# Euroopa Liidu C 109/9. m

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 109 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 49. köide9. mai 2006 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 109

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

49. köide9. mai 2006

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Komisjon |
| 2006/C 109/1 | Euro vahetuskurss | 1 |
| 2006/C 109/2 | Riigiabi — Iirimaa, Itaalia ja Prantsusmaa — Riigiabi nr C 78/2001 (ex NN 22/2001) — Iirimaa — Shannoni piirkonnas alumiiniumoksiidi tootmisel kütusena kasutatava mineraalõli vabastamine aktsiisimaksust — Riigiabi nr C 79/2001 (ex NN 23/2001) — Prantsusmaa — Gardanne'i piirkonnas alumiiniumoksiidi tootmisel kütusena kasutatava mineraalõli vabastamine aktsiisimaksust — Riigiabi nr C 80/2001 (ex NN 26/2001) — Itaalia — Sardiinias alumiiniumoksiidi tootmisel kütusena kasutatava mineraalõli vabastamine aktsiisimaksust — Kutse märkuste esitamiseks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 (
  1
  ) | 2 |
| 2006/C 109/3 | Teavitamiskord — tehnilised eeskirjad (
  1
  ) | 3 |
| 2006/C 109/4 | Eelteatis koondumise kohta (Toimik nr COMP/M.4173 — Nippon Sheet Glas/Pilkington) (
  1
  ) | 9 |
| | Euroopa Keskpank |
| 2006/C 109/5 | Euroopa Keskpanga arvamus — 26. aprill 2006, seoses ettepanekuga direktiivi kohta, mis käsitleb siseturu makseteenuseid (EKP/2006/21) | 10 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Komisjon

2006/C 109/1

Euro vahetuskurss

1

2006/C 109/2

Riigiabi — Iirimaa, Itaalia ja Prantsusmaa — Riigiabi nr C 78/2001 (ex NN 22/2001) — Iirimaa — Shannoni piirkonnas alumiiniumoksiidi tootmisel kütusena kasutatava mineraalõli vabastamine aktsiisimaksust — Riigiabi nr C 79/2001 (ex NN 23/2001) — Prantsusmaa — Gardanne'i piirkonnas alumiiniumoksiidi tootmisel kütusena kasutatava mineraalõli vabastamine aktsiisimaksust — Riigiabi nr C 80/2001 (ex NN 26/2001) — Itaalia — Sardiinias alumiiniumoksiidi tootmisel kütusena kasutatava mineraalõli vabastamine aktsiisimaksust — Kutse märkuste esitamiseks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 (
  1
  )

1

2

2006/C 109/3

Teavitamiskord — tehnilised eeskirjad (
  1
  )

1

3

2006/C 109/4

Eelteatis koondumise kohta (Toimik nr COMP/M.4173 — Nippon Sheet Glas/Pilkington) (
  1
  )

1

9

Euroopa Keskpank

2006/C 109/5

Euroopa Keskpanga arvamus — 26. aprill 2006, seoses ettepanekuga direktiivi kohta, mis käsitleb siseturu makseteenuseid (EKP/2006/21)

10

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Komisjon

| 9.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 109/1

---

Euro vahetuskurss (1)

8. mai 2006

(2006/C 109/01)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2756 |
| JPY | Jaapani jeen | 141,88 |
| DKK | Taani kroon | 7,4573 |
| GBP | Inglise nael | 0,68460 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,2985 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5581 |
| ISK | Islandi kroon | 91,10 |
| NOK | Norra kroon | 7,7865 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,5752 |
| CZK | Tšehhi kroon | 28,238 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 259,51 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6960 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 3,8315 |
| RON | Rumeenia leu | 3,4609 |
| SIT | Sloveenia talaar | 239,63 |
| SKK | Slovakkia kroon | 37,313 |
| TRY | Türgi liir | 1,6865 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6515 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4137 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 9,8874 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,0067 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0002 |
| KRW | Korea won | 1 183,50 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 7,7081 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,2137 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2748 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 142,37 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,583 |
| PHP | Filipiini peeso | 65,451 |
| RUB | Vene rubla | 34,5450 |
| THB | Tai baht | 47,822 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2756

JPY

Jaapani jeen

141,88

DKK

Taani kroon

7,4573

GBP

Inglise nael

0,68460

SEK

Rootsi kroon

9,2985

CHF

Šveitsi frank

1,5581

ISK

Islandi kroon

91,10

NOK

Norra kroon

7,7865

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,5752

CZK

Tšehhi kroon

28,238

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

259,51

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6960

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

3,8315

RON

Rumeenia leu

3,4609

SIT

Sloveenia talaar

239,63

SKK

Slovakkia kroon

37,313

TRY

Türgi liir

1,6865

AUD

Austraalia dollar

1,6515

CAD

Kanada dollar

1,4137

HKD

Hong Kongi dollar

9,8874

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,0067

SGD

Singapuri dollar

2,0002

KRW

Korea won

1 183,50

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

7,7081

CNY

Hiina jüaan

10,2137

HRK

Horvaatia kuna

7,2748

IDR

Indoneesia ruupia

11 142,37

MYR

Malaisia ringit

4,583

PHP

Filipiini peeso

65,451

RUB

Vene rubla

34,5450

THB

Tai baht

47,822

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 9.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 109/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 109/2

---

RIIGIABI — IIRIMAA, ITAALIA JA PRANTSUSMAA

Riigiabi nr C 78/2001 (ex NN 22/2001) — Iirimaa

Shannoni piirkonnas alumiiniumoksiidi tootmisel kütusena kasutatava mineraalõli vabastamine aktsiisimaksust

Riigiabi nr C 79/2001 (ex NN 23/2001) — Prantsusmaa

Gardanne'i piirkonnas alumiiniumoksiidi tootmisel kütusena kasutatava mineraalõli vabastamine aktsiisimaksust

Riigiabi nr C 80/2001 (ex NN 26/2001) — Itaalia

Sardiinias alumiiniumoksiidi tootmisel kütusena kasutatava mineraalõli vabastamine aktsiisimaksust

Kutse märkuste esitamiseks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2

(2006/C 109/02)

(EMPs kohaldatav tekst)

Komisjon teatas 7. detsembri 2001. aasta kirjaga Iirimaale, Itaaliale ja Prantsusmaale oma lõplikust otsusest eespool nimetatud, kuni 31. detsembrini 2003 kestvat ajavahemikku hõlmavate meetmete kohta ning otsusest pikendada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse tähtaega kuni 1. jaanuarini 2004. Otsuse täielik tekst on avaldatud EÜT L 119, 4.5.2006.

Kirjad, millega komisjon teatas nimetatud liikmesriikidele oma algsest menetluse algatamist käsitlevast otsusest, ning otsuste sisu kokkuvõte on avaldatud ELT C 30, 2.2.2003, lk 17, 21 ja 25.

Huvitatud isikud võivad esitada oma märkused meetmete kohta, mille suhtes komisjon pikendab menetluse tähtaega, ühe kuu jooksul alates käesoleva teate ja komisjoni otsuse avaldamisest järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| SPA 3 6/5 |
| B-1049 Brussels |
| Faks: (32-2) 296 12 42. |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

SPA 3 6/5

B-1049 Brussels

Faks: (32-2) 296 12 42.

Märkused edastatakse Iirimaale, Itaaliale ja Prantsusmaale. Märkusi esitanud huvitatud isik võib esitada kirjaliku taotluse oma nime mitte avalikustada, esitades taotluse põhjused.

---

| 9.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 109/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 109/3

---

Teavitamiskord — tehnilised eeskirjad

(2006/C 109/03)

(EMPs kohaldatav tekst)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiiv 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord. (EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37; EÜT L 217, 5.8.1998, lk 18).

Komisjonile laekunud teatised tehniliste eeskirjade eelnõude kohta

| Viide (1) | Pealkiri | Kolmekuulise ooteaja lõpp (2) |
| --- | --- | --- |
| 2006/0151/B | Kuningliku dekreedi eelnõu, millega reguleeritakse ühistranspordiettevõtete turvateenistuste liikmete kantavate pihustipurkide ja käeraudade mudelit, koostist ning kandmise ja kasutamise viisi | (3) |
| 2006/0152/A | Viini Liidumaa valitsuse määrus põllu- ja metsamajandustöötajate ohutusest ja tervisekaitsest seoses elektrivoolu tõttu tekkivate ohtudega (Viini elektrialane kaitseseadus põllu- ja metsamajanduses — Wr. ES-VO Land- und Forstwirtschaft) | 28.6.2006 |
| 2006/0153/F | Dekreedi eelnõu farmakopöasse kuuluvate ravimtaimede müügi kohta | 28.6.2006 |
| 2006/0154/F | Määruse eelnõu, mis võeti vastu rahvaterviseseadustiku artikli D. 4211-11 alusel ja millega kinnitatakse loend farmakopöas registreeritud ravimtaimede või ravimtaimede osade kohta, mida võivad üldsusele müüa muud isikud kui apteekrid | 28.6.2006 |
| 2006/0155/UK | 2005. aasta hasartmänguseaduse (jõustumine nr [ ] ja üleminekusätted) 2006. aasta korraldus | 28.6.2006 |
| 2006/0156/A | Põllu- ja metsamajanduse, keskkonna ja veemajanduse liiduministri määrus, millega muudetakse jäätmekäitluskohustuste määrust, BGBl. II nr 459/2004 | 29.6.2006 |
| 2006/0157/I | Ministri dekreedi eelnõu, millega muudetakse ja täiendatakse vabariigi presidendi 24. oktoobri 2003. aasta dekreedi nr 340 A lisa | 30.6.2006 |
| 2006/0158/NL | Elamumajanduse, ruumikorralduse ja keskkonnaministri määrus 1994. aasta katastriseaduse rakendusmääruse muutmiseks (muudatus seoses I katastriseaduse revisjoniseaduse jõustumisega) | 30.6.2006 |
| 2006/0159/A | RVS 15.04.91 Sillad — sildade sisseseade — installatsioonid — sillakaablite paigaldamine | 3.7.2006 |
| 2006/0160/A | Austria põllu- ja metsamajandus-, keskkonna- ja veemajandusministri määrus, millega muudetakse pakendijäätmete ja teatud kaubajäätmete vältimise ja utiliseerimise ning kogumis- ja utiliseerimissüsteemide rajamise seadust (VerpackVO 1996), BGBl. nr. 648/1996 (pakendiseaduse 2006. aasta muudatus) | 3.7.2006 |
| 2006/0161/CZ | Määruse eelnõu, ... [kuupäev] 2006, millega muudetakse määrust nr 415/2003 Sb., milles on sätestatud tööohutuse ja tervisekaitse tagamise tingimused ja vertikaaltranspordi ja -liikumise ohutu kasutamise tingimused | 4.7.2006 |
| 2006/0162/SK | Juurdepääsu ja ühendamise tehnilised eeskirjad AS Pozagas kuuluva Malacky gaasihoidla kohta | 4.7.2006 |
| 2006/0163/A | Alam-Austria liidumaa mänguautomaatide seaduse muutmine | 5.7.2006 |
| 2006/0164/A | Austria Vabariigi transpordi-, innovatsiooni- ning tehnoloogiaministri määrus, millega muudetakse määrust ohtlike kaupade veo kohta veeteedel (ADN-määrus) | 7.7.2006 |
| 2006/0165/UK | Mootorsõidukite (ehitamist ja kasutamist käsitlevate) (Põhja-Iirimaa) määruste 2006. aasta muudatus nr X | 7.7.2006 |
| 2006/0166/D | Insenerirajatiste täiendavad tehnilised lepingutingimused ja juhised (ZTV-ING), 5. osa “Tunnelite ehitamine”, 3. jagu “Mehhaniseeritud kilpläbindusmeetod” | 7.7.2006 |
| 2006/0167/GR | Tehniliste eeskirjade eelnõu, mis käsitleb rõhul kuni 4 baari töötavate maagaasi toitetorude ja arvestite paigaldamist | 10.7.2006 |
| 2006/0168/E | Määruse eelnõu, millega määratletakse rahvusvahelise mõõtühikute süsteemi ühikutest tuletatud järgmiste parameetrite mõõtühikute riiklikud standardid: elektrimahtuvus, osooni kontsentratsioon õhus, valgusvoog, kõrgsageduslik takistus, väändemoment, kõrgsageduslik võimsus, elektritakistus, kõrgsageduslik elektromagnetiline müra, elektripinge, radionukleiidi aktiivsus, tasanurk, kõrgsageduslik sumbuvus, tahke keha tihedus, neeldumisdoos, jõud, niiskus, kerma (röntgen- ja gammakiirgus), rõhk, elektrilise kõrgepinge vahemiku (üle 1 000 V) määratlus ja ruumala | 10.7.2006 |
| 2006/0169/PL | Keskkonnaministri määruse eelnõu tehniliste tingimuste kohta, millele peavad vastama hüdrotehnilised ehitised ja nende paiknemine | 1.7.2006 |

Viide (1)

Pealkiri

Kolmekuulise ooteaja lõpp (2)

2006/0151/B

Kuningliku dekreedi eelnõu, millega reguleeritakse ühistranspordiettevõtete turvateenistuste liikmete kantavate pihustipurkide ja käeraudade mudelit, koostist ning kandmise ja kasutamise viisi

(3)

2006/0152/A

Viini Liidumaa valitsuse määrus põllu- ja metsamajandustöötajate ohutusest ja tervisekaitsest seoses elektrivoolu tõttu tekkivate ohtudega (Viini elektrialane kaitseseadus põllu- ja metsamajanduses — Wr. ES-VO Land- und Forstwirtschaft)

28.6.2006

2006/0153/F

Dekreedi eelnõu farmakopöasse kuuluvate ravimtaimede müügi kohta

28.6.2006

2006/0154/F

Määruse eelnõu, mis võeti vastu rahvaterviseseadustiku artikli D. 4211-11 alusel ja millega kinnitatakse loend farmakopöas registreeritud ravimtaimede või ravimtaimede osade kohta, mida võivad üldsusele müüa muud isikud kui apteekrid

28.6.2006

2006/0155/UK

2005. aasta hasartmänguseaduse (jõustumine nr [ ] ja üleminekusätted) 2006. aasta korraldus

28.6.2006

2006/0156/A

Põllu- ja metsamajanduse, keskkonna ja veemajanduse liiduministri määrus, millega muudetakse jäätmekäitluskohustuste määrust, BGBl. II nr 459/2004

29.6.2006

2006/0157/I

Ministri dekreedi eelnõu, millega muudetakse ja täiendatakse vabariigi presidendi 24. oktoobri 2003. aasta dekreedi nr 340 A lisa

30.6.2006

2006/0158/NL

Elamumajanduse, ruumikorralduse ja keskkonnaministri määrus 1994. aasta katastriseaduse rakendusmääruse muutmiseks (muudatus seoses I katastriseaduse revisjoniseaduse jõustumisega)

30.6.2006

2006/0159/A

RVS 15.04.91 Sillad — sildade sisseseade — installatsioonid — sillakaablite paigaldamine

3.7.2006

2006/0160/A

Austria põllu- ja metsamajandus-, keskkonna- ja veemajandusministri määrus, millega muudetakse pakendijäätmete ja teatud kaubajäätmete vältimise ja utiliseerimise ning kogumis- ja utiliseerimissüsteemide rajamise seadust (VerpackVO 1996), BGBl. nr. 648/1996 (pakendiseaduse 2006. aasta muudatus)

3.7.2006

2006/0161/CZ

Määruse eelnõu, ... [kuupäev] 2006, millega muudetakse määrust nr 415/2003 Sb., milles on sätestatud tööohutuse ja tervisekaitse tagamise tingimused ja vertikaaltranspordi ja -liikumise ohutu kasutamise tingimused

4.7.2006

2006/0162/SK

Juurdepääsu ja ühendamise tehnilised eeskirjad AS Pozagas kuuluva Malacky gaasihoidla kohta

4.7.2006

2006/0163/A

Alam-Austria liidumaa mänguautomaatide seaduse muutmine

5.7.2006

2006/0164/A

Austria Vabariigi transpordi-, innovatsiooni- ning tehnoloogiaministri määrus, millega muudetakse määrust ohtlike kaupade veo kohta veeteedel (ADN-määrus)

7.7.2006

2006/0165/UK

Mootorsõidukite (ehitamist ja kasutamist käsitlevate) (Põhja-Iirimaa) määruste 2006. aasta muudatus nr X

7.7.2006

2006/0166/D

Insenerirajatiste täiendavad tehnilised lepingutingimused ja juhised (ZTV-ING), 5. osa “Tunnelite ehitamine”, 3. jagu “Mehhaniseeritud kilpläbindusmeetod”

7.7.2006

2006/0167/GR

Tehniliste eeskirjade eelnõu, mis käsitleb rõhul kuni 4 baari töötavate maagaasi toitetorude ja arvestite paigaldamist

10.7.2006

2006/0168/E

Määruse eelnõu, millega määratletakse rahvusvahelise mõõtühikute süsteemi ühikutest tuletatud järgmiste parameetrite mõõtühikute riiklikud standardid: elektrimahtuvus, osooni kontsentratsioon õhus, valgusvoog, kõrgsageduslik takistus, väändemoment, kõrgsageduslik võimsus, elektritakistus, kõrgsageduslik elektromagnetiline müra, elektripinge, radionukleiidi aktiivsus, tasanurk, kõrgsageduslik sumbuvus, tahke keha tihedus, neeldumisdoos, jõud, niiskus, kerma (röntgen- ja gammakiirgus), rõhk, elektrilise kõrgepinge vahemiku (üle 1 000 V) määratlus ja ruumala

10.7.2006

2006/0169/PL

Keskkonnaministri määruse eelnõu tehniliste tingimuste kohta, millele peavad vastama hüdrotehnilised ehitised ja nende paiknemine

1.7.2006

Komisjon juhib tähelepanu 30. aprillil 1996. aasta kohtuotsusele “CIA Security” kaasuses (C-194/94 — ECR I, lk 2201), milles Euroopa Ühenduste Kohus määras, et direktiivi 98/34/EÜ (endine direktiiv 83/189/EMÜ) artikleid 8 ja 9 tuleb tõlgendada nii, et üksikisikud võivad nendele siseriiklikes kohtutes tugineda, kohtud peavad aga keelduma selliste siseriiklike tehniliste eeskirjade kohaldamises, millest ei ole teatatud vastavalt nimetatud direktiivile.

See kohtuotsus kinnitab komisjoni teadet 1. oktoobrist 1986 (EÜT C 245, 1.10.1986, lk 4).

Seega muudab teatamiskohustuse rikkumine asjaomase tehnilise eeskirja kehtetuks ja seeläbi üksikisikute suhtes jõustamatuks.

