, poradenstvo

3 130 000

1 970 000

Predtým článok 602.

623

Analýzy, styky, indexový a bezpečnostný systém

3 050 000

3 005 000

Predtým článok 610.

624

Informačný systém

120 000

100 000

Predtým článok 611.

Kapitola 62 súčet

14 010 000

15 710 000

HLAVA 6 SÚČET

14 010 000

15 710 000

CELKOVÉ PRÍJMY, ČASŤ A

63 550 000

67 894 000

CELKOVÉ VÝDAVKY, ČASŤ A

63 550 000

67 894 000

ZOSTATOK

—

—

Hostiteľský štát

| Hlava
  Kapitola
  Článok | Opis | Rozpočet 2006 | Návrh rozpočtu 2007 | Poznámky |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 | PRÍJMY, HOSTITEĽSKÝ ŠTÁT | | | |
| 70 | Príspevky | | | |
| 700 | Príspevok hostiteľského štátu na bezpečnosť | 2 139 109 | 2 242 742 | Bez ohľadu na článok 35 Dohovoru o Europole a článok 16 finančného nariadenia môže správna rada jednomyseľne a na základe návrhu riaditeľa zmeniť a doplniť sumu rozpočtových prostriedkov za predpokladu, že celkové príjmy pokrývajú celkové výdavky(pozri kapitolu 80). Návrh riaditeľa musí byť v súlade s dohodou medzi Europolom a holandským ministerstvom spravodlivosti. |
| 701 | Príspevok hostiteľského štátu na budovy | p.m. | p.m. | Bez ohľadu na článok 35 Dohovoru o Europole a článok 16 finančného nariadenia môže správna rada jednomyseľne a na základe návrhu riaditeľa zmeniť a doplniť sumu rozpočtových prostriedkov za predpokladu, že celkové príjmy pokrývajú celkové výdavky (pozri článok 810). Návrh riaditeľa musí byť v súlade s dohodou medzi Europolom a holandským ministerstvom spravodlivosti. |
| 702 | Zostatok z rozpočtového roka t - 2 | 247 891 | 217 258 | |
| | Kapitola 70 súčet | 2 387 000 | 2 460 000 | |
| 71 | Iné príjmy | | | |
| 711 | Rôzne | p.m. | p.m. | |
| | Kapitola 71 súčet | p.m. | p.m. | |
| | HLAVA 7 SÚČET | 2 387 000 | 2 460 000 | |
| 8 | VÝDAVKY, HOSTITEĽSKÝ ŠTÁT | | | |
| 80 | Bezpečnosť | | | |
| 800 | Náklady súvisiace s bezpečnosťou | 2 387 000 | 2 460 000 | Bez ohľadu na článok 35 Dohovoru o Europole a článok 16 finančného nariadenia môže správna rada jednomyseľne a na základe návrhu riaditeľa zmeniť a doplniť sumu rozpočtových prostriedkov za predpokladu, že celkové príjmy pokrývajú celkové výdavky (pozri článok 700). Návrh riaditeľa musí byť v súlade s dohodou medzi Europolom a holandským ministerstvom spravodlivosti. |
| | Kapitola 80 súčet | 2 387 000 | 2 460 000 | |
| 81 | Investičné náklady | | | |
| 810 | Investičné náklady hostiteľského štátu | p.m. | p.m. | Bez ohľadu na článok 35 Dohovoru o Europole a článok 16 finančného nariadenia môže správna rada jednomyseľne a na základe návrhu riaditeľa zmeniť a doplniť sumu rozpočtových prostriedkov za predpokladu, že celkové príjmy pokrývajú celkové výdavky (pozri článok 701). Návrh riaditeľa musí byť v súlade s dohodou medzi Europolom a holandským ministerstvom spravodlivosti. |
| | Kapitola 81 súčet | p.m. | p.m. | |
| | HLAVA 8 SÚČET | 2 387 000 | 2 460 000 | |
| | CELKOVÉ PRÍJMY, ČASŤ C | 2 387 000 | 2 460 000 | |
| | CELKOVÉ VÝDAVKY, ČASŤ C | 2 387 000 | 2 460 000 | |
| | ZOSTATOK, ČASŤ C | — | — | |
| Poznámka: V dôsledku zaokrúhlenia súm za rok 2005 sa celkový súčet môže odlišovať od súčtu jednotlivých súm. |

Hlava

Kapitola

Článok

Opis

Rozpočet 2006

Návrh rozpočtu 2007

Poznámky

7

PRÍJMY, HOSTITEĽSKÝ ŠTÁT

70

Príspevky

700

Príspevok hostiteľského štátu na bezpečnosť

2 139 109

2 242 742

Bez ohľadu na článok 35 Dohovoru o Europole a článok 16 finančného nariadenia môže správna rada jednomyseľne a na základe návrhu riaditeľa zmeniť a doplniť sumu rozpočtových prostriedkov za predpokladu, že celkové príjmy pokrývajú celkové výdavky(pozri kapitolu 80). Návrh riaditeľa musí byť v súlade s dohodou medzi Europolom a holandským ministerstvom spravodlivosti.

701

Príspevok hostiteľského štátu na budovy

p.m.

p.m.

Bez ohľadu na článok 35 Dohovoru o Europole a článok 16 finančného nariadenia môže správna rada jednomyseľne a na základe návrhu riaditeľa zmeniť a doplniť sumu rozpočtových prostriedkov za predpokladu, že celkové príjmy pokrývajú celkové výdavky (pozri článok 810). Návrh riaditeľa musí byť v súlade s dohodou medzi Europolom a holandským ministerstvom spravodlivosti.

702

Zostatok z rozpočtového roka t - 2

247 891

217 258

Kapitola 70 súčet

2 387 000

2 460 000

71

Iné príjmy

711

Rôzne

p.m.

p.m.

Kapitola 71 súčet

p.m.

p.m.

HLAVA 7 SÚČET

2 387 000

2 460 000

8

VÝDAVKY, HOSTITEĽSKÝ ŠTÁT

80

Bezpečnosť

800

Náklady súvisiace s bezpečnosťou

2 387 000

2 460 000

Bez ohľadu na článok 35 Dohovoru o Europole a článok 16 finančného nariadenia môže správna rada jednomyseľne a na základe návrhu riaditeľa zmeniť a doplniť sumu rozpočtových prostriedkov za predpokladu, že celkové príjmy pokrývajú celkové výdavky (pozri článok 700). Návrh riaditeľa musí byť v súlade s dohodou medzi Europolom a holandským ministerstvom spravodlivosti.

Kapitola 80 súčet

2 387 000

2 460 000

81

Investičné náklady

810

Investičné náklady hostiteľského štátu

p.m.

p.m.

Bez ohľadu na článok 35 Dohovoru o Europole a článok 16 finančného nariadenia môže správna rada jednomyseľne a na základe návrhu riaditeľa zmeniť a doplniť sumu rozpočtových prostriedkov za predpokladu, že celkové príjmy pokrývajú celkové výdavky (pozri článok 701). Návrh riaditeľa musí byť v súlade s dohodou medzi Europolom a holandským ministerstvom spravodlivosti.

Kapitola 81 súčet

p.m.

p.m.

HLAVA 8 SÚČET

2 387 000

2 460 000

CELKOVÉ PRÍJMY, ČASŤ C

2 387 000

2 460 000

CELKOVÉ VÝDAVKY, ČASŤ C

2 387 000

2 460 000

ZOSTATOK, ČASŤ C

—

—

Poznámka: V dôsledku zaokrúhlenia súm za rok 2005 sa celkový súčet môže odlišovať od súčtu jednotlivých súm.

---

(1)  Prijatý Radou 12. júna 2006.

(2)  V rozpočte na rok 2006 boli v číselných údajoch zohľadnené prenos rozpočtových prostriedkov (spis č. 2220-103) a návrh opravného rozpočtu hostiteľského štátu (spis č. 2210-197), ktoré prijala správna rada na svojom zasadnutí v novembri 2005.

---

PRÍLOHA A

Návrh plánu stavu zamestnancov na rok 2007

Hlava 2, Europol

| Trieda | Rozpočet 2006 | Nové pracovné miesta | Návrh rozpočtu 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | — | 1 |
| 2 | 3 | — | 3 |
| 3 | 3 | — | 3 |
| 4 | 17 | 1 | 18 |
| 5 | 60 | 3 | 63 |
| 6 | 70 | 4 | 74 |
| 7 | 100 | 5 | 105 |
| 8 | 79 | 2 | 81 |
| 9 | 43 | 1 | 44 |
| 10 | — | — | — |
| 11 (1) | 1 | — | 1 |
| 12 (1) | 5 | — | 5 |
| 13 (1) | — | — | — |
| Súčet | 382 | 16 | 398 |

Trieda

Rozpočet 2006

Nové pracovné miesta

Návrh rozpočtu 2007

1

1

—

1

2

3

—

3

3

3

—

3

4

17

1

18

5

60

3

63

6

70

4

74

7

100

5

105

8

79

2

81

9

43

1

44

10

—

—

—

11 (1)

1

—

1

12 (1)

5

—

5

13 (1)

—

—

—

Súčet

382

16

398

Hlava 4, Orgány a úrady

| Trieda | Rozpočet 2006 | Nové pracovné miesta | Návrh rozpočtu 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | — | — | — |
| 2 | — | — | — |
| 3 | — | — | — |
| 4 | 2 | — | 2 |
| 5 | 2 | — | 2 |
| 6 | — | — | — |
| 7 | 1 | 1 | 2 |
| 8 | 2 | — | 2 |
| 9 | — | — | — |
| 10 | — | — | — |
| 11 (2) | — | — | — |
| 12 (2) | — | — | — |
| 13 (2) | — | — | — |
| Súčet | 7 | 1 | 8 |

Trieda

Rozpočet 2006

Nové pracovné miesta

Návrh rozpočtu 2007

1

—

—

—

2

—

—

—

3

—

—

—

4

2

—

2

5

2

—

2

6

—

—

—

7

1

1

2

8

2

—

2

9

—

—

—

10

—

—

—

11 (2)

—

—

—

12 (2)

—

—

—

13 (2)

—

—

—

Súčet

7

1

8

Súčet

| Trieda | Rozpočet 2006 | Nové pracovné miesta | Návrh rozpočtu 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Súčet | 389 | 17 | 406 |

Trieda

Rozpočet 2006

Nové pracovné miesta

Návrh rozpočtu 2007

Súčet

389

17

406

---

(1)  Pracovné miesta v týchto triedach budú obsadené miestnymi zamestnancami tak, ako to vyžaduje služobný poriadok.

(2)  Pracovné miesta v týchto triedach budú obsadené miestnymi zamestnancami tak, ako to vyžaduje služobný poriadok.

---

PRÍLOHA B

Príspevky členských štátov

Návrh rozpočtu na rok 2007

| | HND 2005 | Podiel HND v roku 2005 medzi 25 členskými štátmi | Zostatok 2005 | Podiel HND v roku 2005 medzi 27 členskými štátmi | Príspevky pred úpravou v roku 2005 | Príspevky po úprave v roku 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| v miliónoch eur | Euro | Euro | Euro | Euro | Euro |
| a | b = a/10 584 037 | c = b x 9 472 186 | d = a/10 681 753 | e = d x 64 769 000 | f = e – c |
| Rakúsko | 237 465 | 2,24 % | 212 519 | 2,22 % | 1 439 873 | 1 227 354 |
| Belgicko | 2 227 939 | 21,05 % | 1 993 895 | 20,86 % | 13 509 148 | 11 515 254 |
| Cyprus | 294 174 | 2,78 % | 263 271 | 2,75 % | 1 783 726 | 1 520 456 |
| Česká republika | 12 829 | 0,12 % | 11 481 | 0,12 % | 77 788 | 66 307 |
| Dánsko | 201 500 | 1,90 % | 180 333 | 1,89 % | 1 221 799 | 1 041 467 |
| Estónsko | 835 859 | 7,90 % | 748 052 | 7,83 % | 5 068 246 | 4 320 194 |
| Fínsko | 8 466 | 0,08 % | 7 577 | 0,08 % | 51 336 | 43 759 |
| Francúzsko | 153 201 | 1,45 % | 137 107 | 1,43 % | 928 934 | 791 827 |
| Nemecko | 1 674 679 | 15,82 % | 1 498 754 | 15,68 % | 10 154 446 | 8 655 692 |
| Grécko | 175 915 | 1,66 % | 157 435 | 1,65 % | 1 066 664 | 909 229 |
| Maďarsko | 83 277 | 0,79 % | 74 529 | 0,78 % | 504 953 | 430 424 |
| Írsko | 125 838 | 1,19 % | 112 619 | 1,18 % | 763 021 | 650 402 |
| Taliansko | 1 387 559 | 13,11 % | 1 241 796 | 12,99 % | 8 413 489 | 7 171 693 |
| Lotyšsko | 10 690 | 0,10 % | 9 567 | 0,10 % | 64 818 | 55 251 |
| Litva | 18 654 | 0,18 % | 16 694 | 0,17 % | 113 107 | 96 413 |
| Luxembursko | 23 406 | 0,22 % | 20 947 | 0,22 % | 141 923 | 120 975 |
| Malta | 4 620 | 0,04 % | 4 134 | 0,04 % | 28 012 | 23 878 |
| Holandsko | 470 129 | 4,44 % | 420 742 | 4,40 % | 2 850 633 | 2 429 891 |
| Poľsko | 193 298 | 1,83 % | 172 992 | 1,81 % | 1 172 065 | 999 073 |
| Portugalsko | 137 655 | 1,30 % | 123 194 | 1,29 % | 834 674 | 711 479 |
| Slovenská republika | 34 686 | 0,33 % | 31 042 | 0,32 % | 210 318 | 179 276 |
| Slovinsko | 27 135 | 0,26 % | 24 285 | 0,25 % | 164 536 | 140 251 |
| Španielsko | 286 576 | 2,71 % | 256 472 | 2,68 % | 1 737 661 | 1 481 189 |
| Švédsko | 82 831 | 0,78 % | 74 129 | 0,78 % | 502 246 | 428 117 |
| Spojené kráľovstvo | 1 875 657 | 17,72 % | 1 678 620 | 17,56 % | 11 373 081 | 9 694 461 |
| Medzisúčet | 10 584 037 | 100,00 % | 9 472 186 | 99,09 % | 64 176 497 | 54 704 311 |
| Bulharsko | 21 291 | 0,00 % | — | 0,20 % | 129 098 | 129 098 |
| Rumunsko | 76 425 | 0,00 % | — | 0,72 % | 463 404 | 463 404 |
| Celkový súčet | 10 681 753 | 100,00 % | 9 472 186 | 100,00 % | 64 769 000 | 55 296 814 |
| | | | | | Zostatok 2005 | 9 472 186 |
| | | | | | Iné príjmy | 3 125 000 |
| | | | | | Celkové príjmy | 67 894 000 |
| Poznámky: Číselné údaje o príspevkoch za rok 2007 sú iba orientačné a budú opravené v súlade s článkom 40 ods. 2 finančného nariadenia, pokiaľ ide o rozdiel medzi príspevkom zaplateným za rok 2005 a príspevkom potrebným na financovanie skutočných výdavkov v roku 2005. Tieto opravy sa uskutočnia, keď budú vyžiadané príspevky na rok 2007 pred 1. decembrom 2006.
  Číselné údaje týkajúce sa HND použité pre Bulharsko sú údaje, ktoré poskytla sekcia Európskej komisie pre rozpočet na jarnom zasadnutí Rady ECOFIN v roku 2004. Údaje pre Rumunsko boli zverejnené na jesennom zasadnutí Rady ECOFIN v roku 2005. V prípade, že Rumunsko a Bulharsko neprijmú Dohovor o Europole k 1. januáru 2007, bude sa postupovať podľa prílohy 2 k spisu č. 2210-162r3 (Príloha k vysvetľujúcej poznámke k rozpočtu na rok 2005, v ktorej je opísaný postup pri príspevkoch od pristupujúcich krajín).
  V dôsledku zaokrúhlenia súm sa celkový súčet môže odlišovať od súčtu jednotlivých súm. |

HND 2005

Podiel HND v roku 2005 medzi 25 členskými štátmi

Zostatok 2005

Podiel HND v roku 2005 medzi 27 členskými štátmi

Príspevky pred úpravou v roku 2005

Príspevky po úprave v roku 2005

v miliónoch eur

Euro

Euro

Euro

Euro

Euro

a

b = a/10 584 037

c = b x 9 472 186

d = a/10 681 753

e = d x 64 769 000

f = e – c

Rakúsko

237 465

2,24 %

212 519

2,22 %

1 439 873

1 227 354

Belgicko

2 227 939

21,05 %

1 993 895

20,86 %

13 509 148

11 515 254

Cyprus

294 174

2,78 %

263 271

2,75 %

1 783 726

1 520 456

Česká republika

12 829

0,12 %

11 481

0,12 %

77 788

66 307

Dánsko

201 500

1,90 %

180 333

1,89 %

1 221 799

1 041 467

Estónsko

835 859

7,90 %

748 052

7,83 %

5 068 246

4 320 194

Fínsko

8 466

0,08 %

7 577

0,08 %

51 336

43 759

Francúzsko

153 201

1,45 %

137 107

1,43 %

928 934

791 827

Nemecko

1 674 679

15,82 %

1 498 754

15,68 %

10 154 446

8 655 692

Grécko

175 915

1,66 %

157 435

1,65 %

1 066 664

909 229

Maďarsko

83 277

0,79 %

74 529

0,78 %

504 953

430 424

Írsko

125 838

1,19 %

112 619

1,18 %

763 021

650 402

Taliansko

1 387 559

13,11 %

1 241 796

12,99 %

8 413 489

7 171 693

Lotyšsko

10 690

0,10 %

9 567

0,10 %

64 818

55 251

Litva

18 654

0,18 %

16 694

0,17 %

113 107

96 413

Luxembursko

23 406

0,22 %

20 947

0,22 %

141 923

120 975

Malta

4 620

0,04 %

4 134

0,04 %

28 012

23 878

Holandsko

470 129

4,44 %

420 742

4,40 %

2 850 633

2 429 891

Poľsko

193 298

1,83 %

172 992

1,81 %

1 172 065

999 073

Portugalsko

137 655

1,30 %

123 194

1,29 %

834 674

711 479

Slovenská republika

34 686

0,33 %

31 042

0,32 %

210 318

179 276

Slovinsko

27 135

0,26 %

24 285

0,25 %

164 536

140 251

Španielsko

286 576

2,71 %

256 472

2,68 %

1 737 661

1 481 189

Švédsko

82 831

0,78 %

74 129

0,78 %

502 246

428 117

Spojené kráľovstvo

1 875 657

17,72 %

1 678 620

17,56 %

11 373 081

9 694 461

Medzisúčet

10 584 037

100,00 %

9 472 186

99,09 %

64 176 497

54 704 311

Bulharsko

21 291

0,00 %

—

0,20 %

129 098

129 098

Rumunsko

76 425

0,00 %

—

0,72 %

463 404

463 404

Celkový súčet

10 681 753

100,00 %

9 472 186

100,00 %

64 769 000

55 296 814

Zostatok 2005

9 472 186

Iné príjmy

3 125 000

Celkové príjmy

67 894 000

Poznámky: Číselné údaje o príspevkoch za rok 2007 sú iba orientačné a budú opravené v súlade s článkom 40 ods. 2 finančného nariadenia, pokiaľ ide o rozdiel medzi príspevkom zaplateným za rok 2005 a príspevkom potrebným na financovanie skutočných výdavkov v roku 2005. Tieto opravy sa uskutočnia, keď budú vyžiadané príspevky na rok 2007 pred 1. decembrom 2006.

Číselné údaje týkajúce sa HND použité pre Bulharsko sú údaje, ktoré poskytla sekcia Európskej komisie pre rozpočet na jarnom zasadnutí Rady ECOFIN v roku 2004. Údaje pre Rumunsko boli zverejnené na jesennom zasadnutí Rady ECOFIN v roku 2005. V prípade, že Rumunsko a Bulharsko neprijmú Dohovor o Europole k 1. januáru 2007, bude sa postupovať podľa prílohy 2 k spisu č. 2210-162r3 (Príloha k vysvetľujúcej poznámke k rozpočtu na rok 2005, v ktorej je opísaný postup pri príspevkoch od pristupujúcich krajín).

V dôsledku zaokrúhlenia súm sa celkový súčet môže odlišovať od súčtu jednotlivých súm.

---

PRÍLOHA C

Údaje o sumách, ktorých vyžiadanie podlieha jednomyseľnému schváleniu správnej rady

| | Článok 202 | Článok 621 | Článok 402 | Súčet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Doplatky na platy | 640 000 | — | 15 000 | 655 000 |
| Náklady na VPN | — | 2 375 000 | — | 2 375 000 |
| Súčet | 640 000 | 2 375 000 | 15 000 | 3 030 000 |

Článok 202

Článok 621

Článok 402

Súčet

Doplatky na platy

640 000

—

15 000

655 000

Náklady na VPN

—

2 375 000

—

2 375 000

Súčet

640 000

2 375 000

15 000

3 030 000

---

I Informácie

Európsky parlament

| 28.6.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 150/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 150/9

---

ROZHODNUTIE PREDSEDNÍCTVA

z 29. marca 2004 (1),

upravujúce pravidlá uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 o predpisoch, ktoré upravujú politické strany na európskej úrovni a o pravidlách ich financovania

(2006/C 150/02)

PREDSEDNÍCTVO,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä článok 191,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 zo 4. novembra 2003 o predpisoch, ktoré upravujú politické strany na európskej úrovni a o pravidlách ich financovania (2),

so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (3) (ďalej nariadenie o rozpočtových pravidlách), nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (4) (ďalej nariadenie o vykonávacích pravidlách), ako i nariadenie Komisie (ES) č. 643/2005 z 27. apríla 2005, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 2909/2000 o účtovnej správe nefinančného investičného majetku Európskych spoločenstiev (5),

so zreteľom na čl. 22 ods. 10 Rokovacieho poriadku Európskeho parlamentu,

vzhľadom na to, že

| (1) | je potrebné stanoviť podmienky udeľovania a hospodárenia s príspevkami určenými na financovanie politických strán na európskej úrovni, |
| --- | --- |

(1)

je potrebné stanoviť podmienky udeľovania a hospodárenia s príspevkami určenými na financovanie politických strán na európskej úrovni,

| (2) | finančné príspevky pre politické strany na európskej úrovni sa považujú za príspevok v zmysle čl. 108 a nasl. nariadenia o rozpočtových pravidlách, |
| --- | --- |

(2)

finančné príspevky pre politické strany na európskej úrovni sa považujú za príspevok v zmysle čl. 108 a nasl. nariadenia o rozpočtových pravidlách,

ROZHODLO TAKTO

Článok 1

Predmet

Tieto predpisy stanovujú pravidlá uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 zo 4. novembra 2003 o predpisoch, ktoré upravujú politické strany na európskej úrovni a o pravidlách ich financovania.

Článok 1 a

Na financovanie politických strán na európskej úrovni Predsedníctvo prijme na začiatku každého funkčného obdobia viacročný orientačný finančný rámec založený na referenčných hodnotách týkajúcich sa základnej sumy vyčlenenej pre stranu a doplnkovej sumy podľa počtu poslancov, ktorí sú členmi príslušnej strany. Tento rámec bude pre rozpočtový orgán Európskeho parlamentu základným ukazovateľom v rámci ročného rozpočtového postupu bez toho, aby boli dotknuté právomoci rozpočtového orgánu vyplývajúce zo zmluvy.

Článok 2

Výzva na predkladanie návrhov

Európsky parlament zverejní každoročne pred skončením prvého kalendárneho polroka výzvu na predkladanie návrhov na udelenie príspevkov na financovanie politických strán na európskej úrovni. Vo výzve sa uvedú kritériá výberu, pravidlá financovania Spoločenstva a predpokladaný časový rozvrh výberového konania.

Ćlánok 3

Žiadosť o financovanie

1.   Na účely uplatňovania čl. 4 nariadenia (ES) č. 2004/2003, každá politická strana na európskej úrovni, ktorá si želá získať príspevok zo všeobecného rozpočtu Európskej únie, predloží písomnú žiadosť predsedovi Európskeho parlamentu pred 15. novembrom roka, ktorý predchádza rozpočtovému roku, na ktorý sa príspevok žiada. Podmienky stanovené v čl. 3 nariadenia (ES) č. 2004/2003 musia byť splnené v deň predloženia žiadosti.

2.   Formulár žiadosti o príspevok tvorí prílohu týchto predpisov (pozri prílohu 1). Je tiež k dispozícii na internetovej stránke Parlamentu.

3.   Oznámenia v zmysle čl. 4 ods. 3 nariadenia (ES) č. 2004/2003 sa zasielajú predsedovi Európskeho parlamentu.

Článok 4

Rozhodnutie o žiadosti o financovanie

1.   Na návrh generálneho tajomníka predsedníctvo preskúma prípustnosť žiadostí o financovanie na základe kritérií stanovených v čl. 3 a 4 nariadenia (ES) č. 2004/2003. Predsedníctvo, a v rámci prípravy rozhodnutia predsedníctva aj generálny tajomník, môžu vyzvať žiadateľa, aby v stanovenej lehote predložil doplňujúce dokumenty alebo poskytol informácie k dokumentom priloženým k žiadosti.

2.   Pred 15. februárom roka, ktorý predchádza rozpočtovému roku, na ktorý sa príspevok poskytuje, vydáva predsedníctvo zoznam príjemcov príspevkov a vyčlenené sumy. Ak sa žiadosti o financovanie nevyhovie, uvedie predsedníctvo vo svojom rozhodnutí dôvody zamietnutia žiadosti, najmä z hľadiska kritérií stanovených čl. 3 a 4 nariadenia (ES) č. 2004/2003.

Predsedníctvo prijíma rozhodnutie na základe preskúmania uvedeného v odseku 1. V rozhodnutí sa zohľadnia všetky zmeny, ku ktorým došlo od predloženia žiadosti a ktoré boli oznámené v súlade s čl. 4 ods. 3 nariadenia (ES) č. 2004/2003, ako aj zmeny, ktoré sú všeobecne známe.

Ak sa referenčné sumy určené pre žiadateľov odlišujú od súm uvedených v článku 1a v dôsledku zvýšenia počtu strán žiadajúcich o poskytnutie financovania alebo zvýšenia počtu poslancov, ktorí medzičasom vstúpili do takejto strany, generálny tajomník o tom okamžite informuje predsedníctvo, ktoré môže vyzvať predsedu, aby predložil návrh príslušnému výboru na úpravu disponibilných prostriedkov.

3.   Predseda písomne informuje žiadateľov o opatreniach prijatých v súvislosti s ich žiadosťami. Ak sa žiadosti o financovanie vyhovelo, k oznámeniu sa priloží návrh dohody o poskytnutí príspevku, ktorú má príjemca podpísať. Ak sa žiadosti o financovanie nevyhovelo, v rozhodnutí sa uvedú dôvody predsedníctva na jej zamietnutie. Predsedníctvo informuje žiadateľov, ktorých žiadostiam o financovanie nevyhovelo, do pätnástich kalendárnych dní po tom, ako oboznámilo žiadateľov, ktorých žiadostiam o poskytnutie príspevku vyhovelo.

Článok 5

Dohoda o poskytnutí príspevku

Príspevok poskytnutý politickej strane na európskej úrovni je predmetom písomnej dohody medzi Európskym parlamentom, zastúpeným predsedom alebo jeho zástupcom, a príjemcom príspevku. Text dohody o poskytnutí príspevku je uvedený v prílohe týchto predpisov (pozri prílohu 2). Dohoda musí byť riadne vyplnená a podpísaná obidvomi stranami do tridsiatich dní od rozhodnutia predsedníctva v zmysle článku 4. Po jej podpísaní znenie dohody o poskytnutí príspevku nemožno meniť.

Článok 6

Spôsob vyplatenia príspevku

1.   Ak predsedníctvo nerozhodne inak, politickým stranám na európskej úrovni sa príspevky vyplácajú formou preddavku v jednotnej splátke vo výške 80 % z maximálnej sumy príspevku stanoveného v článku I.3 ods. 2 dohody o poskytnutí príspevku, a to do 15 dní po podpise dohody:

2.   Zostatok príspevku sa príjemcovi vyplatí po uplynutí obdobia, na ktoré sa príspevok poskytuje, na základe skutočne vynaložených výdavkov príjemcu príspevku na plnenie programu činnosti. Ak celková suma vyplatených splátok presiahne celkovú výšku schváleného príspevku, Európsky parlament požiada o vrátenie neoprávnene vyplatenej sumy.

3.   Do 15. mája, najneskôr do 30. júna po ukončení rozpočtového roka predloží príjemca príspevku tieto doklady, aby Parlament mohol vyplatiť zostatok príspevku:

| — | záverečnú správu o plnení programu činnosti; |
| --- | --- |

—

záverečnú správu o plnení programu činnosti;

| — | záverečné vyúčtovanie o skutočne vynaložených oprávnených výdavkoch v súlade so štruktúrou predbežného rozpočtu; |
| --- | --- |

—

záverečné vyúčtovanie o skutočne vynaložených oprávnených výdavkoch v súlade so štruktúrou predbežného rozpočtu;

| — | celkový prehľad príjmov a výdavkov podľa účtovníctva vedeného príjemcom za obdobie, na ktoré bol príspevok poskytnutý v dohode o poskytnutí príspevku; |
| --- | --- |

—

celkový prehľad príjmov a výdavkov podľa účtovníctva vedeného príjemcom za obdobie, na ktoré bol príspevok poskytnutý v dohode o poskytnutí príspevku;

| — | správa o externom audite účtovníctva príjemcu vykonaného nezávislou organizáciou alebo odborníkom oprávneným na kontrolu účtovníctva v súlade s platným vnútroštátnym právom. |
| --- | --- |

—

správa o externom audite účtovníctva príjemcu vykonaného nezávislou organizáciou alebo odborníkom oprávneným na kontrolu účtovníctva v súlade s platným vnútroštátnym právom.

4.   Externý audit má za cieľ potvrdiť, že finančné doklady, ktoré príjemca predložil Parlamentu, zodpovedajú finančným ustanoveniam dohody o poskytnutí príspevku, že vykázané výdavky boli skutočne vynaložené, že prehľad príjmov je konečný, a že boli dodržané podmienky vyplývajúce z čl. 6, 7, 8 a čl. 10 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2004/2003.

5.   Do dvoch mesiacov od doručenia dokladov podľa odseku 3 predsedníctvo na návrh generálneho tajomníka schváli záverečnú správu o plnení programu činnosti a záverečné vyúčtovanie.

Za účelom schválenia záverečnej správy o plnení programu činnosti a záverečného vyúčtovania môže predsedníctvo vyzvať príjemcu, aby predložil doplňujúce dokumenty alebo poskytol ďalšie informácie. Príjemca je povinný tak urobiť do pätnástich dní od vyzvania.

Predsedníctvo môže po vypočutí zástupcov dotknutej politickej strany záverečnú správu o plnení programu činnosti a záverečné vyúčtovanie zamietnuť a požiadať o predloženie novej správy o plnení programu činnosti a nového vyúčtovania. Príjemca je povinný predložiť novú správu a nové vyúčtovanie do pätnástich dní od vyzvania.

Ak sa Parlament k záverečnej správe o plnení programu činnosti a záverečnému vyúčtovaniu písomne nevyjadrí v uvedenej dvojmesačnej lehote, považujú sa tieto za schválené.

6.   Príjemca príspevku je povinný Parlamentu oznámiť výšku úrokov alebo podobných výhod, ktoré získal na základe preddavku mu vyplateného Parlamentom. Takéto oznámenie je povinný doručiť spolu so žiadosťou o vyplatenie zostatku príspevku, čím sa ukončí postup predbežného financovania. Tieto úroky a výhody môžu byť predmetom výzvy o vrátenie preplatku vydanej generálnym tajomníkom alebo jeho zástupcom.

Článok 7

Určenie celkovej výšky príspevku

1.   Bez ohľadu na informácie získané neskôr na základe kontrol a auditov, predsedníctvo po vypočutí zástupcov dotknutej politickej strany, určí celkovú výšku príspevku na základe už schválených dokladov podľa čl. 6 ods. 3.

2.   Celková suma vyplatená príjemcovi príspevku Parlamentom nesmie v žiadnom prípade presiahnuť:

| — | celkovú výšku príspevku podľa čl. I.3 ods. I.3.2 dohody o poskytnutí príspevku, |
| --- | --- |

—

celkovú výšku príspevku podľa čl. I.3 ods. I.3.2 dohody o poskytnutí príspevku,

| — | 75 % skutočne vynaložených oprávnených výdavkov. |
| --- | --- |

—

75 % skutočne vynaložených oprávnených výdavkov.

3.   Celková výška príspevku je limitovaná rozdielom medzi príjmami a oprávnenými výdavkami rozpočtu príjemcu príspevku pri plnení programu činnosti a v žiadnom prípade nemá byť v zmysle znenia čl. 165 nariadenia o vykonávacích pravidlách zdrojom zisku príjemcu. Každý preplatok je dôvodom pre náležité skrátenie celkovej výšky príspevku.

4.   Na základe takto určenej celkovej výšky príspevku a celkovej sumy splátok vyplatených v súlade s dohodou o poskytnutí príspevku predsedníctvo určí výšku dlžného zostatku, ktorá sa má príjemcovi vyplatiť. Ak celková suma vyplatených splátok presiahne celkovú výšku schváleného príspevku, generálny tajomník alebo jeho zástupca vyzve príjemcu, aby vzniknutý preplatok vrátil.

Článok 8

Zastavenie platieb a skrátenie príspevku

Na návrh generálneho tajomníka predsedníctvo zastaví platby a skráti schválenú výšku príspevku a ak to uzná za vhodné, tiež vypovie dohodu o poskytnutí príspevku, a požiada o vrátenie príslušných čiastok, ak:

| a) | bol príspevok použitý na úhradu výdavkov nepovolených nariadením (ES) č. 2004/2003 |
| --- | --- |

a)

bol príspevok použitý na úhradu výdavkov nepovolených nariadením (ES) č. 2004/2003

| b) | príjemca nesplnil oznamovaciu povinnosť v zmysle čl. 4 ods. 3 nariadenia (ES) č. 2004/2003, |
| --- | --- |

b)

príjemca nesplnil oznamovaciu povinnosť v zmysle čl. 4 ods. 3 nariadenia (ES) č. 2004/2003,

| c) | neboli splnené kritériá a dodržané podmienky stanovené čl. 3 a čl. 6 nariadenia (ES) č. 2004/2003 |
| --- | --- |

c)

neboli splnené kritériá a dodržané podmienky stanovené čl. 3 a čl. 6 nariadenia (ES) č. 2004/2003

| d) | nastane jedna z okolností uvedených v čl. 93 a čl. 94 nariadenia o rozpočtových pravidlách. |
| --- | --- |

d)

nastane jedna z okolností uvedených v čl. 93 a čl. 94 nariadenia o rozpočtových pravidlách.