Kui soovite teatamismenetluse kohta lisateavet, kirjutage palun järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| DG Enterprise and Industry, Unit C3 |
| B-1049 Brussels |
| E-post: Dir83-189-Central@cec.eu.int |

European Commission

DG Enterprise and Industry, Unit C3

B-1049 Brussels

E-post: Dir83-189-Central@cec.eu.int

Samuti saab teavet Interneti-aadressilt http://europa.eu.int/comm/enterprise/tris/

Kui vajate teatiste kohta lisateavet, võtke palun ühendust allpool loetletud siseriiklike asutustega:

DIREKTIIVI 98/34/EÜ HALDAMISE EEST VASTUTAVATE SISERIIKLIKE AMETIASUTUSTE NIMEKIRI

BELGIA

| BELNotif |
| --- |
| Qualité et Sécurité |
| SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie |
| NG III — 4ème étage |
| boulevard du Roi Albert II/16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Pr Pascaline Descamps |
| Telefon: (32-2) 277 80 03 |
| Faks: (32-2) 277 54 01 |
| E-post: pascaline.descamps@mineco.fgov.be |
| paolo.caruso@mineco.fgov.be |
| Üldelektronpostiaadress: belnotif@mineco.fgov.be |
| Interneti-aadress: http://www.mineco.fgov.be |

BELNotif

Qualité et Sécurité

SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie

NG III — 4ème étage

boulevard du Roi Albert II/16

B-1000 Bruxelles

Pr Pascaline Descamps

Telefon: (32-2) 277 80 03

Faks: (32-2) 277 54 01

E-post: pascaline.descamps@mineco.fgov.be

paolo.caruso@mineco.fgov.be

Üldelektronpostiaadress: belnotif@mineco.fgov.be

Interneti-aadress: http://www.mineco.fgov.be

TŠEHHI VABARIIK

| Czech Office for Standards, Metrology and Testing |
| --- |
| Gorazdova 24 |
| P.O. BOX 49 |
| CZ-128 01 Praha 2 |
| Hr Miroslav Chloupek |
| Director of International Relations Department |
| Telefon: (420) 224 90 71 23 |
| Faks: (420) 224 91 49 90 |
| E-post: chloupek@unmz.cz |
| Pr Lucie Růžičková |
| Telefon: (420) 224 90 71 39 |
| Faks: (420) 224 90 71 22 |
| E-post: ruzickova@unmz.cz |
| Üldelektronpostiaadress: eu9834@unmz.cz |
| Interneti-aadress: http://www.unmz.cz |

Czech Office for Standards, Metrology and Testing

Gorazdova 24

P.O. BOX 49

CZ-128 01 Praha 2

Hr Miroslav Chloupek

Director of International Relations Department

Telefon: (420) 224 90 71 23

Faks: (420) 224 91 49 90

E-post: chloupek@unmz.cz

Pr Lucie Růžičková

Telefon: (420) 224 90 71 39

Faks: (420) 224 90 71 22

E-post: ruzickova@unmz.cz

Üldelektronpostiaadress: eu9834@unmz.cz

Interneti-aadress: http://www.unmz.cz

TAANI

| Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- |
| (National Agency for Enterprise and Construction) |
| Dahlerups Pakhus |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø (või DK-2100 Copenhagen OE) |
| Hr Bjarne Bang Christensen |
| Legal adviser |
| Telefon: (45) 35 46 63 66 (otsetelefon) |
| E-post: bbc@ebst.dk |
| Pr Birgit Jensen |
| Principal Executive Officer |
| Telefon: (45) 35 46 62 87 (otsetelefon) |
| Faks: (45) 35 46 62 03 |
| E-post: bij@ebst.dk |
| Vastastikust teatamist puudutavate sõnumite edastamise aadress — noti@ebst.dk |
| Interneti-aadress: http://www.ebst.dk/Notifikationer |

Erhvervs- og Byggestyrelsen

(National Agency for Enterprise and Construction)

Dahlerups Pakhus

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø (või DK-2100 Copenhagen OE)

Hr Bjarne Bang Christensen

Legal adviser

Telefon: (45) 35 46 63 66 (otsetelefon)

E-post: bbc@ebst.dk

Pr Birgit Jensen

Principal Executive Officer

Telefon: (45) 35 46 62 87 (otsetelefon)

Faks: (45) 35 46 62 03

E-post: bij@ebst.dk

Vastastikust teatamist puudutavate sõnumite edastamise aadress — noti@ebst.dk

Interneti-aadress: http://www.ebst.dk/Notifikationer

SAKSAMAA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| --- |
| Referat XA2 |
| Scharnhorststr. 34-37 |
| D-10115 Berlin |
| Pr Christina Jäckel |
| Telefon: (49-30) 20 14 63 53 |
| Faks: (49-30) 20 14 53 79 |
| E-post: infonorm@bmwa.bund.de |
| Interneti-aadress: http://www.bmwa.bund.de |

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

Referat XA2

Scharnhorststr. 34-37

D-10115 Berlin

Pr Christina Jäckel

Telefon: (49-30) 20 14 63 53

Faks: (49-30) 20 14 53 79

E-post: infonorm@bmwa.bund.de

Interneti-aadress: http://www.bmwa.bund.de

EESTI

| Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium |
| --- |
| Harju 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| Hr Karl Stern |
| Executive Officer of Trade Policy Division |
| EU and International Co-operation Department |
| Telefon: (372-6) 25 64 05 |
| Faks: (372-6) 31 30 29 |
| E-post: karl.stern@mkm.ee |
| Üldelektronpostiaadress: el.teavitamine@mkm.ee |
| Interneti-aadress: http://www.mkm.ee |

Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium

Harju 11

EE-15072 Tallinn

Hr Karl Stern

Executive Officer of Trade Policy Division

EU and International Co-operation Department

Telefon: (372-6) 25 64 05

Faks: (372-6) 31 30 29

E-post: karl.stern@mkm.ee

Üldelektronpostiaadress: el.teavitamine@mkm.ee

Interneti-aadress: http://www.mkm.ee

KREEKA

| Ministry of Development |
| --- |
| General Secretariat of Industry |
| Mesogeion 119 |
| GR-101 92 Athens |
| Telefon: (30-210) 696 98 63 |
| Faks: (30-210) 696 91 06 |

Ministry of Development

General Secretariat of Industry

Mesogeion 119

GR-101 92 Athens

Telefon: (30-210) 696 98 63

Faks: (30-210) 696 91 06

| ELOT |
| --- |
| Acharnon 313 |
| GR-111 45 Athens |
| Pr Evangelia Alexandri |
| Telefon: (30-210) 212 03 01 |
| Faks: (30-210) 228 62 19 |
| E-post: alex@elot.gr |
| Üldelektronpostiaadress: 83189in@elot.gr |
| Interneti-aadress: http://www.elot.gr |

ELOT

Acharnon 313

GR-111 45 Athens

Pr Evangelia Alexandri

Telefon: (30-210) 212 03 01

Faks: (30-210) 228 62 19

E-post: alex@elot.gr

Üldelektronpostiaadress: 83189in@elot.gr

Interneti-aadress: http://www.elot.gr

HISPAANIA

| S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente |
| --- |
| D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC |
| Secretaría de Estado para la Unión Europea |
| Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación |
| Torres “Ágora” |
| C/ Serrano Galvache, 26-4a |
| E-20033 Madrid |
| Hr Angel Silván Torregrosa |
| Telefon: (34-91) 379 83 32 |
| Pr Esther Pérez Peláez |
| Technical Advisor |
| E-post: esther.perez@ue.mae.es |
| Telefon: (34-91) 379 84 64 |
| Faks: (34-91) 379 84 01 |
| Üldelektronpostiaadress: d83-189@ue.mae.es |

S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente

D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC

Secretaría de Estado para la Unión Europea

Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación

Torres “Ágora”

C/ Serrano Galvache, 26-4a

E-20033 Madrid

Hr Angel Silván Torregrosa

Telefon: (34-91) 379 83 32

Pr Esther Pérez Peláez

Technical Advisor

E-post: esther.perez@ue.mae.es

Telefon: (34-91) 379 84 64

Faks: (34-91) 379 84 01

Üldelektronpostiaadress: d83-189@ue.mae.es

PRANTSUSMAA

| Délégation interministérielle aux normes |
| --- |
| Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP) |
| Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC) |
| Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI) |
| DiGITIP 5 |
| 12, rue Villiot |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Pr Suzanne Piau |
| Telefon: (33-1) 53 44 97 04 |
| Faks: (33-1) 53 44 98 88 |
| E-post: suzanne.piau@industrie.gouv.fr |
| Pr Françoise Ouvrard |
| Telefon: (33-1) 53 44 97 05 |
| Faks: (33-1) 53 44 98 88 |
| E-post: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr |
| Üldelektronpostiaadress: d9834.france@industrie.gouv.fr |

Délégation interministérielle aux normes

Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP)

Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC)

Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI)

DiGITIP 5

12, rue Villiot

F-75572 Paris Cedex 12

Pr Suzanne Piau

Telefon: (33-1) 53 44 97 04

Faks: (33-1) 53 44 98 88

E-post: suzanne.piau@industrie.gouv.fr

Pr Françoise Ouvrard

Telefon: (33-1) 53 44 97 05

Faks: (33-1) 53 44 98 88

E-post: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr

Üldelektronpostiaadress: d9834.france@industrie.gouv.fr

IIRIMAA

| NSAI |
| --- |
| Glasnevin |
| Dublin 9 |
| Ireland |
| Hr Tony Losty |
| Telefon: (353-1) 807 38 80 |
| Faks: (353-1) 807 38 38 |
| E-post: tony.losty@nsai.ie |
| Interneti-aadress: http://www.nsai.ie |

NSAI

Glasnevin

Dublin 9

Ireland

Hr Tony Losty

Telefon: (353-1) 807 38 80

Faks: (353-1) 807 38 38

E-post: tony.losty@nsai.ie

Interneti-aadress: http://www.nsai.ie

ITAALIA

| Ministero delle attività produttive |
| --- |
| Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività |
| Ufficio F1 — Ispettorato tecnico dell'industria |
| Via Molise 2 |
| I-00187 Roma |
| Hr Vincenzo Correggia |
| Telefon: (39) 06 47 05 22 05 |
| Faks: (39) 06 47 88 78 05 |
| E-post: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it |
| Hr Enrico Castiglioni |
| Telefon: (39) 06 47 05 26 69 |
| Faks: (39) 06 47 88 78 05 |
| E-post: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it |
| Üldelektronpostiaadress: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it |
| Interneti-aadress: http://www.minindustria.it |

Ministero delle attività produttive

Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività

Ufficio F1 — Ispettorato tecnico dell'industria

Via Molise 2

I-00187 Roma

Hr Vincenzo Correggia

Telefon: (39) 06 47 05 22 05

Faks: (39) 06 47 88 78 05

E-post: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it

Hr Enrico Castiglioni

Telefon: (39) 06 47 05 26 69

Faks: (39) 06 47 88 78 05

E-post: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it

Üldelektronpostiaadress: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it

Interneti-aadress: http://www.minindustria.it

KÜPROS

| Cyprus Organization for the Promotion of Quality |
| --- |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 13-15, A. Araouzou street |
| CY-1421 Nicosia |
| Telefon: (357-22) 40 93 10 |
| Faks: (357-22) 75 41 03 |
| Hr Antonis Ioannou |
| Telefon: (357-22) 40 94 09 |
| Faks: (357-22) 75 41 03 |
| E-post: aioannou@cys.mcit.gov.cy |
| Üldelektronpostiaadress: dir9834@cys.mcit.gov.cy |
| Interneti-aadress: http://www.cys.mcit.gov.cy |

Cyprus Organization for the Promotion of Quality

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

13-15, A. Araouzou street

CY-1421 Nicosia

Telefon: (357-22) 40 93 10

Faks: (357-22) 75 41 03

Hr Antonis Ioannou

Telefon: (357-22) 40 94 09

Faks: (357-22) 75 41 03

E-post: aioannou@cys.mcit.gov.cy

Üldelektronpostiaadress: dir9834@cys.mcit.gov.cy

Interneti-aadress: http://www.cys.mcit.gov.cy

LÄTI

| Ministry of Economics of Republic of Latvia |
| --- |
| Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| SOLVIT Coordination Centre |
| 55, Brīvības Street |
| LV-1519 Riga |
| Reinis Berzins |
| Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| Telefon: (371) 701 32 30 |
| Faks: (371) 728 08 82 |
| Zanda Liekna |
| Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination |
| Telefon: (371) 701 32 36 |
| Telefon: (371) 701 30 67 |
| Faks: (371) 728 08 82 |
| E-post: zanda.liekna@em.gov.lv |
| Üldelektronpostiaadress: notification@em.gov.lv |

Ministry of Economics of Republic of Latvia

Trade Normative and SOLVIT Notification Division

SOLVIT Coordination Centre

55, Brīvības Street

LV-1519 Riga

Reinis Berzins

Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division

Telefon: (371) 701 32 30

Faks: (371) 728 08 82

Zanda Liekna

Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination

Telefon: (371) 701 32 36

Telefon: (371) 701 30 67

Faks: (371) 728 08 82

E-post: zanda.liekna@em.gov.lv

Üldelektronpostiaadress: notification@em.gov.lv

LEEDU

| Lithuanian Standards Board |
| --- |
| T. Kosciuskos g. 30 |
| LT-01100 Vilnius |
| Pr Daiva Lesickiene |
| Telefon: (370-5) 270 93 47 |
| Faks: (370-5) 270 93 67 |
| E-post: dir9834@lsd.lt |
| Interneti-aadress: http://www.lsd.lt |

Lithuanian Standards Board

T. Kosciuskos g. 30

LT-01100 Vilnius

Pr Daiva Lesickiene

Telefon: (370-5) 270 93 47

Faks: (370-5) 270 93 67

E-post: dir9834@lsd.lt

Interneti-aadress: http://www.lsd.lt

LUKSEMBURG

| SEE — Service de l'Energie de l'Etat |
| --- |
| 34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10 |
| L-2010 Luxembourg |
| Hr J. P. Hoffmann |
| Telefon: (352) 46 97 46 1 |
| Faks: (352) 22 25 24 |
| E-post: see.direction@eg.etat.lu |
| Interneti-aadress: http://www.see.lu |

SEE — Service de l'Energie de l'Etat

34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10

L-2010 Luxembourg

Hr J. P. Hoffmann

Telefon: (352) 46 97 46 1

Faks: (352) 22 25 24

E-post: see.direction@eg.etat.lu

Interneti-aadress: http://www.see.lu

UNGARI

| Hungarian Notification Centre — |
| --- |
| Ministry of Economy and Transport |
| Industrial Department |
| Budapest |
| Honvéd u. 13-15. |
| H-1880 |
| Hr Zsolt Fazekas |
| Leading Councillor |
| E-post: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu |
| Telefon: (36-1) 374 28 73 |
| Faks: (36-1) 473 16 22 |
| E-post: notification@gkm.gov.hu |
| Interneti-aadress: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm |

Hungarian Notification Centre —

Ministry of Economy and Transport

Industrial Department

Budapest

Honvéd u. 13-15.

H-1880

Hr Zsolt Fazekas

Leading Councillor

E-post: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu

Telefon: (36-1) 374 28 73

Faks: (36-1) 473 16 22

E-post: notification@gkm.gov.hu

Interneti-aadress: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm

MALTA

| Malta Standards Authority |
| --- |
| Level 2 |
| Evans Building |
| Merchants Street |
| VLT 03 |
| MT-Valletta |
| Telefon: (356) 21 24 24 20 |
| Telefon: (356) 21 24 32 82 |
| Faks: (356) 21 24 24 06 |
| Pr Lorna Cachia |
| E-post: lorna.cachia@msa.org.mt |
| Üldelektronpostiaadress: notification@msa.org.mt |
| Interneti-aadress: http://www.msa.org.mt |

Malta Standards Authority

Level 2

Evans Building

Merchants Street

VLT 03

MT-Valletta

Telefon: (356) 21 24 24 20

Telefon: (356) 21 24 32 82

Faks: (356) 21 24 24 06

Pr Lorna Cachia

E-post: lorna.cachia@msa.org.mt

Üldelektronpostiaadress: notification@msa.org.mt

Interneti-aadress: http://www.msa.org.mt

HOLLAND

| Ministerie van Financiën |
| --- |
| Belastingsdienst/Douane Noord |
| Team bijzondere klantbehandeling |
| Centrale Dienst voor In-en uitvoer |
| Engelse Kamp 2 |
| Postbus 30003 |
| 9700 RD Groningen |
| Nederland |
| Hr Ebel van der Heide |
| Telefon: (31-50) 5 23 21 34 |
| Pr Hennie Boekema |
| Telefon: (31-50) 5 23 21 35 |
| Pr Tineke Elzer |
| Telefon: (31-50) 5 23 21 33 |
| Faks: (31-50) 5 23 21 59 |
| Üldelektronpostiaadress: |
| Enquiry.Point@tiscali-business.nl |
| Enquiry.Point2@tiscali-business.nl |

Ministerie van Financiën

Belastingsdienst/Douane Noord

Team bijzondere klantbehandeling

Centrale Dienst voor In-en uitvoer

Engelse Kamp 2

Postbus 30003

9700 RD Groningen

Nederland

Hr Ebel van der Heide

Telefon: (31-50) 5 23 21 34

Pr Hennie Boekema

Telefon: (31-50) 5 23 21 35

Pr Tineke Elzer

Telefon: (31-50) 5 23 21 33

Faks: (31-50) 5 23 21 59

Üldelektronpostiaadress:

Enquiry.Point@tiscali-business.nl

Enquiry.Point2@tiscali-business.nl

AUSTRIA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/1 |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Pr Brigitte Wikgolm |
| Telefon: (43-1) 711 00 58 96 |
| Faks: (43-1) 715 96 51 või (43-1) 712 06 80 |
| E-post: not9834@bmwa.gv.at |
| Interneti-aadress: http://www.bmwa.gv.at |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/1

Stubenring 1

A-1010 Wien

Pr Brigitte Wikgolm

Telefon: (43-1) 711 00 58 96

Faks: (43-1) 715 96 51 või (43-1) 712 06 80

E-post: not9834@bmwa.gv.at

Interneti-aadress: http://www.bmwa.gv.at

POOLA

| Ministry of Economy and Labour |
| --- |
| Department for European and Multilateral Relations |
| Plac Trzech Krzyýy 3/5 |
| PL-00-507 Warszawa |
| Pr Barbara Nieciak |
| Telefon: (48-22) 693 54 07 |
| Faks: (48-22) 693 40 28 |
| E-post: barnie@mg.gov.pl |
| Pr Agata Gàgor |
| Telefon: (48-22) 693 56 90 |
| Üldelektronpostiaadress: notyfikacja@mg.gov.pl |

Ministry of Economy and Labour

Department for European and Multilateral Relations

Plac Trzech Krzyýy 3/5

PL-00-507 Warszawa

Pr Barbara Nieciak

Telefon: (48-22) 693 54 07

Faks: (48-22) 693 40 28

E-post: barnie@mg.gov.pl

Pr Agata Gàgor

Telefon: (48-22) 693 56 90

Üldelektronpostiaadress: notyfikacja@mg.gov.pl

PORTUGAL

| Instituto Portugês da Qualidade |
| --- |
| Rua Antonio Gião, 2 |
| P-2829-513 Caparica |
| Pr Cândida Pires |
| Telefon: (351-21) 294 82 36 või 81 00 |
| Faks: (351-21) 294 82 23 |
| E-post: c.pires@mail.ipq.pt |
| Üldelektronpostiaadress: not9834@mail.ipq.pt |
| Interneti-aadress: http://www.ipq.pt |

Instituto Portugês da Qualidade

Rua Antonio Gião, 2

P-2829-513 Caparica

Pr Cândida Pires

Telefon: (351-21) 294 82 36 või 81 00

Faks: (351-21) 294 82 23

E-post: c.pires@mail.ipq.pt

Üldelektronpostiaadress: not9834@mail.ipq.pt

Interneti-aadress: http://www.ipq.pt

SLOVEENIA

| SIST — Slovenian Institute for Standardization |
| --- |
| Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point |
| Ðmartinska 140 |
| SLO-1000 Ljubljana |
| Pr Vesna Straþiðar |
| Telefon: (386-1) 478 30 41 |
| Faks: (386-1) 478 30 98 |
| E-post: contact@sist.si |

SIST — Slovenian Institute for Standardization

Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point

Ðmartinska 140

SLO-1000 Ljubljana

Pr Vesna Straþiðar

Telefon: (386-1) 478 30 41

Faks: (386-1) 478 30 98

E-post: contact@sist.si

SLOVAKKIA

| Ms Kvetoslava Steinlova |
| --- |
| Director of the Department of European Integration, |
| Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic |
| Stefanovicova 3 |
| SK-814 39 Bratislava |
| Telefon: (421-2) 52 49 35 21 |
| Faks: (421-2) 52 49 10 50 |
| E-post: steinlova@normoff.gov.sk |

Ms Kvetoslava Steinlova

Director of the Department of European Integration,

Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic

Stefanovicova 3

SK-814 39 Bratislava

Telefon: (421-2) 52 49 35 21

Faks: (421-2) 52 49 10 50

E-post: steinlova@normoff.gov.sk

SOOME

| Kauppa-ja teollisuusministeriö |
| --- |
| (Ministry of Trade and Industry) |
| Külastusaadress: |
| Aleksanterinkatu 4 |
| FIN-00171 Helsinki |
| ja |
| Katakatu 3 |
| FIN-00120 Helsinki |
| Postiaadress: |
| P.O. Box 32 |
| FIN-00023 Government |
| Pr Leila Orava |
| Telefon: (358-9) 16 06 46 86 |
| Faks: (358-9) 16 06 46 22 |
| E-post: leila.orava@ktm.fi |
| Pr Katri Amper |
| Telefon: (358-9) 16 06 46 48 |
| Üldelektronpostiaadress: maaraykset.tekniset@ktm.fi |
| Interneti-aadress: http://www.ktm.fi |

Kauppa-ja teollisuusministeriö

(Ministry of Trade and Industry)

Külastusaadress:

Aleksanterinkatu 4

FIN-00171 Helsinki

ja

Katakatu 3

FIN-00120 Helsinki

Postiaadress:

P.O. Box 32

FIN-00023 Government

Pr Leila Orava

Telefon: (358-9) 16 06 46 86

Faks: (358-9) 16 06 46 22

E-post: leila.orava@ktm.fi

Pr Katri Amper

Telefon: (358-9) 16 06 46 48

Üldelektronpostiaadress: maaraykset.tekniset@ktm.fi

Interneti-aadress: http://www.ktm.fi

ROOTSI

| Kommerskollegium |
| --- |
| (National Board of Trade) |
| Box 6803 |
| Drottninggatan 89 |
| S-113 86 Stockholm |
| Pr Kerstin Carlsson |
| Telefon: (46-8) 690 48 82 või (46-8) 690 48 00 |
| Faks: (46-8) 690 48 40 või (46-8) 30 67 59 |
| E-post: kerstin.carlsson@kommers.se |
| Üldelektronpostiaadress: 9834@kommers.se |
| Interneti-aadress: http://www.kommers.se |

Kommerskollegium

(National Board of Trade)

Box 6803

Drottninggatan 89

S-113 86 Stockholm

Pr Kerstin Carlsson

Telefon: (46-8) 690 48 82 või (46-8) 690 48 00

Faks: (46-8) 690 48 40 või (46-8) 30 67 59

E-post: kerstin.carlsson@kommers.se

Üldelektronpostiaadress: 9834@kommers.se

Interneti-aadress: http://www.kommers.se

ÜHENDKUNINGRIIK

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Standards and Technical Regulations Directorate 2 |
| 151 Buckingham Palace Road |
| London SW1 W 9SS |
| United Kingdom |
| Hr Philip Plumb |
| Telefon: (44-20) 72 15 14 88 |
| Faks: (44-20) 72 15 15 29 |
| E-post: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk |
| Üldelektronpostiaadress: 9834@dti.gsi.gov.uk |
| Interneti-aadress: http://www.dti.gov.uk/strd |

Department of Trade and Industry

Standards and Technical Regulations Directorate 2

151 Buckingham Palace Road

London SW1 W 9SS

United Kingdom

Hr Philip Plumb

Telefon: (44-20) 72 15 14 88

Faks: (44-20) 72 15 15 29

E-post: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk

Üldelektronpostiaadress: 9834@dti.gsi.gov.uk

Interneti-aadress: http://www.dti.gov.uk/strd

EFTA — ESA

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles |
| Pr Adinda Batsleer |
| Telefon: (32-2) 286 18 61 |
| Faks: (32-2) 286 18 00 |
| E-post: aba@eftasurv.int |
| Pr Tuija Ristiluoma |
| Telefon: (32-2) 286 18 71 |
| Faks: (32-2) 286 18 00 |
| E-post: tri@eftasurv.int |
| Üldelektronpostiaadress: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int |
| Interneti-aadress: http://www.eftasurv.int |

EFTA Surveillance Authority

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles

Pr Adinda Batsleer

Telefon: (32-2) 286 18 61

Faks: (32-2) 286 18 00

E-post: aba@eftasurv.int

Pr Tuija Ristiluoma

Telefon: (32-2) 286 18 71

Faks: (32-2) 286 18 00

E-post: tri@eftasurv.int

Üldelektronpostiaadress: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int

Interneti-aadress: http://www.eftasurv.int

| EFTA |
| --- |
| Goods Unit |
| EFTA Secretariat |
| Rue Joseph II 12-16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Pr Kathleen Byrne |
| Telefon: (32-2) 286 17 49 |
| Faks: (32-2) 286 17 42 |
| E-post: kathleen.byrne@efta.int |
| Üldelektronpostiaadress: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int |
| Interneti-aadress: http://www.efta.int |

EFTA

Goods Unit

EFTA Secretariat

Rue Joseph II 12-16

B-1000 Bruxelles

Pr Kathleen Byrne

Telefon: (32-2) 286 17 49

Faks: (32-2) 286 17 42

E-post: kathleen.byrne@efta.int

Üldelektronpostiaadress: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int

Interneti-aadress: http://www.efta.int

TÜRGI

| Undersecretariat of Foreign Trade |
| --- |
| General Directorate of Standardisation for Foreign Trade |
| Inönü Bulvari no 36 |
| TR-06510 |
| Emek — Ankara |
| Hr Mehmet Comert |
| Telefon: (90-312) 212 58 98 |
| Faks: (90-312) 212 87 68 |
| E-post: comertm@dtm.gov.tr |
| Interneti-aadress: http://www.dtm.gov.tr |

Undersecretariat of Foreign Trade

General Directorate of Standardisation for Foreign Trade

Inönü Bulvari no 36

TR-06510

Emek — Ankara

Hr Mehmet Comert

Telefon: (90-312) 212 58 98

Faks: (90-312) 212 87 68

E-post: comertm@dtm.gov.tr

Interneti-aadress: http://www.dtm.gov.tr

---

(1)  Aasta — registreerimisnumber — päritoluliikmesriik.