Pred prijatím rozhodnutia predsedníctvo umožní príjemcovi príspevku, aby sa ku vzniknutej nezrovnalosti vyjadril.

Článok 9

Vrátenie preplatkov

1.   Ak boli príjemcovi príspevku vyplatené čiastky, na ktoré nemá nárok, alebo ak je možné po ňom žiadať vrátenie preplatku na základe ustanovení dohody o poskytnutí príspevku, príjemca je povinný vrátiť preplatky v lehote a v súlade s podmienkami stanovenými Parlamentom.

2.   Ak príjemca príspevku nevráti preplatok v Parlamentom stanovenej lehote, Parlament zvýši úhrnnú sumu preplatkov o úroky z omeškania podľa sadzby uvedenej v čl. II.14 ods. 3 dohody o poskytnutí príspevku. Úroky z omeškania sa počítajú za obdobie od prvého dňa nasledujúcom po dni, v ktorom uplynula lehota na vrátenie preplatku, do dňa, v ktorom sa Parlamentu doručí dlžný preplatok, vrátane tohto dňa.

Článok 10

Kontrola a audit

1.   Generálny tajomník vykonáva pravidelné inšpekcie podľa čl. 5 ods. 1 nariadenia (ES) č. 2004/2003.

2.   Príjemca poskytne všetky podrobné informácie vyžiadané Parlamentom alebo každou externou organizáciou poverenou Parlamentom, aby Parlament mohol riadne preveriť plnenie programu činnosti a ustanovení dohody o poskytnutí príspevku.

3.   Pre potreby Parlamentu je príjemca povinný uchovávať originály všetkých, najmä účtovných, bankových a daňových dokladov, alebo vo výnimočných a odôvodnených prípadoch ich overené kópie, ktoré sa na dohodu o poskytnutí príspevku vzťahujú počas piatich rokov odo dňa vyplatenia zostatku podľa čl. I.4 dohody o poskytnutí príspevku.

4.   Príjemca príspevku je povinný umožniť Parlamentu uskutočniť audit o využití prostriedkov z príspevku vykonaný buď priamo zástupcami Parlamentu alebo prostredníctvom inej externej organizácie, ktorú Parlament na tento účel poveril. Takéto audity sa môžu uskutočňovať po celú dobu účinnosti dohody o poskytnutí príspevku až do zaplatenia zostatku, a tiež po dobu piatich rokov odo dňa, v ktorom bol zostatok vyplatený. V prípade potreby môžu výsledky auditu viesť k prijatiu rozhodnutia predsedníctva o výzve na vrátenie preplatkov.

5.   Každá dohoda o poskytnutí príspevku výslovne udeľuje Európskemu parlamentu a Dvoru audítorov právo vykonať audit u politických strán na európskej úrovni, ktoré sú príjemcami príspevkov zo všeobecného rozpočtu Európskej únie, na základe záznamov uskutočnených na mieste.

6.   Podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) (6) môže tento úrad rovnako vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste v súlade s postupmi podľa platného práva Spoločenstva na ochranu finančných záujmov Európskych spoločenstiev proti podvodom a ostatným protiprávnym konaniam. V prípade potreby môžu výsledky vyšetrovania OLAFu viesť k prijatiu rozhodnutia predsedníctva o výzve na vrátenie preplatkov.

Článok 11

Technická pomoc

1.   V súlade s rozhodnutím predsedníctva zo 14. marca 2000 o využívaní priestorov Európskeho parlamentu externými užívateľmi, v znení rozhodnutia z 2. júna 2003, môže predsedníctvo na návrh generálneho tajomníka poskytnúť politickým stranám na európskej úrovni technickú pomoc a každý iný druh technickej podpory schválenej neskoršími predpismi. Predsedníctvo môže delegovať niektoré druhy rozhodnutí o poskytnutí technickej pomoci na generálneho tajomníka.

2.   Každý rok do troch mesiacov po ukončení rozpočtového roka predkladá generálny tajomník predsedníctvu správu, ktorá podrobne popisuje technickú pomoc poskytnutú každej politickej strane na európskej úrovni Európskym parlamentom. Správa sa zverejní na internetovej stránke Parlamentu.

Článok 12

Zverejnenie

Informácie o všetkých príspevkoch politickým stranám na európskej úrovni schválených Parlamentom počas daného rozpočtového roka sa zverejnia na internetovej stránke Európskeho parlamentu počas prvých šiestich mesiacov nasledujúcich po ukončení rozpočtového roka. Tieto informácie uvádzajú:

| — | meno a adresu príjemcu príspevku, |
| --- | --- |

—

meno a adresu príjemcu príspevku,

| — | účel, na ktorý bol príspevok schválený, |
| --- | --- |

—

účel, na ktorý bol príspevok schválený,

| — | celková výška príspevku a pomer, ktorým sa financovanie prostredníctvom príspevku podieľa na celkovom rozpočte príjemcu príspevku. |
| --- | --- |

—

celková výška príspevku a pomer, ktorým sa financovanie prostredníctvom príspevku podieľa na celkovom rozpočte príjemcu príspevku.

Článok 13

Právo na podanie opravného prostriedku

Proti rozhodnutiam, ktoré boli prijaté podľa týchto predpisov, možno podať opravný prostriedok na Súdnom dvore Európskych spoločenstiev a Súde prvého stupňa Európskych spoločenstiev v súlade s podmienkami stanovenými v dohode o poskytnutí príspevku.

Článok 14

Prechodné pravidlá plnenia rozpočtu na rok 2004

1.   Dátum uvedený v čl. 3 ods. 1 týchto predpisov sa nahrádza dátumom 23. júla 2004 a dátum uvedený v čl. 4 ods. 2 dátumom 16. septembra 2004.

2.   Odchýlením sa od čl. 6 ods. 1 týchto predpisov sa vyplatí iba jediná splátka vo výške 80 % z najvyššej sumy príspevku podľa čl. I.3 ods. I.3.2 dohody o poskytnutí príspevku do pätnástich dní od jej podpisu.

Článok 15

Kontrola predpisov

Generálny tajomník Európskeho parlamentu predloží predsedníctvu do 30. septembra 2005 správu o uplatňovaní týchto predpisov. V prípade potreby sa v správe uvedú návrhy na ich zmeny a tiež návrhy na zmeny systému financovania politických strán na európskej úrovni podľa nariadenia (ES) č. 2004/2003.

Článok 16

Účinnosť

Tieto predpisy nadobúdajú účinnosť prvým dňom nasledujúcim po ich uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

---

(1)  Zmenené a doplnené rozhodnutím predsedníctva z 1. februára 2006.

(2)  Ú. v. EÚ L 297, 15.11.2003, s. 1.

(3)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

(4)  Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 1.

(5)  Ú. v. ES L 336, 30.12.2000, s. 75.

(6)  Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 1.

---

PRÍLOHA 1

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

PRÍLOHA 2

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

Komisia

| 28.6.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 150/33 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 150/33

---

Výmenný kurz eura (1)

27. júna 2006

(2006/C 150/03)

1 euro=

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,2567 |
| JPY | Japonský jen | 146,42 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4572 |
| GBP | Britská libra | 0,69070 |
| SEK | Švédska koruna | 9,2313 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,5669 |
| ISK | Islandská koruna | 95,45 |
| NOK | Nórska koruna | 7,9435 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CYP | Cyperská libra | 0,5750 |
| CZK | Česká koruna | 28,462 |
| EEK | Estónska koruna | 15,6466 |
| HUF | Maďarský forint | 279,13 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,6960 |
| MTL | Maltská líra | 0,4293 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,0639 |
| RON | Rumunský lei | 3,5972 |
| SIT | Slovinský toliar | 239,65 |
| SKK | Slovenská koruna | 38,149 |
| TRY | Turecká líra | 2,0626 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,7170 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,4112 |
| HKD | Hongkongský dolár | 9,7605 |
| NZD | Novozélandský dolár | 2,0847 |
| SGD | Singapurský dolár | 2,0072 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 204,92 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 9,1437 |
| CNY | Čínsky juan | 10,0525 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,2565 |
| IDR | Indonézska rupia | 11 756,43 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,631 |
| PHP | Filipínske peso | 67,202 |
| RUB | Ruský rubeľ | 33,9980 |
| THB | Thajský baht | 48,339 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,2567

JPY

Japonský jen

146,42

DKK

Dánska koruna

7,4572

GBP

Britská libra

0,69070

SEK

Švédska koruna

9,2313

CHF

Švajčiarsky frank

1,5669

ISK

Islandská koruna

95,45

NOK

Nórska koruna

7,9435

BGN

Bulharský lev

1,9558

CYP

Cyperská libra

0,5750

CZK

Česká koruna

28,462

EEK

Estónska koruna

15,6466

HUF

Maďarský forint

279,13

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,6960

MTL

Maltská líra

0,4293

PLN

Poľský zlotý

4,0639

RON

Rumunský lei

3,5972

SIT

Slovinský toliar

239,65

SKK

Slovenská koruna

38,149

TRY

Turecká líra

2,0626

AUD

Austrálsky dolár

1,7170

CAD

Kanadský dolár

1,4112

HKD

Hongkongský dolár

9,7605

NZD

Novozélandský dolár

2,0847

SGD

Singapurský dolár

2,0072

KRW

Juhokórejský won

1 204,92

ZAR

Juhoafrický rand

9,1437

CNY

Čínsky juan

10,0525

HRK

Chorvátska kuna

7,2565

IDR

Indonézska rupia

11 756,43

MYR

Malajzijský ringgit

4,631

PHP

Filipínske peso

67,202

RUB

Ruský rubeľ

33,9980

THB

Thajský baht

48,339

---

(1)

Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

| 28.6.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 150/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 150/34

---

Začatie konania

(Vo veci č. COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez)

(2006/C 150/04)

(Text s významom pre EHP)

Dňa 19. júna 2006 Komisia rozhodla o začatí konania vo vyššie uvedenej veci po tom ako zistila, že oznámená koncentrácia vyvoláva vážne obavy o jej zlučiteľnosti so spoločným trhom. Začatie konania otvára druhú fázu preskúmania oznámenej koncentrácie. Rozhodnutie je založené na článku 6 ods. 1 písm. c) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004.

Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby oznámili Komisii svoje pripomienky k oznámenej koncentrácii.

Pripomienky je potrebné doručiť Komisii do 15 dní odo dňa zverejnenia tohto oznámenia, v opačnom prípade tieto pripomienky nemusia byť v predmetnom konaní plne zohľadnené. Pripomienky je potrebné doručiť faxom (na číslo (32-2) 296 43 01 alebo 296 72 44) alebo poštou s uvedením čísla konania COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez, na nasledujúcu adresu:

| Commission of the European Communities |
| --- |
| Competition DG |
| Merger Network |
| Rue Joseph II/Jozef II – straat 70 |
| B-1000 Brussels |

Commission of the European Communities

Competition DG

Merger Network

Rue Joseph II/Jozef II – straat 70

B-1000 Brussels

---

| 28.6.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 150/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 150/35

---

ŠTÁTNA POMOC — ČESKÁ REPUBLIKA

Štátna pomoc č. C 12/2006 (ex N 132/2005)

Schéma pomoci na podporu kombinovanej dopravy

Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES

(2006/C 150/05)

(Text s významom pre EHP)

Listom z dňa 4. apríla 2006, ktorý je uvedený v autentickom jazyku na stranách nasledujúcich po tomto zhrnutí, Komisia oznámila Českej republike svoje rozhodnutie začať konanie v súvislosti s časťou uvedenej pomoci/opatrenia, a to podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES.

Komisia sa rozhodla, že nevznesie žiadne námietky proti niektorej ďalšej schéme pomoci/opatreniu, ako sa uvádza v liste, ktorý nasleduje po tomto zhrnutí.

Zainteresované strany môžu predložiť svoje pripomienky k schéme pomoci/opatreniu, vo veci ktorého Komisia začína konanie, do jedného mesiaca odo dňa uverejnenia tohto zhrnutia a nasledujúceho listu, na adresu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Energy and Transport |
| Directorate A |
| Building/Office DM 28 6/109 |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 296 41 04 |

European Commission

Directorate-General for Energy and Transport

Directorate A

Building/Office DM 28 6/109

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 296 41 04

Tieto pripomienky budú oznámené Českej republike. Zainteresovaná strana, ktorá predkladá pripomienky, môže písomne požiadať, aby sa s informáciami o jej totožnosti zaobchádzalo dôverne, pričom treba uviesť dôvody tejto žiadosti.

TEXT ZHRNUTIA

KONANIE

Listom zo 16. marca 2005 Stále zastúpenie Českej republiky informovalo o schéme pomoci na podporu kombinovanej dopravy. Schéma pomoci bola zaregistrovaná 16. marca 2005 ako N 132/2005. Listom z 19. marca 2005 Komisia položila ďalšie otázky v súvislosti s touto schémou pomoci a príslušné české orgány naň odpovedali listom, ktorý zaregistrovalo GR pre energetiku a dopravu 11. júla 2005. Dňa 14. júna 2005 sa uskutočnilo pracovné stretnutie medzi príslušnými českými orgánmi a útvarmi Komisie. Listom z 5. septembra 2005 Komisia poslala druhú žiadosť o informácie. Príslušné české orgány odpovedali na túto žiadosť listom z 5. októbra 2005. Listom z 1. decembra 2005 Komisia poslala tretiu žiadosť o informácie. Príslušné české orgány odpovedali na túto žiadosť listom z 9. januára 2006.

OPIS OPATRENIA/SCHÉMY POMOCI, VO VECI KTOREJ KOMISIA ZAČÍNA KONANIE

Príjemcami budú prevádzkovatelia kombinovanej dopravy, železniční prepravcovia a prevádzkovatelia terminálov. Nárok na podporu majú všetky veľké, malé a stredné podniky. Majú na ňu nárok aj všetky spoločnosti EÚ, ktoré majú v Českej republike zaregistrované svoje prevádzky, agentúry, pobočky alebo dcérske spoločnosti.

Očakávaný rozpočet na obdobie rokov 2006 – 2010 je 1 580 miliónov CZK (55 702 450 EUR).

Právny základ tvorí návrh uznesenia vlády Českej republiky o koncepcii rozvoja a podpory kombinovanej dopravy na obdobie 2006 – 2010.

Cieľom tejto schémy pomoci je rozvíjať kombinovanú dopravu a dosiahnuť presun nákladnej dopravy z ciest v prospech iných možností prepravy. Malo by sa ňou hlavne zintenzívniť používanie nesprevádzanej kombinovanej dopravy, a to zvýšením jej konkurencieschopnosti.

Česká republika očakáva tieto opatrenia: podporu na výstavbu, rozširovanie a modernizáciu už existujúcich terminálov kombinovanej dopravy, podporu na nadobudnutie zariadení kombinovanej dopravy a na investičné príspevky a napokon podporu na počiatočnú fázu budovania trás kombinovanej dopravy.

Pokiaľ ide o podporu na nadobudnutie zariadení kombinovanej dopravy a na investičné príspevky, jedno z uvedených opatrení sa týka podpory na nákup špeciálnych vagónov, ktoré by sa používali v kombinovanej doprave. Príslušné orgány Českej republiky vo svojom informatívnom liste predpokladajú, že tieto špeciálne vagóny nebude možné používať v tradičnej železničnej doprave, ale iba na prepravu intermodálnych prepravných jednotiek. Tieto vagóny majú špeciálnu konštrukciu, prispôsobenú iba na prepravu intermodálnych prepravných jednotiek, takže ich nie je možné použiť na prepravu tovaru, ktorý sa prepravuje tradičnými železničnými vozňami – tieto vagóny napríklad nemajú dno, bočnice ani nožné lišty, sú však vybavené zaisťovacím mechanizmom (otočnými zámkami). Podpora je určená výlučne na tieto špeciálne železničné vagóny a žiadateľ musí dodať ich presnú špecifikáciu a používať ich len na konkrétnej novej trase kombinovanej dopravy. Základným cieľom podporného programu je zabezpečiť nevyhnutné množstvo železničných vagónov pre konkrétnu trasu kombinovanej dopravy alebo železničné vagóny pre „nové“ systémy kombinovanej dopravy (napr. príprava na prechod na cestné prívesy), ktoré sa v Českej republike zatiaľ nevyskytujú. Rovnaké zásady sa budú dodržiavať aj v prípade špeciálnych cestných vozidiel pre kombinovanú dopravu a podpora bude zahŕňať aj intermodálne prepravné jednotky s výnimkou kontajnerov ISO.

Intenzita pomoci nepresiahne výšku 50 % z celkových nákladov na podporu infraštruktúry a 30 % z celkových nákladov na nadobudnutie zariadení kombinovanej dopravy a na spustenie nových trás kombinovanej dopravy.

HODNOTENIE OPATRENIA/SCHÉMY POMOCI

Podľa článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES každá pomoc, ktorú poskytne členský štát a ktorá ohrozuje alebo môže ohroziť hospodársku súťaž, je nezlučiteľná so spoločným trhom, ak ovplyvňuje obchodovanie medzi členskými štátmi, pravda ak nie je v zmluve ustanovené inak. Podľa navrhnutej schémy pomoci vybraní príjemcovia dostanú štátne príspevky na náklady vzniknuté prepravou tovaru kombinovanou dopravou, zatiaľ čo ostatné hospodárske jednotky, či už vnútroštátne, alebo z iných členských štátov, ktoré sú aktívne v tej istej oblasti, nedostanú tieto príspevky. Vzhľadom na uvedené Komisia konštatuje, že schéma pomoci, o ktorej informovala Česká republika, znamená pomoc v zmysle článku 87 ods. 1, a preto je spravidla zakázaná, iba ak by ju bolo možné pokladať za zlučiteľnú so spoločným trhom v zmysle akejkoľvek výnimky ustanovenej v zmluve alebo v sekundárnych právnych predpisoch.

V článku 87 ods. 3 písm. c) sa uvádza, že pomoc určenú na uľahčenie rozvoja niektorých hospodárskych činností alebo niektorých hospodárskych odvetví možno pokladať za zlučiteľnú so spoločným trhom, ak nenarúša podmienky obchodovania do tej miery, že by bola v rozpore so spoločným záujmom. Rozvoj kombinovanej dopravy a činností, ktoré redukujú zahltenie ciest, je v spoločnom záujme nás všetkých a zodpovedá teda článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy. Článok 87 ods. 3 písm. c) zmluvy preto predstavuje primeraný právny základ na analýzu uvedenej schémy pomoci.

Komisia má pochybnosti, či podporu na nákup určitého typu vagónov určených na použitie v kombinovanej doprave možno vyhlásiť za zlučiteľnú so zmluvou. Zvláštnu pozornosť treba venovať možnosti oprávniť štátnu pomoc v prípade železničného vozňového parku, najmä ak berieme do úvahy riziko, že v závislosti od charakteru príslušných finančných prostriedkov sa môže takáto pomoc rovnať prevádzkovej pomoci, ktorú Komisia zvlášť obmedzuje.

Na druhej strane, vzhľadom na politiku Komisie, v rámci ktorej sa kombinovaná doprava podporuje, uvedené opatrenie možno pokladať za zlučiteľné s článkom 87 ods. 3 písm. c), najmä ak sa zabezpečí, aby sa tieto vagóny dali používať iba v kombinovanej doprave a nie v bežnej železničnej preprave, napriek tvrdeniam príslušných českých orgánov. V súčasnom štádiu Komisia nemá dostatok informácií, aby mohla s definitívnou platnosťou skonštatovať, že tieto vagóny môžu byť používané výlučne v sieti služieb kombinovanej dopravy.

Na druhej strane by podporu na nadobudnutie železničného vozňového parku, ktorý by nebol určený výlučne pre potreby kombinovanej dopravy, bolo možné vyhlásiť za zlučiteľnú, keby boli príjemcami podpory iba malé alebo stredné podniky. Článkom 4 ods. 5 nariadenia Komisie (ES) č. 70/2001 z 12. januára 2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom (1) sa povoľuje investičná podpora na železničné vozne pre malé a stredné podniky. Konkrétny rozsah pomoci stanovený článkom 4 ods. 2 je 15 % pre malé podniky a 7,5 % pre stredné podniky. Aby bolo možné uvedené ustanovenia uplatniť, Komisia bude potrebovať uistenie, že z uvedeného opatrenia budú profitovať iba malé a stredné podniky, a to v daných medziach.

V súlade s článkom 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 každú nezákonnú pomoc možno od príjemcu vymáhať.

TEXT LISTU

„Komise by ráda informovala Českou republiku, že se po prozkoumání informací poskytnutých orgány České republiky ohledně výše uvedené podpory/opatření rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, pokud jde o investiční podporu pro železniční vozy, které mají být použity v kombinované dopravě, a nevznést vůči žádné z částí oznámeného opatření námitky.

1.   Postup

| 1. | Dopisem ze dne 16. března 2005 oznámilo Stále zastoupení České republiky program podpory kombinované dopravy. Dne 16. března 2005 byla podpora zaevidována pod číslem N 132/2005. |
| --- | --- |

1.

Dopisem ze dne 16. března 2005 oznámilo Stále zastoupení České republiky program podpory kombinované dopravy. Dne 16. března 2005 byla podpora zaevidována pod číslem N 132/2005.

| 2. | V dopise ze dne 19. května 2005 položila Komise v souvislosti s tímto programem další otázky a orgány České republiky na ně odpověděly dopisem, který GŘ TREN zaevidovalo dne 11. července 2005. |
| --- | --- |

2.

V dopise ze dne 19. května 2005 položila Komise v souvislosti s tímto programem další otázky a orgány České republiky na ně odpověděly dopisem, který GŘ TREN zaevidovalo dne 11. července 2005.

| 3. | Dne 14. června 2005 se konala technická schůzka s orgány České republiky a útvary Komise. |
| --- | --- |

3.

Dne 14. června 2005 se konala technická schůzka s orgány České republiky a útvary Komise.

| 4. | Druhá žádost o informace byla zaslána dopisem ze dne 5. září 2005. Orgány České republiky na tuto žádost odpověděly dopisem ze dne 5. října 2005. Třetí žádost o informace byla zaslána dopisem ze dne 1. prosince 2005. Orgány České republiky na tuto žádost odpověděly dopisem ze dne 9. ledna 2006. |
| --- | --- |

4.

Druhá žádost o informace byla zaslána dopisem ze dne 5. září 2005. Orgány České republiky na tuto žádost odpověděly dopisem ze dne 5. října 2005. Třetí žádost o informace byla zaslána dopisem ze dne 1. prosince 2005. Orgány České republiky na tuto žádost odpověděly dopisem ze dne 9. ledna 2006.

2.   Popis programu

2.1   Cíl

| 5. | Cílem programu je rozvinout kombinovanou dopravu, a přesunout tak přepravu nákladu ze silniční dopravy na jiné druhy dopravy. Tento program by měl především posílit využívání nedoprovázené kombinované dopravy zlepšením její konkurenceschopnosti. |
| --- | --- |

5.

Cílem programu je rozvinout kombinovanou dopravu, a přesunout tak přepravu nákladu ze silniční dopravy na jiné druhy dopravy. Tento program by měl především posílit využívání nedoprovázené kombinované dopravy zlepšením její konkurenceschopnosti.

Právní základ

| 6. | Návrh usnesení vlády České republiky ke koncepci rozvoje a podpory kombinované dopravy pro období 2006 až 2010 (dále jen ‚návrh usnesení‘). |
| --- | --- |

6.

Návrh usnesení vlády České republiky ke koncepci rozvoje a podpory kombinované dopravy pro období 2006 až 2010 (dále jen ‚návrh usnesení‘).

2.2   Příjemci podpory

| 7. | Příjemci podpory budou provozovatelé kombinované dopravy, železniční dopravci a provozovatelé překladišť. Způsobilé jsou všechny velké, malé a střední podniky. |
| --- | --- |

7.

Příjemci podpory budou provozovatelé kombinované dopravy, železniční dopravci a provozovatelé překladišť. Způsobilé jsou všechny velké, malé a střední podniky.

| 8. | K podpoře mají přístup všechny společnosti v EU, které mají sídlo, agentury, pobočky nebo dceřiné společnosti v České republice. |
| --- | --- |

8.

K podpoře mají přístup všechny společnosti v EU, které mají sídlo, agentury, pobočky nebo dceřiné společnosti v České republice.

2.3   Druh a míra podpory

| 9. | Podpora se uskuteční formou nevratných dotací. |
| --- | --- |

9.

Podpora se uskuteční formou nevratných dotací.

Podprogram 1:   Podpora na výstavbu nových, rozšíření a modernizaci stávajících překladišť kombinované dopravy

| 10. | Dotovaná překladiště musí být veřejná a dostupná na základě nediskriminačního přístupu všem zúčastněným provozovatelům a uživatelům. |
| --- | --- |

10.

Dotovaná překladiště musí být veřejná a dostupná na základě nediskriminačního přístupu všem zúčastněným provozovatelům a uživatelům.

| 11. | Mezi uznatelné náklady patří:






  — | získání pozemků, pokud jsou bezprostředně nutné pro technologii překládky a s tím související dopravu, |
| --- | --- | --- |

11.

Mezi uznatelné náklady patří:

—

získání pozemků, pokud jsou bezprostředně nutné pro technologii překládky a s tím související dopravu,

| — | opatření v oblasti infrastruktury, která jsou na těchto pozemcích nutná pro překládku, případně stanovená právními předpisy [včetně ADR (2), RID (3) a ADN (4)], |
| --- | --- |

—

opatření v oblasti infrastruktury, která jsou na těchto pozemcích nutná pro překládku, případně stanovená právními předpisy [včetně ADR (2), RID (3) a ADN (4)],

| — | pozemní stavby, pokud jsou potřebné k rozvoji činností souvisejících s provozováním překladiště, |
| --- | --- |

—

pozemní stavby, pokud jsou potřebné k rozvoji činností souvisejících s provozováním překladiště,

| — | mechanismy a technická zařízení pro překládku. |
| --- | --- |

—

mechanismy a technická zařízení pro překládku.

| 12. | Podporovat lze rovněž náklady na nové překládací mechanismy, které nahrazují překládací mechanismy ve stávajících překladištích kombinované dopravy po uplynutí doby jejich životnosti, pokud je nezbytnost jejich podpory zvlášť prokázána. Při stanovení výše příspěvku se bere v úvahu zůstatková hodnota každého nahrazovaného mechanismu. |
| --- | --- |

12.

Podporovat lze rovněž náklady na nové překládací mechanismy, které nahrazují překládací mechanismy ve stávajících překladištích kombinované dopravy po uplynutí doby jejich životnosti, pokud je nezbytnost jejich podpory zvlášť prokázána. Při stanovení výše příspěvku se bere v úvahu zůstatková hodnota každého nahrazovaného mechanismu.

| 13. | Míra podpory dosáhne nejvýše 65 % uznatelných nákladů dotovaného záměru, avšak nejvýše 50 % celkové výše vzniklých nákladů. |
| --- | --- |

13.

Míra podpory dosáhne nejvýše 65 % uznatelných nákladů dotovaného záměru, avšak nejvýše 50 % celkové výše vzniklých nákladů.

| 14. | Podmínkou pro poskytnutí podpory je, že financování investičního záměru není pouze pro soukromý kapitál rentabilní a poskytnutí investiční dotace nevede k narušení hospodářské soutěže. Příjemce podpory musí provozovat uvedené zařízení po dobu nejméně 15 let při výši podílu příspěvku nad 50 % uznatelných nákladů, po dobu nejméně 10 let při výši podílu příspěvku mezi 30 % až 50 % z celkových investičních nákladů a po dobu nejméně 5 let při výši podílu příspěvku méně než 30 % z celkových investičních nákladů. |
| --- | --- |

14.

Podmínkou pro poskytnutí podpory je, že financování investičního záměru není pouze pro soukromý kapitál rentabilní a poskytnutí investiční dotace nevede k narušení hospodářské soutěže. Příjemce podpory musí provozovat uvedené zařízení po dobu nejméně 15 let při výši podílu příspěvku nad 50 % uznatelných nákladů, po dobu nejméně 10 let při výši podílu příspěvku mezi 30 % až 50 % z celkových investičních nákladů a po dobu nejméně 5 let při výši podílu příspěvku méně než 30 % z celkových investičních nákladů.

| 15. | Příjemce podpory je povinen na stavební práce a dodávky vypsat výběrové řízení. Výběr dodavatele zakázky týkající se podporovaného záměru musí příjemce podpory provést v souladu se zákonem č. 40/2004 Sb., o veřejných zakázkách, ve znění pozdějších předpisů a vyhláškou č. 240/2004 Sb., o informačním systému o zadávání veřejných zakázek a metodách hodnocení nabídek podle jejich ekonomické výhodnosti. |
| --- | --- |

15.

Příjemce podpory je povinen na stavební práce a dodávky vypsat výběrové řízení. Výběr dodavatele zakázky týkající se podporovaného záměru musí příjemce podpory provést v souladu se zákonem č. 40/2004 Sb., o veřejných zakázkách, ve znění pozdějších předpisů a vyhláškou č. 240/2004 Sb., o informačním systému o zadávání veřejných zakázek a metodách hodnocení nabídek podle jejich ekonomické výhodnosti.

| 16. | Příjemci podpory musí svěřit správu infrastruktury třetím osobám pouze na základě zadávacího řízení v souladu se zákonem č. 40/2004 Sb., o veřejných zakázkách. Do uvedeného zákona byly provedeny příslušné právní předpisy Společenství týkající se této oblasti (5). |
| --- | --- |

16.

Příjemci podpory musí svěřit správu infrastruktury třetím osobám pouze na základě zadávacího řízení v souladu se zákonem č. 40/2004 Sb., o veřejných zakázkách. Do uvedeného zákona byly provedeny příslušné právní předpisy Společenství týkající se této oblasti (5).

| 17. | V České republice jsou překladiště kombinované dopravy ve vlastnictví soukromých společností. V současné době je provozováno osm překladišť kombinované dopravy. Nejvýznamnějšími překladišti z hlediska objemu překládky jsou Mělník, Praha-Uhříněves, Praha-Žižkov, Želechovice-Lípa. V ostatních překladištích (Lovosice, Přerov) jsou objemy překládky poměrně nízké a v přístavních překladištích (Děčín, Ústí nad Labem) představují téměř nulové hodnoty – v roce 2004 bylo po vnitrozemských vodních cestách v rámci kombinované dopravy přepraveno 240 TEU, tj. přibližně 2 000 t nákladu. |
| --- | --- |

17.

V České republice jsou překladiště kombinované dopravy ve vlastnictví soukromých společností. V současné době je provozováno osm překladišť kombinované dopravy. Nejvýznamnějšími překladišti z hlediska objemu překládky jsou Mělník, Praha-Uhříněves, Praha-Žižkov, Želechovice-Lípa. V ostatních překladištích (Lovosice, Přerov) jsou objemy překládky poměrně nízké a v přístavních překladištích (Děčín, Ústí nad Labem) představují téměř nulové hodnoty – v roce 2004 bylo po vnitrozemských vodních cestách v rámci kombinované dopravy přepraveno 240 TEU, tj. přibližně 2 000 t nákladu.

| 18. | Překladiště Praha-Žižkov ukončí zanedlouho provoz, neboť se nachází v hustě obydlené části hlavního města. |
| --- | --- |

18.

Překladiště Praha-Žižkov ukončí zanedlouho provoz, neboť se nachází v hustě obydlené části hlavního města.

| 19. | Žádné ze stávajících překladišť nesplňuje požadavky podle Dohody o nejdůležitějších trasách mezinárodní kombinované dopravy a souvisejících objektech (AGTC) (6). Ve většině případů nelze srovnávat infrastrukturu kombinované dopravy České republiky s infrastrukturou sousedních zemí, zejména Rakouska a Německa. |
| --- | --- |

19.

Žádné ze stávajících překladišť nesplňuje požadavky podle Dohody o nejdůležitějších trasách mezinárodní kombinované dopravy a souvisejících objektech (AGTC) (6). Ve většině případů nelze srovnávat infrastrukturu kombinované dopravy České republiky s infrastrukturou sousedních zemí, zejména Rakouska a Německa.

| 20. | Slovensko, vzniklé po rozdělení bývalého Československa, je v podobné situaci jako Česká republika. V žádné ze sousedních zemí (Polsku, Rakousku, Slovensku, Německu) se v bezprostřední blízkosti hranic České republiky překladiště nenacházejí. |
| --- | --- |

20.

Slovensko, vzniklé po rozdělení bývalého Československa, je v podobné situaci jako Česká republika. V žádné ze sousedních zemí (Polsku, Rakousku, Slovensku, Německu) se v bezprostřední blízkosti hranic České republiky překladiště nenacházejí.

Podprogram 2:   Podpora pořízení vybavení pro kombinovanou dopravu – investiční příspěvky.

Investiční příspěvky slouží k pořízení speciálních zařízení (vybavení), zejména pro inovační technická řešení, která jsou žádoucí pro zaváděcí fázi nových linek kombinované dopravy. Uznatelné investiční náklady jsou uvedeny v příloze 2 návrhu usnesení.

| 21. | Uznatelné položky budou určeny výhradně pro kombinovanou dopravu: | Uznatelné investiční náklady na pořízení:







  — | speciálních drážních vozidel a plavidel vnitrozemské vodní dopravy, určených pro kombinovanou dopravu a k nim vázaných překládacích mechanismů, |
| --- | --- | --- | --- |

21.

Uznatelné položky budou určeny výhradně pro kombinovanou dopravu:

Uznatelné investiční náklady na pořízení:

—

speciálních drážních vozidel a plavidel vnitrozemské vodní dopravy, určených pro kombinovanou dopravu a k nim vázaných překládacích mechanismů,

| — | Nákup posunovacích lokomotiv nepatří do uznatelných nákladů. |
| --- | --- |

—

Nákup posunovacích lokomotiv nepatří do uznatelných nákladů.

| — | Speciální železniční vozy určené výhradně k použití v kombinované dopravě. Ve svém oznámení uvádějí orgány České republiky, že tyto speciální železniční vozy nemohou být použity pro tradiční železniční služby, nýbrž výhradně a pouze pro přepravu intermodálních přepravních jednotek. Tyto železniční vozy mají speciální konstrukci uzpůsobenou pouze pro přepravu intermodálních přepravních jednotek, a proto nemohou být použity pro přepravu zboží, které přepravují tradiční železniční vozy. Vozy například nemají podlahu, boční či čelní stěny, avšak jsou vybaveny fixačními prvky (šroubové uzávěry). Dotace budou poskytnuty pouze na tyto speciální železniční vozy a žadatel musí předložit jejich přesnou specifikaci a využívat je pro konkrétní novou linku kombinované dopravy. Hlavním cílem podpory je zajistit nezbytný počet železničních vozů pro příslušnou linku kombinované dopravy nebo železniční vozy pro ‚nové‘ systémy kombinované dopravy (např. příprava silničních přípojných vozidel), které dosud nejsou v České republice provozovány. Stejná zásada se uplatní také v případě speciálních silničních vozidel pro kombinovanou dopravu a podpora se bude také týkat intermodálních přepravních jednotek s výjimkou ISO-kontejnerů. |
| --- | --- |

—

Speciální železniční vozy určené výhradně k použití v kombinované dopravě. Ve svém oznámení uvádějí orgány České republiky, že tyto speciální železniční vozy nemohou být použity pro tradiční železniční služby, nýbrž výhradně a pouze pro přepravu intermodálních přepravních jednotek. Tyto železniční vozy mají speciální konstrukci uzpůsobenou pouze pro přepravu intermodálních přepravních jednotek, a proto nemohou být použity pro přepravu zboží, které přepravují tradiční železniční vozy. Vozy například nemají podlahu, boční či čelní stěny, avšak jsou vybaveny fixačními prvky (šroubové uzávěry). Dotace budou poskytnuty pouze na tyto speciální železniční vozy a žadatel musí předložit jejich přesnou specifikaci a využívat je pro konkrétní novou linku kombinované dopravy. Hlavním cílem podpory je zajistit nezbytný počet železničních vozů pro příslušnou linku kombinované dopravy nebo železniční vozy pro ‚nové‘ systémy kombinované dopravy (např. příprava silničních přípojných vozidel), které dosud nejsou v České republice provozovány. Stejná zásada se uplatní také v případě speciálních silničních vozidel pro kombinovanou dopravu a podpora se bude také týkat intermodálních přepravních jednotek s výjimkou ISO-kontejnerů.

| — | Náklady na úpravu plavidel pro účely kombinované dopravy. Renovace plavidel se bude provádět v souladu s klasifikačními kritérii a pod dohledem uznávané klasifikační organizace, a to včetně zkoušení renovovaného plavidla loděnicí, kterou schválí uznávaná klasifikační organizace. |
| --- | --- |

—

Náklady na úpravu plavidel pro účely kombinované dopravy. Renovace plavidel se bude provádět v souladu s klasifikačními kritérii a pod dohledem uznávané klasifikační organizace, a to včetně zkoušení renovovaného plavidla loděnicí, kterou schválí uznávaná klasifikační organizace.

| — | inovačních systémů zpracování informací, které mají doklad o technické shodě a jsou povoleny pro provoz pro účely kombinované dopravy. |
| --- | --- |

—

inovačních systémů zpracování informací, které mají doklad o technické shodě a jsou povoleny pro provoz pro účely kombinované dopravy.

| | Uznatelné provozní náklady:







  — | náklady související s použitím infrastruktur železniční dopravy; |
| --- | --- | --- |

Uznatelné provozní náklady:

—

náklady související s použitím infrastruktur železniční dopravy;

| — | pronájem a odpisy přepravních jednotek, zejména výměnných nástaveb a kontejnerů (mimo ISO-kontejnery) a silničních návěsů umožňujících vertikální překládku, určených pro kombinovanou dopravu; |
| --- | --- |

—

pronájem a odpisy přepravních jednotek, zejména výměnných nástaveb a kontejnerů (mimo ISO-kontejnery) a silničních návěsů umožňujících vertikální překládku, určených pro kombinovanou dopravu;

| — | pronájem a odpisy drážních vozidel (lokomotiv, nákladních vozů) a plavidel vnitrozemské vodní dopravy, určených pro kombinovanou dopravu; |
| --- | --- |

—

pronájem a odpisy drážních vozidel (lokomotiv, nákladních vozů) a plavidel vnitrozemské vodní dopravy, určených pro kombinovanou dopravu;

| — | získání odborné způsobilosti osob přímo se podílejících na daném projektu kombinované dopravy; |
| --- | --- |

—

získání odborné způsobilosti osob přímo se podílejících na daném projektu kombinované dopravy;

| — | informační opatření, jejichž pomocí jsou v rámci daného záměru potenciální uživatelé informováni o nových nabídkách služeb kombinované dopravy. |
| --- | --- |

—

informační opatření, jejichž pomocí jsou v rámci daného záměru potenciální uživatelé informováni o nových nabídkách služeb kombinované dopravy.

| 22. | Míra podpory dosáhne nejvýše 30 % z celkových nákladů na pořízení vybavení pro kombinovanou dopravu. |
| --- | --- |

22.

Míra podpory dosáhne nejvýše 30 % z celkových nákladů na pořízení vybavení pro kombinovanou dopravu.

Podprogram 3:   Podpora zaváděcí fáze nových linek kombinované dopravy

| 23. | Cílem tohoto opatření je zavést kontinentální linky kombinované dopravy, a nabídnout tak alternativu k přímé silniční dopravě a zároveň zmírnit hospodářská rizika přímo související s provozem nových linek kombinované dopravy. Kontinentálními linkami se rozumí linky, které vyžadují svoz a rozvoz nákladu na obou koncích linky. Linkou kombinované dopravy se rozumí pravidelné spojení mezi několika místy, určené pro zásilky kombinované dopravy, včetně s tím spojených služeb. |
| --- | --- |

23.

Cílem tohoto opatření je zavést kontinentální linky kombinované dopravy, a nabídnout tak alternativu k přímé silniční dopravě a zároveň zmírnit hospodářská rizika přímo související s provozem nových linek kombinované dopravy. Kontinentálními linkami se rozumí linky, které vyžadují svoz a rozvoz nákladu na obou koncích linky. Linkou kombinované dopravy se rozumí pravidelné spojení mezi několika místy, určené pro zásilky kombinované dopravy, včetně s tím spojených služeb.

| 24. | Podmínkou pro poskytnutí podpory je, že se jedná o kombinovanou dopravu provozovanou na území České republiky. Předmětem podpory budou vnitrostátní i mezinárodní linky. U mezinárodních linek se podpora poskytne pouze na vzdálenost na území České republiky za předpokladu, že linka má začátek nebo konec v České republice. Na tranzitní linky lze poskytnout podporu pouze v případě, že linka má pravidelnou zastávku na území České republiky pro nakládku či vykládku zásilek kombinované dopravy. |
| --- | --- |

24.

Podmínkou pro poskytnutí podpory je, že se jedná o kombinovanou dopravu provozovanou na území České republiky. Předmětem podpory budou vnitrostátní i mezinárodní linky. U mezinárodních linek se podpora poskytne pouze na vzdálenost na území České republiky za předpokladu, že linka má začátek nebo konec v České republice. Na tranzitní linky lze poskytnout podporu pouze v případě, že linka má pravidelnou zastávku na území České republiky pro nakládku či vykládku zásilek kombinované dopravy.

| 25. | Dotace jsou zejména určeny na podporu kontinentálních linek kombinované dopravy. Tento podprogram však neumožňuje poskytnutí dotací na linky vedoucí do přístavů v Severním moři, do kterých již vedou linky kombinované dopravy z České republiky. |
| --- | --- |

25.

Dotace jsou zejména určeny na podporu kontinentálních linek kombinované dopravy. Tento podprogram však neumožňuje poskytnutí dotací na linky vedoucí do přístavů v Severním moři, do kterých již vedou linky kombinované dopravy z České republiky.

| 26. | K využití podpory musí žadatel prokázat, že linka má příznivý vliv na přesun ze silniční dopravy na jiné druhy dopravy šetrnější k životnímu prostředí a že je záměr v dlouhodobém časovém horizontu životaschopný a rentabilní. |
| --- | --- |

26.

K využití podpory musí žadatel prokázat, že linka má příznivý vliv na přesun ze silniční dopravy na jiné druhy dopravy šetrnější k životnímu prostředí a že je záměr v dlouhodobém časovém horizontu životaschopný a rentabilní.

| 27. | Pokud ve stanovené době nebude dosaženo stanovených cílů, nebo rentability podporované linky kombinované dopravy bude dosaženo před uplynutím stanovené doby, zastaví se poskytování podpory. |
| --- | --- |

27.

Pokud ve stanovené době nebude dosaženo stanovených cílů, nebo rentability podporované linky kombinované dopravy bude dosaženo před uplynutím stanovené doby, zastaví se poskytování podpory.

| 28. | Dotace lze poskytovat nejvýše po dobu tří let od zahájení provozu linky a může činit nejvýše 30 % z uznatelných nákladů. |
| --- | --- |

28.

Dotace lze poskytovat nejvýše po dobu tří let od zahájení provozu linky a může činit nejvýše 30 % z uznatelných nákladů.

| 29. | Každá dotovaná linka kombinované dopravy bude hodnocena a průběžně monitorována v souladu s podmínkami stanovenými v programu. Každou žádost posoudí hodnotící komise v souladu se stanovenými kritérii. Žádost musí také uvádět očekávaný přínos záměru oproti stávajícímu stavu, tj. s ohledem na silniční dopravu, a popis dopadu na stávající linky kombinované dopravy. Zejména se vypracuje metodika podobná metodice užívané pro projekt převodu na jiný druh dopravy podle projektu Marco Polo. |
| --- | --- |

29.

Každá dotovaná linka kombinované dopravy bude hodnocena a průběžně monitorována v souladu s podmínkami stanovenými v programu. Každou žádost posoudí hodnotící komise v souladu se stanovenými kritérii. Žádost musí také uvádět očekávaný přínos záměru oproti stávajícímu stavu, tj. s ohledem na silniční dopravu, a popis dopadu na stávající linky kombinované dopravy. Zejména se vypracuje metodika podobná metodice užívané pro projekt převodu na jiný druh dopravy podle projektu Marco Polo.

| 30. | Uznatelné náklady jsou stanoveny v příloze 2 návrhu usnesení a popsány v bodu 21. Pro podprogram 3 je podpora poskytována formou hrazení prokazatelné ztráty provozované linky – systémového neinvestičního příspěvku. |
| --- | --- |

30.

Uznatelné náklady jsou stanoveny v příloze 2 návrhu usnesení a popsány v bodu 21. Pro podprogram 3 je podpora poskytována formou hrazení prokazatelné ztráty provozované linky – systémového neinvestičního příspěvku.

2.4   Rozpočet a doba trvání

| 31. | Očekávaný rozpočet na období 2006 – 2010 činí 1 580 milionů Kč (55 702 450 EUR). |
| --- | --- |

31.

Očekávaný rozpočet na období 2006 – 2010 činí 1 580 milionů Kč (55 702 450 EUR).

2.5   Postup

| 32. | Hodnocení předložených žádostí o podporu provádí mezirezortní komise. Ministr dopravy jmenuje členy komise, složené ze zástupců ministerstva dopravy, financí, ministerstva pro místní rozvoj, životního prostředí a Svazu dopravy České republiky. Příjemce podpory musí postupovat v souladu se zákonem č. 40/2004 Sb., o veřejných zakázkách, ve znění pozdějších předpisů a vyhláškou č. 240/2004 Sb., o informačním systému o zadávání veřejných zakázek a metodách hodnocení nabídek podle jejich ekonomické výhodnosti. |
| --- | --- |

32.

Hodnocení předložených žádostí o podporu provádí mezirezortní komise. Ministr dopravy jmenuje členy komise, složené ze zástupců ministerstva dopravy, financí, ministerstva pro místní rozvoj, životního prostředí a Svazu dopravy České republiky. Příjemce podpory musí postupovat v souladu se zákonem č. 40/2004 Sb., o veřejných zakázkách, ve znění pozdějších předpisů a vyhláškou č. 240/2004 Sb., o informačním systému o zadávání veřejných zakázek a metodách hodnocení nabídek podle jejich ekonomické výhodnosti.

Žádosti musí splňovat tyto podmínky:

Pro podprogram 1:

| 33. | Důvodová zpráva, členěná na:






  — | popis současného stavu, |
| --- | --- | --- |

33.

Důvodová zpráva, členěná na:

—

popis současného stavu,

| — | zdůvodnění potřeby uskutečnění opatření, |
| --- | --- |

—

zdůvodnění potřeby uskutečnění opatření,

| — | popis navrhovaných variant, |
| --- | --- |

—

popis navrhovaných variant,

| — | porovnání stávající a budoucí dopravní situace, předpokládaný přepravený objem v tunách, tuno-kilometrech, zásilkách a přepravních jednotkách, |
| --- | --- |

—

porovnání stávající a budoucí dopravní situace, předpokládaný přepravený objem v tunách, tuno-kilometrech, zásilkách a přepravních jednotkách,

| — | předpokládaný přínos záměru, |
| --- | --- |

—

předpokládaný přínos záměru,

| — | provozní technologii, |
| --- | --- |

—

provozní technologii,

| — | stavebně-technický program, |
| --- | --- |

—

stavebně-technický program,

| — | popis, resp. zdůvodnění jednotlivých částí zařízení, |
| --- | --- |

—

popis, resp. zdůvodnění jednotlivých částí zařízení,

| — | popis vlivu na ostatní stávající překladiště kombinované dopravy (pokud jde o záměr v blízkosti státní hranice, je potřebné zohlednit i vliv na překladiště v sousedním státě). |
| --- | --- |

—

popis vlivu na ostatní stávající překladiště kombinované dopravy (pokud jde o záměr v blízkosti státní hranice, je potřebné zohlednit i vliv na překladiště v sousedním státě).

Pro podprogramy 2 a 3:

| 34. | Podpora záměru nesmí vést k narušení hospodářské soutěže mezi nesilničními druhy dopravy. Podmínkou získání podpory je, že zaváděcí fáze linky kombinované dopravy je nerentabilní. Naproti tomu je nutno prokázat, že po ukončení podpory bude provoz linky rentabilní. |
| --- | --- |

34.

Podpora záměru nesmí vést k narušení hospodářské soutěže mezi nesilničními druhy dopravy. Podmínkou získání podpory je, že zaváděcí fáze linky kombinované dopravy je nerentabilní. Naproti tomu je nutno prokázat, že po ukončení podpory bude provoz linky rentabilní.

| 35. | Je nutno uvést předpokládaný přínos záměru ve srovnání se stávající situací, zákaznický potenciál, dopad na konkurenční služby. |
| --- | --- |

35.

Je nutno uvést předpokládaný přínos záměru ve srovnání se stávající situací, zákaznický potenciál, dopad na konkurenční služby.

| 36. | V krátkém popisu záměru v žádosti je nutné shrnout podstatu obsahu záměru, jakož i důvody, proč se má realizovat, a dále uvést efekty (přínosy) záměru vedoucí ke zlepšení konkurenceschopnosti kombinované dopravy oproti stávajícímu stavu. Při žádosti o podporu pro zavedení technické inovace je potřebné přiložit povolení pro uvedení příslušných zařízení do provozu. |
| --- | --- |

36.

V krátkém popisu záměru v žádosti je nutné shrnout podstatu obsahu záměru, jakož i důvody, proč se má realizovat, a dále uvést efekty (přínosy) záměru vedoucí ke zlepšení konkurenceschopnosti kombinované dopravy oproti stávajícímu stavu. Při žádosti o podporu pro zavedení technické inovace je potřebné přiložit povolení pro uvedení příslušných zařízení do provozu.

| 37. | Z podkladů musí vyplývat, jaký zákaznický potenciál se otevírá tímto záměrem. Zde je nutno identifikovat okruh uživatelů při zavedení záměru, jakož i předpokládané prognózy plánovaného převedení přepravy ze silniční dopravy na kombinovanou dopravu. Žadatel musí předložit základní data, na základě kterých bude možné zkontrolovat skutečně dosažené přínosy záměru. |
| --- | --- |

37.

Z podkladů musí vyplývat, jaký zákaznický potenciál se otevírá tímto záměrem. Zde je nutno identifikovat okruh uživatelů při zavedení záměru, jakož i předpokládané prognózy plánovaného převedení přepravy ze silniční dopravy na kombinovanou dopravu. Žadatel musí předložit základní data, na základě kterých bude možné zkontrolovat skutečně dosažené přínosy záměru.

| 38. | Dále je nutno zhodnotit působení záměru na konkurenční služby. Sem patří jak současné relace, tak i stávající technické a technologické systémy kombinované dopravy. V této souvislosti je nutno prokázat, že záměr povede k převedení přepravy ze silniční dopravy na dopravu železniční nebo vnitrozemskou vodní a že nedojde k narušování stávající nabídky kombinované dopravy. |
| --- | --- |

38.

Dále je nutno zhodnotit působení záměru na konkurenční služby. Sem patří jak současné relace, tak i stávající technické a technologické systémy kombinované dopravy. V této souvislosti je nutno prokázat, že záměr povede k převedení přepravy ze silniční dopravy na dopravu železniční nebo vnitrozemskou vodní a že nedojde k narušování stávající nabídky kombinované dopravy.

| 39. | Podnikatelský záměr je nutno předložit pro časové období, které o 12 měsíců přesahuje dobu trvání požadované podpory. Z podnikatelského záměru musí vyplývat výše plánovaných nákladů a výnosů za každý rok plánované podpory i doba, ve které bude dosaženo hospodářské rentability záměru. Vývoj výnosů by měl obsahovat i vazbu na plánovanou linku kombinované dopravy ve vztahu k obvyklým cenám silniční dopravy. Od toho je nutno odvíjet výši požadované podpory. Pokud jsou pro záměr k dispozici další finanční zdroje, musí být uvedeny. V rizikové analýze je nutné prokázat, jak se promítnou změněné rámcové podmínky na úspěchu záměru, jakož i potřebu podpory. Subjekty, které výlučně nepodnikají v kombinované dopravě, musí vést průkazné oddělené účetnictví. |
| --- | --- |

39.

Podnikatelský záměr je nutno předložit pro časové období, které o 12 měsíců přesahuje dobu trvání požadované podpory. Z podnikatelského záměru musí vyplývat výše plánovaných nákladů a výnosů za každý rok plánované podpory i doba, ve které bude dosaženo hospodářské rentability záměru. Vývoj výnosů by měl obsahovat i vazbu na plánovanou linku kombinované dopravy ve vztahu k obvyklým cenám silniční dopravy. Od toho je nutno odvíjet výši požadované podpory. Pokud jsou pro záměr k dispozici další finanční zdroje, musí být uvedeny. V rizikové analýze je nutné prokázat, jak se promítnou změněné rámcové podmínky na úspěchu záměru, jakož i potřebu podpory. Subjekty, které výlučně nepodnikají v kombinované dopravě, musí vést průkazné oddělené účetnictví.

2.6   Hodnocení záměru

| 40. | V článku 10 návrhu usnesení je stanoven postup hodnocení záměru. Schvalovací instituce stanoví výzvou termín podání žádostí pro příslušný rok. Ve výzvě zveřejní, mimo podmínky uvedené v tomto programu, další podrobnosti upřesňující program v příslušném roce. |
| --- | --- |

40.

V článku 10 návrhu usnesení je stanoven postup hodnocení záměru. Schvalovací instituce stanoví výzvou termín podání žádostí pro příslušný rok. Ve výzvě zveřejní, mimo podmínky uvedené v tomto programu, další podrobnosti upřesňující program v příslušném roce.

| 41. | Žadatel o podporu doručí schvalovací instituci v termínu daném výzvou žádost o poskytnutí podpory včetně požadovaných příloh. Mezirezortní komise na základě posouzení úplnosti žádosti včetně příloh a vyhodnocení kritérií uvedených v příloze 5 návrhu usnesení ‚Kontrolní list hodnocení záměru‘ vybere konkrétní příjemce podpory a doporučí výši příspěvku. |
| --- | --- |

41.

Žadatel o podporu doručí schvalovací instituci v termínu daném výzvou žádost o poskytnutí podpory včetně požadovaných příloh. Mezirezortní komise na základě posouzení úplnosti žádosti včetně příloh a vyhodnocení kritérií uvedených v příloze 5 návrhu usnesení ‚Kontrolní list hodnocení záměru‘ vybere konkrétní příjemce podpory a doporučí výši příspěvku.

| 42. | Kritéria stanovená v příloze 5 se mimo jiné týkají relevance a kvality záměru včetně slučitelnosti záměru s dopravní politikou Společenství a České republiky, politiky životního prostředí, příznivého dopadu v kombinované dopravě, pokud jde o zvýšení objemu přepravy přepravních jednotek přepravovaných ročně, příznivého vlivu na modalsplit, technické úrovně projektu a případných multiplikačních efektů. Hodnocení také přihlíží k hodnocení žadatelů a horizontálním cílům jako nediskriminace. |
| --- | --- |

42.

Kritéria stanovená v příloze 5 se mimo jiné týkají relevance a kvality záměru včetně slučitelnosti záměru s dopravní politikou Společenství a České republiky, politiky životního prostředí, příznivého dopadu v kombinované dopravě, pokud jde o zvýšení objemu přepravy přepravních jednotek přepravovaných ročně, příznivého vlivu na modalsplit, technické úrovně projektu a případných multiplikačních efektů. Hodnocení také přihlíží k hodnocení žadatelů a horizontálním cílům jako nediskriminace.

| 43. | Schvalovací instituce vydá vybraným žadatelům ‚Rozhodnutí o registraci záměru‘, což je považováno za odsouhlasení daného záměru k podpoře. V tomto rozhodnutí si současně může vyžádat doplnění (upřesnění) příloh dle podmínek programu. |
| --- | --- |

43.

Schvalovací instituce vydá vybraným žadatelům ‚Rozhodnutí o registraci záměru‘, což je považováno za odsouhlasení daného záměru k podpoře. V tomto rozhodnutí si současně může vyžádat doplnění (upřesnění) příloh dle podmínek programu.

| 44. | Žadatel, který obdržel Rozhodnutí o registraci záměru, doručí do stanoveného termínu žádost o vydání ‚Rozhodnutí o účasti státního rozpočtu na financování záměru‘ včetně požadovaných příloh dle čl. 8 návrhu usnesení. Pokud žadatel toto ve stanoveném termínu nedodá, vystavuje se nebezpečí, že mu bude registrace zrušena. |
| --- | --- |

44.

Žadatel, který obdržel Rozhodnutí o registraci záměru, doručí do stanoveného termínu žádost o vydání ‚Rozhodnutí o účasti státního rozpočtu na financování záměru‘ včetně požadovaných příloh dle čl. 8 návrhu usnesení. Pokud žadatel toto ve stanoveném termínu nedodá, vystavuje se nebezpečí, že mu bude registrace zrušena.

| 45. | Schvalovací instituce po kontrole úplnosti a správnosti všech podkladů od žadatele vydá ‚Rozhodnutí o účasti státního rozpočtu na financování záměru‘. |
| --- | --- |

45.

Schvalovací instituce po kontrole úplnosti a správnosti všech podkladů od žadatele vydá ‚Rozhodnutí o účasti státního rozpočtu na financování záměru‘.

2.7   Kontrolní opatření

| 46. | Majetek, který je pořízen z poskytnutého příspěvku, nesmí být po stanovenou dobu převeden příjemcem podpory na jiného majitele nebo dán za předmět zástavy. Výjimku tvoří případy, kdy příjemce podpory převede majetek pořízený se státní účastí na nabyvatele, který převezme zabezpečování služby kombinované dopravy v rozsahu, který byl smluvně ujednán se schvalovací institucí při rozhodování o podpoře, a tuto skutečnost příjemce podpory prokazatelně zdokladuje. |
| --- | --- |

46.

Majetek, který je pořízen z poskytnutého příspěvku, nesmí být po stanovenou dobu převeden příjemcem podpory na jiného majitele nebo dán za předmět zástavy. Výjimku tvoří případy, kdy příjemce podpory převede majetek pořízený se státní účastí na nabyvatele, který převezme zabezpečování služby kombinované dopravy v rozsahu, který byl smluvně ujednán se schvalovací institucí při rozhodování o podpoře, a tuto skutečnost příjemce podpory prokazatelně zdokladuje.

| 47. | Příjemci podpory podléhají kontrole ze strany příslušných orgánů. Ministerstvo dopravy bude také čtvrtletně kontrolovat, zda jsou dodržovány podmínky pro provozní dotaci. |
| --- | --- |

47.

Příjemci podpory podléhají kontrole ze strany příslušných orgánů. Ministerstvo dopravy bude také čtvrtletně kontrolovat, zda jsou dodržovány podmínky pro provozní dotaci.

| 48. | Příjemce podpory použije podporu pouze k účelu, na který byla poskytnuta. |
| --- | --- |

48.

Příjemce podpory použije podporu pouze k účelu, na který byla poskytnuta.

| 49. | V případě, že podpora nebyla použita k účelu, na který byla poskytnuta, případně nebyly dodrženy rozhodující projektované parametry a podmínky programu, které budou jmenovitě uvedeny v ‚Rozhodnutí o účasti státního rozpočtu na financování záměru‘, vystavuje se příjemce podpory sankcím podle odst. 3, § 44, zákona č. 218/2000 Sb. |
| --- | --- |

49.

V případě, že podpora nebyla použita k účelu, na který byla poskytnuta, případně nebyly dodrženy rozhodující projektované parametry a podmínky programu, které budou jmenovitě uvedeny v ‚Rozhodnutí o účasti státního rozpočtu na financování záměru‘, vystavuje se příjemce podpory sankcím podle odst. 3, § 44, zákona č. 218/2000 Sb.

| 50. | Užití podpory podléhá kontrole ze strany schvalovací instituce a dalších orgánů státní správy (finanční orgány, NKÚ, atd.). |
| --- | --- |

50.

Užití podpory podléhá kontrole ze strany schvalovací instituce a dalších orgánů státní správy (finanční orgány, NKÚ, atd.).

| 51. | Co se týče dotací na výstavbu nebo rozšíření překladišť, pokud budou pozemky, objekty a zařízení vyřazeny z provozu před uplynutím stanovené doby, určeny pro jiný účel nebo prodány, je nutné finanční prostředky získané z veřejných rozpočtů na nákup pozemků vrátit státu. Pro zbývající část příspěvku platí, že po odpočtu ceny za získání pozemků ji příjemce podpory musí vrátit ve výši odpovídající podílu doby provozování a stanovené doby. Zbývající část příspěvku na překládací mechanismy se musí vrátit ve výši odpovídající podílu mezi dobou, po kterou byly používány, a stanovenou dobou jejich životnosti. |
| --- | --- |

51.

Co se týče dotací na výstavbu nebo rozšíření překladišť, pokud budou pozemky, objekty a zařízení vyřazeny z provozu před uplynutím stanovené doby, určeny pro jiný účel nebo prodány, je nutné finanční prostředky získané z veřejných rozpočtů na nákup pozemků vrátit státu. Pro zbývající část příspěvku platí, že po odpočtu ceny za získání pozemků ji příjemce podpory musí vrátit ve výši odpovídající podílu doby provozování a stanovené doby. Zbývající část příspěvku na překládací mechanismy se musí vrátit ve výši odpovídající podílu mezi dobou, po kterou byly používány, a stanovenou dobou jejich životnosti.

2.9   Kumulace

| 52. | Podporu nelze kumulovat s místními, regionálními nebo státními dotacemi. |
| --- | --- |

52.

Podporu nelze kumulovat s místními, regionálními nebo státními dotacemi.

3.   Posouzení režimu podpory

| 53. | Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES jsou podpory poskytované státem, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž, neslučitelné se společným trhem, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, nestanoví-li tato smlouva jinak. V rámci navrhovaného režimu dostávají vybraní příjemci podpory státní příspěvek na náklady související s přepravou zboží v kombinované dopravě, zatímco jiné podniky, vnitrostátní nebo podniky z jiných členských států, které působí ve stejné oblasti, takový příspěvek nedostávají. |
| --- | --- |

53.

Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES jsou podpory poskytované státem, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž, neslučitelné se společným trhem, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, nestanoví-li tato smlouva jinak. V rámci navrhovaného režimu dostávají vybraní příjemci podpory státní příspěvek na náklady související s přepravou zboží v kombinované dopravě, zatímco jiné podniky, vnitrostátní nebo podniky z jiných členských států, které působí ve stejné oblasti, takový příspěvek nedostávají.

| 54. | Zvláště když podpora poskytovaná členským státem posiluje postavení určitého podniku ve srovnání s jinými podniky, které si konkurují na trhu v rámci Společenství, musí se mít za to, že posledně jmenované podniky jsou touto podporou ovlivněny (7). V tomto případě oznámené opatření posiluje postavení podniků, které jsou příjemci podpory, ve srovnání s jinými podniky působícími v rámci trhu Společenství. |
| --- | --- |

54.

Zvláště když podpora poskytovaná členským státem posiluje postavení určitého podniku ve srovnání s jinými podniky, které si konkurují na trhu v rámci Společenství, musí se mít za to, že posledně jmenované podniky jsou touto podporou ovlivněny (7). V tomto případě oznámené opatření posiluje postavení podniků, které jsou příjemci podpory, ve srovnání s jinými podniky působícími v rámci trhu Společenství.

| 55. | V tomto ohledu je skutečnost, že hospodářský sektor byl na úrovni Společenství liberalizován, prvkem, který může sloužit ke stanovení toho, zda má podpora reálný nebo potenciální vliv na hospodářskou soutěž a na obchod mezi členskými státy (8). Směrnice Rady 92/106/EHS ze dne 7. prosince 1992 o zavedení společných pravidel pro určité druhy kombinované přepravy zboží mezi členskými státy (9) osvobodila od 1. července 1993 operace kombinované dopravy uvedené v článku 1 (10) od všech kvót a povolení. |
| --- | --- |

55.

V tomto ohledu je skutečnost, že hospodářský sektor byl na úrovni Společenství liberalizován, prvkem, který může sloužit ke stanovení toho, zda má podpora reálný nebo potenciální vliv na hospodářskou soutěž a na obchod mezi členskými státy (8). Směrnice Rady 92/106/EHS ze dne 7. prosince 1992 o zavedení společných pravidel pro určité druhy kombinované přepravy zboží mezi členskými státy (9) osvobodila od 1. července 1993 operace kombinované dopravy uvedené v článku 1 (10) od všech kvót a povolení.

| 56. | Kromě toho není nutné, aby byl podnik, který je příjemcem podpory, zapojen do obchodu v rámci Společenství. Podpora, kterou členský stát podniku poskytne, může pomoci zachovat nebo zvýšit jeho činnost na domácím trhu, a v důsledku toho mají podniky usazené v jiných členských státech méně příležitostí proniknout na trh dotčeného členského státu (11). Nadto může posílení podniku, který dosud do obchodu v rámci Společenství nebyl zapojen, dostat tento podnik do postavení, které mu umožní proniknout na trh jiného členského státu. |
| --- | --- |

56.

Kromě toho není nutné, aby byl podnik, který je příjemcem podpory, zapojen do obchodu v rámci Společenství. Podpora, kterou členský stát podniku poskytne, může pomoci zachovat nebo zvýšit jeho činnost na domácím trhu, a v důsledku toho mají podniky usazené v jiných členských státech méně příležitostí proniknout na trh dotčeného členského státu (11). Nadto může posílení podniku, který dosud do obchodu v rámci Společenství nebyl zapojen, dostat tento podnik do postavení, které mu umožní proniknout na trh jiného členského státu.

| 57. | S ohledem na výše zmíněné skutečnosti Komise shledala, že oznámený režim podpory představuje podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1, a je proto v zásadě zakázán, pokud by ovšem nebyl považován za slučitelný se společným trhem na základě kterékoliv z výjimek ustanovených ve Smlouvě nebo v sekundárních právních předpisech. |
| --- | --- |

57.

S ohledem na výše zmíněné skutečnosti Komise shledala, že oznámený režim podpory představuje podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1, a je proto v zásadě zakázán, pokud by ovšem nebyl považován za slučitelný se společným trhem na základě kterékoliv z výjimek ustanovených ve Smlouvě nebo v sekundárních právních předpisech.

3.1   Výjimka pro opatření podpory

| 58. | Podle čl. 87 odst. 3 písm. c) podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, mohou být považovány za slučitelné se společným trhem, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

58.

Podle čl. 87 odst. 3 písm. c) podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, mohou být považovány za slučitelné se společným trhem, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

| 59. | Společenství již určitou dobu prosazuje politiku dosažení vyváženého intermodálního dopravního systému a podpora konkurenceschopnosti kombinované dopravy vůči dopravě silniční je nedílnou součástí této politiky. Cílem politiky ES v oblasti kombinované dopravy je přesunout přepravu nákladu ze silniční dopravy na jiné druhy dopravy. |
| --- | --- |

59.

Společenství již určitou dobu prosazuje politiku dosažení vyváženého intermodálního dopravního systému a podpora konkurenceschopnosti kombinované dopravy vůči dopravě silniční je nedílnou součástí této politiky. Cílem politiky ES v oblasti kombinované dopravy je přesunout přepravu nákladu ze silniční dopravy na jiné druhy dopravy.

| 60. | O podporu rozvoje kombinované dopravy se snaží nástroje Společenství jako například směrnice Rady 92/106/EHS. Bílá kniha o dopravní politice (12) vyzývá k využívání železniční dopravy a dalších druhů dopravy šetrných k životnímu prostředí, aby se staly konkurenceschopnými alternativami silniční přepravy. |
| --- | --- |

60.

O podporu rozvoje kombinované dopravy se snaží nástroje Společenství jako například směrnice Rady 92/106/EHS. Bílá kniha o dopravní politice (12) vyzývá k využívání železniční dopravy a dalších druhů dopravy šetrných k životnímu prostředí, aby se staly konkurenceschopnými alternativami silniční přepravy.

| 61. | Jak se uvádí v navrhovaném nařízení, které se týká programu Marco Polo (13), představuje intermodální doprava komplexní alternativu dopravy, do které jsou zapojeni různí účastníci s různými obchodními strukturami. Tento dopravní trh je roztříštěný a malý a je často ještě rozdělen upřednostňováním různých druhů dopravy a odlišnými vnitrostátními strukturami. |
| --- | --- |

61.