(2)  Periood, mille vältel eelnõud ei või vastu võtta.

(3)  Ooteaega ei kohaldata, kuna komisjon aktsepteerib teavitava liikmesriigi poolt esitatud kiireloomulise vastuvõtmise põhjendusi.

(4)  Ooteaega ei kohaldata, kuna meede puudutab tehnilisi spetsifikatsioone või muid eeskirju või teenuseid puudutavaid eeskirju, mis on seotud fiskaal- või finantsmeetmetega vastavalt direktiivi 98/34/EÜ artikli 1 lõike 11 teise lõigu kolmandale taandele.

(5)  Teatamismenetlus on lõpetatud.

---

| 9.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 109/9 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 109/9

---

Eelteatis koondumise kohta

(Toimik nr COMP/M.4173 — Nippon Sheet Glas/Pilkington)

(2006/C 109/04)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 28. aprillil 2006 sai komisjon nõukogu määruse (EMÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 alusel toimunud üleandmise järel teatise kavandatava koondumise kohta, millega ettevõtja Nippon Sheet Glass Co., Ltd (edaspidi “NSG”, Jaapan) omandab 27. veebruaril 2006 väljakuulutatud avalikul enampakkumisel ainukontrolli ettevõtja Pilkington plc (edaspidi “Pilkington”, Ühendkuningriik) üle kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

1.

28. aprillil 2006 sai komisjon nõukogu määruse (EMÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 alusel toimunud üleandmise järel teatise kavandatava koondumise kohta, millega ettevõtja Nippon Sheet Glass Co., Ltd (edaspidi “NSG”, Jaapan) omandab 27. veebruaril 2006 väljakuulutatud avalikul enampakkumisel ainukontrolli ettevõtja Pilkington plc (edaspidi “Pilkington”, Ühendkuningriik) üle kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | ettevõtja NSG: floatklaasi ja klaaskiu tootmine, tegutseb peamiselt Ida-Aasias; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

ettevõtja NSG: floatklaasi ja klaaskiu tootmine, tegutseb peamiselt Ida-Aasias;

| — | ettevõtja Pilkington: klaasi ja klaasimistoodete tootmine, tegutseb kogu maailmas, kuid peamiselt Euroopas. |
| --- | --- |

—

ettevõtja Pilkington: klaasi ja klaasimistoodete tootmine, tegutseb kogu maailmas, kuid peamiselt Euroopas.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4173 — Nippon Sheet Glas/Pilkington):





  Commission of the European Communities |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels. |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4173 — Nippon Sheet Glas/Pilkington):

Commission of the European Communities

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

Euroopa Keskpank

| 9.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 109/10 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 109/10

---

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS

26. aprill 2006,

seoses ettepanekuga direktiivi kohta, mis käsitleb siseturu makseteenuseid

(EKP/2006/21)

(2006/C 109/05)

Sissejuhatus ja õiguslik alus

19. jaanuaril 2006 sai Euroopa Keskpank (EKP) Euroopa Liidu Nõukogult taotluse esitada arvamus seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, mis käsitleb siseturu makseteenuseid ja direktiivide 97/7/EÜ, 2000/12/EÜ ja 2002/65/EÜ muutmist (KOM(2005) 603 lõplik; edaspidi “ettepanek direktiivi kohta”).

EKP arvamuse andmise pädevus põhineb eelkõige Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 105 lõike 4 esimesel taandel koosmõjus artikli 105 lõike 2 neljanda taandega, kuna ettepandud direktiiv on seotud Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) põhiülesandega, s.o maksesüsteemide sujuvale toimimisele kaasa aitamisega (1). Samuti põhineb EKP pädevus asutamislepingu artikli 105 lõikel 5, mille kohaselt EKPS aitab kaasa krediidiasutuste usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve ning rahandussüsteemi stabiilsusega seotud pädevate asutuste poliitika tõrgeteta teostamisele. Euroopa Keskpanga nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

Üldised märkused

| 1.1 | Direktiivi kohta tehtud ettepanekut tuleb toetada, kuna see kehtestab EL makseteenuste tervikliku õigusraamistiku. Praegu muudavad erinevused riikide maksealastes õigusaktides ühtse euromakseala (Single Euro Payment Area — SEPA) rakendamise keerukaks. Seetõttu aitab riikide maksetega seotud õigusnõuete ühtlustamine SEPA rakendamist pangasektori poolt. Lisaks peaks “maksevahendaja” mõiste kasutuselevõtt ühtlustama makseteenuseturule juurdepääsu reegleid. Ühtlustatud õigusaktidest tulenevate eeliste täielikuks ärakasutamiseks tuleks siiski pöörata tähelepanu ettepandud direktiivi ja e-raha direktiivi (2) kohaldamisalade kooskõlastamisele, arvestades eelkõige vajadust eristada maksekontodel põhinevaid makseteenuseid ja kesksel arvestusel põhinevaid e-raha makseteenuseid. Ettepandud direktiivi edasilükkumine seaks ohtu SEPA-le vastavate siseriiklike süsteemide käivitamise 1. jaanuaril 2008 ja täieliku ülemineku aastaks 2010. Selles suhtes on ettepandud direktiivi III ja IV jaotis kriitiliselt tähtsad, kuna nendega kehtestatakse ühtlustatud eeskirjad teabenõuetele, maksetehingute autoriseerimisele, teostamisele ja vastutusele. Ettepandud direktiivi nendes jagudes käsitletavad poliitilised ja õigusküsimused peaks olema lihtsalt lahendatavad. Kui läbirääkimisi pikendatakse, võiks kaaluda võimalust eemaldada teatavad ettepandud direktiivi osad ja pidada esmatähtsaks SEPA edukaks rakendamiseks vajalike osade vastuvõtmist. |
| --- | --- |

1.1

Direktiivi kohta tehtud ettepanekut tuleb toetada, kuna see kehtestab EL makseteenuste tervikliku õigusraamistiku. Praegu muudavad erinevused riikide maksealastes õigusaktides ühtse euromakseala (Single Euro Payment Area — SEPA) rakendamise keerukaks. Seetõttu aitab riikide maksetega seotud õigusnõuete ühtlustamine SEPA rakendamist pangasektori poolt. Lisaks peaks “maksevahendaja” mõiste kasutuselevõtt ühtlustama makseteenuseturule juurdepääsu reegleid. Ühtlustatud õigusaktidest tulenevate eeliste täielikuks ärakasutamiseks tuleks siiski pöörata tähelepanu ettepandud direktiivi ja e-raha direktiivi (2) kohaldamisalade kooskõlastamisele, arvestades eelkõige vajadust eristada maksekontodel põhinevaid makseteenuseid ja kesksel arvestusel põhinevaid e-raha makseteenuseid. Ettepandud direktiivi edasilükkumine seaks ohtu SEPA-le vastavate siseriiklike süsteemide käivitamise 1. jaanuaril 2008 ja täieliku ülemineku aastaks 2010. Selles suhtes on ettepandud direktiivi III ja IV jaotis kriitiliselt tähtsad, kuna nendega kehtestatakse ühtlustatud eeskirjad teabenõuetele, maksetehingute autoriseerimisele, teostamisele ja vastutusele. Ettepandud direktiivi nendes jagudes käsitletavad poliitilised ja õigusküsimused peaks olema lihtsalt lahendatavad. Kui läbirääkimisi pikendatakse, võiks kaaluda võimalust eemaldada teatavad ettepandud direktiivi osad ja pidada esmatähtsaks SEPA edukaks rakendamiseks vajalike osade vastuvõtmist.

| 1.2 | Ettepandud direktiivi teatavatest aspektidest tõusetub siiski mitmeid küsimusi, mida käsitletakse üksikasjalikumalt allpool. |
| --- | --- |

1.2

Ettepandud direktiivi teatavatest aspektidest tõusetub siiski mitmeid küsimusi, mida käsitletakse üksikasjalikumalt allpool.

Konkreetsed märkused

2   Maksevahendajate tegevus

| 2.1 | Uue mõiste “maksevahendajad” kasutuselevõtt toob lähemale ühtlustamise praegustes erinevate siseriiklike õigussüsteemide lähenemisviisides, millega reguleeritakse nende makseteenuseid osutavate üksuste tegevust, kes ei ole krediidiasutused, e-raha asutused ega postipangad. Ettepandud direktiiv ei ole siiski selge nendele maksevahendajatele lubatud tegevuste osas. Ettepandud direktiivi kohaselt võivad maksevahendajad võtta avalikkuselt vastu raha makseteenuste osutamiseks. Samas ei tohiks see raha olla ei hoiused ega muud tagasimakstavad vahendid konsolideeritud pangandusdirektiivi (3) artikli 3 tähenduses ega ka e-raha, mis on määratletud e-raha direktiivi artikli 1 lõike 3 punktis a (vt ettepandud direktiivi artikli 10 lõige 1). |
| --- | --- |

2.1

Uue mõiste “maksevahendajad” kasutuselevõtt toob lähemale ühtlustamise praegustes erinevate siseriiklike õigussüsteemide lähenemisviisides, millega reguleeritakse nende makseteenuseid osutavate üksuste tegevust, kes ei ole krediidiasutused, e-raha asutused ega postipangad. Ettepandud direktiiv ei ole siiski selge nendele maksevahendajatele lubatud tegevuste osas. Ettepandud direktiivi kohaselt võivad maksevahendajad võtta avalikkuselt vastu raha makseteenuste osutamiseks. Samas ei tohiks see raha olla ei hoiused ega muud tagasimakstavad vahendid konsolideeritud pangandusdirektiivi (3) artikli 3 tähenduses ega ka e-raha, mis on määratletud e-raha direktiivi artikli 1 lõike 3 punktis a (vt ettepandud direktiivi artikli 10 lõige 1).

| 2.2 | Selles suhtes ei selgu ettepandud direktiivi sõnastusest, kas maksevahendajate rahahoiul võivad olla hoiuste või e-rahaga sarnased majanduslikud ja õiguslikud tunnused. Asjaolu, et maksevahendajad võivad pidada maksekontosid viitab sellele, et maksevahendajad võivad hoida raha oma valduses kauem, kui on vaja maksetehingu teostamiseks. Sellele tuleks tähelepanu pöörata, sest ettepandud direktiivi artikli 65 lõikes 4 viidatakse “hoiustele”, selgitamata, kus ja mis eesmärgil neid hoiuseid hoitakse. Samas on ettepandud direktiivi 8. ja 9. põhjenduses märgitud, et maksevahendajad ei tohi vastu võtta hoiuseid. Osutatud aspekte on üksikasjalikumalt käsitletud allpool. |
| --- | --- |

2.2

Selles suhtes ei selgu ettepandud direktiivi sõnastusest, kas maksevahendajate rahahoiul võivad olla hoiuste või e-rahaga sarnased majanduslikud ja õiguslikud tunnused. Asjaolu, et maksevahendajad võivad pidada maksekontosid viitab sellele, et maksevahendajad võivad hoida raha oma valduses kauem, kui on vaja maksetehingu teostamiseks. Sellele tuleks tähelepanu pöörata, sest ettepandud direktiivi artikli 65 lõikes 4 viidatakse “hoiustele”, selgitamata, kus ja mis eesmärgil neid hoiuseid hoitakse. Samas on ettepandud direktiivi 8. ja 9. põhjenduses märgitud, et maksevahendajad ei tohi vastu võtta hoiuseid. Osutatud aspekte on üksikasjalikumalt käsitletud allpool.

| 2.3 | Samuti tuleb märkida, et ettepandud direktiivi lisa punkti 4 kohaselt võivad maksevahendajad teostada maksetehinguid, kui tegemist on krediidiliiniga, ilma et laenuandmisele oleks seatud mis tahes koguselist või tähtajalist piirangut. |
| --- | --- |

2.3

Samuti tuleb märkida, et ettepandud direktiivi lisa punkti 4 kohaselt võivad maksevahendajad teostada maksetehinguid, kui tegemist on krediidiliiniga, ilma et laenuandmisele oleks seatud mis tahes koguselist või tähtajalist piirangut.

3   Hoiused või muud tagasimakstavad vahendid

| 3.1 | Hoiuste või muude tagasimakstavate vahendite hoidmisega seoses tuleks arvestada, et konsolideeritud pangandusdirektiivi artikkel 3 keelab teistel ettevõtjatel peale krediidiasutuste tegeleda avalikkuselt hoiuste või muude tagasimakstavate vahendite kaasamise. Kuigi konsolideeritud pangandusdirektiivis ei ole “hoiuste kaasamine” määratletud, on “hoiuste või muude tagasimakstavate vahendite” mõistet üldjoontes tõlgendanud Euroopa Ühenduste Kohus, kes on märkinud, et “termin” muud tagasimakstavad vahendid “[...] ei viita mitte üksnes nendele finantsinstrumentidele, mis on olemuselt tagasimakstavad, vaid ka nendele, millel küll sellist olemust pole, kuid mille suhtes on sõlmitud tagasimakset käsitlev leping”. (4) Ei ole oluline, kas sellist raha võetakse vastu hoiuste või muul kujul, näiteks võlakirjade ja nendega võrreldavate väärtpaberite jätkuva emiteerimise teel, nagu osutab konsolideeritud pangandusdirektiivi eelkäija. (5) Seega “võib igasugune raha vastuvõtmine kujutada endast hoiuste kaasamisega tegelemist (laiemas tähenduses), kui sellega kaasneb vastuvõetud raha tagasimaksmine. Selles suhtes ei ole oluline, kas tagasimaksmise nõue on olemas juba hoiuse vastuvõtmise ajal (ja on selle tehingu oluline tingimus) või tekib selline kohustus kõigest lepingulise õiguse tekkimise tulemusel”. (6) Hoiuste kaasamise korrektsel määratlemisel “tuleb juhinduda kaitstavate säästude ulatuse küsimusest ning “krediiditegevuse” tunnuste tõlgendamisest, arvestades selliseid riske, mida peetakse oluliseks hoiuste tagasimaksmise kaitse suhtes. Tulemus kaldub nii hoiuste kaasamise kui ka krediidi laia tõlgenduse suunas”. (7) |
| --- | --- |

3.1

Hoiuste või muude tagasimakstavate vahendite hoidmisega seoses tuleks arvestada, et konsolideeritud pangandusdirektiivi artikkel 3 keelab teistel ettevõtjatel peale krediidiasutuste tegeleda avalikkuselt hoiuste või muude tagasimakstavate vahendite kaasamise. Kuigi konsolideeritud pangandusdirektiivis ei ole “hoiuste kaasamine” määratletud, on “hoiuste või muude tagasimakstavate vahendite” mõistet üldjoontes tõlgendanud Euroopa Ühenduste Kohus, kes on märkinud, et “termin” muud tagasimakstavad vahendid “[...] ei viita mitte üksnes nendele finantsinstrumentidele, mis on olemuselt tagasimakstavad, vaid ka nendele, millel küll sellist olemust pole, kuid mille suhtes on sõlmitud tagasimakset käsitlev leping”. (4) Ei ole oluline, kas sellist raha võetakse vastu hoiuste või muul kujul, näiteks võlakirjade ja nendega võrreldavate väärtpaberite jätkuva emiteerimise teel, nagu osutab konsolideeritud pangandusdirektiivi eelkäija. (5) Seega “võib igasugune raha vastuvõtmine kujutada endast hoiuste kaasamisega tegelemist (laiemas tähenduses), kui sellega kaasneb vastuvõetud raha tagasimaksmine. Selles suhtes ei ole oluline, kas tagasimaksmise nõue on olemas juba hoiuse vastuvõtmise ajal (ja on selle tehingu oluline tingimus) või tekib selline kohustus kõigest lepingulise õiguse tekkimise tulemusel”. (6) Hoiuste kaasamise korrektsel määratlemisel “tuleb juhinduda kaitstavate säästude ulatuse küsimusest ning “krediiditegevuse” tunnuste tõlgendamisest, arvestades selliseid riske, mida peetakse oluliseks hoiuste tagasimaksmise kaitse suhtes. Tulemus kaldub nii hoiuste kaasamise kui ka krediidi laia tõlgenduse suunas”. (7)

| 3.2 | Eespool märgitut arvestades ilmneks, et maksevahendajad võtavad oma klientidelt tegelikult vastu hoiuseid. Kui see on nii, siis üldiselt kuulub maksevahendaja maksejõuetuse korral igasugune tema valduses olev raha tema pankrotivarasse ning on seega kättesaadav kõikide tema võlausaldajate nõuete rahuldamiseks. Hoiuste või muu tagasimakstava raha kaasamise tegevus on panganduse mõistes keskne, nagu selgub ka konsolideeritud pangandusdirektiivi artikli 1 lõike 1 punktis a esitatud “krediidiasutuse” määratlusest. (8) Panganduse põhimõiste muutmine eeldab rahanduspoliitika, maksesüsteemide kindluse ja ohutuse, finantsstabiilsuse ja statistika aspektide hoolikat kaalumist — kõik need on küsimused, mille suhtes EKPSil on ulatuslik pädevus. Maksevahendajate tegevus hõlmab vältimatult avalikkuse raha hoidmist, isegi kui seda tehakse ainult piiratud ajaks. Sellepärast tuleb sellise tegevuse suhtes järelevalvenõuete ja kaitsemeetmete kehtestamisel arvesse võtta tarbijakaitse ja finantsstabiilsuse küsimusi. |
| --- | --- |

3.2

Eespool märgitut arvestades ilmneks, et maksevahendajad võtavad oma klientidelt tegelikult vastu hoiuseid. Kui see on nii, siis üldiselt kuulub maksevahendaja maksejõuetuse korral igasugune tema valduses olev raha tema pankrotivarasse ning on seega kättesaadav kõikide tema võlausaldajate nõuete rahuldamiseks. Hoiuste või muu tagasimakstava raha kaasamise tegevus on panganduse mõistes keskne, nagu selgub ka konsolideeritud pangandusdirektiivi artikli 1 lõike 1 punktis a esitatud “krediidiasutuse” määratlusest. (8) Panganduse põhimõiste muutmine eeldab rahanduspoliitika, maksesüsteemide kindluse ja ohutuse, finantsstabiilsuse ja statistika aspektide hoolikat kaalumist — kõik need on küsimused, mille suhtes EKPSil on ulatuslik pädevus. Maksevahendajate tegevus hõlmab vältimatult avalikkuse raha hoidmist, isegi kui seda tehakse ainult piiratud ajaks. Sellepärast tuleb sellise tegevuse suhtes järelevalvenõuete ja kaitsemeetmete kehtestamisel arvesse võtta tarbijakaitse ja finantsstabiilsuse küsimusi.

4   Järelevalvenõuded

| 4.1 | Üldiselt lubaks ettepandud direktiiv maksevahendajatel tegutseda leebemate järelevalvenõuete alusel kui need, mida kohaldatakse konsolideeritud pangandusdirektiivi alusel. Lisaks autoriseerimise korrale, mis põhineb mõningatel kvalitatiivsetel nõuetel, peavad maksevahendajad tegutsema kooskõlas õigusraamistikuga, mis: i) põhineks peamiselt mitmetel üldistel avalikustamisnõuetel ja ii) ei hõlmaks kapitalinõudeid mõõdetavate riskide vastu (vt ettepandud direktiivi artikkel 5). Selline järelevalvekorra leebus tekitab küsimusi, mida rõhutab asjaolu, et ettepandud direktiivis nähakse ette täielik ühtlustamine (vt ettepandud direktiivi artikkel 78) erinevalt seadusandlikust käsitlusest teistes ühenduse õigusaktides finantsteenuste tegevuse ja selle alustamise kohta. |
| --- | --- |

4.1

Üldiselt lubaks ettepandud direktiiv maksevahendajatel tegutseda leebemate järelevalvenõuete alusel kui need, mida kohaldatakse konsolideeritud pangandusdirektiivi alusel. Lisaks autoriseerimise korrale, mis põhineb mõningatel kvalitatiivsetel nõuetel, peavad maksevahendajad tegutsema kooskõlas õigusraamistikuga, mis: i) põhineks peamiselt mitmetel üldistel avalikustamisnõuetel ja ii) ei hõlmaks kapitalinõudeid mõõdetavate riskide vastu (vt ettepandud direktiivi artikkel 5). Selline järelevalvekorra leebus tekitab küsimusi, mida rõhutab asjaolu, et ettepandud direktiivis nähakse ette täielik ühtlustamine (vt ettepandud direktiivi artikkel 78) erinevalt seadusandlikust käsitlusest teistes ühenduse õigusaktides finantsteenuste tegevuse ja selle alustamise kohta.

| 4.2 | EKP on seisukohal, et maksevahendajate reguleerimist ettepandud direktiiviga on võimalik täiustada kolmes põhilises valdkonnas. Esiteks muudab maksevahendajate ja muude teenusepakkujate ebaselge eristamine äärmiselt raskeks riskide ja nendega seotud kaitsemeetmete hindamise. Seda mitte üksnes juhul, kui maksevahendajate valduses on raha, mida on keerukas hoiustest eristada, vaid ka seoses nende võimega anda laenu avalikkuselt vastu võetud raha arvelt (vt ettepandud direktiivi lisa punkt 4). Teiseks ei käsitle ettepandud direktiiv makseteenustega seotud riskide erinevaid liike. Selles suhtes tasub meenutada, et krediidiasutuste poolt osutatavate makseteenuste suhtes kehtestatakse konkreetsed kapitalinõuded, mis tulenevad selliste teenustega kaasnevast tegevusriskist. (9) Kolmandaks võib ka väita, et ettepandud direktiiviga kehtestatud autoriseerimise kord põhineb kriteeriumidel, mis jätavad riikidele liiga suure tõlgendusvabaduse. Samuti võivad liikmesriigid mõnedest autoriseerimisnõuetest teatavatel asjaoludel loobuda. (10) |
| --- | --- |

4.2

EKP on seisukohal, et maksevahendajate reguleerimist ettepandud direktiiviga on võimalik täiustada kolmes põhilises valdkonnas. Esiteks muudab maksevahendajate ja muude teenusepakkujate ebaselge eristamine äärmiselt raskeks riskide ja nendega seotud kaitsemeetmete hindamise. Seda mitte üksnes juhul, kui maksevahendajate valduses on raha, mida on keerukas hoiustest eristada, vaid ka seoses nende võimega anda laenu avalikkuselt vastu võetud raha arvelt (vt ettepandud direktiivi lisa punkt 4). Teiseks ei käsitle ettepandud direktiiv makseteenustega seotud riskide erinevaid liike. Selles suhtes tasub meenutada, et krediidiasutuste poolt osutatavate makseteenuste suhtes kehtestatakse konkreetsed kapitalinõuded, mis tulenevad selliste teenustega kaasnevast tegevusriskist. (9) Kolmandaks võib ka väita, et ettepandud direktiiviga kehtestatud autoriseerimise kord põhineb kriteeriumidel, mis jätavad riikidele liiga suure tõlgendusvabaduse. Samuti võivad liikmesriigid mõnedest autoriseerimisnõuetest teatavatel asjaoludel loobuda. (10)

| 4.3 | Neid kaalutlusi arvestades tundub, et ettepandud direktiivis ei ole tasakaalus maksevahendajate tegevuse ulatus ja selle tegevuse suhtes kohaldatav usaldatavusnormatiivide raamistik. Pärast maksevahendajate tegeliku tegevusulatuse väljaselgitamist tuleks kaaluda piisavate kapitalinõuete ja/või muude samalaadsete kaitsemeetmete (nt algkapitalinõuded, tagatised) kehtestamist vastavate riskide hindamise põhjal. |
| --- | --- |

4.3

Neid kaalutlusi arvestades tundub, et ettepandud direktiivis ei ole tasakaalus maksevahendajate tegevuse ulatus ja selle tegevuse suhtes kohaldatav usaldatavusnormatiivide raamistik. Pärast maksevahendajate tegeliku tegevusulatuse väljaselgitamist tuleks kaaluda piisavate kapitalinõuete ja/või muude samalaadsete kaitsemeetmete (nt algkapitalinõuded, tagatised) kehtestamist vastavate riskide hindamise põhjal.

| 4.4 | Maksevahendajate suhtes kapitalinõuete puudumine võib anda võimaluse meelevaldseks järelevalveks. Hoolimata sellest, kas krediidiasutused tegelevad maksetega otse või maksevahendajateks kvalifitseeruvate tütarettevõtjate kaudu, rakendatakse nende suhtes üldistel alustel nii tegevus- kui ka krediidiriskide järelevalvet. Vastupidiselt sellele ei kehtiks aga eraldi tegutsevate või panganduskontserni mittekuuluvate maksevahendajate suhtes ühtegi kapitalinõuet, ehkki nende tegevusala on sama. |
| --- | --- |

4.4

Maksevahendajate suhtes kapitalinõuete puudumine võib anda võimaluse meelevaldseks järelevalveks. Hoolimata sellest, kas krediidiasutused tegelevad maksetega otse või maksevahendajateks kvalifitseeruvate tütarettevõtjate kaudu, rakendatakse nende suhtes üldistel alustel nii tegevus- kui ka krediidiriskide järelevalvet. Vastupidiselt sellele ei kehtiks aga eraldi tegutsevate või panganduskontserni mittekuuluvate maksevahendajate suhtes ühtegi kapitalinõuet, ehkki nende tegevusala on sama.

| 4.5 | Lisaks sellele valitseb ettepandud direktiivis üldine ebaselgus päritoluliikmesriigi ja asukohaliikmesriigi pädevate asutuste vastutuse osas. Üheks näiteks on ettepandud direktiivi artikli 6 kolmas lõik, millega reguleeritakse maksevahendajate üleeuroopalise tegevuse võimaldamist, selgitamata, millise liikmesriigi milline asutus on pädev ja vastutab selliste maksevahendajate järelevalve eest. Neid küsimusi tasuks hoolikamalt kaaluda. |
| --- | --- |

4.5

Lisaks sellele valitseb ettepandud direktiivis üldine ebaselgus päritoluliikmesriigi ja asukohaliikmesriigi pädevate asutuste vastutuse osas. Üheks näiteks on ettepandud direktiivi artikli 6 kolmas lõik, millega reguleeritakse maksevahendajate üleeuroopalise tegevuse võimaldamist, selgitamata, millise liikmesriigi milline asutus on pädev ja vastutab selliste maksevahendajate järelevalve eest. Neid küsimusi tasuks hoolikamalt kaaluda.

| 4.6 | Ettepandud direktiivi artikli 16 kohaldamisel tuleb kohaselt järgida EKPS ja riikide keskpankade pädevust seoses maksesüsteemide sujuva toimimisega ja teatud liikmesriikide keskpankade järelevalvepädevust. |
| --- | --- |

4.6

Ettepandud direktiivi artikli 16 kohaldamisel tuleb kohaselt järgida EKPS ja riikide keskpankade pädevust seoses maksesüsteemide sujuva toimimisega ja teatud liikmesriikide keskpankade järelevalvepädevust.

| 4.7 | Ettepandud direktiivi artiklist 16 tulenevaid pädevate asutuste järelevalvevolitusi saaks mitmes suhtes selgemaks muuta. Esiteks saaks täpsemalt piiritleda kohapealse kontrolli ulatust (artikli 16 punkt b). Teiseks saaks ka selgitada “proportsionaalsete karistuste” (artikli 16 punkt d) täpset tähendust. Kolmandaks saaks määratleda tegevusloa peatamise ja tühistamise (artikli 16 punkt e) tingimused, näiteks eraldi sättes. Euroopas tuleb saavutada võrdsed tingimused ja piisavalt tõhus järelevalve asutuste üle, kes kasutavad asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust, ning seetõttu tuleb ettepandud direktiivi artiklit 16 muuta, et kõikidele pädevatele asutustele oleks tagatud kõnealuses artiklis sätestatud pädevus, eelkõige järelevalve ja täitmisele pööramise pädevus. |
| --- | --- |

4.7

Ettepandud direktiivi artiklist 16 tulenevaid pädevate asutuste järelevalvevolitusi saaks mitmes suhtes selgemaks muuta. Esiteks saaks täpsemalt piiritleda kohapealse kontrolli ulatust (artikli 16 punkt b). Teiseks saaks ka selgitada “proportsionaalsete karistuste” (artikli 16 punkt d) täpset tähendust. Kolmandaks saaks määratleda tegevusloa peatamise ja tühistamise (artikli 16 punkt e) tingimused, näiteks eraldi sättes. Euroopas tuleb saavutada võrdsed tingimused ja piisavalt tõhus järelevalve asutuste üle, kes kasutavad asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust, ning seetõttu tuleb ettepandud direktiivi artiklit 16 muuta, et kõikidele pädevatele asutustele oleks tagatud kõnealuses artiklis sätestatud pädevus, eelkõige järelevalve ja täitmisele pööramise pädevus.

| 4.8 | Ettepandud direktiivi artiklis 19 nähakse ette, et liikmesriigid võimaldavad teabevahetuse oma pädevate asutuste, keskpankade, EKPSi ja EKP vahel. Kuigi seda sätet tuleb põhimõtteliselt toetada, soovitame siiski, et kui pädev asutus ei ole keskpank ning samas on keskpank maksesüsteemi järelevalve teostaja, tuleks seda sätet täiendada muude sätetega, mille kohaselt: i) enne litsentsi andmist, peatamist või tühistamist peab pädev asutus konsulteerima asjaomase keskpangaga; ja ii) pädevad asutused on kohustatud jagama teavet asjaomase keskpangaga. Sellised sätted oleksid kasulikud, arvestades keskpankade üldist vastutust maksete valdkonnas. |
| --- | --- |

4.8

Ettepandud direktiivi artiklis 19 nähakse ette, et liikmesriigid võimaldavad teabevahetuse oma pädevate asutuste, keskpankade, EKPSi ja EKP vahel. Kuigi seda sätet tuleb põhimõtteliselt toetada, soovitame siiski, et kui pädev asutus ei ole keskpank ning samas on keskpank maksesüsteemi järelevalve teostaja, tuleks seda sätet täiendada muude sätetega, mille kohaselt: i) enne litsentsi andmist, peatamist või tühistamist peab pädev asutus konsulteerima asjaomase keskpangaga; ja ii) pädevad asutused on kohustatud jagama teavet asjaomase keskpangaga. Sellised sätted oleksid kasulikud, arvestades keskpankade üldist vastutust maksete valdkonnas.

5   Pangandus- või e-raha litsents

| 5.1 | Kui maksevahendajatel lubatakse hoida oma valduses raha, mis nii majanduslikus kui ka õiguslikus mõttes on hoiused, ehkki ettepandud direktiiv seda nii ei määratle, on riski tase võrdne krediidiasutuste või e-raha asutuste omaga. Seetõttu peab kaitsemeetmete tase olema sama, mida kohaldatakse krediidiasutuste ja/või e-raha asutuste suhtes. Sellest tuleneb, et eelistada tuleks makseteenuste osutamist ainult krediidiasutuste ja e-raha asutuste poolt. See tagaks klientide raha piisava kaitse ja usaldatava finantstegevuse ning on seetõttu lähenemisviis, mida eelistab EKP. |
| --- | --- |

5.1

Kui maksevahendajatel lubatakse hoida oma valduses raha, mis nii majanduslikus kui ka õiguslikus mõttes on hoiused, ehkki ettepandud direktiiv seda nii ei määratle, on riski tase võrdne krediidiasutuste või e-raha asutuste omaga. Seetõttu peab kaitsemeetmete tase olema sama, mida kohaldatakse krediidiasutuste ja/või e-raha asutuste suhtes. Sellest tuleneb, et eelistada tuleks makseteenuste osutamist ainult krediidiasutuste ja e-raha asutuste poolt. See tagaks klientide raha piisava kaitse ja usaldatava finantstegevuse ning on seetõttu lähenemisviis, mida eelistab EKP.

| 5.2 | Kui krediidiasutuste ja/või e-raha asutuste suhtes kehtestatud kaitsemeetmete tase kehtestatakse ka maksevahendajate suhtes, oleks vaja ettepandud direktiivi II jaotis täielikult ümber teha. |
| --- | --- |

5.2

Kui krediidiasutuste ja/või e-raha asutuste suhtes kehtestatud kaitsemeetmete tase kehtestatakse ka maksevahendajate suhtes, oleks vaja ettepandud direktiivi II jaotis täielikult ümber teha.

6   Maksevahendajate tegevuse piiramine

| 6.1 | Kui luuakse leebe järelevalvega maksevahendajate kategooria nagu komisjoni ettepanekus, tuleks ettepandud direktiivi muuta ja väljendada selgelt, et maksevahendajatel ei ole lubatud hoida makseteenuse kasutajate raha oma valduses kauem kui selle piiratud aja jooksul, mil need kantakse üle maksjalt makse saajale; samuti ei tohiks lubada neil sellist raha reinvesteerida. Vastasel juhul võiks ettepandud direktiivi artikli 10 lõike 2 praegune sõnastus viia järeldusele, et kontode avamisega maksevahendajate raamatupidamises saab laekunud raha ka maksevahendaja kasuks reinvesteerida. Selguse võiks anda näiteks maksevahendajate makseteenuste osutamise tegevuste piiramine määratlustega ettepandud direktiivi lisa punktis 7. Maksevahendajatele võiks lubada ka lisa punktis 5 määratletud tegevust, kuid enne tuleb siiski selgitada, et kaartide väljaandmine on seotud nõudega, et kaardivaldaja konto peab olema krediidiasutuses. Peale selle ei tohiks lubada maksevahendajatel anda laenu ettepandud direktiivi lisa punkti 4 alusel. |
| --- | --- |

6.1

Kui luuakse leebe järelevalvega maksevahendajate kategooria nagu komisjoni ettepanekus, tuleks ettepandud direktiivi muuta ja väljendada selgelt, et maksevahendajatel ei ole lubatud hoida makseteenuse kasutajate raha oma valduses kauem kui selle piiratud aja jooksul, mil need kantakse üle maksjalt makse saajale; samuti ei tohiks lubada neil sellist raha reinvesteerida. Vastasel juhul võiks ettepandud direktiivi artikli 10 lõike 2 praegune sõnastus viia järeldusele, et kontode avamisega maksevahendajate raamatupidamises saab laekunud raha ka maksevahendaja kasuks reinvesteerida. Selguse võiks anda näiteks maksevahendajate makseteenuste osutamise tegevuste piiramine määratlustega ettepandud direktiivi lisa punktis 7. Maksevahendajatele võiks lubada ka lisa punktis 5 määratletud tegevust, kuid enne tuleb siiski selgitada, et kaartide väljaandmine on seotud nõudega, et kaardivaldaja konto peab olema krediidiasutuses. Peale selle ei tohiks lubada maksevahendajatel anda laenu ettepandud direktiivi lisa punkti 4 alusel.

| 6.2 | Et vältida lahknevaid tõlgendusi, võib lisaks olla kasulik näidata, millist liiki asutused võivad milliseid teenuseid osutada, rühmitades ettepandud direktiivi lisa kõik punktid ümber järgmiselt: i) punktid 1-7: krediidiasutused; ii) punktid 1-3 ja 5-7: e-raha asutused; ja iii) punkt 7: maksevahendajad. Lisaks sellele, nagu eespool mainitud, võiks kaaluda ka lisa punktis 5 määratletud tegevuse osutamise lubamist maksevahendajate poolt. (11) Sama tuleks kohaldada ka lisa punktis 4 määratletud tegevuse suhtes, kui on tagatud, et makseteenuse kasutajatelt makseteenuse osutamiseks laekunud raha ei saa kasutada teistele makseteenuse kasutajatele laenuandmiseks. |
| --- | --- |

6.2

Et vältida lahknevaid tõlgendusi, võib lisaks olla kasulik näidata, millist liiki asutused võivad milliseid teenuseid osutada, rühmitades ettepandud direktiivi lisa kõik punktid ümber järgmiselt: i) punktid 1-7: krediidiasutused; ii) punktid 1-3 ja 5-7: e-raha asutused; ja iii) punkt 7: maksevahendajad. Lisaks sellele, nagu eespool mainitud, võiks kaaluda ka lisa punktis 5 määratletud tegevuse osutamise lubamist maksevahendajate poolt. (11) Sama tuleks kohaldada ka lisa punktis 4 määratletud tegevuse suhtes, kui on tagatud, et makseteenuse kasutajatelt makseteenuse osutamiseks laekunud raha ei saa kasutada teistele makseteenuse kasutajatele laenuandmiseks.

| 6.3 | Makseteenuste kasutajate raha kaitseks võiks kaaluda teisigi miinimumkaitsemeetmeid. Näiteks seoses teatavate konkreetsete futuuriarvelduskokkulepetega tõlgendatakse klientide poolt futuuriarveldusmaaklerite käsutusse antud raha teatavate liikmesriikide (nt Saksamaa ja Ühendkuningriigi) ja Ameerika Ühendriikide seaduste alusel kui kliendi vara, mitte kui rahalist hoiust. Sama kord on sageli ette nähtud eriaktidega või leidnud kinnitust kohtulahendites. Tungimata sellise raha omandiõiguslikku olemusse, mis võiks osutuda keerukaks mõningate liikmesriikide õigusaktide alusel, oleks üks võimalus edasi arendada ettepandud direktiivi artikli 10 lõikes 2 sisalduvad kaitsemeetmeid, millega kohustatakse maksevahendajaid pidama makseteenuste kasutajate raha kohta eraldi arvestust. Selleks saab muuta ettepandud direktiivi ja tagada selgesõnalisemate kohustuste kehtestamine maksevahendajate suhtes järgmiselt: i) märkida ära konkreetsete tehingute tarvis vastu võetud raha; ii) eristada maksetehingu tarvis vastu võetud raha muust rahast, mis on vastu võetud muuks tegevuseks kui maksetehingud, ning kajastada see eraldi maksevahendaja raamatupidamises; iii) hoida makseteenuste kasutajate raha kontol, mis neid selgelt kajastab; iv) mitte segada makseteenuse kasutaja raha makseteenuse pakkuja, ühegi teise makseteenuse kasutaja ega muu isiku rahaga; v) isoleerida makseteenuste kasutajate raha mis tahes kolmandate isikute nõuetest maksevahendaja vastu; vi) maksevahendaja maksejõuetuse korral tuleb tagastada makseteenuste kasutajate raha viivitamata ja eelisjärjekorras kõikide muude nõuete ees; ning vii) kui maksejõuetul maksevahendajal pole piisavalt raha ülekanneteks makseteenuste kasutajatele, tuleb jaotada allesjäänud raha proportsionaalselt makseteenuste kasutajate vahel, võttes aluseks nende vastavate nõuete põhisumma. |
| --- | --- |

6.3

Makseteenuste kasutajate raha kaitseks võiks kaaluda teisigi miinimumkaitsemeetmeid. Näiteks seoses teatavate konkreetsete futuuriarvelduskokkulepetega tõlgendatakse klientide poolt futuuriarveldusmaaklerite käsutusse antud raha teatavate liikmesriikide (nt Saksamaa ja Ühendkuningriigi) ja Ameerika Ühendriikide seaduste alusel kui kliendi vara, mitte kui rahalist hoiust. Sama kord on sageli ette nähtud eriaktidega või leidnud kinnitust kohtulahendites. Tungimata sellise raha omandiõiguslikku olemusse, mis võiks osutuda keerukaks mõningate liikmesriikide õigusaktide alusel, oleks üks võimalus edasi arendada ettepandud direktiivi artikli 10 lõikes 2 sisalduvad kaitsemeetmeid, millega kohustatakse maksevahendajaid pidama makseteenuste kasutajate raha kohta eraldi arvestust. Selleks saab muuta ettepandud direktiivi ja tagada selgesõnalisemate kohustuste kehtestamine maksevahendajate suhtes järgmiselt: i) märkida ära konkreetsete tehingute tarvis vastu võetud raha; ii) eristada maksetehingu tarvis vastu võetud raha muust rahast, mis on vastu võetud muuks tegevuseks kui maksetehingud, ning kajastada see eraldi maksevahendaja raamatupidamises; iii) hoida makseteenuste kasutajate raha kontol, mis neid selgelt kajastab; iv) mitte segada makseteenuse kasutaja raha makseteenuse pakkuja, ühegi teise makseteenuse kasutaja ega muu isiku rahaga; v) isoleerida makseteenuste kasutajate raha mis tahes kolmandate isikute nõuetest maksevahendaja vastu; vi) maksevahendaja maksejõuetuse korral tuleb tagastada makseteenuste kasutajate raha viivitamata ja eelisjärjekorras kõikide muude nõuete ees; ning vii) kui maksejõuetul maksevahendajal pole piisavalt raha ülekanneteks makseteenuste kasutajatele, tuleb jaotada allesjäänud raha proportsionaalselt makseteenuste kasutajate vahel, võttes aluseks nende vastavate nõuete põhisumma.

| 6.4 | Lisaks sellele on vaja üksikasjalikumalt selgitada ettepandud direktiivi artikli 10 lõike 1 punkti b viidet lisateenustele nagu “maksetehingute teostamise tagamine”, et oleks selge, et neid teenuseid osutatakse ainult tehingus osalevale makseteenuse kasutajale. |
| --- | --- |

6.4

Lisaks sellele on vaja üksikasjalikumalt selgitada ettepandud direktiivi artikli 10 lõike 1 punkti b viidet lisateenustele nagu “maksetehingute teostamise tagamine”, et oleks selge, et neid teenuseid osutatakse ainult tehingus osalevale makseteenuse kasutajale.

| 6.5 | Lõpuks on ettepandud direktiivi artikli 10 lõikes 3 märgitud, et maksevahendajate tegevus ei ole piiratud makseteenuste pakkumisega, võttes arvesse kohaldatavaid riigi ja ühenduse õigusakte. See viitab, et maksevahendajate tegevus võib minna kaugemale ettepandud direktiivi lisas loetletust, mis omakorda tekitab kaks probleemi: esiteks, ettepandud direktiivis ei ole loetletud kõiki lubatud tegevusliike. Neid tegevusi võib tarbijakaitse ja finantsstabiilsuse seisukohast täielikult hinnata üksnes siis, kui kõik võimalikud tegevused on teada. Teiseks, kui sellised tegevused põhinevad siseriiklikul õigusel, ei saavutata ettepandud direktiivi eesmärki, nimelt täieliku ühtlustamise tagamist. Nendel põhjustel tuleks ettepandud direktiivist välja jätta artikli 10 lõige 3. |
| --- | --- |

6.5

Lõpuks on ettepandud direktiivi artikli 10 lõikes 3 märgitud, et maksevahendajate tegevus ei ole piiratud makseteenuste pakkumisega, võttes arvesse kohaldatavaid riigi ja ühenduse õigusakte. See viitab, et maksevahendajate tegevus võib minna kaugemale ettepandud direktiivi lisas loetletust, mis omakorda tekitab kaks probleemi: esiteks, ettepandud direktiivis ei ole loetletud kõiki lubatud tegevusliike. Neid tegevusi võib tarbijakaitse ja finantsstabiilsuse seisukohast täielikult hinnata üksnes siis, kui kõik võimalikud tegevused on teada. Teiseks, kui sellised tegevused põhinevad siseriiklikul õigusel, ei saavutata ettepandud direktiivi eesmärki, nimelt täieliku ühtlustamise tagamist. Nendel põhjustel tuleks ettepandud direktiivist välja jätta artikli 10 lõige 3.