Jak se uvádí v navrhovaném nařízení, které se týká programu Marco Polo (13), představuje intermodální doprava komplexní alternativu dopravy, do které jsou zapojeni různí účastníci s různými obchodními strukturami. Tento dopravní trh je roztříštěný a malý a je často ještě rozdělen upřednostňováním různých druhů dopravy a odlišnými vnitrostátními strukturami.

| 62. | Komise uznává, že zlepšit intermodální dopravu v rámci trhů, na které je volný přístup a kde převažují pravidla volné hospodářské soutěže, poptávky a nabídky, je v první řadě úkol hospodářských subjektů. Pro úplné uvolnění potenciálu intermodální dopravy je však třeba podpořit ochotu vzít na sebe rizika spojená s přechodem ze silniční dopravy na alternativní způsoby. |
| --- | --- |

62.

Komise uznává, že zlepšit intermodální dopravu v rámci trhů, na které je volný přístup a kde převažují pravidla volné hospodářské soutěže, poptávky a nabídky, je v první řadě úkol hospodářských subjektů. Pro úplné uvolnění potenciálu intermodální dopravy je však třeba podpořit ochotu vzít na sebe rizika spojená s přechodem ze silniční dopravy na alternativní způsoby.

| 63. | Kromě toho je zaměření na intermodální alternativy také ve stále větší míře odůvodněno následujícími skutečnostmi: Evropský průmysl si udržuje anebo zvyšuje konkurenceschopnost své výroby se sídlem v Evropě v převážné míře díky moderní logistice, optimalizaci výroby a odbytu a vytváření hodnot v procesu. Tyto sofistikované zásobovací řetězce jsou stále citlivější na klesající spolehlivost a rostoucí náklady silniční dopravy. Evropský výrobní průmysl bude proto muset intermodální logistice věnovat hlavní pozornost. |
| --- | --- |

63.

Kromě toho je zaměření na intermodální alternativy také ve stále větší míře odůvodněno následujícími skutečnostmi: Evropský průmysl si udržuje anebo zvyšuje konkurenceschopnost své výroby se sídlem v Evropě v převážné míře díky moderní logistice, optimalizaci výroby a odbytu a vytváření hodnot v procesu. Tyto sofistikované zásobovací řetězce jsou stále citlivější na klesající spolehlivost a rostoucí náklady silniční dopravy. Evropský výrobní průmysl bude proto muset intermodální logistice věnovat hlavní pozornost.

| 64. | Mnoho dopravních společností mimo to působí v současnosti na trzích, které procházejí celkovou restrukturalizací, s čímž souvisejí nízké marže a obtížnost plánování. Proto se musí vytvořit praktické a tržně orientované podpůrné programy s cílem pomoci dopravnímu odvětví převzít rizika a reagovat na výzvu dosáhnout udržitelného a rozsáhlého přechodu na jiný druh dopravy v souladu s cíli vytyčenými v Bílé knize Komise z roku 2001. Rozvoj kombinované dopravy a činností, které přispívají ke snížení dopravního přetížení silnic je proto ve společném zájmu ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

64.

Mnoho dopravních společností mimo to působí v současnosti na trzích, které procházejí celkovou restrukturalizací, s čímž souvisejí nízké marže a obtížnost plánování. Proto se musí vytvořit praktické a tržně orientované podpůrné programy s cílem pomoci dopravnímu odvětví převzít rizika a reagovat na výzvu dosáhnout udržitelného a rozsáhlého přechodu na jiný druh dopravy v souladu s cíli vytyčenými v Bílé knize Komise z roku 2001. Rozvoj kombinované dopravy a činností, které přispívají ke snížení dopravního přetížení silnic je proto ve společném zájmu ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

| 65. | Jelikož neexistuje žádné konkrétnější ustanovení, lze oznámený režim podpory posoudit pouze na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

65.

Jelikož neexistuje žádné konkrétnější ustanovení, lze oznámený režim podpory posoudit pouze na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

| 66. | V této souvislosti je třeba splnit tři podmínky, aby mohla být státní podpora prohlášena za slučitelnou se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c). Podpora musí být nezbytná, přiměřená a nesmí měnit podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

66.

V této souvislosti je třeba splnit tři podmínky, aby mohla být státní podpora prohlášena za slučitelnou se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c). Podpora musí být nezbytná, přiměřená a nesmí měnit podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

Podprogram 1:   infrastruktura

Nezbytnost

| 67. | Vysoké náklady na rozvoj překladišť kombinované dopravy jsou jedním z hlavních důvodů, proč se nestaví žádná nová překladiště, nebo se jich staví jen nedostatečný počet. Pokud by infrastruktura kombinované dopravy nebyla spolufinancována veřejným sektorem, soukromé hospodářské subjekty by do této infrastruktury za normálních podmínek neinvestovaly, neboť její životaschopnost nelze bez státního financování zaručit (14). Tyto důvody také objasňují, proč v České republice nebylo za posledních 12 let postaveno žádné překladiště. Bez životaschopných překladišť nemůže být kombinovaná doprava efektivně provozována. |
| --- | --- |

67.

Vysoké náklady na rozvoj překladišť kombinované dopravy jsou jedním z hlavních důvodů, proč se nestaví žádná nová překladiště, nebo se jich staví jen nedostatečný počet. Pokud by infrastruktura kombinované dopravy nebyla spolufinancována veřejným sektorem, soukromé hospodářské subjekty by do této infrastruktury za normálních podmínek neinvestovaly, neboť její životaschopnost nelze bez státního financování zaručit (14). Tyto důvody také objasňují, proč v České republice nebylo za posledních 12 let postaveno žádné překladiště. Bez životaschopných překladišť nemůže být kombinovaná doprava efektivně provozována.

| 68. | Poskytnutí dotací na výstavbu nových, rozšíření a modernizací stávajících překladišť kombinované dopravy proto urychlí rozvoj intermodální dopravy v České republice. Dostupnost vhodné infrastruktury v odvětví kombinované dopravy je nezbytným předpokladem pro rozvoj služeb v tomto odvětví za účelem omezení silniční dopravy. Ze srovnání cen intermodální dopravy s jinými druhy dopravy vyplývá, že tento druh dopravy není v současnosti schopen silniční dopravě konkurovat. Důvodem jsou dodatečné náklady, které vznikají provozovatelům intermodální dopravy. |
| --- | --- |

68.

Poskytnutí dotací na výstavbu nových, rozšíření a modernizací stávajících překladišť kombinované dopravy proto urychlí rozvoj intermodální dopravy v České republice. Dostupnost vhodné infrastruktury v odvětví kombinované dopravy je nezbytným předpokladem pro rozvoj služeb v tomto odvětví za účelem omezení silniční dopravy. Ze srovnání cen intermodální dopravy s jinými druhy dopravy vyplývá, že tento druh dopravy není v současnosti schopen silniční dopravě konkurovat. Důvodem jsou dodatečné náklady, které vznikají provozovatelům intermodální dopravy.

| 69. | Komise se domnívá, že v zájmu zajištění intermodálního a trvale udržitelného dopravního systému pro budoucnost je třeba dát přednost investicím do infrastruktury, neboť tento druh dopravy vyžaduje nákladné specializované vybavení, kterého by nebylo zapotřebí, kdyby zboží bylo přepravováno po silnici. Poskytnutím příspěvku na náklady na tyto objekty může kombinovaná doprava finančně konkurovat dopravě silniční. |
| --- | --- |

69.

Komise se domnívá, že v zájmu zajištění intermodálního a trvale udržitelného dopravního systému pro budoucnost je třeba dát přednost investicím do infrastruktury, neboť tento druh dopravy vyžaduje nákladné specializované vybavení, kterého by nebylo zapotřebí, kdyby zboží bylo přepravováno po silnici. Poskytnutím příspěvku na náklady na tyto objekty může kombinovaná doprava finančně konkurovat dopravě silniční.

| 70. | Dále je třeba vzít v potaz, že jednak žádné ze stávajících překladišť nesplňuje parametry podle dohody AGTC, jednak není infrastruktura kombinované dopravy v České republice srovnatelná s infrastrukturou v sousedních zemích, zejména v Rakousku a Německu. |
| --- | --- |

70.

Dále je třeba vzít v potaz, že jednak žádné ze stávajících překladišť nesplňuje parametry podle dohody AGTC, jednak není infrastruktura kombinované dopravy v České republice srovnatelná s infrastrukturou v sousedních zemích, zejména v Rakousku a Německu.

| 71. | Plánovaný program je proto považován za nezbytný pro povzbuzení investic a pro realizaci záměrů na podporu kombinované dopravy v České republice. |
| --- | --- |

71.

Plánovaný program je proto považován za nezbytný pro povzbuzení investic a pro realizaci záměrů na podporu kombinované dopravy v České republice.

Přiměřenost a nediskriminace

| 72. | Podpora je přístupná nediskriminačně, jelikož Program podpory stanoví, že dotaci mohou obdržet všechny podniky z EU se sídlem, zastoupením, pobočkou nebo dceřiným podnikem v České republice. Dodržování rovného přístupu k dotacím bude kontrolovat Ministerstvo dopravy. |
| --- | --- |

72.

Podpora je přístupná nediskriminačně, jelikož Program podpory stanoví, že dotaci mohou obdržet všechny podniky z EU se sídlem, zastoupením, pobočkou nebo dceřiným podnikem v České republice. Dodržování rovného přístupu k dotacím bude kontrolovat Ministerstvo dopravy.

| 73. | Výběrové řízení popsané v oddíle 2.5 je v návrhu usnesení jasně vysvětleno. Jak vyplývá z článku 6 až 9 návrhu usnesení, zahrnuje také kvantitativní prvky. Díky tomu získává výběrové řízení nezbytnou transparentnost. Při hodnocení popsaném v oddíle 2.6 se bude postupovat podle přílohy 5 návrhu usnesení, která se týká zejména relevance a kvality záměru. |
| --- | --- |

73.

Výběrové řízení popsané v oddíle 2.5 je v návrhu usnesení jasně vysvětleno. Jak vyplývá z článku 6 až 9 návrhu usnesení, zahrnuje také kvantitativní prvky. Díky tomu získává výběrové řízení nezbytnou transparentnost. Při hodnocení popsaném v oddíle 2.6 se bude postupovat podle přílohy 5 návrhu usnesení, která se týká zejména relevance a kvality záměru.

| 74. | V případě porušení těchto podmínek musí být dotace vrácena. |
| --- | --- |

74.

V případě porušení těchto podmínek musí být dotace vrácena.

| 75. | Komise závěrem poznamenává, že maximální výše dotace je stanovena na 50 % celkových investičních nákladů, což je v souladu s praxí Komise (15). |
| --- | --- |

75.

Komise závěrem poznamenává, že maximální výše dotace je stanovena na 50 % celkových investičních nákladů, což je v souladu s praxí Komise (15).

| 76. | Vzhledem k tomu, že jsou záměry vybírány na základě kvalitativních kritérií a že je podpora omezena na 50 %, má Komise za to, že je podpora přiměřená. |
| --- | --- |

76.

Vzhledem k tomu, že jsou záměry vybírány na základě kvalitativních kritérií a že je podpora omezena na 50 %, má Komise za to, že je podpora přiměřená.

Absence narušení podmínek obchodu v rozporu se společným zájmem

| 77. | Za prvé, v žádné ze sousedních zemí (Polsku, Rakousku, Slovensku, Německu) se v bezprostřední blízkosti hranic České republiky překladiště nenacházejí. Za druhé, cílem dotyčného programu je zlepšit infrastrukturu kombinované dopravy v České republice. V současnosti připadají s ohledem na význam překládaných objemů v úvahu pouze čtyři překladiště, z nichž jedno brzy ukončí provoz. Dotyčný program bude nediskriminačně přístupný pro všechna uvedená překladiště za účelem zlepšení jejich infrastruktury, budou-li splněny všechny podmínky. |
| --- | --- |

77.

Za prvé, v žádné ze sousedních zemí (Polsku, Rakousku, Slovensku, Německu) se v bezprostřední blízkosti hranic České republiky překladiště nenacházejí. Za druhé, cílem dotyčného programu je zlepšit infrastrukturu kombinované dopravy v České republice. V současnosti připadají s ohledem na význam překládaných objemů v úvahu pouze čtyři překladiště, z nichž jedno brzy ukončí provoz. Dotyčný program bude nediskriminačně přístupný pro všechna uvedená překladiště za účelem zlepšení jejich infrastruktury, budou-li splněny všechny podmínky.

| 78. | Aby byly zajištěno, že podmínky obchodu nebudou nepatřičně narušovány, musí dále podnikatelský záměr, který má žadatel předložit, zahrnovat analýzu možných vlivů na trh a popis vlivu na ostatní stávající překladiště kombinované dopravy (pokud jde o záměr v blízkosti státní hranice, je zapotřebí zohlednit i vliv na překladiště v sousedním státě). Tyto informace zohlední příslušné orgány při rozhodování. |
| --- | --- |

78.

Aby byly zajištěno, že podmínky obchodu nebudou nepatřičně narušovány, musí dále podnikatelský záměr, který má žadatel předložit, zahrnovat analýzu možných vlivů na trh a popis vlivu na ostatní stávající překladiště kombinované dopravy (pokud jde o záměr v blízkosti státní hranice, je zapotřebí zohlednit i vliv na překladiště v sousedním státě). Tyto informace zohlední příslušné orgány při rozhodování.

| 79. | Komise se proto domnívá, že obchod mezi členskými státy nebude narušen způsobem odporujícím společnému zájmu. |
| --- | --- |

79.

Komise se proto domnívá, že obchod mezi členskými státy nebude narušen způsobem odporujícím společnému zájmu.

| 80. | Komise proto došla k závěru, že navrhovaná opatření podpory uvedená v podprogramu 1 lze považovat za slučitelná se Smlouvou o ES v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

80.

Komise proto došla k závěru, že navrhovaná opatření podpory uvedená v podprogramu 1 lze považovat za slučitelná se Smlouvou o ES v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

Podprogram 2:   vybavení pro kombinovanou/intermodální dopravu

| 81. | a) Pokud jde o opatření zahrnutá v podprogramu 2, s výjimkou podpory na nákup některých typů železničních vozů pro kombinovanou dopravu. Vybavení k překládce je nezbytné pro hladké fungování řetězce kombinované dopravy. Náklady, které vznikají při překládce, tvoří celých 30 % nákladů řetězce intermodální dopravy. Státní podpora pro vybavení k překládce proto pomáhá snižovat systémové náklady na kombinovanou dopravu, čímž zlepšuje její konkurenční postavení vůči dopravě silniční. Má se za to, že míra podpory stanovená pro toto vybavení v rámci tohoto programu je v souladu s praxí Komise v této oblasti (16). |
| --- | --- |

81.

a) Pokud jde o opatření zahrnutá v podprogramu 2, s výjimkou podpory na nákup některých typů železničních vozů pro kombinovanou dopravu. Vybavení k překládce je nezbytné pro hladké fungování řetězce kombinované dopravy. Náklady, které vznikají při překládce, tvoří celých 30 % nákladů řetězce intermodální dopravy. Státní podpora pro vybavení k překládce proto pomáhá snižovat systémové náklady na kombinovanou dopravu, čímž zlepšuje její konkurenční postavení vůči dopravě silniční. Má se za to, že míra podpory stanovená pro toto vybavení v rámci tohoto programu je v souladu s praxí Komise v této oblasti (16).

| 82. | Kromě toho budou financovány pouze jednotky kombinované dopravy, nikoli standardní námořní kontejnery, které jsou většinou používány při přepravě, kterou nelze definovat jako kombinovanou dopravu. |
| --- | --- |

82.

Kromě toho budou financovány pouze jednotky kombinované dopravy, nikoli standardní námořní kontejnery, které jsou většinou používány při přepravě, kterou nelze definovat jako kombinovanou dopravu.

| 83. | Komise má za to, že plánovaná míra podpory ve výši 30 % přispěje v souladu se zavedenou praxí k rozvoji daného odvětví a nezmění podmínky obchodu tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

83.

Komise má za to, že plánovaná míra podpory ve výši 30 % přispěje v souladu se zavedenou praxí k rozvoji daného odvětví a nezmění podmínky obchodu tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem.

| 84. | Komise proto došla k závěru, že navrhovaná opatření podpory uvedená v podprogramu 2 lze s výjimkou opatření uvedených v odstavci b) považovat za slučitelná se Smlouvou o ES v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokud nenaruší podmínky obchodu způsobem odporujícím společnému zájmu. |
| --- | --- |

84.

Komise proto došla k závěru, že navrhovaná opatření podpory uvedená v podprogramu 2 lze s výjimkou opatření uvedených v odstavci b) považovat za slučitelná se Smlouvou o ES v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokud nenaruší podmínky obchodu způsobem odporujícím společnému zájmu.

| 85. | Inovační systémy zpracování informací pro kombinovanou dopravu jsou rovněž zásadním předpokladem pro úspěch kombinované dopravy. Silniční dopravce může prostřednictvím řidiče nákladní vozidla a jeho mobilního telefonu snadno sledovat dálkovou silniční dopravu po celé Evropě. Provozovatel kombinované dopravy by však musel sledovat kontejner a železniční vůz. Při tomto sledování je třeba vzít v potaz různé, někdy málo kompatibilní informační systémy používané několika provozovateli v různých členských státech. Počáteční investice do těchto elektronických systémů pro kombinovanou dopravu jsou proto mnohem vyšší než investice nutné pro srovnatelnou silniční dopravu. |
| --- | --- |

85.

Inovační systémy zpracování informací pro kombinovanou dopravu jsou rovněž zásadním předpokladem pro úspěch kombinované dopravy. Silniční dopravce může prostřednictvím řidiče nákladní vozidla a jeho mobilního telefonu snadno sledovat dálkovou silniční dopravu po celé Evropě. Provozovatel kombinované dopravy by však musel sledovat kontejner a železniční vůz. Při tomto sledování je třeba vzít v potaz různé, někdy málo kompatibilní informační systémy používané několika provozovateli v různých členských státech. Počáteční investice do těchto elektronických systémů pro kombinovanou dopravu jsou proto mnohem vyšší než investice nutné pro srovnatelnou silniční dopravu.

| 86. | Má se za to, že míra podpory stanovená pro toto vybavení v rámci dotyčného programu je v souladu s praxí Komise v této oblasti (17). Komise usuzuje, že plánovaná míra podpory ve výši 30 % přispěje k rozvoji daného odvětví a nezmění podmínky obchodu tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

86.

Má se za to, že míra podpory stanovená pro toto vybavení v rámci dotyčného programu je v souladu s praxí Komise v této oblasti (17). Komise usuzuje, že plánovaná míra podpory ve výši 30 % přispěje k rozvoji daného odvětví a nezmění podmínky obchodu tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem.

| 87. | Komise shledává, že tyto investice neovlivňují obchod tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem. Spadá tedy do oblasti působnosti čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy (18). |
| --- | --- |

87.

Komise shledává, že tyto investice neovlivňují obchod tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem. Spadá tedy do oblasti působnosti čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy (18).

| 88. | Pokud jde o informační opatření, pomocí kterých jsou potenciální uživatelé informováni o nových nabídkách služeb kombinované dopravy, v rámci daného záměru, domnívá se Komise, že poskytování dotací na tato informační opatření motivuje hospodářské subjekty k provádění činností prospěšných pro kombinovanou dopravu, které by bez státní podpory neuskutečnily. |
| --- | --- |

88.

Pokud jde o informační opatření, pomocí kterých jsou potenciální uživatelé informováni o nových nabídkách služeb kombinované dopravy, v rámci daného záměru, domnívá se Komise, že poskytování dotací na tato informační opatření motivuje hospodářské subjekty k provádění činností prospěšných pro kombinovanou dopravu, které by bez státní podpory neuskutečnily.

| 89. | Komise došla v předchozích rozhodnutích (19) k závěru, že jestliže záměry na výstavbu a přizpůsobení překladišť a nákup specifického vybavení lze prohlásit za slučitelné se společným trhem, lze za slučitelnou prohlásit i podporu na pomocné činnosti související s těmito záměry. |
| --- | --- |

89.

Komise došla v předchozích rozhodnutích (19) k závěru, že jestliže záměry na výstavbu a přizpůsobení překladišť a nákup specifického vybavení lze prohlásit za slučitelné se společným trhem, lze za slučitelnou prohlásit i podporu na pomocné činnosti související s těmito záměry.

| 90. | Pokud jde o získávání odborné způsobilosti osob přímo se podílejících na daném záměru v oblasti kombinované dopravy, má Komise za to, že navrhovaná opatření týkající se vzdělávání lze považovat za obecné vzdělávání podle definice v čl. 2 písm. e) nařízení Komise (ES) č. 68/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání (20). V zájmu zlepšení konkurenceschopnosti kombinované dopravy musejí být pracovníci poskytovatelů služeb kombinované dopravy řádně vzděláváni ve využívání stále dokonalejší a složitější technologie používané v daném odvětví. Tato podpora je sice částečně věnována na získání znalostí potřebných pro činnosti v kombinované dopravě, avšak takto nabyté znalosti a schopnosti jsou plně přenositelné do ostatních podniků nebo pracovních oborů. Znalosti o intermodálních technologiích totiž mohou být využity pro práci v různých druzích dopravy, například v železniční dopravě a vnitrozemské plavbě, a rovněž v celém odvětví logistiky či v odděleních logistiky v dalších odvětvích služeb a výroby. Přenositelnost těchto znalostí neustále roste díky postupující standardizaci a konvergenci informačních technologií. |
| --- | --- |

90.

Pokud jde o získávání odborné způsobilosti osob přímo se podílejících na daném záměru v oblasti kombinované dopravy, má Komise za to, že navrhovaná opatření týkající se vzdělávání lze považovat za obecné vzdělávání podle definice v čl. 2 písm. e) nařízení Komise (ES) č. 68/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání (20). V zájmu zlepšení konkurenceschopnosti kombinované dopravy musejí být pracovníci poskytovatelů služeb kombinované dopravy řádně vzděláváni ve využívání stále dokonalejší a složitější technologie používané v daném odvětví. Tato podpora je sice částečně věnována na získání znalostí potřebných pro činnosti v kombinované dopravě, avšak takto nabyté znalosti a schopnosti jsou plně přenositelné do ostatních podniků nebo pracovních oborů. Znalosti o intermodálních technologiích totiž mohou být využity pro práci v různých druzích dopravy, například v železniční dopravě a vnitrozemské plavbě, a rovněž v celém odvětví logistiky či v odděleních logistiky v dalších odvětvích služeb a výroby. Přenositelnost těchto znalostí neustále roste díky postupující standardizaci a konvergenci informačních technologií.

| 91. | Plánovaná míra podpory ve výši 30 % pro činnosti v oblasti vzdělávání se nachází v rámci limitů stanovených pro opatření týkající se obecného vzdělávání v čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 68/2001. Dotyčné opatření, jehož cílem je podpora získávání odborné způsobilosti pracovníků, se vztahuje pouze na náklady, které jsou v čl. 4 odst. 7 nařízení (ES) č. 68/2001 považovány za přípustné náklady. Komise poznamenává, že podporu poskytnutou na základě návrhu usnesení nelze kumulovat s dalšími místními, regionálními či státními podporami, které jsou v souladu s článkem 6 nařízení (ES) č. 68/2001. Dotyčné opatření je navíc v souladu s předchozími rozhodnutími přijatými Komisí (21). Dotyčné opatření lze proto považovat za slučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

91.

Plánovaná míra podpory ve výši 30 % pro činnosti v oblasti vzdělávání se nachází v rámci limitů stanovených pro opatření týkající se obecného vzdělávání v čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 68/2001. Dotyčné opatření, jehož cílem je podpora získávání odborné způsobilosti pracovníků, se vztahuje pouze na náklady, které jsou v čl. 4 odst. 7 nařízení (ES) č. 68/2001 považovány za přípustné náklady. Komise poznamenává, že podporu poskytnutou na základě návrhu usnesení nelze kumulovat s dalšími místními, regionálními či státními podporami, které jsou v souladu s článkem 6 nařízení (ES) č. 68/2001. Dotyčné opatření je navíc v souladu s předchozími rozhodnutími přijatými Komisí (21). Dotyčné opatření lze proto považovat za slučitelné se společným trhem.

| 92. | b) Pokud jde o podporu na nákup některých typů železničních vozů pro kombinovanou dopravu, Komise má pochybnosti o slučitelnosti tohoto druhu podpory se Smlouvou (22). |
| --- | --- |

92.

b) Pokud jde o podporu na nákup některých typů železničních vozů pro kombinovanou dopravu, Komise má pochybnosti o slučitelnosti tohoto druhu podpory se Smlouvou (22).

Podprogram 3:   zavádění

| 93. | Bílá kniha o dopravní politice (23) vyzývá k využívání železniční dopravy a dalších druhů dopravy šetrných k životnímu prostředí, aby se staly konkurenceschopnými alternativami silniční nákladní dopravy. |
| --- | --- |

93.

Bílá kniha o dopravní politice (23) vyzývá k využívání železniční dopravy a dalších druhů dopravy šetrných k životnímu prostředí, aby se staly konkurenceschopnými alternativami silniční nákladní dopravy.

| 94. | Intermodální politika představuje iniciativu zaměřenou na snížení tlaku v odvětví silniční nákladní dopravy a je v souladu se závěry Evropské rady, která na zasedání v Göteborgu v červnu 2001 prohlásila, že opatření, která pomáhají převedení ze silniční dopravy na druhy dopravy šetrnější k životnímu prostředí, jsou jádrem politiky trvale udržitelné dopravy. |
| --- | --- |

94.

Intermodální politika představuje iniciativu zaměřenou na snížení tlaku v odvětví silniční nákladní dopravy a je v souladu se závěry Evropské rady, která na zasedání v Göteborgu v červnu 2001 prohlásila, že opatření, která pomáhají převedení ze silniční dopravy na druhy dopravy šetrnější k životnímu prostředí, jsou jádrem politiky trvale udržitelné dopravy.

| 95. | Komise poznamenává, že podpora na financování nových služeb kombinované dopravy představuje provozní podporu, které je v zásadě neslučitelná se Smlouvou (24). Tato podpora může být povolena pouze jako mimořádné opatření (25). |
| --- | --- |

95.

Komise poznamenává, že podpora na financování nových služeb kombinované dopravy představuje provozní podporu, které je v zásadě neslučitelná se Smlouvou (24). Tato podpora může být povolena pouze jako mimořádné opatření (25).

| 96. | Komise se proto musí přesvědčit, že toto opatření nevede k narušení obchodu tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem, i když je cíl plánované podpory v souladu s politikou Komise k dosažení lepšího rozložení mezi jednotlivými druhy dopravy. Proto je třeba prověřit, zda jsou splněny požadavky čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

96.

Komise se proto musí přesvědčit, že toto opatření nevede k narušení obchodu tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem, i když je cíl plánované podpory v souladu s politikou Komise k dosažení lepšího rozložení mezi jednotlivými druhy dopravy. Proto je třeba prověřit, zda jsou splněny požadavky čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

Nezbytnost podpory zaváděcí fáze

| 97. | Jak bylo uvedeno v 55. až 58. bodě odůvodnění, je politikou Komise podporovat intenzivnější využívání železnice při přepravě zboží, a to i prostřednictvím kombinované dopravy. |
| --- | --- |

97.

Jak bylo uvedeno v 55. až 58. bodě odůvodnění, je politikou Komise podporovat intenzivnější využívání železnice při přepravě zboží, a to i prostřednictvím kombinované dopravy.

| 98. | V předmětném případě přispěje plánovaná veřejná podpora oznámeného programu ke snížení hospodářských rizik, která bezprostředně souvisí s provozem nové služby kombinované dopravy, a vytvoří tedy motivaci pro hospodářské subjekty, aby do těchto služeb investovaly. Cílem podpory je snížit hospodářské riziko související se zavedením nových služeb kombinované dopravy na území České republiky a zajistit alternativy k trasám silniční dopravy. Linky kombinované dopravy mohou být efektivní pouze v těch směrech, kde jsou koncentrovány dopravní toky, přičemž určitou dobu trvá, než se nová linka kombinované dopravy na trhu uchytí. Komise shledává, že tento cíl spadá do působnosti její politiky podpory kombinované dopravy a snižování dopravního přetížení silnic. |
| --- | --- |

98.

V předmětném případě přispěje plánovaná veřejná podpora oznámeného programu ke snížení hospodářských rizik, která bezprostředně souvisí s provozem nové služby kombinované dopravy, a vytvoří tedy motivaci pro hospodářské subjekty, aby do těchto služeb investovaly. Cílem podpory je snížit hospodářské riziko související se zavedením nových služeb kombinované dopravy na území České republiky a zajistit alternativy k trasám silniční dopravy. Linky kombinované dopravy mohou být efektivní pouze v těch směrech, kde jsou koncentrovány dopravní toky, přičemž určitou dobu trvá, než se nová linka kombinované dopravy na trhu uchytí. Komise shledává, že tento cíl spadá do působnosti její politiky podpory kombinované dopravy a snižování dopravního přetížení silnic.

| 99. | Žadatelé však musí také poskytnout důkazy o budoucí rentabilitě služby bez veřejných dotací. V této souvislosti budou podpořeny pouze záměry, u nichž se předpokládá, že budou po zaváděcí fázi o délce trvání nejvýše tří let rentabilní, přičemž podpora je časově omezena na dobu těchto počátečních tří let. |
| --- | --- |

99.

Žadatelé však musí také poskytnout důkazy o budoucí rentabilitě služby bez veřejných dotací. V této souvislosti budou podpořeny pouze záměry, u nichž se předpokládá, že budou po zaváděcí fázi o délce trvání nejvýše tří let rentabilní, přičemž podpora je časově omezena na dobu těchto počátečních tří let.

| 100. | Stanovená hodnotící kritéria jsou dále transparentní a zaručují nediskriminační přístup k opatření podpory. Bude rovněž zajištěno, že podporované záměry přispějí ke skutečnému snížení silniční dopravy a ke zlepšení efektivity dopravy intermodální. |
| --- | --- |

100.

Stanovená hodnotící kritéria jsou dále transparentní a zaručují nediskriminační přístup k opatření podpory. Bude rovněž zajištěno, že podporované záměry přispějí ke skutečnému snížení silniční dopravy a ke zlepšení efektivity dopravy intermodální.

| 101. | Komise proto zastává názor, že podpora je v tomto případě nezbytná k dosažení cíle spočívajícího v podpoře životaschopných služeb kombinované dopravy. |
| --- | --- |

101.

Komise proto zastává názor, že podpora je v tomto případě nezbytná k dosažení cíle spočívajícího v podpoře životaschopných služeb kombinované dopravy.

Přiměřenost

| 102. | Výše dotace, která má být poskytnuta, je omezena na nejvýše 30 % provozních nákladů nové přepravní služby a může být poskytována pouze během prvních tří let. |
| --- | --- |

102.

Výše dotace, která má být poskytnuta, je omezena na nejvýše 30 % provozních nákladů nové přepravní služby a může být poskytována pouze během prvních tří let.

| 103. | Komise poznamenává, že tyto hodnoty odpovídají hodnotám stanoveným pro finanční pomoc Společenství v rámci programu Marco Polo. |
| --- | --- |

103.

Komise poznamenává, že tyto hodnoty odpovídají hodnotám stanoveným pro finanční pomoc Společenství v rámci programu Marco Polo.

| 104. | Plánovaná míra a doba trvání podpory je dále v souladu se stávající praxí Komise (26). |
| --- | --- |

104.

Plánovaná míra a doba trvání podpory je dále v souladu se stávající praxí Komise (26).

| 105. | Komise došla k závěru, že plánovaná výše a doba trvání dotace je v tomto případě přiměřená na to, aby hospodářské subjekty motivovala k zahájení nových služeb kombinované dopravy, s ohledem na hospodářská rizika, která jsou s těmito druhy dopravy neoddělitelně spojena. |
| --- | --- |

105.

Komise došla k závěru, že plánovaná výše a doba trvání dotace je v tomto případě přiměřená na to, aby hospodářské subjekty motivovala k zahájení nových služeb kombinované dopravy, s ohledem na hospodářská rizika, která jsou s těmito druhy dopravy neoddělitelně spojena.

| 106. | Žadatel musí prokázat dlouhodobou rentabilitu záměru. V této souvislosti je stanovena klesající výplata dotací během tříletého období provozní podpory. Zároveň musí žadatel prokázat příznivý vliv provozu linky kombinované dopravy, tj. skutečnost, že část dopravy bude i po ukončení podpory převedena ze silniční dopravy na druhy dopravy šetrnější k životnímu prostředí. |
| --- | --- |

106.

Žadatel musí prokázat dlouhodobou rentabilitu záměru. V této souvislosti je stanovena klesající výplata dotací během tříletého období provozní podpory. Zároveň musí žadatel prokázat příznivý vliv provozu linky kombinované dopravy, tj. skutečnost, že část dopravy bude i po ukončení podpory převedena ze silniční dopravy na druhy dopravy šetrnější k životnímu prostředí.

Absence narušení podmínek obchodu v rozporu se společným zájmem

| 107. | V současnosti nejsou v České republice provozovány téměř žádné služby kombinované dopravy, a možný dopad na obchod by proto byl pouze omezený. Hlavním cílem tohoto programu je zavést kontinentální linky kombinované dopravy, a nabídnout tak alternativu k přímé silniční dopravě. V současnosti neexistují v České republice žádné kontinentální linky, a konkurenční prostředí v tomto odvětví kombinované dopravy tudíž nemůže být narušeno. Tento podprogram navíc neumožňuje poskytnutí dotací na linky vedoucí do přístavů v Severním moři, do kterých již vedou linky kombinované dopravy z České republiky. |
| --- | --- |

107.

V současnosti nejsou v České republice provozovány téměř žádné služby kombinované dopravy, a možný dopad na obchod by proto byl pouze omezený. Hlavním cílem tohoto programu je zavést kontinentální linky kombinované dopravy, a nabídnout tak alternativu k přímé silniční dopravě. V současnosti neexistují v České republice žádné kontinentální linky, a konkurenční prostředí v tomto odvětví kombinované dopravy tudíž nemůže být narušeno. Tento podprogram navíc neumožňuje poskytnutí dotací na linky vedoucí do přístavů v Severním moři, do kterých již vedou linky kombinované dopravy z České republiky.

| 108. | Komise proto došla k závěru, že navrhovaná opatření podpory uvedená v podprogramu 3 lze považovat za slučitelná se Smlouvou o ES v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokud nenaruší podmínky obchodu způsobem odporujícím společnému zájmu. |
| --- | --- |

108.