7   SEPA loomine

| 7.1 | Praegu töötatakse pangasektoris intensiivselt välja SEPA nõuetele vastavaid teenuseid. Pangasektor on võtnud eesmärgiks pakkuda juba 1. jaanuaril 2008 kodanikele, asutustele ja ettevõtjatele üleeuroopalisi makseinstrumente nii siseriiklike kui ka piiriüleste maksete tarvis. Praeguses ühenduse õigusraamistikus võib SEPA käivitamine siiski osutuda keerukaks, arvestades erinevusi riikides kohaldatavates õigusaktides. Maksete õigusraamistiku ühtlustamine on seetõttu oluline meede, mis aitab pangasektorit SEPA ellu viimisel. Ettepandud direktiivi SEPAga seotud osad (peamiselt III ja IV jaotis) on vähem vastuolulised kui II jaotis. Kui ettepandud direktiivi vastuvõtmine viibib eespool kirjeldatud ebamäärasuste tõttu, võib viibida ka SEPA rakendamine. Viivituse ärahoidmiseks tuleks välja jätta ettepandud direktiivi II jaotis. Samas peab selline väljajätmine aset leidma tingimusel, et maksevahendajate suhtes kohaldatakse nõuetekohaselt muid ühenduse õigusakte. Selles suhtes saaks maksevahendajate funktsiooni kaaluda e-raha direktiivi korralise ülevaatamise kontekstis, et saavutada järjepidev ja järelevalvet tagav raamistik eri liiki maksevahendajate tegevuseks. |
| --- | --- |

7.1

Praegu töötatakse pangasektoris intensiivselt välja SEPA nõuetele vastavaid teenuseid. Pangasektor on võtnud eesmärgiks pakkuda juba 1. jaanuaril 2008 kodanikele, asutustele ja ettevõtjatele üleeuroopalisi makseinstrumente nii siseriiklike kui ka piiriüleste maksete tarvis. Praeguses ühenduse õigusraamistikus võib SEPA käivitamine siiski osutuda keerukaks, arvestades erinevusi riikides kohaldatavates õigusaktides. Maksete õigusraamistiku ühtlustamine on seetõttu oluline meede, mis aitab pangasektorit SEPA ellu viimisel. Ettepandud direktiivi SEPAga seotud osad (peamiselt III ja IV jaotis) on vähem vastuolulised kui II jaotis. Kui ettepandud direktiivi vastuvõtmine viibib eespool kirjeldatud ebamäärasuste tõttu, võib viibida ka SEPA rakendamine. Viivituse ärahoidmiseks tuleks välja jätta ettepandud direktiivi II jaotis. Samas peab selline väljajätmine aset leidma tingimusel, et maksevahendajate suhtes kohaldatakse nõuetekohaselt muid ühenduse õigusakte. Selles suhtes saaks maksevahendajate funktsiooni kaaluda e-raha direktiivi korralise ülevaatamise kontekstis, et saavutada järjepidev ja järelevalvet tagav raamistik eri liiki maksevahendajate tegevuseks.

| 7.2 | Samuti oleks võimalik, et EKP nõukogu võtab asutamislepingu artikli 105 lõike 2 ja põhikirja artikli 22 alusel vastu EKP määruse, mis reguleeriks ettepandud direktiivi konkreetseid SEPAga seotud sätteid, mis jäävad EKPSi pädevusse, mööndes siiski, et sel alusel ei saa vastu võtta kõiki SEPAt hõlbustavaid sätteid. |
| --- | --- |

7.2

Samuti oleks võimalik, et EKP nõukogu võtab asutamislepingu artikli 105 lõike 2 ja põhikirja artikli 22 alusel vastu EKP määruse, mis reguleeriks ettepandud direktiivi konkreetseid SEPAga seotud sätteid, mis jäävad EKPSi pädevusse, mööndes siiski, et sel alusel ei saa vastu võtta kõiki SEPAt hõlbustavaid sätteid.

| 7.3 | Üks konkreetne SEPAga seotud probleem puudutab “D+1” maksimumteostusaega, mis nähakse ette ettepandud direktiivi artikli 60 lõikes 1 ja artikli 61 lõikes 1. Eeldatakse, et enamik makseteenuste pakkujatest vastab sellele tingimusele 1. jaanuariks 2010. Siiski tuleb arvestada, et sektoriga ei konsulteeritud “D+1” nõude tagajärgede osas ning et on pangaringkondi, kelle jaoks on see tähtaeg seotud raskustega. |
| --- | --- |

7.3

Üks konkreetne SEPAga seotud probleem puudutab “D+1” maksimumteostusaega, mis nähakse ette ettepandud direktiivi artikli 60 lõikes 1 ja artikli 61 lõikes 1. Eeldatakse, et enamik makseteenuste pakkujatest vastab sellele tingimusele 1. jaanuariks 2010. Siiski tuleb arvestada, et sektoriga ei konsulteeritud “D+1” nõude tagajärgede osas ning et on pangaringkondi, kelle jaoks on see tähtaeg seotud raskustega.

8   Keskpankade erandid

Ettepandud direktiivi artikli 1 viimane taane sätestab, et rahandusasutustena tegutsevaid keskpankasid ja makseteenuseid osutavaid riigiasutusi ei loeta makseteenuste pakkujateks. Selle sätte tähenduse ebamäärasust aitaks vähendada selgitus, et ettepandud direktiivi nõuetest on vabastatud igasugune keskpankade tegevus, selle asemel, et kehtestada ebaselge tingimus, mille kohaselt kehtib erand üksnes makseteenuste osutamise suhtes rahandus- või riigiorganitena tegutsevate keskpankade poolt. Mis tahes selline erand ei piira EKP 4. augusti 2005 poliitilist avaldust krediidiasutustele eurodes jaemakseteenuste osutamise kohta keskpankade poolt (12), mille kohaselt peavad krediidiasutustele jaemakseteenuseid osutavad keskpangad arvestama asjaomase turu nõudeid ja konkurentsikeskkonda, sealhulgas kulude hüvitamist, et vältida konkurentsimoonutusi või turualgatuste allasurumist. Praeguses redaktsioonis võib kõnealune säte kaasa tuua erineva rakendamise liikmesriikides ja seega põhjustada tarbetut segadust nii keskpankadele kui ka finantsturgudel osalejatele.

9   Maksesüsteemide käitamine ja juurdepääs

| 9.1 | Ettepandud direktiivis tuleks selgelt väljendada, et maksesüsteemide käitajatel on õigus eristada maksesüsteemile juurdepääsu võimaldamise tingimustes eri liiki makseteenuse pakkujaid. Seda tuleks teha objektiivselt ja eesmärgiga ohjata makseteenuste pakkujate tegevusega seotud riske. Täiendavalt tuleks ettepandud direktiivi kohaldamisala piirata ja tagada maksevahendajate võrdne juurdepääs maksesüsteemidele. Ettepandud direktiivi artikli 23 lõiget 1 tuleks sellele vastavalt muuta. |
| --- | --- |

9.1

Ettepandud direktiivis tuleks selgelt väljendada, et maksesüsteemide käitajatel on õigus eristada maksesüsteemile juurdepääsu võimaldamise tingimustes eri liiki makseteenuse pakkujaid. Seda tuleks teha objektiivselt ja eesmärgiga ohjata makseteenuste pakkujate tegevusega seotud riske. Täiendavalt tuleks ettepandud direktiivi kohaldamisala piirata ja tagada maksevahendajate võrdne juurdepääs maksesüsteemidele. Ettepandud direktiivi artikli 23 lõiget 1 tuleks sellele vastavalt muuta.

| 9.2 | Võib aru saada, et ettepandud direktiivi artikli 23 lõike 2 eesmärk on vabastada arvelduse lõplikkuse direktiivi (13) alusel määratud süsteemid juurdepääsutingimustest, mis on esitatud ettepandud direktiivi artikli 23 lõikes 1. Siiski ei ole sõnastus selles suhtes piisavalt selge ja soovitame selgesõnalist erandit. |
| --- | --- |

9.2

Võib aru saada, et ettepandud direktiivi artikli 23 lõike 2 eesmärk on vabastada arvelduse lõplikkuse direktiivi (13) alusel määratud süsteemid juurdepääsutingimustest, mis on esitatud ettepandud direktiivi artikli 23 lõikes 1. Siiski ei ole sõnastus selles suhtes piisavalt selge ja soovitame selgesõnalist erandit.

| 9.3 | Lisaks sellele tuleks ettepandud direktiivis selgelt väljendada, et makse- või väärtpaberiarveldusteenuseid käsitlevat sätet kohaldatakse kooskõlas järelevalvestandarditega, mille on kehtestanud eurosüsteem vastavalt asutamislepingu artikli 105 lõikele 2. Selleks võib näiteks vastavalt muuta ettepandud direktiivi 12. põhjendust ning artikli 23 lõiget 2. Selles suhtes ja seoses oma ülesandega edendada euroala maksesüsteemide tõrgeteta toimimist kaalub eurosüsteem, kas maksevahendajate osalemine maksesüsteemides on piisavalt turvaline ja ei too kaasa tarbetuid rahandussüsteemi stabiilsuse riske. |
| --- | --- |

9.3

Lisaks sellele tuleks ettepandud direktiivis selgelt väljendada, et makse- või väärtpaberiarveldusteenuseid käsitlevat sätet kohaldatakse kooskõlas järelevalvestandarditega, mille on kehtestanud eurosüsteem vastavalt asutamislepingu artikli 105 lõikele 2. Selleks võib näiteks vastavalt muuta ettepandud direktiivi 12. põhjendust ning artikli 23 lõiget 2. Selles suhtes ja seoses oma ülesandega edendada euroala maksesüsteemide tõrgeteta toimimist kaalub eurosüsteem, kas maksevahendajate osalemine maksesüsteemides on piisavalt turvaline ja ei too kaasa tarbetuid rahandussüsteemi stabiilsuse riske.

| 9.4 | Lõpuks antakse ettepandud direktiivi artikli 10 lõike 1 punktiga c maksevahendajatele selgesõnaliselt õigus maksesüsteemide käitamiseks. Et ühenduse õiguses on praegu määratlemata “maksesüsteemi käitaja” mõiste ja samuti on reguleerimata selliste käitajate õiguslik olemus, ei ole vaja seada sisse maksevahendajate (ega ka ettepandud direktiiviga reguleeritavate muud liiki makseteenuste pakkujate) maksesüsteemide käitamise õigust. Samamoodi tuleks välja jätta ettepandud direktiivi artikli 23 pealkirjas ja esimeses lõikes sisalduvad viited maksesüsteemide käitamisele. |
| --- | --- |

9.4

Lõpuks antakse ettepandud direktiivi artikli 10 lõike 1 punktiga c maksevahendajatele selgesõnaliselt õigus maksesüsteemide käitamiseks. Et ühenduse õiguses on praegu määratlemata “maksesüsteemi käitaja” mõiste ja samuti on reguleerimata selliste käitajate õiguslik olemus, ei ole vaja seada sisse maksevahendajate (ega ka ettepandud direktiiviga reguleeritavate muud liiki makseteenuste pakkujate) maksesüsteemide käitamise õigust. Samamoodi tuleks välja jätta ettepandud direktiivi artikli 23 pealkirjas ja esimeses lõikes sisalduvad viited maksesüsteemide käitamisele.

10   Maksete komitee

Ettepandud direktiivi artikli 76 kohaselt võib komisjon muuta lisas esitatud makseteenuste loetelu, milles teda artikli 77 kohaselt aitab maksete komitee, mis koosneb liikmesriikide esindajatest ja mille eesistujaks on komisjoni esindaja. Arvestades kõnealuse loetelu tähtsust ning mõju, mida selle muutmine võiks avaldada maksete turule, peaks maksete komitee pädevus olema ühemõtteline ning vältida tuleks igasuguseid vastuolusid eurosüsteemi pädevusega, mis on kehtestatud asutamislepingu ja põhikirjaga. Arvestades EKP konkreetset pädevust selles valdkonnas, peaks EKP olema maksete komitees esindatud vaatlejana.

11   Ettepandud direktiivi kohaldamisala erandid

| 11.1 | Ettepandud direktiivi artiklites 2 ja 3 sätestatud kohaldamisala võib tekitada erinevaid tõlgendusi. Artikli 2 kohaselt kohaldatakse ettepandud direktiivi äritegevuste ammendavale loetelule, mis on määratletud kui makseteenused ja loetletud ettepandud direktiivi lisas. Artikli 3 kohaselt sisaldab see ühtlasi ka ammendava loetelu ettepandud direktiivi kohaldamise erandite kohta, ehkki seda aspekti tuleks selgitada. Et selgitada ettepandud direktiivi artiklite 2 ja 3 omavahelist seost, soovitab EKP asendada artikli 3 praeguse pealkirja mõistega “erandid”. |
| --- | --- |

11.1

Ettepandud direktiivi artiklites 2 ja 3 sätestatud kohaldamisala võib tekitada erinevaid tõlgendusi. Artikli 2 kohaselt kohaldatakse ettepandud direktiivi äritegevuste ammendavale loetelule, mis on määratletud kui makseteenused ja loetletud ettepandud direktiivi lisas. Artikli 3 kohaselt sisaldab see ühtlasi ka ammendava loetelu ettepandud direktiivi kohaldamise erandite kohta, ehkki seda aspekti tuleks selgitada. Et selgitada ettepandud direktiivi artiklite 2 ja 3 omavahelist seost, soovitab EKP asendada artikli 3 praeguse pealkirja mõistega “erandid”.

| 11.2 | Lisaks sellele on küsitavad mõned artikliga 3 reguleeritavad aspektid. Esiteks, ettepandud direktiiv ei ole tehnoloogiliselt neutraalne, kuna kohtleb erinevalt füüsilist ja elektroonset makseviisi. Seetõttu võib see tekitada lubamatu kalde pabermakseteenuste kasuks. Sõltuvalt kehtivatest siseriiklikest õigusaktidest võivad praegu pabermakseteenuseid pakkuvad makseteenuste pakkujad pidada liiga kulukaks oma toodete tõhusamaks muutmist elektroonsete versioonide abil, sest sellega kohaldataks nende suhtes ettepandud direktiivi; see võiks edasi lükata üldiselt soovitavat elektroonsete makseteenuste sisseseadmist. |
| --- | --- |

11.2

Lisaks sellele on küsitavad mõned artikliga 3 reguleeritavad aspektid. Esiteks, ettepandud direktiiv ei ole tehnoloogiliselt neutraalne, kuna kohtleb erinevalt füüsilist ja elektroonset makseviisi. Seetõttu võib see tekitada lubamatu kalde pabermakseteenuste kasuks. Sõltuvalt kehtivatest siseriiklikest õigusaktidest võivad praegu pabermakseteenuseid pakkuvad makseteenuste pakkujad pidada liiga kulukaks oma toodete tõhusamaks muutmist elektroonsete versioonide abil, sest sellega kohaldataks nende suhtes ettepandud direktiivi; see võiks edasi lükata üldiselt soovitavat elektroonsete makseteenuste sisseseadmist.

| 11.3 | Teiseks, erandeid direktiivi kohaldamisest teatavate makseteenuste osas, mida osutavad telekommunikatsiooniteenuste, infotehnoloogiliste süsteemide või võrkude pakkujad, nagu on kirjeldatud ettepandud direktiivi artikli 3 punktis j, võib tõlgendada mitmeti. Kõnealune säte ei ole tehnoloogiliselt neutraalne ja seda võidakse tõlgendada kas liiga kitsalt või liiga laialt (s.t välja võidakse jätta maksed on-line kauplemiskeskkondades nagu eBay, ehkki need ei erine oluliselt sellistest teenustest, mis jääksid ettepandud direktiivi reguleerimisalasse). Tulemuseks võib olla ettepandud direktiivi ebaühtlane rakendamine. Lisaks sellele ei ole lõpuni selge kõnealuse erandi ja ettepandud direktiivi lisa punktide 8 ja 9 omavaheline suhe. Seetõttu soovitab EKP täielikult välja jätta ettepandud direktiivi artikli 3 punkti j ning lisa punktid 8 ja 9. |
| --- | --- |

11.3

Teiseks, erandeid direktiivi kohaldamisest teatavate makseteenuste osas, mida osutavad telekommunikatsiooniteenuste, infotehnoloogiliste süsteemide või võrkude pakkujad, nagu on kirjeldatud ettepandud direktiivi artikli 3 punktis j, võib tõlgendada mitmeti. Kõnealune säte ei ole tehnoloogiliselt neutraalne ja seda võidakse tõlgendada kas liiga kitsalt või liiga laialt (s.t välja võidakse jätta maksed on-line kauplemiskeskkondades nagu eBay, ehkki need ei erine oluliselt sellistest teenustest, mis jääksid ettepandud direktiivi reguleerimisalasse). Tulemuseks võib olla ettepandud direktiivi ebaühtlane rakendamine. Lisaks sellele ei ole lõpuni selge kõnealuse erandi ja ettepandud direktiivi lisa punktide 8 ja 9 omavaheline suhe. Seetõttu soovitab EKP täielikult välja jätta ettepandud direktiivi artikli 3 punkti j ning lisa punktid 8 ja 9.

| 11.4 | Kuivõrd ettepandud direktiivi artikli 3 punktis f on viidatud paberil võlakirjadele, tuleks samuti üldiselt viidata vekslitele, sealhulgas nendele, mis on hõlmatud 1930. aasta Genfi konventsiooniga, (14) kui ka nendele, mis seda ei ole. |
| --- | --- |

11.4

Kuivõrd ettepandud direktiivi artikli 3 punktis f on viidatud paberil võlakirjadele, tuleks samuti üldiselt viidata vekslitele, sealhulgas nendele, mis on hõlmatud 1930. aasta Genfi konventsiooniga, (14) kui ka nendele, mis seda ei ole.