Komise proto došla k závěru, že navrhovaná opatření podpory uvedená v podprogramu 3 lze považovat za slučitelná se Smlouvou o ES v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokud nenaruší podmínky obchodu způsobem odporujícím společnému zájmu.

4.   Pochybnosti Komise, pokud jde o slučitelnost se Smlouvou v případě podpor na speciální železniční vozy pro kombinovanou dopravu

| 109. | Komise má pochybnosti o tom, zda lze podporu na nákup některých typů železničních vozů pro kombinovanou dopravu prohlásit za slučitelnou se Smlouvou. Možnosti schválit státní podporu na kolejová vozidla je třeba věnovat zvláštní pozornost, zejména s ohledem na riziko, že tato podpora může v závislosti na povaze dotčeného majetku odpovídat provozní podpoře, k níž je Komise zvláště restriktivní. |
| --- | --- |

109.

Komise má pochybnosti o tom, zda lze podporu na nákup některých typů železničních vozů pro kombinovanou dopravu prohlásit za slučitelnou se Smlouvou. Možnosti schválit státní podporu na kolejová vozidla je třeba věnovat zvláštní pozornost, zejména s ohledem na riziko, že tato podpora může v závislosti na povaze dotčeného majetku odpovídat provozní podpoře, k níž je Komise zvláště restriktivní.

| 110. | S ohledem na politiku Komise v oblasti podpory kombinované dopravy by však opatření mohlo být považováno za slučitelné na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, zejména pokud by bylo kromě prohlášení českých orgánů zajištěno, že tyto vozy lze použít pouze k provozu kombinované dopravy, a nikoli k běžné železniční dopravě. V této fázi nemá Komise k dispozici dostatek informací, aby mohla s konečnou platností určit, zda tyto vozy lze používat pouze a výhradně v rámci služby kombinované dopravy. |
| --- | --- |

110.

S ohledem na politiku Komise v oblasti podpory kombinované dopravy by však opatření mohlo být považováno za slučitelné na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, zejména pokud by bylo kromě prohlášení českých orgánů zajištěno, že tyto vozy lze použít pouze k provozu kombinované dopravy, a nikoli k běžné železniční dopravě. V této fázi nemá Komise k dispozici dostatek informací, aby mohla s konečnou platností určit, zda tyto vozy lze používat pouze a výhradně v rámci služby kombinované dopravy.

| 111. | Podporu na nákup kolejových vozidel, která nejsou vyhrazena výlučně pro kombinovanou dopravu, by jinak bylo možné prohlásit za slučitelnou, pokud by příjemci této podpory byly pouze malé či střední podniky. V čl. 4 odst. 5 nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (27) se povoluje podpora investic do železničních vozů pro MSP. Míra podpory stanovená v čl. 4 odst. 2 přitom činí 15 % v případě malých a 7,5 % v případě středních podniků. K uplatnění těchto ustanovení by Komise potřebovala ujištění o tom, že by na toto opatření měly nárok pouze malé a střední podniky v rámci uvedených procentuálních prahů. |
| --- | --- |

111.

Podporu na nákup kolejových vozidel, která nejsou vyhrazena výlučně pro kombinovanou dopravu, by jinak bylo možné prohlásit za slučitelnou, pokud by příjemci této podpory byly pouze malé či střední podniky. V čl. 4 odst. 5 nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (27) se povoluje podpora investic do železničních vozů pro MSP. Míra podpory stanovená v čl. 4 odst. 2 přitom činí 15 % v případě malých a 7,5 % v případě středních podniků. K uplatnění těchto ustanovení by Komise potřebovala ujištění o tom, že by na toto opatření měly nárok pouze malé a střední podniky v rámci uvedených procentuálních prahů.

5.   Rozhodnutí

| 112. | Komise se proto rozhodla:






  — | vyzvat Českou republiku postupem podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, aby podala své připomínky a poskytla veškeré informace, které by mohly pomoci vyhodnotit danou investiční podporu na železniční vozy, které mají být použity v kombinované dopravě; |
| --- | --- | --- |

112.

Komise se proto rozhodla:

—

vyzvat Českou republiku postupem podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, aby podala své připomínky a poskytla veškeré informace, které by mohly pomoci vyhodnotit danou investiční podporu na železniční vozy, které mají být použity v kombinované dopravě;

| — | považovat zbývající část oznámených opatření podpory za slučitelné se Smlouvou na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES a nevznášet námitky. |
| --- | --- |

—

považovat zbývající část oznámených opatření podpory za slučitelné se Smlouvou na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES a nevznášet námitky.

| 113. | S ohledem na výše uvedené úvahy vyzývá Komise Českou republiku postupem podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, aby podala své připomínky a poskytla veškeré informace, které by mohly pomoci vyhodnotit danou podporu/opatření, do jednoho měsíce od obdržení tohoto dopisu. Komise vyzývá orgány Vaší země, aby kopii tohoto dopisu neprodleně zaslaly potenciálnímu příjemci podpory. |
| --- | --- |

113.

S ohledem na výše uvedené úvahy vyzývá Komise Českou republiku postupem podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, aby podala své připomínky a poskytla veškeré informace, které by mohly pomoci vyhodnotit danou podporu/opatření, do jednoho měsíce od obdržení tohoto dopisu. Komise vyzývá orgány Vaší země, aby kopii tohoto dopisu neprodleně zaslaly potenciálnímu příjemci podpory.

| 114. | Komise by ráda České republice připomněla, že čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES má odkladný účinek, a ráda by ji upozornila na článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999, který stanoví, že veškerou protiprávní podporu musí příjemce navrátit. |
| --- | --- |

114.

Komise by ráda České republice připomněla, že čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES má odkladný účinek, a ráda by ji upozornila na článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999, který stanoví, že veškerou protiprávní podporu musí příjemce navrátit.

| 115. | Komise tímto Českou republiku upozorňuje, že uvědomí zainteresované strany zveřejněním tohoto dopisu a jeho stručného shrnutí v Úředním věstníku Evropské unie. Uvědomí také zainteresované strany ze států ESVO, které jsou signatáři Dohody o EHP, zveřejněním oznámení v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie a bude informovat Kontrolní úřad ESVO zasláním kopie tohoto dopisu. Všechny tyto zainteresované strany budou vyzvány, aby podaly své připomínky do jednoho měsíce od data zveřejnění daného dopisu či oznámení.“ |
| --- | --- |

115.

Komise tímto Českou republiku upozorňuje, že uvědomí zainteresované strany zveřejněním tohoto dopisu a jeho stručného shrnutí v Úředním věstníku Evropské unie. Uvědomí také zainteresované strany ze států ESVO, které jsou signatáři Dohody o EHP, zveřejněním oznámení v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie a bude informovat Kontrolní úřad ESVO zasláním kopie tohoto dopisu. Všechny tyto zainteresované strany budou vyzvány, aby podaly své připomínky do jednoho měsíce od data zveřejnění daného dopisu či oznámení.“

---

(1)  Ú. v. ES L 10, 13.1.2001, s. 33.

1

(2)  Sdělení Ministerstva zahraničních věcí č. 77/2004 Sb.m.s, ve znění pozdějších předpisů, kterým se vyhlašují opravy ‚Přílohy A – Všeobecná ustanovení a ustanovení týkající se nebezpečných látek a předmětů‘ a ‚Přílohy B – Ustanovení o dopravních prostředcích a o přepravě‘ Evropské dohody o mezinárodní silniční přepravě nebezpečných věcí (ADR).

2

(3)  Vyhláška č. 53/1962 Sb., ministra dopravy a spojů ze dne 1. června 1962 o změně Přílohy 1 (Předpisy o látkách a předmětech vyloučených z přepravy nebo připuštěných k přepravě za zvláštních podmínek – RID) k Mezinárodní úmluvě o přepravě zboží po železnicích (CIM), ve znění pozdějších předpisů.

3

(4)  Evropská dohoda o mezinárodní přepravě nebezpečných věcí po vnitrozemských vodních cestách – Dohoda ADN, sjednaná v Ženevě dne 26. května 2000 (dosud nebyla ratifikována).

4

(5)  Směrnice Rady 71/304/EHS, směrnice Rady 89/665/EHS, směrnice Rady 92/13/EHS, směrnice Rady 92/50/EHS, směrnice Rady 93/36/EHS, směrnice Rady 93/37/EHS, směrnice Rady 93/38/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/52/ES, směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/4/ES.

5

V současné době se připravuje nový zákon o veřejných zakázkách, který je ve fázi druhého čtení v Poslanecké sněmovně. Do uvedeného zákona budou provedeny tyto směrnice: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES.

(6)  Evropská dohoda o nejdůležitějších trasách mezinárodní kombinované dopravy a souvisejících objektech (AGTC) v rámci EHK OSN stanoví právní rámec pro rozvoj infrastruktury a služeb mezinárodní kombinované dopravy, zejména infrastruktury a služeb kombinované silniční a železniční dopravy, a pro zlepšení jejich efektivity. Dohoda AGTC vstoupila v platnost dnem 20. října 1993.

6

(7)  Viz zejména věc 730/79 Philip Morris v. Komise [1980] Sb. rozh. s. 2671, bod 11; věc C-53/00 Ferring [2001] Sb. rozh. s. I-9067, bod 21; a věc C-372/97 Itálie v. Komise, [2004] Sb. rozh. s. I-3679, bod 44.

7

Philip Morris

Komise

Ferring

Itálie

Komise

(8)  Viz věc C-409/00 Španělsko v. Komise [2003] Sb. rozh. s. I-1487, bod 75.

8

Španělsko

Komise

(9)  Úř. věst. L 368, 17.12.1992, s. 38.

9

(10)

10

‚1. Tato směrnice se vztahuje na operace kombinované dopravy, aniž je dotčeno nařízení (EHS) č. 881/92 (5).

Pro účely této směrnice se ‚kombinovanou dopravou’ rozumí přeprava zboží mezi členskými státy, kdy nákladní automobil, přívěs, návěs s tahačem i bez tahače, výměnná nástavba nebo kontejner o délce 20 a více stop využívá v počátečním a konečném úseku cesty silnici a ve zbývajícím úseku železniční nebo vnitrozemskou vodní dopravu nebo námořní dopravu, pokud tento úsek přesahuje vzdálenost 100 km vzdušnou čarou, a kdy počáteční nebo konečný úsek silniční dopravy je na cestě:

| — | mezi místem nakládky zboží a nejbližší železniční stanicí vhodnou k překládce v případě počátečního úseku a mezi nejbližší železniční stanicí vhodnou k překládce zboží a místem vykládky zboží v případě konečného úseku nebo, |
| --- | --- |

—

mezi místem nakládky zboží a nejbližší železniční stanicí vhodnou k překládce v případě počátečního úseku a mezi nejbližší železniční stanicí vhodnou k překládce zboží a místem vykládky zboží v případě konečného úseku nebo,

| — | v okruhu, který nepřesahuje 150 km vzdušnou čarou od vnitrozemského nebo námořního přístavu nakládky nebo vykládky.‘ |
| --- | --- |

—

v okruhu, který nepřesahuje 150 km vzdušnou čarou od vnitrozemského nebo námořního přístavu nakládky nebo vykládky.‘

(11)  V této oblasti viz zejména věc C-310/99 Itálie v. Komise [2002] Sb. rozh. s. I-2289, bod 84.

11

Itálie

Komise

(12)  Bílá kniha Evropská dopravní politika do roku 2010: čas rozhodnout. KOM(2001) 370.

12

Evropská dopravní politika do roku 2010: čas rozhodnout.

(13)  Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se stanoví druhý program ‚Marco Polo‘ pro poskytování finanční pomoci Společenství za účelem zlepšení vlivu systému nákladní dopravy na životní prostředí (‚Marco Polo II‘), KOM(2004)478 v konečném znění.

13

(14)  Viz Skupina na vysoké úrovni pro financování projektů transevropské dopravní sítě v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru, závěrečná zpráva, květen 1997, bod 25 a násl.; viz též rozhodnutí Komise ze dne 22. prosince 1998, N 517/98 – Spojené království, poznámka pod čarou č. 12.

14

Spojené království

(15)  Rozhodnutí Komise ze dne 14. září 2000, N 208/2000 – Nizozemsko (SOIT), Úř. věst. C 315, 4.11.2000; rozhodnutí Komise ze dne 15. listopadu 2000, N 755/99 – Itálie (provincie Bolzano – zákon č. 8/1998), Úř. věst. C 71, 3.3.2001, s. 19; rozhodnutí Komise ze dne 21. prosince 2000, N 815/A/99 – Itálie (region Piemont), Úř. věst. C 71, 3.3.2001, s. 20; rozhodnutí Komise ze dne 3. října 2002, N 406/02 Směrnice na podporu kombinované dopravy, Úř. věst. C 88, 12.4.2002, s. 16.

15

Nizozemsko (SOIT)

Itálie (provincie Bolzano – zákon č. 8/1998)

Itálie (region Piemont)

(16)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 9. prosince 1998, N 598/98 – Nizozemsko, Úř. věst. C 29, 4.2.1999, s. 13; rozhodnutí Komise ze dne 8. července 1999, N 121/99 – Rakousko, Úř. věst. C 245, 28.8.1999, s. 2; rozhodnutí Komise ze dne 4. května 1999 – Itálie, Úř. věst. L 227, 28.8.1999, s. 12; rozhodnutí Komise ze dne 21. prosince 2000, N 508/99 – Itálie-Bolzano-Alto Adige – zákon č. 4/97, Úř. věst. C 71, 3.3.2001, s. 21.

16

Nizozemsko

Rakousko

Itálie

Itálie-Bolzano-Alto Adige – zákon č. 4/97

(17)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 9. prosince 1998, N 598/98 – Nizozemsko, Úř. věst. C 29, 4.2.1999, s. 13; rozhodnutí Komise ze dne 8. července 1999, N 121/99 – Rakousko, Úř. věst. C 245, 28.8.1999, s. 2; rozhodnutí Komise ze dne 4. května 1999, C 21/98 – Itálie, Úř. věst. L 227, 28.8.1999, s. 12; rozhodnutí Komise ze dne 21. prosince 2000, N 508/99 – Itálie-Bolzano-Alto Adige – zákon č. 4/97, Úř. věst. C 71, 3.3.2001, s. 21; rozhodnutí Komise ze dne 15. listopadu 2000, N 755/99 – Itálie-provincie Bolzano – Alto Adige – zákon č. 8/98, odstavec 28, Úř. věst. C 71, 3.3.2001, s. 19; rozhodnutí Komise ze dne 8. září 2004, N 140/04 – Rakousko, odstavec 3, Úř. věst. C 126, 25.5.2005, s. 10; rozhodnutí Komise N 566/02 Belgie, odstavec 34, dosud nezveřejněno; rozhodnutí Komise N 238/04 – Německo, odstavec 62, Úř. věst. C 136, 3.6.2005, s. 43; rozhodnutí Komise N 833/01 Itálie – samosprávná provincie Trento, odstavec 41; rozhodnutí Komise N 134/01 Itálie - Friuli-Venezia-Giulia, odstavec 67, Úř. věst. C 311, 2003; rozhodnutí Komise ze dne 2. dubna 2005, 496/03 – Itálie, odstavec 27, dosud nezveřejněno; rozhodnutí Komise ze dne 25. ledna 2006, N 160/05 – Polsko, odstavec 27, dosud nezveřejněno; rozhodnutí Komise ze dne 26. října 1999, N 293/99 – Belgie (VIK), Úř. věst. C 55, 26.2.2000, s. 11.

17

Nizozemsko

Rakousko

Itálie

Itálie-Bolzano-Alto Adige – zákon č. 4/97

Itálie-provincie Bolzano – Alto Adige – zákon č. 8/98

Rakousko

Belgie

Německo

Itálie – samosprávná provincie Trento

Itálie - Friuli-Venezia-Giulia

Itálie

Polsko

Belgie (VIK)

(18)  Viz předcházející poznámka pod čarou.

18

(19)  N 121/99 – Rakousko – Směrnice na podporu kombinované dopravy – rozhodnuto 7. července 1999; rozhodnutí Komise ze dne 25. ledna 2006, N 160/05 – Polsko, odstavec 32, dosud nezveřejněno.

19

Polsko

(20)  Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 20; nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 363/2004 ze dne 25. února 2004.

20

(21)  Rozhodnutí Komise ze dne 15. listopadu 2000, N 755/99 – Itálie-provincie Bolzano-Alto Adige – zákon č. 8/98, odstavec 28, Úř. věst. C 71, 3.3.2001, s. 36; rozhodnutí Komise ze dne 8. září 2004, N 140/04 – Rakousko, odstavec 3, Úř. věst. C 126, 25.5.2005, s. 37; rozhodnutí Komise ze dne 2. dubna 2005, 496/03 – Itálie, odstavec 58, dosud nezveřejněno.

21

Itálie-provincie Bolzano-Alto Adige – zákon č. 8/98

Rakousko

Itálie

(22)  Viz následující oddíl 4.

22

(23)  Bílá kniha ‚Evropská dopravní politika pro rok 2010: čas rozhodnout‘, KOM(2001) 370.

23

(24)  Viz zejména rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES v případech C 2/97 ze dne 20. ledna 1997 (Úř. věst. C 93, 22.3.1997) a C 21/98 ze dne 4. května 1999 (Úř. věst. C 227, 28.8.1999).

24

(25)  Viz Pokyny Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (Úř. věst. C 72, 10.3.1994); Pokyny Společenství k vnitrostátní regionální podpoře (Úř. věst. C 74, 10.3.1998); Pokyny Společenství pro státní podporu v zemědělském odvětví (Úř. věst. C 28, 1.1.2000).

25

(26)  N 206/2003 – Spojené království – Grant pro vodní nákladní dopravu (WFG) – rozhodnutí Komise ze dne 20. dubna 2004; N 810/02 – Itálie – Program podpory pro železniční nákladní dopravu – článek 38 zákona č. 166 ze dne 1. srpna 2002 – rozhodnutí Komise ze dne 10. prosince 2003; C 65/2000 – Francie – Podpora na zavádění námořních linek na krátkou vzdálenost – rozhodnutí Komise z února 2002; N 238/2004 Německý režim podpory na financování nového provozu kombinované dopravy, Úř. věst. C 136, 3.6.2005, s. 43.

26

(27)  Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 33.

27

---

| 28.6.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 150/47 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 150/47

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Prípad č. COMP/M.4253 — Bridgepoint/Limoni)

Prípad, ktorý môže byť posúdený v zjednodušenom konaní

(2006/C 150/06)

(Text s významom pre EHP)

| 1. | Komisii bolo 16. júna 2006 doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1), podľa ktorého spoločnosť Bridgepoint Europe III patriaca do skupiny Bridgepoint Capital Group Ltd. („Bridgepoint“, Spojené kráľovstvo) získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady kontrolu nad celou spoločnosťou Limoni Holdings S.p.A a jej dcérskymi spoločnosťami („Limoni“, Taliansko) kúpou akcií. |
| --- | --- |

1.

Komisii bolo 16. júna 2006 doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1), podľa ktorého spoločnosť Bridgepoint Europe III patriaca do skupiny Bridgepoint Capital Group Ltd. („Bridgepoint“, Spojené kráľovstvo) získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady kontrolu nad celou spoločnosťou Limoni Holdings S.p.A a jej dcérskymi spoločnosťami („Limoni“, Taliansko) kúpou akcií.

| 2. | Predmet činnosti príslušných spoločností:






  — | Bridgepoint: súkromná investičná spoločnosť investujúca do spoločností pôsobiacich v rôznych priemyselných sektoroch v celej EÚ a mimo EÚ; |
| --- | --- | --- |

2.

Predmet činnosti príslušných spoločností:

—

Bridgepoint: súkromná investičná spoločnosť investujúca do spoločností pôsobiacich v rôznych priemyselných sektoroch v celej EÚ a mimo EÚ;

| — | Limoni: veľkopredaj a malopredaj parfémov a kozmetiky v Taliansku, Chorvátsku a Slovinsku. |
| --- | --- |

—

Limoni: veľkopredaj a malopredaj parfémov a kozmetiky v Taliansku, Chorvátsku a Slovinsku.

| 3. | Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tomto prípade, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 139/2004. V súlade s oznámením Komisie týkajúcim sa zjednodušeného konania pre posudzovanie určitých druhov koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) je potrebné uviesť, že tento prípad je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení. |
| --- | --- |

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tomto prípade, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 139/2004. V súlade s oznámením Komisie týkajúcim sa zjednodušeného konania pre posudzovanie určitých druhov koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) je potrebné uviesť, že tento prípad je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení.

| 4. | Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.
  Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní po uverejnení tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (fax. č. (32-2) 296 43 01 alebo 296 72 44) alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.4253 – Bridegpoint/Limoni na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní po uverejnení tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (fax. č. (32-2) 296 43 01 alebo 296 72 44) alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.4253 – Bridegpoint/Limoni na túto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 28.6.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 150/48 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 150/48

---

Oznámenie Komisie v zmysle postupu ustanoveného podľa článku 4 ods. 1 písm. a) nariadenia Rady (EHS) č. 2408/92

Uloženie záväzkov verejných služieb na pravidelné letecké dopravné služby v rámci Talianska

(2006/C 150/07)

(Text s významom pre EHP)

V zmysle ustanovení článku 4 ods. 1 písm. a) nariadenia Rady č. 2408/92/EHS z 23. júla 1992 o prístupe leteckých dopravcov Spoločenstva k letovým trasám v rámci Spoločenstva, sa talianska vláda, v súlade s rozhodnutiami prijatými počas konferencie o službách, ktorú usporiadal región Sicília, rozhodla uložiť záväzky verejných služieb týkajúce sa pravidelných leteckých dopravných služieb na nasledujúcich letových trasách:

1.   Príslušná trasa

| | Trapani-Rím a späť; |
| --- | --- |

Trapani-Rím a späť;

| | Trapani-Cagliari a späť; |
| --- | --- |

Trapani-Cagliari a späť;

| | Trapani-Bari a späť; |
| --- | --- |

Trapani-Bari a späť;

| | Trapani-Miláno a späť. |
| --- | --- |

Trapani-Miláno a späť.

V zmysle prílohy II k nariadeniu (EHS) 2408/92 sa pod cieľovým letiskom Rím rozumie letiskový systém Ríma zahŕňajúci Rím-Fiumicino a Rím-Ciampino, zatiaľ čo pod cieľovým letiskom Miláno sa rozumie letiskový systém Milána zahŕňajúci Miláno-Linate, Miláno-Malpensa a Bergamo-Orio al Serio.

| 1.1. | V zmysle článku 9 nariadenia Rady č. 95/93/EHS z 18. januára 1993 zmeneného a doplneného nariadením ES č. 793/2004 o spoločných pravidlách prideľovania prevádzkových intervalov na letiskách Spoločenstva, budú môcť kompetentné orgány vyhradiť niektoré prevádzkové intervaly na vykonávanie služieb spôsobom určeným v tomto dokumente. |
| --- | --- |

1.1.

V zmysle článku 9 nariadenia Rady č. 95/93/EHS z 18. januára 1993 zmeneného a doplneného nariadením ES č. 793/2004 o spoločných pravidlách prideľovania prevádzkových intervalov na letiskách Spoločenstva, budú môcť kompetentné orgány vyhradiť niektoré prevádzkové intervaly na vykonávanie služieb spôsobom určeným v tomto dokumente.

| 1.2. | ENAC skontroluje vhodnosť štruktúry dopravcov a splnenie minimálnych podmienok prístupu k službe s cieľom splnenia cieľov, ktoré treba dosiahnuť prostredníctvom uloženia záväzkov verejnej služby. |
| --- | --- |

1.2.

ENAC skontroluje vhodnosť štruktúry dopravcov a splnenie minimálnych podmienok prístupu k službe s cieľom splnenia cieľov, ktoré treba dosiahnuť prostredníctvom uloženia záväzkov verejnej služby.

2.   Členenie záväzkov verejných služieb

2.1.   Pokiaľ ide o minimálny počet leteckých spojení:

| a) | Trapani-Rím a späť
  Minimálny počet letov je nasledovný: aspoň 2 každodenné lety smerom tam a 2 každodenné lety smerom späť počas celého roka; |
| --- | --- |

a)

Trapani-Rím a späť

Minimálny počet letov je nasledovný: aspoň 2 každodenné lety smerom tam a 2 každodenné lety smerom späť počas celého roka;

| b) | Trapani-Cagliari a späť
  Minimálny počet letov je nasledovný: aspoň 1 každodenný let smerom tam a 1 každodenný let smerom späť počas celého roka; |
| --- | --- |

b)

Trapani-Cagliari a späť

Minimálny počet letov je nasledovný: aspoň 1 každodenný let smerom tam a 1 každodenný let smerom späť počas celého roka;

| c) | Trapani-Bari a späť
  Minimálny počet letov je nasledovný: aspoň 5 každodenných letov smerom tam a 5 každodenných letov smerom späť počas celého roka; |
| --- | --- |

c)

Trapani-Bari a späť

Minimálny počet letov je nasledovný: aspoň 5 každodenných letov smerom tam a 5 každodenných letov smerom späť počas celého roka;

| d) | Trapani-Miláno a späť
  Minimálny počet letov je nasledovný: aspoň 1 každodenný let smerom tam a 1 každodenný let smerom späť počas celého roka; |
| --- | --- |

d)

Trapani-Miláno a späť

Minimálny počet letov je nasledovný: aspoň 1 každodenný let smerom tam a 1 každodenný let smerom späť počas celého roka;

Celková kapacita každého lietadla musí byť v ponuke na predaj podľa režimu záväzku.

2.2.   Letový poriadok:

Na trase Trapani-Rím musí letový poriadok obsahovať:

| — | 1 let s odletom v časovom intervale 06.00 – 09.00 |
| --- | --- |

—

1 let s odletom v časovom intervale 06.00 – 09.00

| — | 1 let s odletom v časovom intervale 18.00 – 21.00 |
| --- | --- |

—

1 let s odletom v časovom intervale 18.00 – 21.00

Na trase Trapani-Miláno a Trapani-Cagliari musí letový poriadok obsahovať:

| — | 1 let s odletom v časovom intervale 06.00 – 09.00 |
| --- | --- |

—

1 let s odletom v časovom intervale 06.00 – 09.00

Na trase Trapani-Bari musí letový poriadok počas 5 dní v týždni povinnej prevádzky obsahovať:

| — | 1 let s odletom v časovom intervale 06.00 – 09.00 |
| --- | --- |

—

1 let s odletom v časovom intervale 06.00 – 09.00

Na trase Rím-Trapani musí letový poriadok obsahovať:

| — | 1 let s odletom v časovom intervale 06.00 – 09.00 |
| --- | --- |

—

1 let s odletom v časovom intervale 06.00 – 09.00

| — | 1 let s odletom v časovom intervale 18.00 – 21.00 |
| --- | --- |

—

1 let s odletom v časovom intervale 18.00 – 21.00

Na trase Miláno-Trapani a Cagliari-Trapani musí letový poriadok obsahovať:

| — | 1 let s odletom v časovom intervale 18.00 – 21.00 |
| --- | --- |

—

1 let s odletom v časovom intervale 18.00 – 21.00

Na trase Bari-Trapani musí letový poriadok počas 5 dní v týždni povinnej prevádzky obsahovať:

| — | 1 let s odletom v časovom intervale 18.00 – 21.00 |
| --- | --- |

—

1 let s odletom v časovom intervale 18.00 – 21.00

2.3.   Používané lietadlá alebo kapacita ponuky:

Služby na trasách Trapani-Rím a späť, Trapani-Bari a späť a Trapani-Miláno a späť musia byť zabezpečované lietadlami s minimálnou kapacitou 120 miest na každom lete.

Služby na letovej trase Trapani-Cagliari a späť musia byť zabezpečené lietadlom s dvomi turbovrtuľovými motormi a pretlakovou kabínou alebo lietadlom s dvomi prúdovými motormi s minimálnou dennou kapacitou 44 miest na každom lete.

V prípade, že si to vyžiada trh, bude potrebné ponúknuť vyššiu kapacitu prostredníctvom zavedenia dodatočných letov, ktoré nebudú môcť byť predmetom ďalších náhrad ani vyšších taríf v porovnaní s tarifami uvedenými v bode 2.4.

Letecký dopravca, ktorý prijme záväzky, prijme aj všetky potrebné opatrenia na uľahčenie prepravy cestujúcich s telesným postihnutím alebo so zníženou pohybovou schopnosťou, bez toho, aby boli dotknuté bezpečnostné dôvody, na základe ktorých môže odmietnuť nástup cestujúcich na palubu.

2.4.   Tarifné podmienky:

| a) | maximálne používané tarify jednosmerného letu na každej trase sú nasledujúce:






  Trapani-Rím a späť | 60 EUR |
| --- | --- | --- |
| Trapani-Cagliari a späť | 60 EUR |
| Trapani-Bari a späť | 50 EUR |
| Trapani-Miláno a späť | 75 EUR |

a)

maximálne používané tarify jednosmerného letu na každej trase sú nasledujúce:

Trapani-Rím a späť

60 EUR

Trapani-Cagliari a späť

60 EUR

Trapani-Bari a späť

50 EUR

Trapani-Miláno a späť

75 EUR

Všetky uvedené tarify sú bez DPH a sú bez letiskových poplatkov a nepovoľuje sa žiadne ďalšie navýšenie.

Bude nutné zabezpečiť aspoň jeden spôsob distribúcie a predaja leteniek, ktorý bude úplne bezplatný a nebude pre cestujúcich predstavovať žiadne ďalšie finančné náklady.

Všetci cestujúci, ktorí cestujú na trasách uvedených v bode 1 majú právo na uvedené tarify.

| b) | Príslušné orgány každoročne upravia maximálne tarify na základy miery inflácie za predchádzajúci rok vypočítanej z celkového indexu ISTAT/FOI spotrebiteľských cien. Oznam o úprave dostanú všetci dopravcovia prevádzkujúci letecké služby na príslušných linkách a oznámi sa Európskej komisii, aby mohla byť uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie. |
| --- | --- |

b)

Príslušné orgány každoročne upravia maximálne tarify na základy miery inflácie za predchádzajúci rok vypočítanej z celkového indexu ISTAT/FOI spotrebiteľských cien. Oznam o úprave dostanú všetci dopravcovia prevádzkujúci letecké služby na príslušných linkách a oznámi sa Európskej komisii, aby mohla byť uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie.

| c) | V prípade, že sa pri priemere zistenom počas každého polroku zaznamená pohyb výmenného kurzu EUR/USD a/alebo ceny paliva o viac ako 5 %, tarify sa budú musieť upraviť v pomere podľa zaznamenaného výkyvu a podľa podielu na cene, ktorý predstavuje palivo.
  Prípadné úpravy taríf vykoná každého polroka Ministerstvo infraštruktúry a dopravy po dohode s predsedom Regiónu Sicília, na základe správy technického paritného výboru, v ktorom jedného zástupcu menoval ENAC (Ente Nazionale dell'Aviazione Civile – Národný útvar civilného letectva) a jedného zástupcu menoval Región Sicília po porade s dopravcami prevádzkujúcimi letecké služby na príslušných linkách.
  Prípadné úpravy sa budú uplatňovať od nasledujúceho polroka.
  Úpravy sa oznámia všetkým dopravcom, ktorí linky prevádzkujú a oznámia sa Európskej komisii, aby sa mohli publikovať v Úradnom vestníku EÚ. |
| --- | --- |

c)

V prípade, že sa pri priemere zistenom počas každého polroku zaznamená pohyb výmenného kurzu EUR/USD a/alebo ceny paliva o viac ako 5 %, tarify sa budú musieť upraviť v pomere podľa zaznamenaného výkyvu a podľa podielu na cene, ktorý predstavuje palivo.

Prípadné úpravy taríf vykoná každého polroka Ministerstvo infraštruktúry a dopravy po dohode s predsedom Regiónu Sicília, na základe správy technického paritného výboru, v ktorom jedného zástupcu menoval ENAC (Ente Nazionale dell'Aviazione Civile – Národný útvar civilného letectva) a jedného zástupcu menoval Región Sicília po porade s dopravcami prevádzkujúcimi letecké služby na príslušných linkách.

Prípadné úpravy sa budú uplatňovať od nasledujúceho polroka.

Úpravy sa oznámia všetkým dopravcom, ktorí linky prevádzkujú a oznámia sa Európskej komisii, aby sa mohli publikovať v Úradnom vestníku EÚ.

2.5.   Plynulosť služieb:

S cieľom zaručenia plynulosti, pravidelnosti a presnosti letov dopravcovia, ktorý prijmú tieto záväzky služby vo verejnom záujme sa zaväzujú:

| — | zaručiť prevádzkovanie služby počas aspoň 12 po sebe nasledujúcich mesiacov, pričom ju nemôžu pozastaviť bez výpovednej lehoty aspoň 6 mesiacov; |
| --- | --- |

—

zaručiť prevádzkovanie služby počas aspoň 12 po sebe nasledujúcich mesiacov, pričom ju nemôžu pozastaviť bez výpovednej lehoty aspoň 6 mesiacov;

| — | zabezpečiť, aby ich postupy voči užívateľom boli v súlade so zásadami uvedenými v Charte práv cestujúcich, s cieľom dodržiavať štátne, komunitárne a medzinárodné referenčné predpisy; |
| --- | --- |

—

zabezpečiť, aby ich postupy voči užívateľom boli v súlade so zásadami uvedenými v Charte práv cestujúcich, s cieľom dodržiavať štátne, komunitárne a medzinárodné referenčné predpisy;

| — | poskytnúť prevádzkovú kauciu určenú na zaručenie náležitého vykonávania a ďalšieho poskytovania služby. Táto kaucia by sa mala rovnať aspoň sume 800 000 EUR a musí byť poskytnutá formou poistnej záruky poskytnutej organizácii ENAC (Ente Nazionale dell'Aviazione Civile – Národný útvar civilného letectva). Táto organizácia ju potom použije na zaručenie pokračovania programu, ku ktorému sa dopravca zaviazal; |
| --- | --- |

—

poskytnúť prevádzkovú kauciu určenú na zaručenie náležitého vykonávania a ďalšieho poskytovania služby. Táto kaucia by sa mala rovnať aspoň sume 800 000 EUR a musí byť poskytnutá formou poistnej záruky poskytnutej organizácii ENAC (Ente Nazionale dell'Aviazione Civile – Národný útvar civilného letectva). Táto organizácia ju potom použije na zaručenie pokračovania programu, ku ktorému sa dopravca zaviazal;

| — | vykonať každý rok aspoň 98 % plánovaných letov, s maximálnou maržou zrušení 2 % z dôvodoch priamo spôsobených dopravcov, okrem prípadov vyššej moci; |
| --- | --- |

—

vykonať každý rok aspoň 98 % plánovaných letov, s maximálnou maržou zrušení 2 % z dôvodoch priamo spôsobených dopravcov, okrem prípadov vyššej moci;

| — | poukázať regulačnému útvaru sumu vo výške 3 000 EUR ako pokutu za každý zrušený let po presiahnutí limitu 2 %. Sumy získané týmto spôsobom budú pridelené do rozpočtu na financovanie územného rozvoja Sicílie. |
| --- | --- |

—

poukázať regulačnému útvaru sumu vo výške 3 000 EUR ako pokutu za každý zrušený let po presiahnutí limitu 2 %. Sumy získané týmto spôsobom budú pridelené do rozpočtu na financovanie územného rozvoja Sicílie.