12   Mõisted

| 12.1 | Mõistete esitamisel on ettepandud direktiivis järgitud kahte eri lähenemisviisi. Mõnel juhul on mõisted esitatud artiklis 4 erisätete abil, muudel juhtudel esinevad mõisted ettepandud direktiivi eri osades (nt artiklis 1 (“krediidiasutused”, “e-raha asutused”, “postipangad” ja “maksevahendajad”), artiklis 2 (“makseteenused” ja “maksetehing”), artiklis 29 (“raamlepingud”) ja artiklis 51 (“mikroettevõtted”)). Soovitame hõlmata kõik mõisted ettepandud direktiivis ühte mõistete artiklisse, mis võiks olla esimene artikkel. See lähenemisviis sarnaneks konsolideeritud pangandusdirektiivis kasutatuga. |
| --- | --- |

12.1

Mõistete esitamisel on ettepandud direktiivis järgitud kahte eri lähenemisviisi. Mõnel juhul on mõisted esitatud artiklis 4 erisätete abil, muudel juhtudel esinevad mõisted ettepandud direktiivi eri osades (nt artiklis 1 (“krediidiasutused”, “e-raha asutused”, “postipangad” ja “maksevahendajad”), artiklis 2 (“makseteenused” ja “maksetehing”), artiklis 29 (“raamlepingud”) ja artiklis 51 (“mikroettevõtted”)). Soovitame hõlmata kõik mõisted ettepandud direktiivis ühte mõistete artiklisse, mis võiks olla esimene artikkel. See lähenemisviis sarnaneks konsolideeritud pangandusdirektiivis kasutatuga.

| 12.2 | Samas esineb järjepidevuse probleem nende määratluste ja mõistete osas, mida on kasutatud kehtivas ühenduse õiguses, nt arvelduste lõplikkuse direktiivis. Näiteks, ettepandud direktiivi artikli 4 lõikes 3 sisalduva mõiste “maksesüsteem” tuleks viia vastavusse arvelduste lõplikkuse direktiivis kasutatud “süsteemi” mõistega, arvestades arvelduste lõplikkuse direktiivi alusel määratud süsteemide ja muude maksesüsteemide võimalikku koostoimet. Järjepidevust saaks suurendada, esitades ettepandud direktiivis “maksja” ja “saaja” mõisted, mis on ettepandud määruse, mis käsitleb rahaülekannetele lisatavat teavet maksja kohta, artiklis 3. (15) |
| --- | --- |

12.2

Samas esineb järjepidevuse probleem nende määratluste ja mõistete osas, mida on kasutatud kehtivas ühenduse õiguses, nt arvelduste lõplikkuse direktiivis. Näiteks, ettepandud direktiivi artikli 4 lõikes 3 sisalduva mõiste “maksesüsteem” tuleks viia vastavusse arvelduste lõplikkuse direktiivis kasutatud “süsteemi” mõistega, arvestades arvelduste lõplikkuse direktiivi alusel määratud süsteemide ja muude maksesüsteemide võimalikku koostoimet. Järjepidevust saaks suurendada, esitades ettepandud direktiivis “maksja” ja “saaja” mõisted, mis on ettepandud määruse, mis käsitleb rahaülekannetele lisatavat teavet maksja kohta, artiklis 3. (15)

| 12.3 | Maksevahendaja mõistet tuleks muuta, et välistada füüsiliste isikute maksevahendajana tegutsemise võimalus, kuna sellest võib tuleneda risk, et maksevahendaja ja asjaomase füüsilise isiku raha seguneb. |
| --- | --- |

12.3

Maksevahendaja mõistet tuleks muuta, et välistada füüsiliste isikute maksevahendajana tegutsemise võimalus, kuna sellest võib tuleneda risk, et maksevahendaja ja asjaomase füüsilise isiku raha seguneb.

| 12.4 | Ettepandud direktiivi artikli 4 lõikes 7 sisalduv “maksekonto” mõiste ei ole selge. Seda tuleks muuta, sest see on makseteenuste mõiste ja maksevahendajate tegevuse ulatuse tõlgendamise alus. Praeguses redaktsioonis ei ole selge, kas maksekontoteenust võivad osutada igat liiki maksevahendajad. Kui maksevahendajatel lubatakse pakkuda maksekontosid, tuleb selgitada “tavapäraste” pangakontode ja maksekontode erinevusi. Täiendavalt tuleb selgelt määratleda selliste kontode tunnused. Selles kontekstis tekivad küsimused, kellel on õigus selliseid kontosid pakkuda, kes võivad neid kontosid vallata ning milline on nende kontode õiguslik olemus ja mõju. |
| --- | --- |

12.4

Ettepandud direktiivi artikli 4 lõikes 7 sisalduv “maksekonto” mõiste ei ole selge. Seda tuleks muuta, sest see on makseteenuste mõiste ja maksevahendajate tegevuse ulatuse tõlgendamise alus. Praeguses redaktsioonis ei ole selge, kas maksekontoteenust võivad osutada igat liiki maksevahendajad. Kui maksevahendajatel lubatakse pakkuda maksekontosid, tuleb selgitada “tavapäraste” pangakontode ja maksekontode erinevusi. Täiendavalt tuleb selgelt määratleda selliste kontode tunnused. Selles kontekstis tekivad küsimused, kellel on õigus selliseid kontosid pakkuda, kes võivad neid kontosid vallata ning milline on nende kontode õiguslik olemus ja mõju.

| 12.5 | Selgitamist vajab ka küsimus, mida peetakse silmas maksekonto määratluses sisalduva viitega, et sellist kontot “kasutatakse üksnes maksetehinguteks”. Kas sellega välistatakse näiteks intressi teenivad kontod või võimalus hoida vahendeid oma valduses kauem kui on rangelt vaja tehingu teostamiseks? Samuti tuleb tagada, et maksevahendajad ei tohi kontovaldajale välja maksta intresse ega pakkuda muid stiimuleid. |
| --- | --- |

12.5

Selgitamist vajab ka küsimus, mida peetakse silmas maksekonto määratluses sisalduva viitega, et sellist kontot “kasutatakse üksnes maksetehinguteks”. Kas sellega välistatakse näiteks intressi teenivad kontod või võimalus hoida vahendeid oma valduses kauem kui on rangelt vaja tehingu teostamiseks? Samuti tuleb tagada, et maksevahendajad ei tohi kontovaldajale välja maksta intresse ega pakkuda muid stiimuleid.

| 12.6 | Ettepandud direktiivi artikli 4 lõikes 8 sisalduvat mõiste “raha” määratlust tuleks muuta, muuhulgas asendades sõna “sularaha” viitega pangatähtedele ja müntidele. |
| --- | --- |

12.6

Ettepandud direktiivi artikli 4 lõikes 8 sisalduvat mõiste “raha” määratlust tuleks muuta, muuhulgas asendades sõna “sularaha” viitega pangatähtedele ja müntidele.

| 12.7 | Seoses ettepandud direktiivi artikli 4 lõikes 15 sisalduva mõiste “kordumatu tunnus” määratlusega meenutame, et EKP 15. detsembri 2005. aasta arvamuses CON/2005/56 seoses ettepanekuga EÜ määruse kohta, mis käsitleb rahaülekannetele lisatavat teavet maksja kohta, (16) on tehtud ettepanek konkreetseks sõnastuseks mõiste “kordumatu tunnus” määratlemisel, mis näib nüüd olevat leidnud kajastuse ettepandud direktiivi praeguses redaktsioonis. Soovitame ühtlustada “kordumatu tunnuse” määratluse nii kõnealuses ettepandud määruses kui ka ettepandud direktiivis. |
| --- | --- |

12.7

Seoses ettepandud direktiivi artikli 4 lõikes 15 sisalduva mõiste “kordumatu tunnus” määratlusega meenutame, et EKP 15. detsembri 2005. aasta arvamuses CON/2005/56 seoses ettepanekuga EÜ määruse kohta, mis käsitleb rahaülekannetele lisatavat teavet maksja kohta, (16) on tehtud ettepanek konkreetseks sõnastuseks mõiste “kordumatu tunnus” määratlemisel, mis näib nüüd olevat leidnud kajastuse ettepandud direktiivi praeguses redaktsioonis. Soovitame ühtlustada “kordumatu tunnuse” määratluse nii kõnealuses ettepandud määruses kui ka ettepandud direktiivis.

| 12.8 | Mõistet “teostamisaeg” on kasutatud ettepandud direktiivi mitmes põhjenduses ning artikli 26 lõike 1 punkti a alapunktis ii ja artikli 31 lõike 1 punkti b alapunktis ii, samuti artiklis 35 ja IV jaotise 2. peatüki 2. jaos, kuid see mõiste on määratlemata. Teostusaeg tuleks määratleda konkreetse ajavahemikuna (mis oleks mõõdetav näiteks tööpäevades või töötundides), sest see võimaldaks omakorda määratleda maksimumteostusaja. Lisaks sellele on mitmeid tehinguid, mida teostatakse maksekontot kasutamata (nt rahaülekanded pangandusvälistele klientidele). Teostusaja määratlemine ettepandud direktiivis peaks hõlmama ka sellised juhud. |
| --- | --- |

12.8

Mõistet “teostamisaeg” on kasutatud ettepandud direktiivi mitmes põhjenduses ning artikli 26 lõike 1 punkti a alapunktis ii ja artikli 31 lõike 1 punkti b alapunktis ii, samuti artiklis 35 ja IV jaotise 2. peatüki 2. jaos, kuid see mõiste on määratlemata. Teostusaeg tuleks määratleda konkreetse ajavahemikuna (mis oleks mõõdetav näiteks tööpäevades või töötundides), sest see võimaldaks omakorda määratleda maksimumteostusaja. Lisaks sellele on mitmeid tehinguid, mida teostatakse maksekontot kasutamata (nt rahaülekanded pangandusvälistele klientidele). Teostusaja määratlemine ettepandud direktiivis peaks hõlmama ka sellised juhud.

| 12.9 | Euroopa Liidus ei ole ühtset “tööpäevade” kalendrit ja ehkki kõnealune mõiste leiab ettepandud direktiivi IV jaotise 2. peatüki 2. jaos läbivat kasutust, ei ole seda määratletud. Töötlemise ja tegevuse huvides ning kohustuste ulatuse selguse tagamiseks oleks kasulik lisada ettepandud direktiivi (mõistete artiklisse) vastav määratlus. |
| --- | --- |

12.9

Euroopa Liidus ei ole ühtset “tööpäevade” kalendrit ja ehkki kõnealune mõiste leiab ettepandud direktiivi IV jaotise 2. peatüki 2. jaos läbivat kasutust, ei ole seda määratletud. Töötlemise ja tegevuse huvides ning kohustuste ulatuse selguse tagamiseks oleks kasulik lisada ettepandud direktiivi (mõistete artiklisse) vastav määratlus.

| 12.10 | Ettepandud direktiivis, näiteks artikli 3 punktis b, artikli 4 lõikes 8 ja lisa punktis 7, on kasutatud mõistet “virtuaalne raha”, kuid see on määratlemata. Soovitame määratleda (mõistete artiklis) mõiste “virtuaalne raha”, arvestades, et sellist raha võivad hoida ainult keskpangad ja krediidiasutused (sealhulgas e-raha asutused). |
| --- | --- |

12.10

Ettepandud direktiivis, näiteks artikli 3 punktis b, artikli 4 lõikes 8 ja lisa punktis 7, on kasutatud mõistet “virtuaalne raha”, kuid see on määratlemata. Soovitame määratleda (mõistete artiklis) mõiste “virtuaalne raha”, arvestades, et sellist raha võivad hoida ainult keskpangad ja krediidiasutused (sealhulgas e-raha asutused).

| 12.11 | Samamoodi kasutatakse ettepandud direktiivi artikli 4 lõikes 2 ja artiklis 20 mõistet “filiaal”, ilma seda määratlemata. Soovitame lisada “filiaali” määratluse, mis oleks kooskõlas konsolideeritud pangandusdirektiivi artikli 1 lõikes 3 sisalduva määratlusega. |
| --- | --- |

12.11

Samamoodi kasutatakse ettepandud direktiivi artikli 4 lõikes 2 ja artiklis 20 mõistet “filiaal”, ilma seda määratlemata. Soovitame lisada “filiaali” määratluse, mis oleks kooskõlas konsolideeritud pangandusdirektiivi artikli 1 lõikes 3 sisalduva määratlusega.

| 12.12 | Mõiste “raamleping” tuleks paigutada artiklist 29 mõistete artiklisse. Lisaks tuleks ettepandud direktiivis järjepidevuse huvides kasutada läbivalt mõistet “raamleping” (framework contract), asendades teise sõna “raamleping” (framework agreement), mida on kasutatud ettepandud direktiivi 18. põhjenduses ning artiklites 32 ja 33. |
| --- | --- |

12.12

Mõiste “raamleping” tuleks paigutada artiklist 29 mõistete artiklisse. Lisaks tuleks ettepandud direktiivis järjepidevuse huvides kasutada läbivalt mõistet “raamleping” (framework contract), asendades teise sõna “raamleping” (framework agreement), mida on kasutatud ettepandud direktiivi 18. põhjenduses ning artiklites 32 ja 33.

13   Õiguslikud ja tehnilised lisamärkused

| 13.1 | Vaja on selgitada, kas asukohaliikmesriigid võivad statistika eesmärgil nõuda, et kõik nende territooriumil filiaale omavad maksevahendajad peavad esitama oma tegevuse kohta andmeid asukohaliikmesriigi pädevatele statistikaasutustele, sealhulgas riigi keskpangale ja/või riigi statistikaametile. |
| --- | --- |

13.1

Vaja on selgitada, kas asukohaliikmesriigid võivad statistika eesmärgil nõuda, et kõik nende territooriumil filiaale omavad maksevahendajad peavad esitama oma tegevuse kohta andmeid asukohaliikmesriigi pädevatele statistikaasutustele, sealhulgas riigi keskpangale ja/või riigi statistikaametile.

| 13.2 | Selgesõnaliselt võiks väljendada, et ettepandud direktiivi artiklis 2 sisalduv viide “mis tahes vääringule” on ette nähtud kohaldamiseks ühenduseväliste riikide vääringute suhtes. |
| --- | --- |

13.2

Selgesõnaliselt võiks väljendada, et ettepandud direktiivi artiklis 2 sisalduv viide “mis tahes vääringule” on ette nähtud kohaldamiseks ühenduseväliste riikide vääringute suhtes.

| 13.3 | Ettepandud direktiivi artikli 1 pealkiri on “Sisu” ja selles tuleks vastavalt piirduda ettepandud direktiivi sisu üldise esitlemisega. Tundub asjakohasem ühitada neli makseteenuse pakkujate liiki ühtsesse “makseteenuse pakkuja” määratlusse, mille võiks esitada mõistete artiklis, eriti arvestades, et mõistete artiklis määratletakse ka “makseteenuse kasutaja” mõiste. |
| --- | --- |

13.3

Ettepandud direktiivi artikli 1 pealkiri on “Sisu” ja selles tuleks vastavalt piirduda ettepandud direktiivi sisu üldise esitlemisega. Tundub asjakohasem ühitada neli makseteenuse pakkujate liiki ühtsesse “makseteenuse pakkuja” määratlusse, mille võiks esitada mõistete artiklis, eriti arvestades, et mõistete artiklis määratletakse ka “makseteenuse kasutaja” mõiste.

| 13.4 | Ettepandud direktiivi artikli 11 lõikes 2, mis käsitleb esindajate, allhankijate või tütarettevõtjate kasutamist, viidatakse “kõikide oma tegevuste” tellimisele allhankijalt. See on probleemne, sest see võimaldaks luua riiulifirmasid, mis formaalselt vastavad ettepandud direktiivile, samal ajal kui tegelikku tegevust viib läbi kolmas isik, kelle suhtes selle direktiivi nõuded ei kehti. Seetõttu soovitab EKP muuta artiklit 11 osutatud tagajärgede ärahoidmiseks. |
| --- | --- |

13.4

Ettepandud direktiivi artikli 11 lõikes 2, mis käsitleb esindajate, allhankijate või tütarettevõtjate kasutamist, viidatakse “kõikide oma tegevuste” tellimisele allhankijalt. See on probleemne, sest see võimaldaks luua riiulifirmasid, mis formaalselt vastavad ettepandud direktiivile, samal ajal kui tegelikku tegevust viib läbi kolmas isik, kelle suhtes selle direktiivi nõuded ei kehti. Seetõttu soovitab EKP muuta artiklit 11 osutatud tagajärgede ärahoidmiseks.

| 13.5 | Ettepandud direktiivi artikli 12 lõikes 1 viidatakse “tegevusriskile” seda mõistet määratlemata. Vajaliku täpsuse saaks saavutada, kohaldades ettepandud kapitali adekvaatsuse direktiivi (17) artikli 4 lõikes 22 sisalduvat “tegevusriski” määratlust. |
| --- | --- |

13.5

Ettepandud direktiivi artikli 12 lõikes 1 viidatakse “tegevusriskile” seda mõistet määratlemata. Vajaliku täpsuse saaks saavutada, kohaldades ettepandud kapitali adekvaatsuse direktiivi (17) artikli 4 lõikes 22 sisalduvat “tegevusriski” määratlust.

| 13.6 | Ettepandud direktiivi artiklites 13 ja 44 sisalduvad arhiveerimise eeskirjad võivad viidata sellele, et maksevahendaja arhiveerimise kohustus ei kesta üle aasta. Need kohustused tuleks selgesõnalisemalt ühtlustada muude ühenduse õigusaktidega, näiteks kolmanda rahapesudirektiivi (18) artikliga 30, milles on sätestatud kohustus säilitada dokumente vähemalt viis aastat. |
| --- | --- |

13.6

Ettepandud direktiivi artiklites 13 ja 44 sisalduvad arhiveerimise eeskirjad võivad viidata sellele, et maksevahendaja arhiveerimise kohustus ei kesta üle aasta. Need kohustused tuleks selgesõnalisemalt ühtlustada muude ühenduse õigusaktidega, näiteks kolmanda rahapesudirektiivi (18) artikliga 30, milles on sätestatud kohustus säilitada dokumente vähemalt viis aastat.

| 13.7 | Ettepandud direktiivi artiklis 41 sisalduv mõiste “nõusolek” ei ole piisavalt täpne. Selles kontekstis on vaja viidet nõusoleku tühistamisele ja vastavat määratlust. |
| --- | --- |

13.7

Ettepandud direktiivi artiklis 41 sisalduv mõiste “nõusolek” ei ole piisavalt täpne. Selles kontekstis on vaja viidet nõusoleku tühistamisele ja vastavat määratlust.

| 13.8 | Ettepandud direktiivi artikkel 52, mis käsitleb tagasimakseid, on sõnastuselt ebamäärane, näiteks viide tagasimakse saamise õigusele, kui teostatud tehingu summa ei ole selline, “mida üks mõistlik maksja maksjana eeldaks”. See sõnastus jätab palju tõlgendusruumi, mis suurendab ebakindlust maksete valdkonnas, võib põhjustada vaidluste kasvu ning jätta tarbijad kaitseta. Sellepärast tuleks tulevaste vaidlusmenetluste ohu minimeerimiseks kaaluda artikli 52 sõnastuse selgemaks muutmist. |
| --- | --- |

13.8

Ettepandud direktiivi artikkel 52, mis käsitleb tagasimakseid, on sõnastuselt ebamäärane, näiteks viide tagasimakse saamise õigusele, kui teostatud tehingu summa ei ole selline, “mida üks mõistlik maksja maksjana eeldaks”. See sõnastus jätab palju tõlgendusruumi, mis suurendab ebakindlust maksete valdkonnas, võib põhjustada vaidluste kasvu ning jätta tarbijad kaitseta. Sellepärast tuleks tulevaste vaidlusmenetluste ohu minimeerimiseks kaaluda artikli 52 sõnastuse selgemaks muutmist.

| 13.9 | Makse lõplikkus on makse saajale kriitiliselt oluline ja sel põhjusel on ettepandud direktiivi artikli 53 lõikes 1 sisalduv “teatamise” mõiste liiga ebamäärane, sest ajastus erineb märkimisväärselt teabe esitamisel maksja internetipanga või avalikult kasutatava konto väljatrüki kaudu, võrreldes juhtudega, kui maksja saab paberil kontoväljavõtte posti teel. Seetõttu tuleks eelistada kindlat ülekande suhtes määratletud ajahetke. Selleks et anda maksjale lisaaega reageerimiseks, võiks lubatud tähtaega pikendada neljalt kuuele nädalale. |
| --- | --- |

13.9

Makse lõplikkus on makse saajale kriitiliselt oluline ja sel põhjusel on ettepandud direktiivi artikli 53 lõikes 1 sisalduv “teatamise” mõiste liiga ebamäärane, sest ajastus erineb märkimisväärselt teabe esitamisel maksja internetipanga või avalikult kasutatava konto väljatrüki kaudu, võrreldes juhtudega, kui maksja saab paberil kontoväljavõtte posti teel. Seetõttu tuleks eelistada kindlat ülekande suhtes määratletud ajahetke. Selleks et anda maksjale lisaaega reageerimiseks, võiks lubatud tähtaega pikendada neljalt kuuele nädalale.

| 13.10 | Ettepandud direktiivi artiklites 54 ja 56 sisalduvad mõisted “nõustumus” ja “tühistamine” on küll selged ja abiks, kuid need peaksid olema kooskõlas “süsteemi sisestamise” ja “tühistamatuse” mõistetega arvelduste lõplikkuse direktiivis. |
| --- | --- |

13.10

Ettepandud direktiivi artiklites 54 ja 56 sisalduvad mõisted “nõustumus” ja “tühistamine” on küll selged ja abiks, kuid need peaksid olema kooskõlas “süsteemi sisestamise” ja “tühistamatuse” mõistetega arvelduste lõplikkuse direktiivis.

| 13.11 | Ettepandud direktiivi artikli 54 lõiget 2 tuleks muuta ja tagada, et ajaline vahe makse saamise ja sellega nõustumuse vahel tarbetult ei pikeneks. |
| --- | --- |

13.11

Ettepandud direktiivi artikli 54 lõiget 2 tuleks muuta ja tagada, et ajaline vahe makse saamise ja sellega nõustumuse vahel tarbetult ei pikeneks.

| 13.12 | Ettepandud direktiivi artikli 65 lõike 1 kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et makse saajale makseteenuse pakkuja tagab makse saajale raha olemasolu alates raha krediteerimisest makse saaja maksekontole. Tundub olevat ilmne, et kui raha on makse saaja kontole krediteeritud, on see ka olemas. Sellepärast tundub asjakohane selgelt väljendada, et raha tuleb teha makse saajale kättesaadavaks viivitamata pärast seda, kui see on makseteenuse pakkujale laekunud. |
| --- | --- |

13.12

Ettepandud direktiivi artikli 65 lõike 1 kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et makse saajale makseteenuse pakkuja tagab makse saajale raha olemasolu alates raha krediteerimisest makse saaja maksekontole. Tundub olevat ilmne, et kui raha on makse saaja kontole krediteeritud, on see ka olemas. Sellepärast tundub asjakohane selgelt väljendada, et raha tuleb teha makse saajale kättesaadavaks viivitamata pärast seda, kui see on makseteenuse pakkujale laekunud.

| 13.13 | Selleks et anda võimalus tõhusat otsetöötlemist võimaldavateks makseskeemideks, tuleks ettepandud direktiivi artikli 66 lõiget 1 muuta, lisades viite rahvusvahelisele kontonumbrile (IBAN) kui kõikidel juhtudel eelistatavale kordumatule tunnusele, mis tagaks ühtlustatud lähenemisviisi kordumatute tunnuste kasutamise osas. |
| --- | --- |

13.13

Selleks et anda võimalus tõhusat otsetöötlemist võimaldavateks makseskeemideks, tuleks ettepandud direktiivi artikli 66 lõiget 1 muuta, lisades viite rahvusvahelisele kontonumbrile (IBAN) kui kõikidel juhtudel eelistatavale kordumatule tunnusele, mis tagaks ühtlustatud lähenemisviisi kordumatute tunnuste kasutamise osas.