---

| 28.6.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 150/51 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 150/51

---

ŠTÁTNA POMOC — POĽSKO

Štátna pomoc č. C 49/2005 (ex N 233/2005) — Pomoc na reštrukturalizáciu v prospech Chemobudowa Kraków S.A.

Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES

(2006/C 150/08)

(Text s významom pre EHP)

Listom z dňa 21. decembra 2005, ktorý je uvedený v autentickom jazyku na stranách nasledujúcich po tomto zhrnutí, oznámila Komisia Poľsku svoje rozhodnutie začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES, pokiaľ ide o uvedené opatrenie.

Zainteresované strany môžu predložiť svoje pripomienky k opatreniu, vo veci ktorého Komisia začína konanie v lehote jedného mesiaca odo dňa uverejnenia tohto zhrnutia a nasledujúceho listu, na adresu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| SPA 3, 6/5 |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

SPA 3, 6/5

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 296 12 42

Tieto pripomienky sa oznámia Poľsku. Zainteresované strany môžu písomne s uvedením dôvodov požiadať o dôverné nakladanie s informáciami o ich totožnosti.

TEXT ZHRNUTIA

KONANIE

Listom z 29. apríla 2005 poľské orgány notifikovali dve opatrenia v prospech Chemobudowa na účely reštrukturalizácie. Neskôr sa zistilo, že počas reštrukturalizácie boli poskytnuté ďalšie opatrenia. Komisia má pochybnosti, či tieto opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc. Dve z nich sa realizovali po pristúpení bez notifikácie, a preto by sa mohli považovať za nezákonné.

OPIS PRÍJEMCU POMOCI A REŠTRUKTURALIZÁCIE

ChK je materskou spoločnosťou skupiny Capital Group. Skupinu tvoria dve spoločnosti: Chemobudowa Kraków a Towarzystwo Budownictwa Społecznego Krak-System S.A. Ide o veľký podnik založený v roku 1949, s počtom zamestnancov 919 v roku 2004, z toho 343 pracovalo v zahraničných pobočkách spoločnosti (v Českej republike a Nemecku).

Dve notifikované opatrenia pozostávajú z pôžičky vo výške 10 mil. PLN (2,57 mil. EUR) a z odkladu úhrady verejných pohľadávok vo výške 693 000 PLN (cca 178 000 EUR) a ich splatenia v splátkach. Pôžička je založená hypotékou na nehnuteľnosti ocenené vo výške 17,35 mil. PLN (cca 4,46 mil. EUR).

Poľské orgány Komisiu informovali aj o 18 opatreniach štátnej pomoci v prospech ChK, ktoré boli poskytnuté v období od decembra 2001 do mája 2004. Poľsko tvrdí, že časť z nich predstavuje pomoc de minimis a zvyšok spĺňa podmienku súkromného veriteľa. Dve z týchto opatrení boli poskytnuté po pristúpení bez notifikácie.

Predpokladané obdobie reštrukturalizácie podľa predloženého plánu reštrukturalizácie je obdobie rokov 2003 až 2005. Podľa poľských orgánov však ťažkosti podniku začali vznikať už v roku 2002, kedy spoločnosť ChK zaznamenala čistú stratu vo výške 6,5 mil. PLN (1,625 mil. EUR). Poľské orgány potvrdili, že časť organizačnej reštrukturalizácie začala už vo štvrtom kvartáli roku 2002. V skutočnosti teda obdobie reštrukturalizácie začalo v roku 2002.

Okrem finančnej reštrukturalizácie plán reštrukturalizácie zahŕňa najmä reštrukturalizáciu aktív, pozostávajúcu z ich predaja, organizačnú reštrukturalizáciu s decentralizáciou systému poskytovania služieb, so zameraním na stavebný trh a ukončením všetkých sekundárnych činností, a zamestnaneckú reštrukturalizáciu zameranú na zamestnávanie viac na základe zmlúv na určité obdobie, keďže veľká časť činnosti spoločnosti ChK je sezónneho charakteru.

HODNOTENIE

Komisia potrebuje jasne určiť, či uvedených 18 opatrení predstavuje štátnu pomoc, nakoľko na účely posúdenia zlučiteľnosti opatrení poskytnutých po pristúpení musíme vziať do úvahy všetky opatrenia pomoci poskytnuté v súvislosti s predmetnou reštrukturalizáciou, najmä na účely určenia, či pomoc bola obmedzená na nevyhnutné minimum. Okrem toho, keďže dve z 18 opatrení boli poskytnuté po pristúpení, zahrnieme ich do posudzovania zlučiteľnosti. Komisia túto pomoc analyzovala podľa usmernení z roku 2004 o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach.

Komisia sa rozhodla začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES, pretože má pochybnosti, či sú splnené všetky podmienky na schválenie pomoci na reštrukturalizáciu, najmä či

| — | plány reštrukturalizácie povedú k obnoveniu dlhodobej životaschopnosti príjemcu pomoci, nakoľko ide predovšetkým o finančnú reštrukturalizáciu, |
| --- | --- |

—

plány reštrukturalizácie povedú k obnoveniu dlhodobej životaschopnosti príjemcu pomoci, nakoľko ide predovšetkým o finančnú reštrukturalizáciu,

| — | je vlastný príspevok príjemcu pomoci na pokrytie nákladov reštrukturalizácie zabezpečený v dostatočnej výške, nakoľko Komisia nemá dostatočné informácie o jeho zdroji, |
| --- | --- |

—

je vlastný príspevok príjemcu pomoci na pokrytie nákladov reštrukturalizácie zabezpečený v dostatočnej výške, nakoľko Komisia nemá dostatočné informácie o jeho zdroji,

| — | je spoločnosť oprávnená na pomoc na reštrukturalizáciu, nakoľko v roku 2004 sa príjemcovi pomoci podarilo dosiahnuť prevádzkový zisk vo výške 5,4 mil. PLN (1,388 mil. EUR). |
| --- | --- |

—

je spoločnosť oprávnená na pomoc na reštrukturalizáciu, nakoľko v roku 2004 sa príjemcovi pomoci podarilo dosiahnuť prevádzkový zisk vo výške 5,4 mil. PLN (1,388 mil. EUR).

Poľsko bolo požiadané o dodatočné informácie, ktoré by umožnili tieto pochybnosti vyvrátiť.

TEXT LISTU

„Komisja pragnie poinformować Polskę, że po zbadaniu informacji przekazanych przez polskie władze w sprawie wspomnianego wyżej środka pomocy postanowiła wszcząć procedurę przewidzianą w art. 88 ust. 2 Traktatu WE.

I.   PROCEDURA

| 1) | Planowana pomoc na rzecz spółki Chemobudowa Kraków S.A. (»ChK« lub »beneficjent«), przedsiębiorstwa budowlanego należącego do Państwa, zgłoszona została Komisji pismem z dnia 29 kwietnia 2005 r., zarejestrowanym w dniu 2 maja 2005 r. Dnia 20 czerwca 2005 r. Komisja wezwała Polskę do przedłożenia brakujących dokumentów. Dokumenty te dostarczone zostały w piśmie z dnia 9 sierpnia 2005 r., zarejestrowanym dnia 11 sierpnia 2005 r. Komisja wezwała do udzielenia dalszych informacji w piśmie z dnia 15 września 2005 r., na które Polska odpowiedziała pismem z dnia 26 października, zarejestrowanym 27 października 2005 r. |
| --- | --- |

1)

Planowana pomoc na rzecz spółki Chemobudowa Kraków S.A. (»ChK« lub »beneficjent«), przedsiębiorstwa budowlanego należącego do Państwa, zgłoszona została Komisji pismem z dnia 29 kwietnia 2005 r., zarejestrowanym w dniu 2 maja 2005 r. Dnia 20 czerwca 2005 r. Komisja wezwała Polskę do przedłożenia brakujących dokumentów. Dokumenty te dostarczone zostały w piśmie z dnia 9 sierpnia 2005 r., zarejestrowanym dnia 11 sierpnia 2005 r. Komisja wezwała do udzielenia dalszych informacji w piśmie z dnia 15 września 2005 r., na które Polska odpowiedziała pismem z dnia 26 października, zarejestrowanym 27 października 2005 r.

II.   OPIS

1.   Odnośne przedsiębiorstwo

| 2) | ChK jest dużym przedsiębiorstwem utworzonym 1949 r. W 2004 r. firma zatrudniała 919 pracowników, z czego 343 osoby pracowały w zagranicznych oddziałach (w Republice Czeskiej i Niemczech). |
| --- | --- |

2)

ChK jest dużym przedsiębiorstwem utworzonym 1949 r. W 2004 r. firma zatrudniała 919 pracowników, z czego 343 osoby pracowały w zagranicznych oddziałach (w Republice Czeskiej i Niemczech).

| 3) | ChK jest spółką matką Grupy Kapitałowej Chemobudowa Kraków. Grupa składa się z dwóch spółek:






  1. | ChK, beneficjenta środków będących przedmiotem niniejszej decyzji; |
| --- | --- | --- |

3)

ChK jest spółką matką Grupy Kapitałowej Chemobudowa Kraków. Grupa składa się z dwóch spółek:

1.

ChK, beneficjenta środków będących przedmiotem niniejszej decyzji;

| 2. | Towarzystwa Budownictwa Społecznego Krak-System S.A. (»TBS«), w którym ChK posiada 78 % udziałów. Działalność spółki obejmuje budowanie domów mieszkalnych na zasadach najmu. Według polskich władz obroty firmy są nieznaczne, a zyski w całości przeznaczane są na działalność własną, natomiast statut spółki nie przewiduje korzystania z praw do dywidendy przez ChK. |
| --- | --- |

2.

Towarzystwa Budownictwa Społecznego Krak-System S.A. (»TBS«), w którym ChK posiada 78 % udziałów. Działalność spółki obejmuje budowanie domów mieszkalnych na zasadach najmu. Według polskich władz obroty firmy są nieznaczne, a zyski w całości przeznaczane są na działalność własną, natomiast statut spółki nie przewiduje korzystania z praw do dywidendy przez ChK.

| 4) | W latach dziewięćdziesiątych pracownicy ChK podjęli działania zmierzające do prywatyzacji przedsiębiorstwa. W tym celu przeprowadzono trzy wyceny przedprywatyzacyjne. Ze względu na brak zainteresowania ze strony inwestorów żaden z projektów prywatyzacyjnych nie został zrealizowany. |
| --- | --- |

4)

W latach dziewięćdziesiątych pracownicy ChK podjęli działania zmierzające do prywatyzacji przedsiębiorstwa. W tym celu przeprowadzono trzy wyceny przedprywatyzacyjne. Ze względu na brak zainteresowania ze strony inwestorów żaden z projektów prywatyzacyjnych nie został zrealizowany.

| 5) | Beneficjent posiada 0,13 % udziału w polskim rynku budowlanym. Posiada oddziały w Niemczech oraz Republice Czeskiej, które generują 42 % sprzedaży. |
| --- | --- |

5)

Beneficjent posiada 0,13 % udziału w polskim rynku budowlanym. Posiada oddziały w Niemczech oraz Republice Czeskiej, które generują 42 % sprzedaży.

2.   Trudności beneficjenta

| 6) | Według polskich władz trudności beneficjenta rozpoczęły się w 2002 r., kiedy to spółka ChK odnotowała stratę netto w wysokości 6,5 mln PLN (1,67 mln EUR (1)). |
| --- | --- |

6)

Według polskich władz trudności beneficjenta rozpoczęły się w 2002 r., kiedy to spółka ChK odnotowała stratę netto w wysokości 6,5 mln PLN (1,67 mln EUR (1)).

| 7) | W 2003 r. strata netto ChK wyniosła 1,9 mln PLN (0,488 mln EUR). Natomiast w roku 2004 beneficjent osiągnął zysk netto w wysokości 1,7 mln PLN (0,437 mln EUR). Jednakże, według najnowszych informacji przekazanych przez polskie władze (pismo z dnia 26 października), w 2006 r. beneficjent, wbrew pierwotnym przewidywaniom, nie będzie w stanie odzyskać długoterminowej rentowności. |
| --- | --- |

7)

W 2003 r. strata netto ChK wyniosła 1,9 mln PLN (0,488 mln EUR). Natomiast w roku 2004 beneficjent osiągnął zysk netto w wysokości 1,7 mln PLN (0,437 mln EUR). Jednakże, według najnowszych informacji przekazanych przez polskie władze (pismo z dnia 26 października), w 2006 r. beneficjent, wbrew pierwotnym przewidywaniom, nie będzie w stanie odzyskać długoterminowej rentowności.

| 8) | W 2003 r. obroty ChK osiągnęły poziom 126,7 mln PLN (32,6 mln EUR). Dla porównania, w roku 2001 sprzedaż spółki osiągnęła wartość 178,6 mln PLN (45,9 mln EUR). |
| --- | --- |

8)

W 2003 r. obroty ChK osiągnęły poziom 126,7 mln PLN (32,6 mln EUR). Dla porównania, w roku 2001 sprzedaż spółki osiągnęła wartość 178,6 mln PLN (45,9 mln EUR).

| 9) | Zdaniem polskich władz kapitał obrotowy ChK ma wartość ujemną, [...]. Trudności ze spłatą zobowiązań publicznoprawnych uniemożliwiają spółce branie udziału w przetargach publicznych, które zazwyczaj stanowią znaczną część działalności spółki. Jako główne przyczyny trudności beneficjenta polskie władze wymieniają:






  — | kryzys na rynku budowlanym: |
| --- | --- | --- |

9)

Zdaniem polskich władz kapitał obrotowy ChK ma wartość ujemną, [...]. Trudności ze spłatą zobowiązań publicznoprawnych uniemożliwiają spółce branie udziału w przetargach publicznych, które zazwyczaj stanowią znaczną część działalności spółki. Jako główne przyczyny trudności beneficjenta polskie władze wymieniają:

—

kryzys na rynku budowlanym:

| — | restrykcyjną politykę banków uznających sektor budowlany za branżę wysokiego ryzyka; |
| --- | --- |

—

restrykcyjną politykę banków uznających sektor budowlany za branżę wysokiego ryzyka;

| — | brak ochrony przed konkurentami zagranicznymi, którzy zlecają realizację poszczególnych etapów projektów budowlanych podwykonawcom działającym w warunkach silnej konkurencji. Podwykonawcy — zdaniem polskich władz — stosują »ceny dumpingowe«. |
| --- | --- |

—

brak ochrony przed konkurentami zagranicznymi, którzy zlecają realizację poszczególnych etapów projektów budowlanych podwykonawcom działającym w warunkach silnej konkurencji. Podwykonawcy — zdaniem polskich władz — stosują »ceny dumpingowe«.

3.   Restrukturyzacja

Plan oraz okres restrukturyzacji

| 10) | Zgłoszony plan restrukturyzacji przewiduje okres restrukturyzacji na lata 2003-2005. Jednakże trudności ChK rozpoczęły się już w 2002 r., a polskie władze potwierdziły, że pierwsze działania restrukturyzacyjne podjęto już w czwartym kwartale 2002 r. Komisja rozumie zatem, że okres restrukturyzacji rozpoczął się w rzeczywistości w 2002 r. Ponadto, jak wskazano powyżej, beneficjent, wbrew wcześniejszym przewidywaniom, najwyraźniej nie będzie w stanie odzyskać długoterminowej rentowności w 2006 r. Dlatego też polskie władze uważają, że okres restrukturyzacji być może będzie musiał zostać przedłużony poza zgłoszony wcześniej rok 2005. |
| --- | --- |

10)

Zgłoszony plan restrukturyzacji przewiduje okres restrukturyzacji na lata 2003-2005. Jednakże trudności ChK rozpoczęły się już w 2002 r., a polskie władze potwierdziły, że pierwsze działania restrukturyzacyjne podjęto już w czwartym kwartale 2002 r. Komisja rozumie zatem, że okres restrukturyzacji rozpoczął się w rzeczywistości w 2002 r. Ponadto, jak wskazano powyżej, beneficjent, wbrew wcześniejszym przewidywaniom, najwyraźniej nie będzie w stanie odzyskać długoterminowej rentowności w 2006 r. Dlatego też polskie władze uważają, że okres restrukturyzacji być może będzie musiał zostać przedłużony poza zgłoszony wcześniej rok 2005.

| 11) | Głównym elementem planu restrukturyzacji jest restrukturyzacja finansowa, na którą składa się 77 % łącznych kosztów restrukturyzacji. Beneficjent zamierza wykorzystać większą część (około 90 %) zgłoszonej pomocy państwa na pokrycie naliczonych zobowiązań krótkoterminowych. |
| --- | --- |

11)

Głównym elementem planu restrukturyzacji jest restrukturyzacja finansowa, na którą składa się 77 % łącznych kosztów restrukturyzacji. Beneficjent zamierza wykorzystać większą część (około 90 %) zgłoszonej pomocy państwa na pokrycie naliczonych zobowiązań krótkoterminowych.

| 12) | Środki na restrukturyzację zatrudnienia obejmują zarówno redukcję liczby pracowników jak i zmianę ich statusu prawnego, czyli zwiększenie liczby pracowników zatrudnionych na czas określony, a to ze względu na fakt, że przeważająca część prac ChK ma charakter sezonowy. Tak więc liczba pracowników zatrudnionych na czas nieokreślony zmniejszyła się z 921 w 2002 r. do 565 w czerwcu 2005 r., co stanowi spadek o 39 %. |
| --- | --- |

12)

Środki na restrukturyzację zatrudnienia obejmują zarówno redukcję liczby pracowników jak i zmianę ich statusu prawnego, czyli zwiększenie liczby pracowników zatrudnionych na czas określony, a to ze względu na fakt, że przeważająca część prac ChK ma charakter sezonowy. Tak więc liczba pracowników zatrudnionych na czas nieokreślony zmniejszyła się z 921 w 2002 r. do 565 w czerwcu 2005 r., co stanowi spadek o 39 %.

| 13) | Uzasadniając ograniczoną restrukturyzację majątku, spółka podkreśla brak popytu na oferowane składniki majątku. Jednakże spółce udało się sprzedać 6 składników majątku o wartości 13,94 mln PLN (3,58 mln EUR). Według informacji podanych przez polskie władze, na dzień 20 października 2005 r. spółka ChK nadal posiadała majątek o wartości 8,965 mln PLN (2,30 mln EUR), który nie jest konieczny do prowadzenia przez nią działalności operacyjnej. |
| --- | --- |

13)

Uzasadniając ograniczoną restrukturyzację majątku, spółka podkreśla brak popytu na oferowane składniki majątku. Jednakże spółce udało się sprzedać 6 składników majątku o wartości 13,94 mln PLN (3,58 mln EUR). Według informacji podanych przez polskie władze, na dzień 20 października 2005 r. spółka ChK nadal posiadała majątek o wartości 8,965 mln PLN (2,30 mln EUR), który nie jest konieczny do prowadzenia przez nią działalności operacyjnej.

| 14) | Planuje się przeznaczenie 1 mln PLN na inwestycje w systemy deskowań, co powinno podnieść produktywność spółki oraz jakość produktów. |
| --- | --- |

14)

Planuje się przeznaczenie 1 mln PLN na inwestycje w systemy deskowań, co powinno podnieść produktywność spółki oraz jakość produktów.

| 15) | Restrukturyzacja organizacyjna obejmuje decentralizację sposobu świadczenia usług oraz skoncentrowanie działalności na rynku budowlanym, przy rezygnacji ze wszystkich pozostałych działalności. |
| --- | --- |

15)

Restrukturyzacja organizacyjna obejmuje decentralizację sposobu świadczenia usług oraz skoncentrowanie działalności na rynku budowlanym, przy rezygnacji ze wszystkich pozostałych działalności.

Koszty restrukturyzacji

| 16) | Koszty restrukturyzacji podano w Tabeli 1 poniżej.
  Tabela 1. Koszty restrukturyzacji | Specyfikacja | Koszty restrukturyzacji (w tys. PLN) | w % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Restrukturyzacja finansowa | 34 349,0 | 77,0 |
| 2. | Restrukturyzacja zatrudnienia | 3 870,9 | 8,3 |
| — | Szkolenia |

16)

Koszty restrukturyzacji podano w Tabeli 1 poniżej.

Tabela 1. Koszty restrukturyzacji

Specyfikacja

Koszty restrukturyzacji (w tys. PLN)

w %

1.

Restrukturyzacja finansowa

34 349,0

77,0

2.

Restrukturyzacja zatrudnienia

3 870,9

8,3

—

Szkolenia

228,7

| — | Wypłata odpraw |
| --- | --- |

—

Wypłata odpraw

3 522,9

| — | Szkolenia objęte Ustawą o zatrudnieniu z 1994 r. |
| --- | --- |

—

Szkolenia objęte Ustawą o zatrudnieniu z 1994 r.

119,3

3.

Restrukturyzacja majątku

2 725,0

6,0

4.

Restrukturyzacja produktów

2 463,4

5,6

5.

Restrukturyzacja organizacyjna

1 355,0

3,0

| — | Koszty controllingu |
| --- | --- |

—

Koszty controllingu

1 355,0

6.

Łącznie

44 763,3

100,0

| 17) | Restrukturyzacja finansowa obejmuje:






  — | zobowiązania wobec Państwowego Funduszu Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (PFRON) w kwocie 693 000 PLN (178 000 EUR); |
| --- | --- | --- |

17)

Restrukturyzacja finansowa obejmuje:

—

zobowiązania wobec Państwowego Funduszu Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (PFRON) w kwocie 693 000 PLN (178 000 EUR);

| — | zobowiązania naliczone na dzień 30 czerwca 2004 r. w kwocie 12,975 mln PLN (3,33 mln EUR); |
| --- | --- |

—

zobowiązania naliczone na dzień 30 czerwca 2004 r. w kwocie 12,975 mln PLN (3,33 mln EUR);

| — | krótkoterminowe zobowiązania publiczne oraz handlowe naliczone w okresie 2003-2004 w kwocie 12,363 mln PLN (3,18 mln EUR). |
| --- | --- |

—

krótkoterminowe zobowiązania publiczne oraz handlowe naliczone w okresie 2003-2004 w kwocie 12,363 mln PLN (3,18 mln EUR).

| 18) | Ponadto Komisja stwierdza, że beneficjent podjął dalsze działania w ramach restrukturyzacji finansowej (patrz punkt 25), które nie zostały zgłoszone Komisji, a które obejmują zobowiązania, odroczone lub rozłożone na raty, w kwocie 8,437 mln PLN (2,17 mln EUR). |
| --- | --- |

18)

Ponadto Komisja stwierdza, że beneficjent podjął dalsze działania w ramach restrukturyzacji finansowej (patrz punkt 25), które nie zostały zgłoszone Komisji, a które obejmują zobowiązania, odroczone lub rozłożone na raty, w kwocie 8,437 mln PLN (2,17 mln EUR).

| 19) | Natomiast restrukturyzacja kosztów zatrudnienia obejmuje między innymi cztery środki, które nie zostały zgłoszone Komisji (patrz punkt 25), a których wartość wynosi 119 280 PLN (30 663 EUR). |
| --- | --- |

19)

Natomiast restrukturyzacja kosztów zatrudnienia obejmuje między innymi cztery środki, które nie zostały zgłoszone Komisji (patrz punkt 25), a których wartość wynosi 119 280 PLN (30 663 EUR).

| 20) | Restrukturyzacja majątku obejmuje koszty sprzedaży majątku oraz koszty inwestycji. Restrukturyzacja organizacyjna obejmuje między innymi koszty systemu controllingu. Ponadto restrukturyzacja produktów obejmuje koszty certyfikacji, marketingu oraz systemu deskowań. |
| --- | --- |

20)

Restrukturyzacja majątku obejmuje koszty sprzedaży majątku oraz koszty inwestycji. Restrukturyzacja organizacyjna obejmuje między innymi koszty systemu controllingu. Ponadto restrukturyzacja produktów obejmuje koszty certyfikacji, marketingu oraz systemu deskowań.

| 21) | Spółka po raz pierwszy zwróciła się o pomoc państwa w czerwcu 2003 r. Jednak ze względu na opóźnienia administracyjne oraz problemy z notyfikacją w Polsce (np. zmianą organu udzielającego pomocy), pomoc została zgłoszona Komisji dopiero w maju 2005 r. Zgodnie z założeniami określonymi w planie restrukturyzacji spółka spodziewała się otrzymać zgłoszoną pożyczkę w wysokości 10 mln PLN (2,57 mln EUR) w listopadzie 2004 r. Ponieważ pożyczka nie została jeszcze udzielona, wszystkie środki pochodzące ze sprzedaży majątku wykorzystano na potrzeby restrukturyzacji finansowej zamiast na inne środki restrukturyzacyjne, jak to wcześniej przewidywano w planie restrukturyzacji. Ponadto poziom naliczonych zobowiązań krótkoterminowych na koniec okresu restrukturyzacji będzie znaczny i spółka nie będzie w stanie pokryć ich ze środków własnych, w związku z czym konieczna będzie dalsza restrukturyzacja finansowa. |
| --- | --- |

21)

Spółka po raz pierwszy zwróciła się o pomoc państwa w czerwcu 2003 r. Jednak ze względu na opóźnienia administracyjne oraz problemy z notyfikacją w Polsce (np. zmianą organu udzielającego pomocy), pomoc została zgłoszona Komisji dopiero w maju 2005 r. Zgodnie z założeniami określonymi w planie restrukturyzacji spółka spodziewała się otrzymać zgłoszoną pożyczkę w wysokości 10 mln PLN (2,57 mln EUR) w listopadzie 2004 r. Ponieważ pożyczka nie została jeszcze udzielona, wszystkie środki pochodzące ze sprzedaży majątku wykorzystano na potrzeby restrukturyzacji finansowej zamiast na inne środki restrukturyzacyjne, jak to wcześniej przewidywano w planie restrukturyzacji. Ponadto poziom naliczonych zobowiązań krótkoterminowych na koniec okresu restrukturyzacji będzie znaczny i spółka nie będzie w stanie pokryć ich ze środków własnych, w związku z czym konieczna będzie dalsza restrukturyzacja finansowa.

Finansowanie restrukturyzacji

| 22) | Poniższa tabela przedstawia źródła finansowania restrukturyzacji w okresie 2002-2005.
  Tabela 2. Finansowanie restrukturyzacji







  Nr | Specyfikacja | Kwota (w tys. PLN) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Wkład własny | 25 632,8 |
| 1.1 | — | Sprzedaż majątku |

22)

Poniższa tabela przedstawia źródła finansowania restrukturyzacji w okresie 2002-2005.

Tabela 2. Finansowanie restrukturyzacji

Nr

Specyfikacja

Kwota (w tys. PLN)

1.

Wkład własny

25 632,8

1.1

—

Sprzedaż majątku

22 906,9

| — | Sprzedaż zrealizowana |
| --- | --- |

—

Sprzedaż zrealizowana

13 941,7

| — | Sprzedaż planowana |
| --- | --- |

—

Sprzedaż planowana

8 965,2

1.2

| — | Pozostałe deklarowane środki w ramach wkładu własnego |
| --- | --- |

—

Pozostałe deklarowane środki w ramach wkładu własnego

2 725,9

2.

Pomoc państwa

19 130,5

2.1

| — | Wartość zgłoszonej pomocy państwa |
| --- | --- |

—

Wartość zgłoszonej pomocy państwa

10 693,3

2.2

| — | Dodatkowe środki w ramach pomocy państwa przyznane w okresie restrukturyzacji |
| --- | --- |

—

Dodatkowe środki w ramach pomocy państwa przyznane w okresie restrukturyzacji

8 437,2

3.

Łącznie

44 763,3

Środki przyznane przez władze publiczne

| 23) | Polskie władze poinformowały o zamiarze przyznania dwóch środków na restrukturyzację ChK. Po pierwsze, beneficjent ma otrzymać pożyczkę w kwocie 10 mln PLN (2,57 mln EUR) od Agencji Rozwoju Przemysłu (ARP). Pożyczka ta jest zabezpieczona hipoteką na nieruchomościach wycenionych na 17,35 mln PLN (około 4,46 mln EUR). Po drugie, ChK zamierza skorzystać z faktu odroczenia zobowiązań wobec PFRON oraz rozłożenia spłaty na raty. Odroczona kwota wynosi 693 000 PLN (około 178 000 EUR). |
| --- | --- |

23)

Polskie władze poinformowały o zamiarze przyznania dwóch środków na restrukturyzację ChK. Po pierwsze, beneficjent ma otrzymać pożyczkę w kwocie 10 mln PLN (2,57 mln EUR) od Agencji Rozwoju Przemysłu (ARP). Pożyczka ta jest zabezpieczona hipoteką na nieruchomościach wycenionych na 17,35 mln PLN (około 4,46 mln EUR). Po drugie, ChK zamierza skorzystać z faktu odroczenia zobowiązań wobec PFRON oraz rozłożenia spłaty na raty. Odroczona kwota wynosi 693 000 PLN (około 178 000 EUR).

| 24) | Podstawą prawną pożyczki jest Ustawa o komercjalizacji i prywatyzacji z 30 sierpnia 1996 r. (2). Podstawą prawną dla odroczenia zobowiązań wobec PFRON jest Ustawa o rehabilitacji zawodowej i społecznej oraz zatrudnianiu osób niepełnosprawnych z 27 sierpnia 1997 r. |
| --- | --- |

24)

Podstawą prawną pożyczki jest Ustawa o komercjalizacji i prywatyzacji z 30 sierpnia 1996 r. (2). Podstawą prawną dla odroczenia zobowiązań wobec PFRON jest Ustawa o rehabilitacji zawodowej i społecznej oraz zatrudnianiu osób niepełnosprawnych z 27 sierpnia 1997 r.

| 25) | Oprócz powyższych zgłoszonych środków polskie władze poinformowały Komisję o 18 środkach na rzecz ChK przyznanych w okresie od grudnia 2001 r. do maja 2004 r. Według polskich władz wartość nominalna tych środków wynosi 8,511 mln PLN (2,19 mln EUR). Polska wnosi, aby środków tych nie traktować jako pomoc państwa z następujących powodów:






  A. | 6 środków pomocy przyznanych w okresie od grudnia 2001 r. do listopada 2002 r. stanowiły refundacje przyznane na mocy Ustawy o zatrudnieniu z 1994 r. w wysokości 119 280 PLN (30 663 EUR). Polska utrzymuje, że jest to zgodne z zasadą de minimis. |
| --- | --- | --- |

25)

Oprócz powyższych zgłoszonych środków polskie władze poinformowały Komisję o 18 środkach na rzecz ChK przyznanych w okresie od grudnia 2001 r. do maja 2004 r. Według polskich władz wartość nominalna tych środków wynosi 8,511 mln PLN (2,19 mln EUR). Polska wnosi, aby środków tych nie traktować jako pomoc państwa z następujących powodów:

A.

6 środków pomocy przyznanych w okresie od grudnia 2001 r. do listopada 2002 r. stanowiły refundacje przyznane na mocy Ustawy o zatrudnieniu z 1994 r. w wysokości 119 280 PLN (30 663 EUR). Polska utrzymuje, że jest to zgodne z zasadą de minimis.

| B. | 5 środków w kwocie 1,5 mln PLN (0,39 mln EUR) stanowiły odroczenia spłaty kredytów oraz uzgodnienia dotyczące rozłożenia płatności na raty. Polska twierdzi, że środki te nie stanowią pomocy państwa, ponieważ pozostają zgodne z zasadą wierzyciela prywatnego, a organa udzielające pomocy wyraziły zgodę na restrukturyzację tych zobowiązań w celu optymalizacji ich spłaty. Jeden ze środków został przyznany po akcesji, przy czym nie dokonano jego zgłoszenia. |
| --- | --- |

B.

5 środków w kwocie 1,5 mln PLN (0,39 mln EUR) stanowiły odroczenia spłaty kredytów oraz uzgodnienia dotyczące rozłożenia płatności na raty. Polska twierdzi, że środki te nie stanowią pomocy państwa, ponieważ pozostają zgodne z zasadą wierzyciela prywatnego, a organa udzielające pomocy wyraziły zgodę na restrukturyzację tych zobowiązań w celu optymalizacji ich spłaty. Jeden ze środków został przyznany po akcesji, przy czym nie dokonano jego zgłoszenia.

| C. | 7 środków pomocy w kwocie 6,8 mln PLN (1,75 mln EUR), z elementem pomocy wynoszącym, zgodnie z obliczeniami Polski, 229 100 PLN (58 000 EUR) stanowiły odroczenia spłaty kredytów oraz uzgodnienia dotyczące rozłożenia płatności na raty. Polska twierdzi, że środki te nie stanowią pomocy państwa, gdyż są one zgodne z zasadą de minimis. Jeden z tych środków został przyznany po akcesji, przy czym nie dokonano jego zgłoszenia. |
| --- | --- |

C.

7 środków pomocy w kwocie 6,8 mln PLN (1,75 mln EUR), z elementem pomocy wynoszącym, zgodnie z obliczeniami Polski, 229 100 PLN (58 000 EUR) stanowiły odroczenia spłaty kredytów oraz uzgodnienia dotyczące rozłożenia płatności na raty. Polska twierdzi, że środki te nie stanowią pomocy państwa, gdyż są one zgodne z zasadą de minimis. Jeden z tych środków został przyznany po akcesji, przy czym nie dokonano jego zgłoszenia.

| 26) | Pierwszy środek przyznany po akcesji w dniu 12 maja 2004 r. (ujęty powyżej w kategorii B) to rozłożenie na raty spłaty zobowiązania w kwocie 3,164 mln PLN (0,81 mln EUR) wobec Zakładu Ubezpieczeń Społecznych (dalej »ZUS«). Według polskich władz kwota pomocy wynosi 147 322 PLN (37 874 EUR). Polskie władze poinformowały, że umowa ta została unieważniona, gdyż spółka ChK nie dopełniła jej warunków. W rozumieniu komisji zobowiązanie, którego wspomniana umowa dotyczy, pozostaje niespłacone i jako takie zostało ujęte w ramach kosztów restrukturyzacji finansowej. |
| --- | --- |

26)

Pierwszy środek przyznany po akcesji w dniu 12 maja 2004 r. (ujęty powyżej w kategorii B) to rozłożenie na raty spłaty zobowiązania w kwocie 3,164 mln PLN (0,81 mln EUR) wobec Zakładu Ubezpieczeń Społecznych (dalej »ZUS«). Według polskich władz kwota pomocy wynosi 147 322 PLN (37 874 EUR). Polskie władze poinformowały, że umowa ta została unieważniona, gdyż spółka ChK nie dopełniła jej warunków. W rozumieniu komisji zobowiązanie, którego wspomniana umowa dotyczy, pozostaje niespłacone i jako takie zostało ujęte w ramach kosztów restrukturyzacji finansowej.

| 27) | Drugi środek przyznany po akcesji w dniu 20 maja 2004 r. (ujęty powyżej w kategorii C), został przyznany przez Naczelnika Małopolskiego Urzędu skarbowego i polega na rozłożeniu spłaty kwoty 280 000 PLN (71 979 EUR) na raty. Według polskich władz kwota tej pomocy wynosi 1 748 PLN (450 EUR). |
| --- | --- |

27)

Drugi środek przyznany po akcesji w dniu 20 maja 2004 r. (ujęty powyżej w kategorii C), został przyznany przez Naczelnika Małopolskiego Urzędu skarbowego i polega na rozłożeniu spłaty kwoty 280 000 PLN (71 979 EUR) na raty. Według polskich władz kwota tej pomocy wynosi 1 748 PLN (450 EUR).

Wkład własny beneficjenta w finansowanie restrukturyzacji

| 28) | Z dostępnych informacji wynika, że beneficjent pokrywa część wkładu własnego w finansowanie restrukturyzacji ze środków pochodzących ze sprzedaży majątku oraz częściowo z zysków uzyskanych w okresie restrukturyzacji. Na obecnym etapie Komisja nie posiada informacji na temat ewentualnych innych źródeł wkładu własnego beneficjenta w finansowanie restrukturyzacji. |
| --- | --- |

28)

Z dostępnych informacji wynika, że beneficjent pokrywa część wkładu własnego w finansowanie restrukturyzacji ze środków pochodzących ze sprzedaży majątku oraz częściowo z zysków uzyskanych w okresie restrukturyzacji. Na obecnym etapie Komisja nie posiada informacji na temat ewentualnych innych źródeł wkładu własnego beneficjenta w finansowanie restrukturyzacji.

III.   OCENA

1.   Zakres kompetencji Komisji

| 29) | Środki pomocy, które przyznane zostały przed przystąpieniem Polski do UE, a które nie mają zastosowania po przystąpieniu, nie mogą być badane przez Komisję zgodnie z procedurami ustanowionymi w art. 88 Traktatu WE, ani też w ramach tzw. mechanizmu przejściowego, ustanowionego w załączniku IV.3 do aktu przystąpienia. Komisja nie jest zobowiązana ani upoważniona do kontroli zgodności takich środków z zasadami rynku wewnętrznego. Uważa się, że właściwym kryterium dla ustalenia momentu przyznania pomocy jest prawnie wiążący akt prawny, na mocy którego właściwe organy krajowe przyznają pomoc (3). Równoznaczne z przyznaniem pomocy jest zatem zobowiązanie państwa, a nie jedynie przekazanie określonej kwoty. Uznaje się, że indywidualne środki nie mają zastosowania po przystąpieniu, jeśli dokładna kwota zaangażowania ze strony państwa znana jest w momencie przyznania pomocy lub w dniu przystąpienia. |
| --- | --- |

29)

Środki pomocy, które przyznane zostały przed przystąpieniem Polski do UE, a które nie mają zastosowania po przystąpieniu, nie mogą być badane przez Komisję zgodnie z procedurami ustanowionymi w art. 88 Traktatu WE, ani też w ramach tzw. mechanizmu przejściowego, ustanowionego w załączniku IV.3 do aktu przystąpienia. Komisja nie jest zobowiązana ani upoważniona do kontroli zgodności takich środków z zasadami rynku wewnętrznego. Uważa się, że właściwym kryterium dla ustalenia momentu przyznania pomocy jest prawnie wiążący akt prawny, na mocy którego właściwe organy krajowe przyznają pomoc (3). Równoznaczne z przyznaniem pomocy jest zatem zobowiązanie państwa, a nie jedynie przekazanie określonej kwoty. Uznaje się, że indywidualne środki nie mają zastosowania po przystąpieniu, jeśli dokładna kwota zaangażowania ze strony państwa znana jest w momencie przyznania pomocy lub w dniu przystąpienia.

| 30) | Jeśli natomiast środki przyznane przed przystąpieniem, niemające już zastosowania po akcesji, stanowią część tego samego planu restrukturyzacji, co środki przyznane po akcesji, należy je uwzględnić w ocenie zgodności środków przyznanych po przystąpieniu. |
| --- | --- |

30)

Jeśli natomiast środki przyznane przed przystąpieniem, niemające już zastosowania po akcesji, stanowią część tego samego planu restrukturyzacji, co środki przyznane po akcesji, należy je uwzględnić w ocenie zgodności środków przyznanych po przystąpieniu.

| 31) | Na podstawie informacji przekazanych przez polskie władze Komisja wnioskuje, że 16 spośród 18 środków opisanych w punkcie 25 przyznano przed przystąpieniem i dlatego środki te nie mają zastosowania po akcesji. Zatem Komisja nie jest ani zobowiązana, ani upoważniona do ich zbadania. |
| --- | --- |

31)

Na podstawie informacji przekazanych przez polskie władze Komisja wnioskuje, że 16 spośród 18 środków opisanych w punkcie 25 przyznano przed przystąpieniem i dlatego środki te nie mają zastosowania po akcesji. Zatem Komisja nie jest ani zobowiązana, ani upoważniona do ich zbadania.

| 32) | Jeśli chodzi o pozostałe dwa ze wspomnianych 18 środków, które szczegółowo opisano w punktach 26 i 27, Komisja stwierdza, że zostały one przyznane po akcesji bez zgody Komisji, a zatem należy je traktować jako nową, bezprawną pomoc. W związku z faktem, że umowa, o której mowa w punkcie 26, została unieważniona, Komisja wyraża wątpliwość co do tego, czy dalsze istnienie zobowiązania nie oznacza, że występuje tu element pomocy państwa. |
| --- | --- |

32)

Jeśli chodzi o pozostałe dwa ze wspomnianych 18 środków, które szczegółowo opisano w punktach 26 i 27, Komisja stwierdza, że zostały one przyznane po akcesji bez zgody Komisji, a zatem należy je traktować jako nową, bezprawną pomoc. W związku z faktem, że umowa, o której mowa w punkcie 26, została unieważniona, Komisja wyraża wątpliwość co do tego, czy dalsze istnienie zobowiązania nie oznacza, że występuje tu element pomocy państwa.

| 33) | Podsumowując, Komisja jest upoważniona do oceny dwóch zgłoszonych środków, opisanych w punkcie 23 oraz dwóch środków, o których mowa w punktach 26 i 27. |
| --- | --- |

33)

Podsumowując, Komisja jest upoważniona do oceny dwóch zgłoszonych środków, opisanych w punkcie 23 oraz dwóch środków, o których mowa w punktach 26 i 27.

| 34) | Aby jednak poddać ocenie zgodność czterech wskazanych powyżej środków, Komisja musi uwzględnić wszystkie środki pomocy przyznane w związku z obecną restrukturyzacją, zwłaszcza w celu określenia ograniczenia pomocy do niezbędnego minimum. Zatem Komisja musi ustalić, które z 16 środków przyznanych przed przystąpieniem i niemających zastosowania po akcesji






  — | przyznano w ramach obecnej restrukturyzacji i które |
| --- | --- | --- |

34)

Aby jednak poddać ocenie zgodność czterech wskazanych powyżej środków, Komisja musi uwzględnić wszystkie środki pomocy przyznane w związku z obecną restrukturyzacją, zwłaszcza w celu określenia ograniczenia pomocy do niezbędnego minimum. Zatem Komisja musi ustalić, które z 16 środków przyznanych przed przystąpieniem i niemających zastosowania po akcesji

—

przyznano w ramach obecnej restrukturyzacji i które

| — | stanowiły pomoc państwa. |
| --- | --- |

—

stanowiły pomoc państwa.

| 35) | Jeśli chodzi o pierwszy wymóg, Komisja uznaje, że dwa spośród wspomnianych 16 środków przyznano w 2001 r. (4), czyli przed rozpoczęciem okresu restrukturyzacji w 2002 r. (punkt 10). Zatem nie zostały one przyznane w ramach obecnej restrukturyzacji i dlatego nie będą uwzględnione w ogólnym pakiecie restrukturyzacyjnym. Pozostałych 14 środków przyznano w okresie od 2002 do 2004 r., kiedy spółka była już w trudnej sytuacji. Zgodnie z punktem 16 wytycznych wspólnotowych w sprawie pomocy państwa na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorstw znajdujących się w trudnej sytuacji z 2004 r. (5) (»wytyczne«), wszelka dalsza pomoc po opracowaniu i w czasie wdrażania planu restrukturyzacji lub likwidacji traktowana jest jako pomoc na restrukturyzację. |
| --- | --- |

35)

Jeśli chodzi o pierwszy wymóg, Komisja uznaje, że dwa spośród wspomnianych 16 środków przyznano w 2001 r. (4), czyli przed rozpoczęciem okresu restrukturyzacji w 2002 r. (punkt 10). Zatem nie zostały one przyznane w ramach obecnej restrukturyzacji i dlatego nie będą uwzględnione w ogólnym pakiecie restrukturyzacyjnym. Pozostałych 14 środków przyznano w okresie od 2002 do 2004 r., kiedy spółka była już w trudnej sytuacji. Zgodnie z punktem 16 wytycznych wspólnotowych w sprawie pomocy państwa na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorstw znajdujących się w trudnej sytuacji z 2004 r. (5) (»wytyczne«), wszelka dalsza pomoc po opracowaniu i w czasie wdrażania planu restrukturyzacji lub likwidacji traktowana jest jako pomoc na restrukturyzację.

| 36) | Pozostaje ustalić, czy tych 14 środków stanowi pomoc państwa, gdyż polskie władze twierdzą, że nie stanowią one pomocy państwa (patrz punkt 25). Zgodnie z powyższym (punkt 31) Komisja nie jest upoważniona do oceny zgodności środków przyznanych przed przystąpieniem i niemających zastosowania po akcesji. Pomimo to, Komisja musi być w stanie ustalić, czy te poprzednie środki — o ile są one elementem restrukturyzacji — stanowią pomoc państwa. |
| --- | --- |

36)

Pozostaje ustalić, czy tych 14 środków stanowi pomoc państwa, gdyż polskie władze twierdzą, że nie stanowią one pomocy państwa (patrz punkt 25). Zgodnie z powyższym (punkt 31) Komisja nie jest upoważniona do oceny zgodności środków przyznanych przed przystąpieniem i niemających zastosowania po akcesji. Pomimo to, Komisja musi być w stanie ustalić, czy te poprzednie środki — o ile są one elementem restrukturyzacji — stanowią pomoc państwa.

| 37) | Komisja wyraża wątpliwość co do tego, czy środki opisane w punkcie 25, kategoria B, można traktować jako niezawierające elementu pomocy powołując się na zasadę wierzyciela prywatnego. Komisja stwierdza, że środki te przyznano w okresie, w którym, jak wynika z dostępnych informacji, spółka doświadczała już trudności finansowych. Można zatem przypuszczać, że przekazanie zasobów państwowych stanowi pomoc państwa, chyba że zostanie udowodnione inaczej. Władze polskie do chwili obecnej nie przedstawiły żadnych dowodów potwierdzających fakt, że państwo działało w tym przypadku jako sumienny wierzyciel prywatny. Ponadto polskie władze przedłożyły kalkulacje dotyczące kwoty pomocy w ramach tych środków, co kłóci się ze stwierdzeniem, że środki te nie zawierały elementu pomocy. |
| --- | --- |

37)

Komisja wyraża wątpliwość co do tego, czy środki opisane w punkcie 25, kategoria B, można traktować jako niezawierające elementu pomocy powołując się na zasadę wierzyciela prywatnego. Komisja stwierdza, że środki te przyznano w okresie, w którym, jak wynika z dostępnych informacji, spółka doświadczała już trudności finansowych. Można zatem przypuszczać, że przekazanie zasobów państwowych stanowi pomoc państwa, chyba że zostanie udowodnione inaczej. Władze polskie do chwili obecnej nie przedstawiły żadnych dowodów potwierdzających fakt, że państwo działało w tym przypadku jako sumienny wierzyciel prywatny. Ponadto polskie władze przedłożyły kalkulacje dotyczące kwoty pomocy w ramach tych środków, co kłóci się ze stwierdzeniem, że środki te nie zawierały elementu pomocy.

| 38) | Ponadto Komisja wyraża także wątpliwość co do tego, czy kwota pomocy w ramach środków określonych w punkcie 25, kategoria A i kategoria C została obliczona w sposób prawidłowy i co za tym idzie, czy środki te są zgodne z zasadą de minimis, a zatem nie zawierają elementu pomocy. Wartość nominalna tych środków wynosi 6,811 mln PLN (1,75 mln PLN), co znacznie przekracza pułap de minimis, którego wartość określono na 100 000 EUR w okresie trzech lat. Biorąc pod uwagę fakt, że spółka była w trudnej sytuacji w chwili przyznania środków, Komisja wyraża wątpliwość co do tego, czy kalkulacja elementu pomocy została wykonana w sposób prawidłowy. |
| --- | --- |

38)

Ponadto Komisja wyraża także wątpliwość co do tego, czy kwota pomocy w ramach środków określonych w punkcie 25, kategoria A i kategoria C została obliczona w sposób prawidłowy i co za tym idzie, czy środki te są zgodne z zasadą de minimis, a zatem nie zawierają elementu pomocy. Wartość nominalna tych środków wynosi 6,811 mln PLN (1,75 mln PLN), co znacznie przekracza pułap de minimis, którego wartość określono na 100 000 EUR w okresie trzech lat. Biorąc pod uwagę fakt, że spółka była w trudnej sytuacji w chwili przyznania środków, Komisja wyraża wątpliwość co do tego, czy kalkulacja elementu pomocy została wykonana w sposób prawidłowy.

| 39) | Podsumowując, Komisja wyraża wątpliwość, czy poprzednie środki opisane w punkcie 25, kategoria A (z wyłączeniem dwóch środków przyznanych w 2001 r.), B i C (z wyłączeniem dwóch środków przyznanych po przystąpieniu) nie zawierają elementu pomocy. Na podstawie aktualnie dostępnych informacji powinny one zostać ujęte w pakiecie restrukturyzacyjnym, zgodnie z wyjaśnieniami w punkcie 34 powyżej. |
| --- | --- |

39)

Podsumowując, Komisja wyraża wątpliwość, czy poprzednie środki opisane w punkcie 25, kategoria A (z wyłączeniem dwóch środków przyznanych w 2001 r.), B i C (z wyłączeniem dwóch środków przyznanych po przystąpieniu) nie zawierają elementu pomocy. Na podstawie aktualnie dostępnych informacji powinny one zostać ujęte w pakiecie restrukturyzacyjnym, zgodnie z wyjaśnieniami w punkcie 34 powyżej.

2.   Pomoc państwa w rozumieniu art. 87 ust. 1 Traktatu WE

| 40) | Artykuł 87 ust. 1 Traktatu WE stanowi, że wszelka pomoc przyznawana przez Państwo Członkowskie lub przy użyciu zasobów państwowych w jakiejkolwiek formie, która zakłóca lub grozi zakłóceniem konkurencji poprzez sprzyjanie niektórym przedsiębiorstwom lub produkcji niektórych towarów, jest niezgodna ze wspólnym rynkiem w zakresie, w jakim wpływa na wymianę handlową między Państwami Członkowskimi. |
| --- | --- |

40)

Artykuł 87 ust. 1 Traktatu WE stanowi, że wszelka pomoc przyznawana przez Państwo Członkowskie lub przy użyciu zasobów państwowych w jakiejkolwiek formie, która zakłóca lub grozi zakłóceniem konkurencji poprzez sprzyjanie niektórym przedsiębiorstwom lub produkcji niektórych towarów, jest niezgodna ze wspólnym rynkiem w zakresie, w jakim wpływa na wymianę handlową między Państwami Członkowskimi.

| 41) | Zarówno zgłoszone odroczenie jak i pożyczka, a także dwa niezgłoszone środki obejmują użycie zasobów państwowych. Co więcej, przynoszą one korzyści spółce, gdyż redukują jej koszty. Spółka ChK, będąc w trudnej sytuacji finansowej, nie uzyskałaby takiego finansowania w warunkach rynkowych. |
| --- | --- |

41)

Zarówno zgłoszone odroczenie jak i pożyczka, a także dwa niezgłoszone środki obejmują użycie zasobów państwowych. Co więcej, przynoszą one korzyści spółce, gdyż redukują jej koszty. Spółka ChK, będąc w trudnej sytuacji finansowej, nie uzyskałaby takiego finansowania w warunkach rynkowych.

| 42) | ChK działa na rynku budowlanym i posiada oddziały w innych Państwach Członkowskich UE. Tym samym spełnione jest kryterium dotyczące wpływu na wymianę handlową między Państwami Członkowskimi. |
| --- | --- |

42)

ChK działa na rynku budowlanym i posiada oddziały w innych Państwach Członkowskich UE. Tym samym spełnione jest kryterium dotyczące wpływu na wymianę handlową między Państwami Członkowskimi.

| 43) | W związku z powyższym te 4 środki uznaje się za pomoc państwa w rozumieniu art. 87 ust. 1 Traktatu WE. |
| --- | --- |

43)

W związku z powyższym te 4 środki uznaje się za pomoc państwa w rozumieniu art. 87 ust. 1 Traktatu WE.

3.   Wyłączenia na mocy art. 87 ust. 2 oraz art. 87 ust. 3 Traktatu WE

| 44) | Zwolnienia określone w art. 87 ust. 2 Traktatu WE nie mają zastosowania w omawianym przypadku. Jeśli chodzi o wyłączenia na mocy art. 87 ust. 3 Traktatu WE, biorąc pod uwagę fakt, że głównym celem pomocy jest przywrócenie długoterminowej rentowności przedsiębiorstwa znajdującego się w trudnej sytuacji, w tym wypadku można zastosować jedynie wyłączenie na mocy art. 87 ust. 3 pkt c) Traktatu WE, który dopuszcza pomoc państwa przeznaczoną na ułatwianie rozwoju niektórych działań gospodarczych, o ile nie zmienia ona warunków wymiany handlowej w zakresie sprzecznym ze wspólnym interesem. |
| --- | --- |

44)

Zwolnienia określone w art. 87 ust. 2 Traktatu WE nie mają zastosowania w omawianym przypadku. Jeśli chodzi o wyłączenia na mocy art. 87 ust. 3 Traktatu WE, biorąc pod uwagę fakt, że głównym celem pomocy jest przywrócenie długoterminowej rentowności przedsiębiorstwa znajdującego się w trudnej sytuacji, w tym wypadku można zastosować jedynie wyłączenie na mocy art. 87 ust. 3 pkt c) Traktatu WE, który dopuszcza pomoc państwa przeznaczoną na ułatwianie rozwoju niektórych działań gospodarczych, o ile nie zmienia ona warunków wymiany handlowej w zakresie sprzecznym ze wspólnym interesem.

3.1.   Wytyczne w sprawie pomocy na ratowanie i restrukturyzację

| 45) | Komisja oceni środki stanowiące nową pomoc oraz cały plan restrukturyzacji zgodnie z obowiązującymi wytycznymi w sprawie pomocy na ratowanie i restrukturyzację. Aktualne wytyczne wspólnotowe w sprawie pomocy państwa na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorstw znajdujących się w trudnej sytuacji (6) (»wytyczne«) weszły w życie dnia 10 października 2004 r. |
| --- | --- |

45)

Komisja oceni środki stanowiące nową pomoc oraz cały plan restrukturyzacji zgodnie z obowiązującymi wytycznymi w sprawie pomocy na ratowanie i restrukturyzację. Aktualne wytyczne wspólnotowe w sprawie pomocy państwa na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorstw znajdujących się w trudnej sytuacji (6) (»wytyczne«) weszły w życie dnia 10 października 2004 r.

| 46) | Przypadek ten zgłoszony został w dniu 2 maja 2005 r., zatem podlega on wytycznym z 2004 roku. |
| --- | --- |

46)

Przypadek ten zgłoszony został w dniu 2 maja 2005 r., zatem podlega on wytycznym z 2004 roku.

| 47) | Zgodnie z pkt 104 in fine wytycznych z 2004 r., Komisja ocenia zgodność bezprawnej pomocy przyznanej przed 1 października 2004 r. z wytycznymi obowiązującymi w momencie przyznawania pomocy. Jeśli zatem chodzi o dwa niezgłoszone środki przyznane w maju 2004 r. (patrz punkt 26 i 27), w ich przypadku zastosowanie powinny mieć wytyczne w sprawie pomocy na ratowanie i restrukturyzację z 1999 r. (7). |
| --- | --- |

47)

Zgodnie z pkt 104 in fine wytycznych z 2004 r., Komisja ocenia zgodność bezprawnej pomocy przyznanej przed 1 października 2004 r. z wytycznymi obowiązującymi w momencie przyznawania pomocy. Jeśli zatem chodzi o dwa niezgłoszone środki przyznane w maju 2004 r. (patrz punkt 26 i 27), w ich przypadku zastosowanie powinny mieć wytyczne w sprawie pomocy na ratowanie i restrukturyzację z 1999 r. (7).

| 48) | Nie przewiduje się jednak możliwości oceniania zgodności z prawem różnych środków w ramach tego samego pakietu restrukturyzacyjnego na podstawie dwóch różnych instrumentów prawnych. Komisja postanowiła zatem oprzeć swoją analizę na wytycznych z 2004 r. z następujących powodów. Po pierwsze, zgłoszenie zostało przekazane Komisji długo po wejściu w życie wytycznych z 2004 roku. W chwili zgłoszenia zarówno organ udzielający pomocy jak i beneficjent na pewno zdawali sobie sprawę z tego, że zgłoszenie będzie podlegać już nowym wytycznym. Po drugie, punkt 104 wytycznych z 2004 r. miał zagwarantować, że wytycznym z 2004 r. będzie podlegał cały pakiet restrukturyzacyjny, nawet gdyby część lub całość pomocy została przyznana niezgodnie z prawem po wejściu w życie wspomnianych wytycznych. Z treści samych wytycznych nie ma też możliwości wyciągnięcia wniosków przeciwnych, w szczególności takich, że intencją punktu 104 było zagwarantowanie, że pakiet restrukturyzacyjny będzie podlegał poprzednim wytycznym, gdyby część lub całość pomocy została przyznana niezgodnie z prawem w okresie obowiązywania tychże wytycznych. Ponadto, poniżej wyrażone wątpliwości związane z wytycznymi z 2004 r. występowałyby również w przypadku, gdyby ocenę przeprowadzono na podstawie wytycznych z 1999 r. |
| --- | --- |

48)

Nie przewiduje się jednak możliwości oceniania zgodności z prawem różnych środków w ramach tego samego pakietu restrukturyzacyjnego na podstawie dwóch różnych instrumentów prawnych. Komisja postanowiła zatem oprzeć swoją analizę na wytycznych z 2004 r. z następujących powodów. Po pierwsze, zgłoszenie zostało przekazane Komisji długo po wejściu w życie wytycznych z 2004 roku. W chwili zgłoszenia zarówno organ udzielający pomocy jak i beneficjent na pewno zdawali sobie sprawę z tego, że zgłoszenie będzie podlegać już nowym wytycznym. Po drugie, punkt 104 wytycznych z 2004 r. miał zagwarantować, że wytycznym z 2004 r. będzie podlegał cały pakiet restrukturyzacyjny, nawet gdyby część lub całość pomocy została przyznana niezgodnie z prawem po wejściu w życie wspomnianych wytycznych. Z treści samych wytycznych nie ma też możliwości wyciągnięcia wniosków przeciwnych, w szczególności takich, że intencją punktu 104 było zagwarantowanie, że pakiet restrukturyzacyjny będzie podlegał poprzednim wytycznym, gdyby część lub całość pomocy została przyznana niezgodnie z prawem w okresie obowiązywania tychże wytycznych. Ponadto, poniżej wyrażone wątpliwości związane z wytycznymi z 2004 r. występowałyby również w przypadku, gdyby ocenę przeprowadzono na podstawie wytycznych z 1999 r.

3.2.   Uprawnienie firmy do otrzymania z pomocy

| 49) | Zgodnie z wytycznymi przedsiębiorstwo znajduje się w trudnej sytuacji, jeżeli nie jest w stanie odzyskać rentowności jedynie przy użyciu własnych środków lub też środków zgromadzonych od akcjonariuszy bądź w wyniku zaciągnięcia kredytów. Wytyczne określają także typowe oznaki charakterystyczne dla takich przedsiębiorstw, jak np. rosnące straty oraz spadek obrotów. |
| --- | --- |

49)

Zgodnie z wytycznymi przedsiębiorstwo znajduje się w trudnej sytuacji, jeżeli nie jest w stanie odzyskać rentowności jedynie przy użyciu własnych środków lub też środków zgromadzonych od akcjonariuszy bądź w wyniku zaciągnięcia kredytów. Wytyczne określają także typowe oznaki charakterystyczne dla takich przedsiębiorstw, jak np. rosnące straty oraz spadek obrotów.

| 50) | Obroty spółki spadły z 178,6 mln PLN (około 45,9 mln EUR) w 2001 r. do 126,7 mln PLN (około 32,6 mln EUR) w 2003 r., co stanowi spadek o 29 %. W 2003 r. spółka ChK odnotowała stratę netto w wysokości 1,9 mln PLN (0,488 mln EUR). Jak wspomniano w pkt 9, kapitał obrotowy spółki na początku restrukturyzacji, czyli w 2002 r., stanowił wielkość ujemną, [...]. |
| --- | --- |

50)

Obroty spółki spadły z 178,6 mln PLN (około 45,9 mln EUR) w 2001 r. do 126,7 mln PLN (około 32,6 mln EUR) w 2003 r., co stanowi spadek o 29 %. W 2003 r. spółka ChK odnotowała stratę netto w wysokości 1,9 mln PLN (0,488 mln EUR). Jak wspomniano w pkt 9, kapitał obrotowy spółki na początku restrukturyzacji, czyli w 2002 r., stanowił wielkość ujemną, [...].

| 51) | Według polskich władz sytuacja ekonomiczna grupy kapitałowej nie pozwala jej na sfinansowanie restrukturyzacji ChK (będącej spółką dominującą) ze środków własnych. Zdaniem polskich władz trudna sytuacja ChK nie wynika z arbitralnej alokacji kosztów i jest do tego stopnia poważna, że grupa sama nie jest w stanie sobie z nią poradzić. |
| --- | --- |

51)

Według polskich władz sytuacja ekonomiczna grupy kapitałowej nie pozwala jej na sfinansowanie restrukturyzacji ChK (będącej spółką dominującą) ze środków własnych. Zdaniem polskich władz trudna sytuacja ChK nie wynika z arbitralnej alokacji kosztów i jest do tego stopnia poważna, że grupa sama nie jest w stanie sobie z nią poradzić.

| 52) | Biorąc pod uwagę oznaki charakterystyczne dla przedsiębiorstwa znajdującego się w trudnej sytuacji opisane w punkcie 11 wytycznych, Komisja stwierdza, że na początku okresu restrukturyzacyjnego spółka ChK była w trudnej sytuacji. |
| --- | --- |

52)

Biorąc pod uwagę oznaki charakterystyczne dla przedsiębiorstwa znajdującego się w trudnej sytuacji opisane w punkcie 11 wytycznych, Komisja stwierdza, że na początku okresu restrukturyzacyjnego spółka ChK była w trudnej sytuacji.

| 53) | Jednak na podstawie informacji dostarczonych przez polskie władze w piśmie z dnia 26 października, zarejestrowanym w dniu 27 października 2005 r., beneficjent odnotował w 2004 r. zysk netto w kwocie 1,7 mln PLN (0,437 mln EUR). Ponadto w 2004 roku beneficjent odnotował zysk na działalności operacyjnej w wysokości 5,4 mln PLN (1,388 mln EUR). Uwzględniając te wyniki oraz brak jakichkolwiek wyjaśnień ze strony polskich władz co do przyczyn, dla których uznają one, że spółka nie odzyska rentowności w 2006 r. (patrz pkt 7), Komisja wyraża wątpliwość, czy spółka nadal jest w trudnej sytuacji w rozumieniu wytycznych i czy w związku z tym jest uprawniona do otrzymania zgłoszonej pomocy. |
| --- | --- |

53)

Jednak na podstawie informacji dostarczonych przez polskie władze w piśmie z dnia 26 października, zarejestrowanym w dniu 27 października 2005 r., beneficjent odnotował w 2004 r. zysk netto w kwocie 1,7 mln PLN (0,437 mln EUR). Ponadto w 2004 roku beneficjent odnotował zysk na działalności operacyjnej w wysokości 5,4 mln PLN (1,388 mln EUR). Uwzględniając te wyniki oraz brak jakichkolwiek wyjaśnień ze strony polskich władz co do przyczyn, dla których uznają one, że spółka nie odzyska rentowności w 2006 r. (patrz pkt 7), Komisja wyraża wątpliwość, czy spółka nadal jest w trudnej sytuacji w rozumieniu wytycznych i czy w związku z tym jest uprawniona do otrzymania zgłoszonej pomocy.