14   Muudatusettepanekud

Lisaks ülaltoodule nõuannetele on muudatusettepanekud käesoleva arvamuse lisas.

Frankfurt Maini ääres, 26. aprill 2006

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  Lisaks põhineb EKP arvamuse andmise pädevus Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artiklil 22, mille kohaselt on Euroopa Keskpanga ja riikide keskpankade üheks ülesandeks tagada tõhus ja usaldusväärne arveldus- ja maksesüsteem ühenduse piires ja teiste riikidega.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiiv 2000/46/EÜ elektronrahaasutuste asutamise ja tegevuse kohta ning usaldatavusnormatiivide täitmise üle peetava järelevalve kohta (EÜT L 275, 27.10.2000, lk 39).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiiv 2000/12/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (EÜT L 126, 26.5.2000, lk 1). Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/29/EÜ (ELT L 70, 9.3.2006, lk 50).

3

(4)  Vt 11. veebruari 1999. aasta otsus kohtuasjas 366/97: Massimo Romanelli, EKL 1999, lk 855, punkt 17.

4

(5)  5. põhjendus nõukogu 12. detsembri 1977. aasta direktiivis 77/780/EMÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevusega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 322, 17.12.1977, lk 30). Direktiiv tühistatud direktiiviga 2000/12/EÜ.

5

(6)  Vt Alexander Bornemann, Abridged Opinion on the Concept of the Credit Institution in the Directives of the European Community Relating to Bank Regulation and Supervision, lk 11. Avaldatud PDF-failina aadressil:

6

Abridged Opinion on the Concept of the Credit Institution in the Directives of the European Community Relating to Bank Regulation and Supervision

<http://www.money-advice.net/media.php?id=234>

(7)  Ibid.

7

Ibid.

(8)  Artikli 1 lõike 1 punkt a sätestab, et krediidiasutus on “ettevõtja, kelle tegevuseks on hoiuste või muude tagasimakstavate vahendite vastuvõtmine avalikkuselt ning oma arvel ja nimel laenu andmine”.

8

(9)  Vt komisjoni ettepaneku (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide kohta, millega sõnastatakse uuesti 20. märtsi 2000.aasta direktiiv 2000/12/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta ja nõukogu 15. märtsi 1993. aasta direktiiv 93/6/EMÜ investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta, KOM(2004) 486 lõplik) X lisa 2. osa.

9

(10)  Vastavate erandite tingimused on esitatud ettepandud direktiivi artiklis 21.

10

(11)  Tuleb märkida, et ümberrühmitamisel ei võeta arvesse postipankade tegevust, sest nende litsentsimist ja seega ka nendele lubatud tegevuse liike reguleerivad liikmesriikide õigusaktid.

11

(12)  Avaldatud EKP koduelehel www.ecb.int.

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 1998. aasta direktiiv 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides (EÜT L 166, 11.6.1998, lk 45).

13

(14)  Vekslite ja võlakirjade ühtse õiguse konventsioon (Genf, 7. juuni 1930).

14

(15)  “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus raha ülekandmisel edastatava maksjaga seotud teabe kohta” (KOM(2005) 343 lõplik.

15

(16)  ELT C 336, 31.12.2005, lk 109.

16

(17)  Täielik viide joonealuses märkuses 9.

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005 direktiiv 2005/60/EÜ rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta (ELT L 309, 25.11.2005, lk 15).

18

---

LISA

Muudatusettepanekud (1)

| Komisjoni ettepaneku redaktsioon
   (2) | EKP muudatusettepanek
   (3) |
| --- | --- |
| Muudatus 1
  Põhjendus 12 |
| (12) | Makseteenuse pakkuja tegevuse seisukohast on oluline, et ta saaks opereerida maksesüsteemides või osaleda nendes süsteemides. Makseteenuse pakkujate erinevate kategooriate võrdse kohtlemise tagamiseks kõikjal ühenduses vastavalt nende usaldatavusel põhinevale tegevusloale on vaja selgitada eeskirju, mis käsitlevad juurdepääsu makseteenuste osutamisele ja osalemist maksesüsteemides. Tuleks sätestada maksevahendajate ja krediidiasutuste mittediskrimineeriv kohtlemine seoses nende opereerimisega maksesüsteemides ja nende juurdepääsuga neile süsteemidele. |

Komisjoni ettepaneku redaktsioon
   (2)

EKP muudatusettepanek
   (3)

Muudatus 1

Põhjendus 12

(12)

Makseteenuse pakkuja tegevuse seisukohast on oluline, et ta saaks opereerida maksesüsteemides või osaleda nendes süsteemides. Makseteenuse pakkujate erinevate kategooriate võrdse kohtlemise tagamiseks kõikjal ühenduses vastavalt nende usaldatavusel põhinevale tegevusloale on vaja selgitada eeskirju, mis käsitlevad juurdepääsu makseteenuste osutamisele ja osalemist maksesüsteemides. Tuleks sätestada maksevahendajate ja krediidiasutuste mittediskrimineeriv kohtlemine seoses nende opereerimisega maksesüsteemides ja nende juurdepääsuga neile süsteemidele.

| (12) | Makseteenuse osutamiseks peab pakkuja saama tegutseda ja osaleda maksesüsteemides või selletaolistes süsteemides. Makseteenuse pakkujate erinevate kategooriate võrdse kohtlemise tagamiseks kõikjal ühenduses vastavalt nende usaldatavusel põhinevale tegevusloale on vaja selgitada eeskirju, mis käsitlevad juurdepääsu makseteenuste osutamisele ja osalemist maksesüsteemides. Asutamislepingu artikli 105 lõike 2 ja Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi “EKPS põhikiri”) artiklite 3.1 ja 22 kohaselt on üks Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) kaudu teostatavaid põhiülesandeid kaasa aidata maksesüsteemide tõrgeteta toimimisele. EKP ja liikmesriikide keskpangad võivad anda vahendeid ja EKP võib kehtestada eeskirju efektiivsete ja usaldatavate arveldus- ja maksesüsteemide tagamiseks ühenduse piires ja teiste riikidega. Käesoleva direktiivi sätted, mis käsitlevad juurdepääsu makseteenuste osutamisele ja maksesüsteemides osalemist, ei piira EKP ja EKPS pädevust euro kasutusele võtnud liikmesriikides. Tuleks sätestada maksevahendajate ja krediidiasutuste võrdne kohtlemine seoses nende tegevusega maksesüsteemides ja nende juurdepääsuga neile süsteemidele. |
| --- | --- |

(12)

Makseteenuse osutamiseks peab pakkuja saama tegutseda ja osaleda maksesüsteemides või selletaolistes süsteemides. Makseteenuse pakkujate erinevate kategooriate võrdse kohtlemise tagamiseks kõikjal ühenduses vastavalt nende usaldatavusel põhinevale tegevusloale on vaja selgitada eeskirju, mis käsitlevad juurdepääsu makseteenuste osutamisele ja osalemist maksesüsteemides. Asutamislepingu artikli 105 lõike 2 ja Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi “EKPS põhikiri”) artiklite 3.1 ja 22 kohaselt on üks Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) kaudu teostatavaid põhiülesandeid kaasa aidata maksesüsteemide tõrgeteta toimimisele. EKP ja liikmesriikide keskpangad võivad anda vahendeid ja EKP võib kehtestada eeskirju efektiivsete ja usaldatavate arveldus- ja maksesüsteemide tagamiseks ühenduse piires ja teiste riikidega. Käesoleva direktiivi sätted, mis käsitlevad juurdepääsu makseteenuste osutamisele ja maksesüsteemides osalemist, ei piira EKP ja EKPS pädevust euro kasutusele võtnud liikmesriikides. Tuleks sätestada maksevahendajate ja krediidiasutuste võrdne kohtlemine seoses nende tegevusega maksesüsteemides ja nende juurdepääsuga neile süsteemidele.

Selgitus — vaata arvamuse punkti 9.3

Muudatus 2

Artikkel 1, Sisu

Käesolevas direktiivis sätestatakse eeskirjad, mille kohaselt liikmesriigid eristavad nelja makseteenuse pakkujate kategooriat:

| a) | krediidiasutused direktiivi 2000/12/EÜ tähenduses; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutused direktiivi 2000/12/EÜ tähenduses;

| b) | e-raha asutused direktiivi 2000/46/EÜ tähenduses; |
| --- | --- |

b)

e-raha asutused direktiivi 2000/46/EÜ tähenduses;

| c) | direktiivi 2000/12/EÜ artikli 2 lõike 3 teises taandes osutatud rahaülekannet võimaldavad postkontorid, kes võivad makseteenuseid osutada riigi või ühenduse õigusaktide alusel; |
| --- | --- |

c)

direktiivi 2000/12/EÜ artikli 2 lõike 3 teises taandes osutatud rahaülekannet võimaldavad postkontorid, kes võivad makseteenuseid osutada riigi või ühenduse õigusaktide alusel;

| d) | muud füüsilised või juriidilised isikud, kellele on antud tegevusluba kooskõlas käesoleva direktiivi artikliga 6 makseteenuste osutamiseks kõikjal ühenduses, edaspidi “maksevahendajad”. |
| --- | --- |

d)

muud füüsilised või juriidilised isikud, kellele on antud tegevusluba kooskõlas käesoleva direktiivi artikliga 6 makseteenuste osutamiseks kõikjal ühenduses, edaspidi “maksevahendajad”.

Käesolevas direktiivis sätestatakse ka läbipaistvusega seotud tingimused ning vastavad kasutajate ja teenusepakkujate õigused ja kohustused seoses makseteenuste osutamisega tavalise tegevuse või äritegevusena.

Rahandusasutustena tegutsevaid keskpankasid ja makseteenuseid osutavaid riigiasutusi ei loeta makseteenuste pakkujateks.

Käesolevas direktiivis sätestatakse eeskirjad, mille kohaselt liikmesriigid eristavad nelja makseteenuse pakkujate kategooriat, mis on määratletud artiklis [4] [Mõistete artikkel].

Käesolevas direktiivis sätestatakse ka läbipaistvuse tingimused ning vastavad kasutajate ja teenusepakkujate õigused ja kohustused makseteenuste osutamisel tavalise tegevuse või äritegevuse raames.

Selgitus — vaata arvamuse punkti 13.3

Muudatus 3

Artikli 2 lõige 1, esimene lõik

Käesolevat direktiivi kohaldatakse ainult lisas loetletud äritegevuste suhtes, mis seisnevad maksetehingute sooritamises füüsilise või juriidilise isiku nimel, edaspidi “makseteenused”, kui vähemalt üks makseteenuse pakkujatest asub ühenduses.

Käesolevat direktiivi kohaldatakse ainult makseteenuste suhtes.

Selgitus — vaata arvamuse punkti 12.1

Muudatus 4

Artikkel 1, keskpankade suhtes kohaldatav erand — lisada artikli 2 lõike 1 teises lõigus

Rahandusasutustena tegutsevaid keskpankasid ja makseteenuseid osutavaid riigiasutusi ei loeta makseteenuste pakkujateks.

Käesolevat direktiivi ei kohaldata keskpankade poolt osutatud makseteenuste suhtes.

Selgitus — vaata arvamuse punkti 8

Muudatus 5

Artikkel 3, pealkiri

Rakendusalavälised tegevused

Erandid

Selgitus — vaata arvamuse punkti 11.1

Muudatus 6

Artikli 3 lõige j

| j) | mobiiltelefoni või muu digitaalse või IT-seadme abil sooritatavad maksetehingud, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:






  i) | telekommunikatsiooni- või IT-süsteemi või -võrku opereeriv teenuse pakkuja on tihedalt seotud digitaalkauba või pakutava elektroonilise sideteenuse arendamisega; |
| --- | --- | --- |

j)

mobiiltelefoni või muu digitaalse või IT-seadme abil sooritatavad maksetehingud, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

i)

telekommunikatsiooni- või IT-süsteemi või -võrku opereeriv teenuse pakkuja on tihedalt seotud digitaalkauba või pakutava elektroonilise sideteenuse arendamisega;

| ii) | kaupa ja teenust ei saa teenuse pakkuja puudumisel tarnida; |
| --- | --- |

ii)

kaupa ja teenust ei saa teenuse pakkuja puudumisel tarnida;

| iii) | ei ole alternatiivset tasumisviisi. |
| --- | --- |

iii)

ei ole alternatiivset tasumisviisi.

[välja jätta]

Selgitus — vaata arvamuse punkti 11.3

Muudatus 7

Artikli 4 lõige 3

maksesüsteem — maksetehingute ühtsetel standarditel ja reeglitel töötlemiseks, kliiringuks ja/või arveldamiseks mõeldud süsteem;

maksesüsteem — rahaülekannete süsteem ametlike ja standardkokkulepete ning ühtsete reeglite alusel maksetehingute töötlemiseks, realiseerimiseks ja/või arveldamiseks, sealhulgas maksesüsteemideks määratud süsteemid, millest on komisjonile teatatud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 1998. aasta direktiiviga 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides
   (4)
  ;

Selgitus — vaata arvamuse punkti 12.2

Muudatus 8

Artikli 4 lõige 8

raha — sularaha, elektroonsel kujul edastatav raha ja e-raha, millele on osutatud direktiivis 2000/46/EÜ;

raha — pangatähed ja mündid ning virtuaalne raha;

Selgitus — vaata arvamuse punkti 12.6

Muudatus 9

Mõistete artikkel

Artikkel 1

Sisu

Käesolevas direktiivis sätestatakse eeskirjad, mille kohaselt liikmesriigid eristavad nelja makseteenuse pakkujate kategooriat:

[...]

| d) | muud füüsilised või juriidilised isikud, kellele on antud tegevusluba kooskõlas käesoleva direktiivi artikliga 6 makseteenuste osutamiseks kõikjal ühenduses, edaspidi “maksevahendajad”. |
| --- | --- |

d)

muud füüsilised või juriidilised isikud, kellele on antud tegevusluba kooskõlas käesoleva direktiivi artikliga 6 makseteenuste osutamiseks kõikjal ühenduses, edaspidi “maksevahendajad”.

Maksevahendaja — mis tahes juriidiline isik, kes ei ole a) krediidiasutus direktiivi 2000/12/EÜ artikli 1 lõike 1 tähenduses; b) elektronrahaasutus direktiivi 2000/46/EÜ artikli 1 lõike 3 punkti a kohaselt; või c) postipank direktiivi 2000/12/EÜ artikli 2 lõike 3 teise taande kohaselt, kes võib osutada makseteenused riigi või ühenduse õigusaktide kohaselt, kellele on kooskõlas artikliga 6 antud luba teostada makseteenuseid terves ühenduses;

Selgitus — vaata arvamuse punkte 12.1 ja 12.3

Muudatus 10

Mõistete artikkel

[täiendus]

makseteenus — lisas osutatud äritegevus, mis seisneb makseteenuse teostamises füüsilise või juriidilise isiku nimel, kusjuures vähemalt üks makseteenuse pakkuja asub ühenduses;

Selgitus — vaata arvamuse punkti 12.1

Muudatus 11

Mõistete artikkel

Artikkel 1

Sisu

Käesolevas direktiivis sätestatakse eeskirjad, mille kohaselt liikmesriigid eristavad nelja makseteenuse pakkujate kategooriat:

| a) | krediidiasutused direktiivi 2000/12/EÜ tähenduses; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutused direktiivi 2000/12/EÜ tähenduses;

| b) | e-raha asutused direktiivi 2000/46/EÜ tähenduses; |
| --- | --- |

b)

e-raha asutused direktiivi 2000/46/EÜ tähenduses;

| c) | direktiivi 2000/12/EÜ artikli 2 lõike 3 teises taandes osutatud rahaülekannet võimaldavad postkontorid, kes võivad makseteenuseid osutada riigi või ühenduse õigusaktide alusel; |
| --- | --- |

c)

direktiivi 2000/12/EÜ artikli 2 lõike 3 teises taandes osutatud rahaülekannet võimaldavad postkontorid, kes võivad makseteenuseid osutada riigi või ühenduse õigusaktide alusel;

| d) | muud füüsilised või juriidilised isikud, kellele on antud tegevusluba kooskõlas käesoleva direktiivi artikliga 6 makseteenuste osutamiseks kõikjal ühenduses, edaspidi “maksevahendajad”. |
| --- | --- |

d)

muud füüsilised või juriidilised isikud, kellele on antud tegevusluba kooskõlas käesoleva direktiivi artikliga 6 makseteenuste osutamiseks kõikjal ühenduses, edaspidi “maksevahendajad”.

Makseteenuse pakkuja
  — a) krediidiasutus direktiivi 2000/12/EÜ artikli 1 lõike 1 tähenduses; b) elektronrahaasutus direktiivi 2000/46/EÜ artikli 1 lõike 3 punkti a kohaselt; c) postipank direktiivi 2000/12/EÜ artikli 2 lõike 3 teise taande kohaselt, kes võib osutada makseteenused riigi või ühenduse õigusaktide kohaselt; või d) maksevahendaja, ilma et see piiraks artikli 21 kohaldamist;

Selgitus — vaata arvamuse punkti 12.1

Muudatus 12

Mõistete artikkel

[täiendus]

maksetehing — maksja või makse saaja poolt algatatud hoiustamine, vahendite väljanõudmine või rahaülekanne, mis ei olene makse aluseks olevatest mis tahes kohustustest makseteenuse kasutajate vahel;

Selgitus — vaata arvamuse punkti 12.1

Muudatus 13

Mõistete artikkel

[täiendus]

teostusaeg — ajavahemik maksekorralduse vastuvõtmisest makseteenuse pakkuja poolt kuni maksekorralduse kohaselt makstava summa jõudmiseni makse saajani;

Selgitus — vaata arvamuse punkti 12.8

Muudatus 14

Mõistete artikkel

[täiendus]

virtuaalne raha — kontode hoiuste jäägid krediidiasutustes või keskpangas või elektronraha direktiivi 2000/46/EÜ artikli 1 lõike 3 punkti b määratluses;

Selgitus — vaata arvamuse punkti 12.10

Muudatus 15

Mõistete artikkel

[täiendus]

raamleping — makseteenuste leping, mida iseloomustab asjaolu, et makseteenuse pakkujat kohustatakse tulevaseks üksikute või järjestikuste maksetehingute teostamiseks maksja korraldusel;

Selgitus — vaata arvamuse punkti 12.12

Muudatus 16

Uus artikkel 6, konsulteerimine keskpankadega

[täiendus]

Enne loa andmist või loa andmise taotluse tagasilükkamist, loa peatamist või tühistamist peavad päritoluliikmesriigi pädevad ametiasutused konsulteerima vastava keskpangaga.

Selgitus — vaata arvamuse punkti 4.8

Muudatus 17

Artikli 10 lõiked 1 ja 2

1.   Maksevahendaja võib tegeleda järgmiste tegevustega:

| a) | makseteenuste osutamine; |
| --- | --- |

a)

makseteenuste osutamine;

| b) | tegevus- ja seotud lisateenuste osutamine, näiteks maksetehingute sooritamise tagamine, valuutavahetusteenused, andmeturve ning andmete säilitamine ja töötlemine; |
| --- | --- |

b)

tegevus- ja seotud lisateenuste osutamine, näiteks maksetehingute sooritamise tagamine, valuutavahetusteenused, andmeturve ning andmete säilitamine ja töötlemine;

| c) | raha ülekandmiseks ja sellega arveldamiseks maksesüsteemidele juurdepääsu omamine ja maksesüsteemide, sealhulgas kõigi süsteemidega seotud vahendite ja menetluste rakendamine. |
| --- | --- |

c)

raha ülekandmiseks ja sellega arveldamiseks maksesüsteemidele juurdepääsu omamine ja maksesüsteemide, sealhulgas kõigi süsteemidega seotud vahendite ja menetluste rakendamine.

Punkti a kontekstis ei käsitleta makseteenuste kasutajatelt selleks, et maksevahendaja saaks osutada makseteenust, saadud raha hoiuse ega muu tagasimakstava rahana direktiivi 2000/12/EÜ artikli 3 tähenduses ega e-rahana direktiivi 2000/46/EÜ tähenduses.

2.   Maksevahendaja ei kasuta konkreetselt seoses makseteenusega vastuvõetud makseteenuse kasutaja raha oma muude äritegevuste kui makseteenuste osutamise toetamiseks. Maksevahendaja hoiab oma raamatupidamises makseteenuse kasutajatelt maksetehinguks saadud raha eraldi rahast, mis on vastu võetud muudeks tegevusteks kui makseteenuste osutamiseks.

1.   Maksevahendaja võib tegeleda ainult järgmiste tegevustega:

| a) | käesolevas lisas sätestatud lubatavate makseteenuste osutamine |
| --- | --- |

a)

käesolevas lisas sätestatud lubatavate makseteenuste osutamine

| b) | tegevusega seotud ja muude lisateenuste osutamine, näiteks maksetehingute teostamise tagamine, valuutavahetusteenused, andmeturve ning andmete säilitamine ja töötlemine; |
| --- | --- |

b)

tegevusega seotud ja muude lisateenuste osutamine, näiteks maksetehingute teostamise tagamine, valuutavahetusteenused, andmeturve ning andmete säilitamine ja töötlemine;

| c) | maksesüsteemide, sealhulgas kõigi süsteemidega seotud vahendite ja menetluste, kasutamine raha ülekanneteks, arveldusteks ja tasaarveldusteks, ilma et see piiraks artikli 23 kohaldamist. |
| --- | --- |

c)

maksesüsteemide, sealhulgas kõigi süsteemidega seotud vahendite ja menetluste, kasutamine raha ülekanneteks, arveldusteks ja tasaarveldusteks, ilma et see piiraks artikli 23 kohaldamist.