3.3.   Odzyskanie rentowności

| 54) | Aby dany środek mógł zostać uznany za zgodny z punktami 34-37 wytycznych z 2004 r., plan restrukturyzacji powinien określać sposoby, których zastosowanie służyć będzie przywróceniu długoterminowej rentowności przedsiębiorstwa w rozsądnym terminie. Należy tego dokonać w oparciu o realistyczne założenia co do przyszłych warunków prowadzenia działalności operacyjnej. |
| --- | --- |

54)

Aby dany środek mógł zostać uznany za zgodny z punktami 34-37 wytycznych z 2004 r., plan restrukturyzacji powinien określać sposoby, których zastosowanie służyć będzie przywróceniu długoterminowej rentowności przedsiębiorstwa w rozsądnym terminie. Należy tego dokonać w oparciu o realistyczne założenia co do przyszłych warunków prowadzenia działalności operacyjnej.

| 55) | Restrukturyzacja opiera się głównie na restrukturyzacji finansowej (77 % łącznych kosztów restrukturyzacji (jak to wskazano w Tabeli 1)) i dotyczy przede wszystkim redukcji zadłużenia oraz poprawy płynności, co umożliwi kontynuację produkcji. |
| --- | --- |

55)

Restrukturyzacja opiera się głównie na restrukturyzacji finansowej (77 % łącznych kosztów restrukturyzacji (jak to wskazano w Tabeli 1)) i dotyczy przede wszystkim redukcji zadłużenia oraz poprawy płynności, co umożliwi kontynuację produkcji.

| 56) | Zgłoszona pożyczka w wysokości 10 mln PLN (2,57 mln EUR) nie została jeszcze udzielona. Jak wskazano już w punkcie 17, środki pochodzące ze sprzedaży majątku wykorzystano na potrzeby restrukturyzacji finansowej zamiast na inne cele restrukturyzacyjne, jak to wcześniej przewidywał plan restrukturyzacji. Jednakże, zgodnie z tym, co zostało odnotowane w punkcie 21, poziom zobowiązań krótkoterminowych (niektóre są przeterminowane i obarczone wysokim oprocentowaniem) na koniec okresu restrukturyzacji jest zbliżony do poziomu zgłoszonej pomocy państwa. Jeśli więc Komisja zatwierdzi zgłoszoną pożyczkę, zostanie ona wykorzystana na dalszą restrukturyzację finansową, w szczególności na spłatę zobowiązań krótkoterminowych. Zatem istnieją wątpliwości co do tego, czy spółka będzie miała środki na inne zaplanowane działania restrukturyzacyjne (restrukturyzacja przemysłowa, restrukturyzacja zatrudnienia, itd.). To budzi obawy co do wiarogodności planu restrukturyzacji. |
| --- | --- |

56)

Zgłoszona pożyczka w wysokości 10 mln PLN (2,57 mln EUR) nie została jeszcze udzielona. Jak wskazano już w punkcie 17, środki pochodzące ze sprzedaży majątku wykorzystano na potrzeby restrukturyzacji finansowej zamiast na inne cele restrukturyzacyjne, jak to wcześniej przewidywał plan restrukturyzacji. Jednakże, zgodnie z tym, co zostało odnotowane w punkcie 21, poziom zobowiązań krótkoterminowych (niektóre są przeterminowane i obarczone wysokim oprocentowaniem) na koniec okresu restrukturyzacji jest zbliżony do poziomu zgłoszonej pomocy państwa. Jeśli więc Komisja zatwierdzi zgłoszoną pożyczkę, zostanie ona wykorzystana na dalszą restrukturyzację finansową, w szczególności na spłatę zobowiązań krótkoterminowych. Zatem istnieją wątpliwości co do tego, czy spółka będzie miała środki na inne zaplanowane działania restrukturyzacyjne (restrukturyzacja przemysłowa, restrukturyzacja zatrudnienia, itd.). To budzi obawy co do wiarogodności planu restrukturyzacji.

| 57) | Ponadto polskie władze wspominają, że, zgodnie z informacjami przedstawionymi przez spółkę, spółka nie będzie w stanie odzyskać rentowności w 2006 r. Polska zwraca się z prośbą o przedłużenie okresu restrukturyzacji, przy czym nie wyjaśnia, czy oraz w jaki sposób plan zostanie uaktualniony w kontekście niepowodzenia jego realizacji. To także budzi obawy co do wiarogodności pierwotnego planu. |
| --- | --- |

57)

Ponadto polskie władze wspominają, że, zgodnie z informacjami przedstawionymi przez spółkę, spółka nie będzie w stanie odzyskać rentowności w 2006 r. Polska zwraca się z prośbą o przedłużenie okresu restrukturyzacji, przy czym nie wyjaśnia, czy oraz w jaki sposób plan zostanie uaktualniony w kontekście niepowodzenia jego realizacji. To także budzi obawy co do wiarogodności pierwotnego planu.

| 58) | Jak już wskazano w punkcie 9, największym wyzwaniem, przed jakim stanęła spółka ChK jest brak jakiejkolwiek ochrony przed zagraniczną konkurencją, którzy zlecają realizację poszczególnych etapów budowy podwykonawcom działającym w warunkach silnej konkurencji, jako że — według informacji podanych przez polskie władze — stosują oni »ceny dumpingowe«. Komisja ma wątpliwości co do tego, czy redukcja kosztów przewidziana przez spółkę na koniec okresu restrukturyzacji jest wystarczająca do rozwiązania powstałego problemu. |
| --- | --- |

58)

Jak już wskazano w punkcie 9, największym wyzwaniem, przed jakim stanęła spółka ChK jest brak jakiejkolwiek ochrony przed zagraniczną konkurencją, którzy zlecają realizację poszczególnych etapów budowy podwykonawcom działającym w warunkach silnej konkurencji, jako że — według informacji podanych przez polskie władze — stosują oni »ceny dumpingowe«. Komisja ma wątpliwości co do tego, czy redukcja kosztów przewidziana przez spółkę na koniec okresu restrukturyzacji jest wystarczająca do rozwiązania powstałego problemu.

| 59) | Zasadniczo, Komisja na obecnym etapie wyraża wątpliwość co do tego, czy ocena problemów spółki została przeprowadzona w sposób odpowiedni oraz czy dokonano prawidłowego wyboru instrumentów do ich rozwiązania. |
| --- | --- |

59)

Zasadniczo, Komisja na obecnym etapie wyraża wątpliwość co do tego, czy ocena problemów spółki została przeprowadzona w sposób odpowiedni oraz czy dokonano prawidłowego wyboru instrumentów do ich rozwiązania.

| 60) | Komisja stwierdza ponadto, że opis okoliczności, które doprowadziły do powstania problemów spółki, a także opis sytuacji spółki na początku restrukturyzacji oraz dalszych jej perspektyw został dostarczony przez polskie władze. Komisja wyraża jednak wątpliwość co do tego, czy założenia przyjęte do analizy są wiarogodne, gdyż polskie władze nie przedłożyły żadnych badań rynkowych. |
| --- | --- |

60)

Komisja stwierdza ponadto, że opis okoliczności, które doprowadziły do powstania problemów spółki, a także opis sytuacji spółki na początku restrukturyzacji oraz dalszych jej perspektyw został dostarczony przez polskie władze. Komisja wyraża jednak wątpliwość co do tego, czy założenia przyjęte do analizy są wiarogodne, gdyż polskie władze nie przedłożyły żadnych badań rynkowych.

| 61) | Jak wskazano powyżej, wkład własny spółki w restrukturyzację stanowią środki pochodzące głównie ze sprzedaży majątku. Obserwuje się brak jakichkolwiek środków ze źródeł zewnętrznych (np. kredytów bankowych) oraz brak zainteresowania ze strony inwestorów prywatnych, pomimo prób prywatyzacji (patrz punkt 4). Środki pochodzące z zewnątrz wskazywałyby na to, że istnieje przekonanie ze strony rynku co do tego, że spółka ma szanse odzyskać rentowność, co stanowi jeden z warunków określonych w wytycznych (punkt 43) dopuszczających pomoc państwa. |
| --- | --- |

61)

Jak wskazano powyżej, wkład własny spółki w restrukturyzację stanowią środki pochodzące głównie ze sprzedaży majątku. Obserwuje się brak jakichkolwiek środków ze źródeł zewnętrznych (np. kredytów bankowych) oraz brak zainteresowania ze strony inwestorów prywatnych, pomimo prób prywatyzacji (patrz punkt 4). Środki pochodzące z zewnątrz wskazywałyby na to, że istnieje przekonanie ze strony rynku co do tego, że spółka ma szanse odzyskać rentowność, co stanowi jeden z warunków określonych w wytycznych (punkt 43) dopuszczających pomoc państwa.

3.4.   Pomoc ograniczona do minimum

| 62) | Zgodnie z punktami 43-45 wytycznych z 2004 r. kwota i intensywność pomocy musi być ograniczona do ścisłego minimum koniecznego do podjęcia restrukturyzacji przedsiębiorstwa. Pomoc winna zostać przyznana w taki sposób, aby uniknąć dostarczania przedsiębiorstwu nadwyżki środków pieniężnych, które mogłyby zostać wykorzystane na agresywne działania zakłócające rynek, niemające żadnego związku z restrukturyzacją. |
| --- | --- |

62)

Zgodnie z punktami 43-45 wytycznych z 2004 r. kwota i intensywność pomocy musi być ograniczona do ścisłego minimum koniecznego do podjęcia restrukturyzacji przedsiębiorstwa. Pomoc winna zostać przyznana w taki sposób, aby uniknąć dostarczania przedsiębiorstwu nadwyżki środków pieniężnych, które mogłyby zostać wykorzystane na agresywne działania zakłócające rynek, niemające żadnego związku z restrukturyzacją.

| 63) | Ponadto od beneficjenta oczekuje się wniesienia znacznego wkładu w restrukturyzację ze środków własnych lub ze środków pozyskanych z zewnętrznych źródeł finansowania na warunkach rynkowych. Wytyczne z 2004 r. w sposób jasny wskazują, że restrukturyzacja winna być w znacznej części finansowana ze środków własnych, w tym środków pochodzących ze sprzedaży składników majątku, które nie są niezbędne przedsiębiorstwu do utrzymania się na rynku, oraz ze środków pozyskanych z zewnętrznych źródeł finansowania na warunkach rynkowych. |
| --- | --- |

63)

Ponadto od beneficjenta oczekuje się wniesienia znacznego wkładu w restrukturyzację ze środków własnych lub ze środków pozyskanych z zewnętrznych źródeł finansowania na warunkach rynkowych. Wytyczne z 2004 r. w sposób jasny wskazują, że restrukturyzacja winna być w znacznej części finansowana ze środków własnych, w tym środków pochodzących ze sprzedaży składników majątku, które nie są niezbędne przedsiębiorstwu do utrzymania się na rynku, oraz ze środków pozyskanych z zewnętrznych źródeł finansowania na warunkach rynkowych.

| 64) | Komisja wyraża wątpliwości co do tego, czy wkład własny beneficjenta jest znaczny, a także czy ogranicza on pomoc do niezbędnego minimum. |
| --- | --- |

64)

Komisja wyraża wątpliwości co do tego, czy wkład własny beneficjenta jest znaczny, a także czy ogranicza on pomoc do niezbędnego minimum.

| 65) | Wartość sprzedaży składników majątku, zarówno sprzedaży zrealizowanej jak i planowanej, wynosi 22,906 mln PLN (5,88 mln EUR). Ponieważ jednak zbliża się koniec okresu restrukturyzacji, Komisja wątpi, czy dwa składniki majątku o wartości 8,965 mln PLN (2,304 mln EUR) zostaną sprzedane. Władze polskie wskazują wyraźnie, że sprzedaż tych dwóch składników majątku może być trudna i jest bardzo prawdopodobne, że w ogóle nie dojdzie do skutku. |
| --- | --- |

65)

Wartość sprzedaży składników majątku, zarówno sprzedaży zrealizowanej jak i planowanej, wynosi 22,906 mln PLN (5,88 mln EUR). Ponieważ jednak zbliża się koniec okresu restrukturyzacji, Komisja wątpi, czy dwa składniki majątku o wartości 8,965 mln PLN (2,304 mln EUR) zostaną sprzedane. Władze polskie wskazują wyraźnie, że sprzedaż tych dwóch składników majątku może być trudna i jest bardzo prawdopodobne, że w ogóle nie dojdzie do skutku.

| 66) | Komisja wyraża także wątpliwość co do »pozostałych wkładów własnych«, określonych w Tabeli 2, gdyż nie podano tutaj żadnych szczegółowych informacji ani nie wskazano na źródło tych wkładów własnych. |
| --- | --- |

66)

Komisja wyraża także wątpliwość co do »pozostałych wkładów własnych«, określonych w Tabeli 2, gdyż nie podano tutaj żadnych szczegółowych informacji ani nie wskazano na źródło tych wkładów własnych.

| 67) | Zgodnie z punktem 43 wytycznych z 2004 r., z wkładu własnego wykluczone są wszystkie przyszłe spodziewane zyski, jak przepływ środków pieniężnych. Zatem nie można brać pod uwagę przyszłych zysków ani amortyzacji. Polskie władze proponują w tym przypadku zaliczyć do wkładu własnego poprzednie przepływ środków pieniężnych, taki jak zysk na działalności operacyjnej, argumentując, że został on osiągnięty niezależnie od zgłoszonej pomocy państwa. Komisja ma co do tego wątpliwości, zwłaszcza ze względu na fakt, że spółka korzystała już z pomocy państwa w okresie restrukturyzacji, a zyski te osiągnięto także dzięki pomocy państwa. |
| --- | --- |

67)

Zgodnie z punktem 43 wytycznych z 2004 r., z wkładu własnego wykluczone są wszystkie przyszłe spodziewane zyski, jak przepływ środków pieniężnych. Zatem nie można brać pod uwagę przyszłych zysków ani amortyzacji. Polskie władze proponują w tym przypadku zaliczyć do wkładu własnego poprzednie przepływ środków pieniężnych, taki jak zysk na działalności operacyjnej, argumentując, że został on osiągnięty niezależnie od zgłoszonej pomocy państwa. Komisja ma co do tego wątpliwości, zwłaszcza ze względu na fakt, że spółka korzystała już z pomocy państwa w okresie restrukturyzacji, a zyski te osiągnięto także dzięki pomocy państwa.

| 68) | Komisja ma wątpliwości co do minimalnej niezbędnej kwoty pomocy państwa, gdyż koszty restrukturyzacji przedstawione w różnych informacjach oraz zgłoszeniach różnią się między sobą. Komisja ma wątpliwości, czy potrzeby finansowe spółki zostały oszacowane w sposób odpowiedni. |
| --- | --- |

68)

Komisja ma wątpliwości co do minimalnej niezbędnej kwoty pomocy państwa, gdyż koszty restrukturyzacji przedstawione w różnych informacjach oraz zgłoszeniach różnią się między sobą. Komisja ma wątpliwości, czy potrzeby finansowe spółki zostały oszacowane w sposób odpowiedni.

IV.   DECYZJA

| 69) | W związku z powyższym, Komisja postanawia wszcząć procedurę przewidzianą w art. 88 ust. 2 Traktatu WE w odniesieniu do dwóch zgłoszonych środków oraz dwóch środków przyznanych po przystąpieniu do UE, ze względu na wątpliwości co do ich zgodności z zasadami wspólnego rynku. |
| --- | --- |

69)

W związku z powyższym, Komisja postanawia wszcząć procedurę przewidzianą w art. 88 ust. 2 Traktatu WE w odniesieniu do dwóch zgłoszonych środków oraz dwóch środków przyznanych po przystąpieniu do UE, ze względu na wątpliwości co do ich zgodności z zasadami wspólnego rynku.

| 70) | W świetle powyższych rozważań Komisja, działając zgodnie z procedurami przewidzianymi w art. 88 ust. 2 Traktatu WE, wzywa polskie władze do przedłożenia uwag umożliwiających rozpatrzenie istniejących wątpliwości w terminie jednego miesiąca od daty otrzymania niniejszego pisma. |
| --- | --- |

70)

W świetle powyższych rozważań Komisja, działając zgodnie z procedurami przewidzianymi w art. 88 ust. 2 Traktatu WE, wzywa polskie władze do przedłożenia uwag umożliwiających rozpatrzenie istniejących wątpliwości w terminie jednego miesiąca od daty otrzymania niniejszego pisma.

| 71) | Komisja wzywa władze do niezwłocznego przekazania kopii niniejszego pisma odbiorcy pomocy. |
| --- | --- |

71)

Komisja wzywa władze do niezwłocznego przekazania kopii niniejszego pisma odbiorcy pomocy.

| 72) | Komisja informuje Polskę, że art. 88 ust. 3 Traktatu WE ma także skutek zawieszający, a ponadto zwraca uwagę na art. 14 rozporządzenia Rady (WE) nr 659/1999, który stanowi, że wszelka bezprawna pomoc może być odebrana odbiorcy. |
| --- | --- |

72)

Komisja informuje Polskę, że art. 88 ust. 3 Traktatu WE ma także skutek zawieszający, a ponadto zwraca uwagę na art. 14 rozporządzenia Rady (WE) nr 659/1999, który stanowi, że wszelka bezprawna pomoc może być odebrana odbiorcy.

| 73) | Ponadto Komisja przypomina Polsce, że poinformuje zainteresowane strony publikując niniejsze pismo oraz jego streszczenie w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej. Komisja powiadomi także zainteresowane strony w krajach EFTA, które podpisały Porozumienie EOG, publikując notatkę w Dodatku EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej oraz poinformuje Urząd Nadzoru EFTA przesyłając mu kopię niniejszego pisma Wszystkie zainteresowane strony będą mogły przedłożyć swoje uwagi w terminie jednego miesiąca od daty publikacji.“ |
| --- | --- |

73)

Ponadto Komisja przypomina Polsce, że poinformuje zainteresowane strony publikując niniejsze pismo oraz jego streszczenie w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej. Komisja powiadomi także zainteresowane strony w krajach EFTA, które podpisały Porozumienie EOG, publikując notatkę w Dodatku EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej oraz poinformuje Urząd Nadzoru EFTA przesyłając mu kopię niniejszego pisma Wszystkie zainteresowane strony będą mogły przedłożyć swoje uwagi w terminie jednego miesiąca od daty publikacji.“

---

(1)  Wszystkie kwoty podane przez polskie władze w polskich złotych (PLN) przeliczono na euro (EUR) według kursu z 10 października 2005 r. (1 EUR = 3,8933 PLN).

1

(2)  Zgodnie z art. 56 ust. 2) ustawy 15 % rocznych przychodów z prywatyzacji wraz z naliczonymi odsetkami przekazywane jest na Fundusz Restrukturyzacji Przedsiębiorców. Majątek funduszu wykorzystuje się na ratowanie oraz restrukturyzację firm w trudnej sytuacji. Zgodnie z art. 56 ust. 5) ustawy, minister właściwy do spraw skarbu podwyższa kapitał ARP S.A. o kwotę stanowiącą 1/3 przychodów Funduszu Restrukturyzacji Przedsiębiorców z przeznaczeniem tych środków na udzielanie pomocy na ratowanie i restrukturyzację dużych przedsiębiorstw będących w trudnej sytuacji, w tym także przeznaczonych do prywatyzacji.

2

(3)  Wyrok Sądu Pierwszej Instancji z dnia 14 stycznia 2004 r. w sprawie T-109/01, Fleuren Compost przeciwko Komisji, punkt 74.

3

Fleuren Compost przeciwko Komisji

(4)  Ich wartość wynosi 74 161 PLN (19 064 EUR).

4

(5)  Dz.U. C 244 z 1.10.2004, str. 8.

5

(6)  Dz.U. C 244 z 1.10.2004, str. 2.

6

(7)  Dz.U. C 288 z 9.10.1999, str. 2.

7

---

| 28.6.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 150/59 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 150/59

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Prípad č. COMP/M.4236 — Wendel-Carlyle/Stahl)

(2006/C 150/09)

(Text s významom pre EHP)

Dňa 19. júna 2006 sa Komisia rozhodla neoponovať voči vyššie spomínanej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za kompatibilnú so spoločným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 odsek 1 písmeno b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004. Úplný text rozhodnutia je dostupný iba v angličtine a bude dostupný verejnosti po tom, ako budú odstránené akékoľvek obchodné tajomstvá, ktoré by mohol obsahovať. Prístupný bude na:

| — | webovej stránke Europa competition (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

webovej stránke Europa competition (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32006M4236. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva. (http://ec.europa.eu/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32006M4236. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva. (http://ec.europa.eu/eur-lex/lex)

---

III Oznámenia

Európsky parlament

| 28.6.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 150/60 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 150/60

---

VÝZVA NA PREDLOŽENIE NÁVRHOV (č. VIII-2007/01)

Rozpočtová položka 4020 „Financovanie európskych politických strán“

(2006/C 150/10)

1.   SLEDOVANÉ CIELE

1.1   Kontext

V článku 191 zmluvy o Európskom spoločenstve sa uvádza, že politické strany na európskej úrovni sú dôležitým faktorom integrácie v rámci únie a prispievajú k utváraniu európskeho povedomia a k vyjadreniu politickej vôle občanov únie. V tomto kontexte určuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 zo 4. novembra 2003 (1) pravidlá týkajúce sa štatútu a financovania politických strán na európskej úrovni. Toto nariadenie stanovuje najmä ročný finančný príspevok Európskeho parlamentu, vo forme prevádzkového grantu, politickým stranám, ktoré o grant požiadajú a ktoré splnia podmienky stanovené týmto nariadením.

1.2   Predmet výzvy na predloženie návrhov

V súlade s článkom 2 predpisov, ktoré schválilo predsedníctvo Európskeho parlamentu 29. marca 2004, a ktoré stanovujú vykonávacie pravidlá pre nariadenie (ES) č. 2004/2003 (2), „Európsky parlament uverejňuje každý rok pred koncom prvého polroka výzvu na predloženie návrhov, s cieľom poskytnúť grant na financovanie politických strán na európskej úrovni.“ Táto výzva na predloženie návrhov sa vzťahuje na žiadosti o granty na finančný rok 2007 a pokrýva obdobie činností od 1. januára 2007 do 31. decembra 2007.

2.   KRITÉRIA A SPRIEVODNÉ DOKUMENTY

2.1.   Prípustnosť návrhov

Posudzujú sa iba písomné návrhy vypracované v súlade s formulárom žiadosti o grant, (ktorý je v prílohe 1 vyššie uvedených predpisov, schválených predsedníctvom Európskeho parlamentu dňa 29. marca 2004), a zaslané predsedovi Európskeho parlamentu v časovej lehote a v súlade s nižšie uvedenými postupmi na predloženie žiadostí.

2.2.   Kritéria pre oprávnenosť na získanie grantu

O grant sa môže uchádzať politická strana na európskej úrovni, ktorá spĺňa podmienky v článku 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 zo 4. novembra 2003, týkajúce sa štatútu a financovania politických strán na európskej úrovni, t. j.:

| a) | musí mať právnu subjektivitu v členskom štáte, v ktorom sa nachádza jej sídlo, |
| --- | --- |

a)

musí mať právnu subjektivitu v členskom štáte, v ktorom sa nachádza jej sídlo,

| b) | musí byť zastúpená aspoň v jednej štvrtine členských štátov, prostredníctvom poslancov Európskeho parlamentu alebo zástupcov v národných a regionálnych parlamentoch alebo v regionálnych zhromaždeniach,
  alebo
  musí dosiahnuť v posledných voľbách do Európskeho parlamentu aspoň v jednej štvrtine členských štátov minimálne tri percentá odovzdaných hlasov v každom z týchto členských štátov, |
| --- | --- |

b)

musí byť zastúpená aspoň v jednej štvrtine členských štátov, prostredníctvom poslancov Európskeho parlamentu alebo zástupcov v národných a regionálnych parlamentoch alebo v regionálnych zhromaždeniach,

alebo

musí dosiahnuť v posledných voľbách do Európskeho parlamentu aspoň v jednej štvrtine členských štátov minimálne tri percentá odovzdaných hlasov v každom z týchto členských štátov,

| c) | musí rešpektovať najmä svojou činnosťou a vo svojom programe zásady, na ktorých je založená Európska únia, t. j. zásady slobody, demokracie, rešpektovania ľudských práv a základných slobôd a právneho štátu, |
| --- | --- |

c)

musí rešpektovať najmä svojou činnosťou a vo svojom programe zásady, na ktorých je založená Európska únia, t. j. zásady slobody, demokracie, rešpektovania ľudských práv a základných slobôd a právneho štátu,

| d) | v minulosti sa musela zúčastniť, alebo prejaviť úmysel zúčastniť sa na voľbách do Európskeho parlamentu. |
| --- | --- |

d)

v minulosti sa musela zúčastniť, alebo prejaviť úmysel zúčastniť sa na voľbách do Európskeho parlamentu.

Uchádzači musia navyše potvrdiť, že sa nenachádzajú ani v jednej zo situácií uvedených v článku 93 finančného nariadenia vzťahujúceho sa na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (3).

2.3   Kritériá výberu

Uchádzači musia preukázať, že sú po právnej a finančnej stránke schopní realizovať program činností, ktorý je predmetom žiadosti o financovanie a že majú potrebné technické a riadiace schopnosti k úspešnej realizácii programu činnosti, ktorý má byť financovaný.

2.4   Kritéria udelenia grantu

V súlade s článkom 10 nariadenia (ES) č. 2004/2003 sa disponibilné finančné prostriedky na rok 2007 rozdelia medzi politické strany, ktorých žiadosti o financovanie boli prijaté po preskúmaní kritérií pre prípustnosť, oprávnenosť a kritérií výberu. Prostriedky sa rozdelia nasledovne:

| — | 15 % finančných prostriedkov sa rozdelí rovnomerne |
| --- | --- |

—

15 % finančných prostriedkov sa rozdelí rovnomerne

| — | 85 % finančných prostriedkov sa rozdelí medzi strany, ktoré sú zastúpené v Európskom parlamente, priamo úmerne počtu zvolených poslancov. |
| --- | --- |

—

85 % finančných prostriedkov sa rozdelí medzi strany, ktoré sú zastúpené v Európskom parlamente, priamo úmerne počtu zvolených poslancov.

2.5   Potrebné doklady

K vyhodnoteniu vyššie uvedených kritérií je nevyhnutné, aby uchádzači predložili nasledovné doklady:

| a) | originál žiadosti, |
| --- | --- |

a)

originál žiadosti,

| b) | riadne vyplnený a podpísaný formulár žiadosti, ktorý je v prílohe 1 predpisov schválených predsedníctvom Európskeho parlamentu 29. marca 2004 (vrátane čestného prehlásenia), |
| --- | --- |

b)

riadne vyplnený a podpísaný formulár žiadosti, ktorý je v prílohe 1 predpisov schválených predsedníctvom Európskeho parlamentu 29. marca 2004 (vrátane čestného prehlásenia),

| c) | kópiu štatútu politickej strany, |
| --- | --- |

c)

kópiu štatútu politickej strany,

| d) | úradné osvedčenie o registrácii, |
| --- | --- |

d)

úradné osvedčenie o registrácii,

| e) | aktuálny doklad o existencii politickej strany, |
| --- | --- |

e)

aktuálny doklad o existencii politickej strany,

| f) | zoznam riaditeľov/členov predstavenstva (meno a priezvisko, titul alebo funkcia v rámci politickej strany, ktorá sa uchádza o grant), |
| --- | --- |

f)

zoznam riaditeľov/členov predstavenstva (meno a priezvisko, titul alebo funkcia v rámci politickej strany, ktorá sa uchádza o grant),

| g) | doklady potvrdzujúce, že uchádzač spĺňa podmienky uvedené v článku 3 b), c), d) a v článku 10 odseku 1 b) (4) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady č. 2004/2003 týkajúceho sa štatútu a financovania politických strán na európskej úrovni, |
| --- | --- |

g)

doklady potvrdzujúce, že uchádzač spĺňa podmienky uvedené v článku 3 b), c), d) a v článku 10 odseku 1 b) (4) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady č. 2004/2003 týkajúceho sa štatútu a financovania politických strán na európskej úrovni,

| h) | program politickej strany, |
| --- | --- |

h)

program politickej strany,

| i) | finančné výkazy za rok 2005 potvrdené externým audítorom (5), |
| --- | --- |

i)

finančné výkazy za rok 2005 potvrdené externým audítorom (5),

| j) | predbežný prevádzkový rozpočet na obdobie (od 1. januára 2007 do 31. decembra 2007), v ktorom sú uvedené náklady, oprávnené na financovanie z rozpočtu spoločenstva. |
| --- | --- |

j)

predbežný prevádzkový rozpočet na obdobie (od 1. januára 2007 do 31. decembra 2007), v ktorom sú uvedené náklady, oprávnené na financovanie z rozpočtu spoločenstva.

3.   FINANCOVANIE ZO STRANY SPOLOČENSTVA

Odhad rozpočtu na rozpočtový rok 2007 predstavuje spolu 10 436 000 EUR a podlieha schváleniu rozpočtovým orgánom.

Maximálna výška finančnej pomoci poskytnutej Európskym parlamentom nemôže presiahnuť 75 % oprávnených nákladov prevádzkových rozpočtov politických strán na európskej úrovni a je na danej politickej strane, aby to preukázala.

Financovanie zo strany spoločenstva sa uskutočňuje vo forme prevádzkového grantu, ako je uvedené vo finančnom nariadení vzťahujúcom sa na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (6) a vo vykonávacích pravidlách stanovených v nariadení Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 z. 23. decembra 2002 (7). Podmienky poskytnutia grantu a povinnosti týkajúce sa jeho použitia budú stanovené v dohodách o udelení grantu. Jeden exemplár týchto dohôd je v prílohe 2 predpisov, ktoré schválilo predsedníctvo Európskeho parlamentu 29. marca 2004.

4.   POSTUP

4.1   Lehota a podmienky predkladania návrhov

Lehota na predkladanie návrhov sa končí 15. novembra 2006. Žiadosti predložené po tomto dátume nebudú posudzované.

Návrhy musia byť:

| — | vypracované na formulári žiadosti o financovanie, |
| --- | --- |

—

vypracované na formulári žiadosti o financovanie,

| — | bezpodmienečne podpísané uchádzačom alebo jeho oprávneným zástupcom, |
| --- | --- |

—

bezpodmienečne podpísané uchádzačom alebo jeho oprávneným zástupcom,

| — | odoslané v dvojitej obálke. Obidve obálky musia byť zalepené. Na vnútornú obálku je potrebné uviesť okrem názvu oddelenia, ktorého názov je uverejnený vo výzve na predloženie návrhov, nasledujúce označenie:

  Ak sa použijú samolepiace obálky, je potrebné ich prelepiť lepiacou páskou, cez ktorú sa odosielateľ podpíše. Ako podpis sa rozumie nielen vlastnoručný podpis uchádzača, ale aj firemná pečiatka. |
| --- | --- |

—

odoslané v dvojitej obálke. Obidve obálky musia byť zalepené. Na vnútornú obálku je potrebné uviesť okrem názvu oddelenia, ktorého názov je uverejnený vo výzve na predloženie návrhov, nasledujúce označenie:

Ak sa použijú samolepiace obálky, je potrebné ich prelepiť lepiacou páskou, cez ktorú sa odosielateľ podpíše. Ako podpis sa rozumie nielen vlastnoručný podpis uchádzača, ale aj firemná pečiatka.

| — | odoslané najneskôr do dátumu, stanoveného vo výzve na predloženie návrhov, a to buď doporučene, pričom je smerodajný dátum na poštovej pečiatke, alebo kuriérskou službou, pričom prebratie návrhu potvrdí v príslušný deň poštové oddelenie na pracovisku Európskeho parlamentu, ktoré bolo uvedené vo výzve na predloženie návrhov. Doručenie návrhu kuriérskou službou sa musí uskutočniť najneskôr do 12.00 hod. v posledný deň lehoty na predloženie návrhov. |
| --- | --- |

—

odoslané najneskôr do dátumu, stanoveného vo výzve na predloženie návrhov, a to buď doporučene, pričom je smerodajný dátum na poštovej pečiatke, alebo kuriérskou službou, pričom prebratie návrhu potvrdí v príslušný deň poštové oddelenie na pracovisku Európskeho parlamentu, ktoré bolo uvedené vo výzve na predloženie návrhov. Doručenie návrhu kuriérskou službou sa musí uskutočniť najneskôr do 12.00 hod. v posledný deň lehoty na predloženie návrhov.

Pre zaslanie návrhu súkromnou doručovacou službou platia rovnaké podmienky ako pre zaslanie kuriérskou službou. Úlohou uchádzača je zabezpečiť, aby jeho návrh bol doručený najneskôr do 12.00 hod. v posledný deň lehoty na predloženie návrhov na uvedenú adresu poštového oddelenia Európskeho parlamentu, a aby bol vydaný doklad o jeho prevzatí.

Na vonkajšej obálke bude nasledovná adresa:

| PARLEMENT EUROPÉEN |
| --- |
| Service du Courrier Officiel |
| Bâtiment KAD 00D008 |
| L-2929 Luxembourg |

PARLEMENT EUROPÉEN

Service du Courrier Officiel

Bâtiment KAD 00D008

L-2929 Luxembourg

Na tejto obálke bude uvedená aj adresa odosielateľa.

Na vnútornej obálke bude nasledovná adresa:

| M. le Président du Parlement Européen |
| --- |
| aux bons soins de M. Vanhaeren, Directeur général des finances |
| SCH 05B031 |
| L 2929 Luxembourg |

M. le Président du Parlement Européen

aux bons soins de M. Vanhaeren, Directeur général des finances

SCH 05B031

L 2929 Luxembourg

4.2   Harmonogram realizácie programu činnosti

Obdobie schválené na spolufinancovanie výdavkov prevádzkového rozpočtu 2007 európskych politických strán trvá od 1. januára 2007 do 31. decembra 2007.

4.3   Postup a harmonogram udeľovania grantov

Na prijímanie žiadostí Európskym parlamentom a na udeľovanie grantov európskym politickým stranám sa vzťahujú nasledovné postupy a lehoty.

| a) | príjem a registrácia Parlamentom (najneskôr 15. novembra 2006), |
| --- | --- |

a)

príjem a registrácia Parlamentom (najneskôr 15. novembra 2006),

| b) | kontrola a výber oddeleniami Parlamentu, iba prípustné žiadosti sa posudzujú na základe kritérií výberu a hodnotenia, ktoré sú uvedené vo výzve na predloženie návrhov, |
| --- | --- |

b)

kontrola a výber oddeleniami Parlamentu, iba prípustné žiadosti sa posudzujú na základe kritérií výberu a hodnotenia, ktoré sú uvedené vo výzve na predloženie návrhov,

| c) | prijatie konečného rozhodnutia predsedníctvom Parlamentu (naplánované do 15. februára 2007) a oznámenie výsledkov uchádzačom, |
| --- | --- |

c)

prijatie konečného rozhodnutia predsedníctvom Parlamentu (naplánované do 15. februára 2007) a oznámenie výsledkov uchádzačom,

| d) | podpísanie dohody o poskytnutí grantu sa plánuje do 15. marca 2007, |
| --- | --- |

d)

podpísanie dohody o poskytnutí grantu sa plánuje do 15. marca 2007,

| e) | výplata zálohy vo výške 80 % (15 dní po podpísaní dohody). |
| --- | --- |

e)

výplata zálohy vo výške 80 % (15 dní po podpísaní dohody).

4.4   Ďalšie informácie

Nasledovné texty sú k dispozícii na internetovej stránke EP:

http://www.europarl.eu.int/tenders/default.htm:

| a) | nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 zo 4. novembra 2003 vzťahujúce sa na štatút a financovanie politických strán na európskej úrovni, |
| --- | --- |

a)

nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 zo 4. novembra 2003 vzťahujúce sa na štatút a financovanie politických strán na európskej úrovni,

| b) | nariadenie predsedníctva Európskeho parlamentu z 29. marca 2004 stanovujúce vykonávacie pravidlá pre nariadenie (ES) č. 2004/2003, |
| --- | --- |

b)

nariadenie predsedníctva Európskeho parlamentu z 29. marca 2004 stanovujúce vykonávacie pravidlá pre nariadenie (ES) č. 2004/2003,

| c) | formulár žiadosti o financovanie, |
| --- | --- |

c)

formulár žiadosti o financovanie,

| d) | exemplár dohody. |
| --- | --- |

d)

exemplár dohody.

Všetky otázky, ktoré sa týkajú tejto žiadosti o predloženie návrhov, s cieľom získať grant, musia byť odoslané elektronickou poštou s uvedením odkazu na uverejnenie, na nasledujúcu adresu: Helmut.Betz@europarl.europa.eu.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 297 z 15. novembra 2003, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ C 155 z 12. júna 2004, s. 1. Rozhodnutie doplnené a zmenené predsedníctvom dňa 1. februára 2006, (Ú. v. C 150 z 28.6.2006, s. 9).

(3)  Ú. v. ES L 248 zo dňa 16. septembra 2002.

(4)  Vrátane zoznamov zvolených zástupcov uvedených v článku 3 b) v prvom odseku a v článku 10 odseku 1 b).

(5)  Okrem prípadu, keď bola politická strana na európskej úrovni vytvorená v danom roku.

(6)  Ú. v. ES L 248 zo 16. septembra 2002, s. 1.

(7)  Ú. v. ES L 357 z 31. decembra 2002, s. 1.

---

Korigendum

| 28.6.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 150/63 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 150/63

---

Korigendum k výzve na predloženie návrhov — GR EAC č. 33/06 — Udelenie grantov na propagáciu a koordináciu projektov na rozvoj kreditných systémov v odbornom vzdelávaní a príprave (ECVET)

(
  Úradný vestník Európskej únie C 144 z 20. júna 2006
  )

(2006/C 150/11)

Na strane 19 v bode 4. Uzávierka:

namiesto:

„Prihlášky musia byť zaslané Komisii najneskôr 16. augusta 2006.“

má byť:

„Prihlášky musia byť zaslané Komisii najneskôr 31. augusta 2006.“

---