2.   Kui maksevahendaja osutab makseteenust lõike 1 punkti a lausel, ei käsitleta maksevahendajale makseteenuse osutamiseks laekunud makseteenuste kasutajate raha hoiuste ega muude tagasimaksmisele kuuluvate vahenditena direktiivi 2000/12/EÜ artikli 3 tähenduses ega e-rahana vastavalt määratlusele direktiivi 2000/46/EÜ artikli 1 lõike 3 punktis b.
  Maksevahendajale laekunud vahendid kantakse üle makse saajale või, juhul kui korraldust ei täideta, maksjale või muule isikule, kellel on neile õigus, makse teostamise aja kestel käesoleva direktiivi 2. peatüki 2. jao IV jaotise kohaselt.

3.   Konkreetse makseteenusega seoses laekunud makseteenuse kasutajate raha tuleb märgistada konkreetseks tehinguks, milleks nad makseteenuse pakkujale anti, ja maksevahendaja ei või seda kasutada muu äritegevuse toetamiseks peale selle makseteenuse, mida makseteenuse kasutada taotles.

4.   Liikmesriik peab tagama, et makseteenuse kasutajate suhtes kehtivad kohased kaitsemeetmed:

| a) | maksevahendaja peab makseteenuse kasutajalt maksetehinguks saadud vahendid eraldama muudest vahenditest, mis on saadud makseteenusest erineva tegevuse jaoks ja pidama nende kohta eraldi arvestust; |
| --- | --- |

a)

maksevahendaja peab makseteenuse kasutajalt maksetehinguks saadud vahendid eraldama muudest vahenditest, mis on saadud makseteenusest erineva tegevuse jaoks ja pidama nende kohta eraldi arvestust;

| b) | maksevahendaja peab makseteenuse kasutajalt saadud vahendeid hoidma kontol, mille nimi osutab selgelt makseteenuse kasutajale; |
| --- | --- |

b)

maksevahendaja peab makseteenuse kasutajalt saadud vahendeid hoidma kontol, mille nimi osutab selgelt makseteenuse kasutajale;

| c) | makseteenuse kasutaja vahendid ei või seguneda makseteenuse pakkuja või mis tahes muu isiku vahenditega peale makseteenuse kasutaja enda, kelle nimel neid vahendeid hoitakse; |
| --- | --- |

c)

makseteenuse kasutaja vahendid ei või seguneda makseteenuse pakkuja või mis tahes muu isiku vahenditega peale makseteenuse kasutaja enda, kelle nimel neid vahendeid hoitakse;

| d) | makseteenuse kasutaja vahendid on kaitstud mis tahes kolmanda isiku nõuete eest maksevahendaja vastu; |
| --- | --- |

d)

makseteenuse kasutaja vahendid on kaitstud mis tahes kolmanda isiku nõuete eest maksevahendaja vastu;

| e) | kui maksevahendaja suhtes algatatakse saneerimismeetmed või lõpetamismenetlus, tagastab pädev haldus- või kohtuasutus, haldur või likvideerija kõikide makseteenuse kasutajate vahendid vastavatele makseteenuse kasutajatele enne muid nõudeid maksevahendaja vastu; |
| --- | --- |

e)

kui maksevahendaja suhtes algatatakse saneerimismeetmed või lõpetamismenetlus, tagastab pädev haldus- või kohtuasutus, haldur või likvideerija kõikide makseteenuse kasutajate vahendid vastavatele makseteenuse kasutajatele enne muid nõudeid maksevahendaja vastu;

| f) | kui maksevahendaja suhtes on algatatud saneerimismeetmed või lõpetamismenetlus ja makseteenuse kasutajatele kõikide vahendite tagasikandmiseks ei ole piisavalt vahendeid, jaotab pädev haldus-või kohtuasutus, haldur või likvideerija viivitamata makseteenuse kasutajatele nende makseteenuse kasutajate vahendid pro rata põhimõttel vastavalt nende nõuetele ja enne muid nõudeid maksevahendaja vastu. |
| --- | --- |

f)

kui maksevahendaja suhtes on algatatud saneerimismeetmed või lõpetamismenetlus ja makseteenuse kasutajatele kõikide vahendite tagasikandmiseks ei ole piisavalt vahendeid, jaotab pädev haldus-või kohtuasutus, haldur või likvideerija viivitamata makseteenuse kasutajatele nende makseteenuse kasutajate vahendid pro rata põhimõttel vastavalt nende nõuetele ja enne muid nõudeid maksevahendaja vastu.

Märkus:soovitav oleks, et eespool toodud sättega kaasneks järgmised mõisted ettepandud direktiivi mõistete artiklis, mis on võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001 direktiivi 2001/24/EÜ (krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta) (5) artiklist 2:

| (1) | haldaja — haldus- või kohtuasutuse poolt ametisse määratud isik või organ, kes tegeleb saneerimismeetmete haldamisega; |
| --- | --- |

(1)

haldaja — haldus- või kohtuasutuse poolt ametisse määratud isik või organ, kes tegeleb saneerimismeetmete haldamisega;

| (2) | haldus- ja kohtuasutused — liikmesriikide sellised haldus- või kohtuasutused, mis on saneerimismeetmete rakendamise või lõpetamismenetluse jaoks pädevad; |
| --- | --- |

(2)

haldus- ja kohtuasutused — liikmesriikide sellised haldus- või kohtuasutused, mis on saneerimismeetmete rakendamise või lõpetamismenetluse jaoks pädevad;

| (3) | saneerimismeetmed — meetmed, mille eesmärk on säilitada või taastada krediidiasutuse rahaline seisund ja mis võivad mõjutada kolmandate isikute varasemaid õigusi, sealhulgas meetmed, millega võib kaasneda maksete peatamine, täitemeetmete peatamine või nõuete vähendamine; |
| --- | --- |

(3)

saneerimismeetmed — meetmed, mille eesmärk on säilitada või taastada krediidiasutuse rahaline seisund ja mis võivad mõjutada kolmandate isikute varasemaid õigusi, sealhulgas meetmed, millega võib kaasneda maksete peatamine, täitemeetmete peatamine või nõuete vähendamine;

| (4) | likvideerija — haldus- või kohtuasutuse poolt ametisse määratud isik või organ, kes tegeleb lõpetamismenetluse haldamisega; |
| --- | --- |

(4)

likvideerija — haldus- või kohtuasutuse poolt ametisse määratud isik või organ, kes tegeleb lõpetamismenetluse haldamisega;

| (5) | lõpetamismenetlus — kõiki võlausaldajaid puudutav menetlus, mille käivitab ja mida kontrollib liikmesriigi haldus- või kohtuasutus ning mille eesmärk on realiseerida varad nimetatud asutuste järelevalve all ka juhul, kui menetlus lõpetatakse kokkuleppe või muu samalaadse meetmega. |
| --- | --- |

(5)

Selgitus — vaata arvamuse punkte 6.3, 6.4 ja 9.4

Muudatus 18

Artikli 10 lõige 3

3.   Tegevusloa saanud maksevahendaja äritegevus ei ole ainuõiguslik ega ole piiratud üksnes makseteenustega, võttes arvesse kohaldatavaid riigi ja ühenduse õigusakte.

[välja jätta]

Selgitus — vaata arvamuse punkti 6.5

Muudatus 19

Artikli 11 lõige 2

2)   Kui maksevahendaja kavatseb osa või kõik oma tegevustest tellida allhankijalt, teatab ta sellest pädevale asutusele.

2)   Kui maksevahendaja kavatseb osa oma äritegevusest tellida allhankijalt, teatab ta sellest oma päritoluliikmesriigi pädevale asutusele. Vastav allhange ei piira käesoleva direktiivi kohaldamist üksusele, kellelt teenuseid ostetakse, kui see üksus on ise makseteenuse pakkuja.

Selgitus — vaata arvamuse punkti 13.4

Muudatus 20

Artikkel 16

Liikmesriigid tagavad, et pädevate asutuste läbiviidavad kontrollimised seoses käesoleva jaotise nõuete jätkuva täitmisega on proportsionaalsed, piisavad ja vastavuses maksevahendajat ohustavate riskidega.

Liikmesriigid tagavad, et pädevate asutuste läbiviidavad kontrollimised seoses käesoleva jaotise nõuete jätkuva täitmisega on proportsionaalsed, piisavad ja vastavuses maksevahendajat ohustavate riskidega.

Selleks et kontrollida käesoleva jaotise nõuete täitmist, võivad pädevad asutused võtta üksnes järgmisi meetmeid:

Selleks et kontrollida käesoleva jaotise nõuete täitmist, peab pädevatel asutustel olema pädevus võtta järgmisi meetmeid:

| a) | nõuda maksevahendajalt teabe esitamist, mis on vajalik nõuete täitmise kontrollimiseks; |
| --- | --- |

a)

nõuda maksevahendajalt teabe esitamist, mis on vajalik nõuete täitmise kontrollimiseks;

| a) | nõuda maksevahendajalt teabe esitamist, mis on vajalik nõuete täitmise kontrollimiseks; |
| --- | --- |

a)

nõuda maksevahendajalt teabe esitamist, mis on vajalik nõuete täitmise kontrollimiseks;

| b) | viia läbi kohapealseid kontrollimisi maksevahendaja juures, allhankeüksuses, maksevahendaja esindaja või tütarettevõtja juures, kelle eest vastutab maksevahendaja; |
| --- | --- |

b)

viia läbi kohapealseid kontrollimisi maksevahendaja juures, allhankeüksuses, maksevahendaja esindaja või tütarettevõtja juures, kelle eest vastutab maksevahendaja;

| b) | viia läbi kohapealseid kontrollimisi maksevahendaja juures, allhankeüksuses, maksevahendaja esindaja või tütarettevõtja juures, kelle eest vastutab maksevahendaja; |
| --- | --- |

b)

viia läbi kohapealseid kontrollimisi maksevahendaja juures, allhankeüksuses, maksevahendaja esindaja või tütarettevõtja juures, kelle eest vastutab maksevahendaja;

| c) | anda välja soovitusi ja juhiseid; |
| --- | --- |

c)

anda välja soovitusi ja juhiseid;

| c) | anda välja soovitusi ja juhiseid; |
| --- | --- |

c)

anda välja soovitusi ja juhiseid;

| d) | anda hoiatusi ja kehtestada proportsionaalseid karistusi nõuete täitmata jätmise korral; |
| --- | --- |

d)

anda hoiatusi ja kehtestada proportsionaalseid karistusi nõuete täitmata jätmise korral;

| d) | anda hoiatusi ja kehtestada proportsionaalseid karistusi nõuete täitmata jätmise korral; |
| --- | --- |

d)

anda hoiatusi ja kehtestada proportsionaalseid karistusi nõuete täitmata jätmise korral;

| e) | peatada või tühistada tegevusluba, kui artikli 5 tegevusloa andmise tingimused ei ole enam täidetud. |
| --- | --- |

e)

peatada või tühistada tegevusluba, kui artikli 5 tegevusloa andmise tingimused ei ole enam täidetud.

| e) | peatada või tühistada tegevusluba, kui artikli 5 tegevusloa andmise tingimused ei ole enam täidetud. |
| --- | --- |

e)

peatada või tühistada tegevusluba, kui artikli 5 tegevusloa andmise tingimused ei ole enam täidetud.

Selgitus — vaata arvamuse punkti 4.7

Muudatus 21

Artikli 19 esimene lõik

Erinevate liikmesriikide pädevad asutused teevad koostööd ning eelkõige vahetavad teavet käesoleva direktiivi nõuetekohase kohaldamise tagamiseks.

Erinevate liikmesriikide pädevad asutused teevad koostööd ning eelkõige vahetavad teavet käesoleva direktiivi nõuetekohase kohaldamise tagamiseks nii omavahel kui ka EKPS keskpankadega.

Selgitus — vaata arvamuse punkti 4.8

Muudatus 22

Artikli 19 teise lõike punkt b

| b) | keskpangad, Euroopa Keskpankade Süsteem ning Euroopa Keskpank kui rahandusasutused ja, kui see on asjakohane, muud riigiasutused, kes vastutavad makse- ja arveldussüsteemide järelevalve eest; |
| --- | --- |

b)

keskpangad, Euroopa Keskpankade Süsteem ning Euroopa Keskpank kui rahandusasutused ja, kui see on asjakohane, muud riigiasutused, kes vastutavad makse- ja arveldussüsteemide järelevalve eest;

Keskpangad kolmandates riikides ja, kui see on asjakohane, muud riigiasutused, kes vastutavad makse- ja arveldussüsteemide järelevalve eest;

Selgitus — vaata arvamuse punkti 4.8

Muudatus 23

Artikli 23 lõige 1

1.   Liikmesriigid tagavad, et maksesüsteemidele juurdepääsu ning nende opereerimise eeskirjad on objektiivsed ja proportsionaalsed ning nendega ei takistata juurdepääsu rohkem, kui on vaja konkreetsete riskide ärahoidmiseks ja maksesüsteemi finantsturvalisuse kaitsmiseks.

Maksesüsteemidega seoses ei või kehtestada ühtegi järgmist nõuet:

| a) | teistes maksesüsteemides osalemise keeld; |
| --- | --- |

a)

teistes maksesüsteemides osalemise keeld;

| b) | eeskiri, millega diskrimineeritakse tegevusloa saanud makseteenuse pakkujaid seoses osaliste õiguste ja kohustustega; |
| --- | --- |

b)

eeskiri, millega diskrimineeritakse tegevusloa saanud makseteenuse pakkujaid seoses osaliste õiguste ja kohustustega;

| c) | mis tahes piirangud institutsioonilise seisundi alusel. |
| --- | --- |

c)

mis tahes piirangud institutsioonilise seisundi alusel.

1.   Liikmesriigid tagavad, et maksevahendaja juurdepääs maksesüsteemidele ei ole:

| a) | piiratud diskrimineerimise tõttu; tingimuseks on maksesüsteemi finants- ja tegevuskindlus; ja |
| --- | --- |

a)

piiratud diskrimineerimise tõttu; tingimuseks on maksesüsteemi finants- ja tegevuskindlus; ja

| b) | piiratud institutsioonilise seisundi alusel |
| --- | --- |

b)

piiratud institutsioonilise seisundi alusel

Selgitus — vaata arvamuse punkte 9.1 ja 9.4

Muudatus 24

Artikli 23 lõige 2

2.   Lõikega 1 ei piirata nõudeid, mis on kehtestatud makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides osalejate suhtes ühenduse õigusaktidega ning eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 1998 aasta direktiiviga 98/26/EÜ (6).

2.   Lõiget 1 ei kohaldata direktiivi 98/26/EÜ alusel määratud süsteemide suhtes ja see ei piira EKP ja EKPS asutamislepingu artikli 105 lõikes 2 ja EKPS põhikirja artiklis 22 sätestatud pädevust seoses juurdepääsuga maksesüsteemidele ja nende toimimisega.

Selgitus — vaata arvamuse punkte 9.2. ja 9.3

Muudatus 25

Artikkel 41

Liikmesriigid tagavad, et maksetehingut loetakse autoriseerituks ainult siis, kui maksja on nõus makseteenuse pakkujale adresseeritud vastava maksejuhisega.

Nõusolek seisneb makseteenuse pakkujale selge loa andmises sooritada maksetehing või järjestikused maksetehingud.

Kui selline nõusolek puudub, loetakse maksetehing autoriseerimata maksetehinguks.

Maksja võib maksetehingu autoriseerida enne või pärast maksetehingu sooritamist.

Liikmesriigid tagavad, et maksetehingut loetakse autoriseerituks ainult maksja nõusolekul makseteenuse pakkujale antud vastava maksejuhise korral.

Nõusolek seisneb makseteenuse pakkujale selge loa andmises teostada konkreetne maksetehing või konkreetsed järjestikused maksetehingud.

Nõusoleku võib tühistada kooskõlas makseteenuse pakkuja ja maksja vahel kokkulepitud tingimustega, kuid mitte hiljem kui maksekorraldusega nõustumuse hetkel või hetkel, mil maksekorraldus muutub tagasivõtmatuks artiklite 54 ja 56 kohaselt.

Kui selline nõusolek puudub või on see nõuetekohaselt tühistatud, loetakse maksetehing autoriseerimata maksetehinguks.

Maksja võib maksetehingu autoriseerida enne või pärast maksetehingu teostamist.

Selgitus — vaata arvamuse punkte 13.7 ja 13.10

Muudatus 26

Artikli 53 lõige 1

1.   Liikmesriigid tagavad, et maksja esitab tagasimaksetaotluse hiljemalt nelja nädala jooksul pärast seda, kui makseteenuse pakkuja on talle kõnealusest maksetehingust teatanud. [...]

1.   Liikmesriigid tagavad, et maksja esitab tagasimaksetaotluse hiljemalt kuue nädala jooksul alates vahendite debiteerimise kuupäevast. [...]

Selgitus — vaata arvamuse punkti 13.9

Muudatus 27

Artikli 54 lõige 2

2.   Elektrooniliselt algatatud maksetehingute korral teatab makseteenuse pakkuja makseteenuse kasutajale, et juhis on täitmiseks aktseptitud. Ta teeb seda põhjendamatu viivituseta ning igal juhul enne järgmise tööpäeva lõppu pärast aktseptimist lõike 1 alusel.

2.   Elektrooniliselt algatatud maksetehingute korral teatab makseteenuse pakkuja makseteenuse kasutajale, et juhisele on antud täitmise nõustumus. Ta teeb seda põhjendamatu viivituseta pärast maksekorralduse saamist ning igal juhul enne järgmise tööpäeva lõppu pärast nõustumust lõike 1 alusel

Selgitus — vaata arvamuse punkti 13.11

Muudatus 28

Artikli 65 lõike 1 esimene lõik

1.   Liikmesriigid tagavad, et makse saaja makseteenuse pakkuja tagab makse saajale raha olemasolu alates raha krediteerimisest makse saaja maksekontole.

1.   Liikmesriigid tagavad, et makse saajale makseteenuse pakkuja annab vahendid makse saaja käsutusse viivitamata pärast nende laekumist.

Selgitus — vaata arvamuse punkti 13.12

Muudatus 29

Artikli 66 lõige 1

[...] Kui kordumatuks tunnuseks määrati IBAN, on see ülimuslik makse saaja nime suhtes, kui nimi esitatakse lisaks. Makseteenuse pakkuja peaks siiski võimaluse korral kontrollima IBANi ja nime vastavust.

[...] Kui kordumatuks tunnuseks on määratud IBAN, on see ülimuslik mis tahes muu kordumatu tunnuse suhtes, sealhulgas makse saaja nime suhtes, kui vastav tunnus esitatakse lisaks IBANile. Makseteenuse pakkuja peaks siiski võimaluse korral kontrollima kordumatute tunnuste vastavust.

Selgitus — vaata arvamuse punkti 13.13

Muudatus 30

Artikli 77 lõige 1

Komisjoni abistab maksete komitee, edaspidi “komitee”, mis koosneb liikmesriikide esindajatest ja mille eesistujaks on komisjoni esindaja.

Komisjoni abistab maksete komitee, edaspidi “komitee”, mis koosneb liikmesriikide esindajatest ja EKP vaatlejatest ning mille eesistujaks on komisjoni esindaja.

Selgitus — vaata arvamuse punkti 10

Muudatus 31

Lisa

| (1) | Sularaha sissemakse maksekontole, mis on avatud kasutaja makseteenuse pakkuja või muu makseteenuse pakkuja juures, ning kõik maksekonto toimimiseks vajalikud toimingud. |
| --- | --- |

(1)

Sularaha sissemakse maksekontole, mis on avatud kasutaja makseteenuse pakkuja või muu makseteenuse pakkuja juures, ning kõik maksekonto toimimiseks vajalikud toimingud.

| (2) | Sularaha väljavõtmine maksekontolt, mis on avatud kasutaja makseteenuse pakkuja või muu makseteenuse pakkuja juures, ning kõik maksekonto toimimiseks vajalikud toimingud. |
| --- | --- |

(2)

Sularaha väljavõtmine maksekontolt, mis on avatud kasutaja makseteenuse pakkuja või muu makseteenuse pakkuja juures, ning kõik maksekonto toimimiseks vajalikud toimingud.

| (3) | Maksetehingu sooritamine, sealhulgas raha ülekandmine, kui raha hoitakse maksekontol kasutaja makseteenuse pakkuja või muu makseteenuse pakkuja juures:






  — | otsearvelduse sooritamine, sealhulgas üksik otsearveldus; |
| --- | --- | --- |

(3)

Maksetehingu sooritamine, sealhulgas raha ülekandmine, kui raha hoitakse maksekontol kasutaja makseteenuse pakkuja või muu makseteenuse pakkuja juures:

—

otsearvelduse sooritamine, sealhulgas üksik otsearveldus;

| — | maksetehingu sooritamine maksekaardi või muu samasuguse seadme abil; |
| --- | --- |

—

maksetehingu sooritamine maksekaardi või muu samasuguse seadme abil;

| — | kreeditkorralduse sooritamine, sealhulgas püsikorraldus. |
| --- | --- |

—

kreeditkorralduse sooritamine, sealhulgas püsikorraldus.

| (4) | Maksetehingu sooritamine, kui raha on makseteenuse kasutajale antud krediidiliinina kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga, millega muudetakse direktiivi 87/102/EMÜ liikmesriikide tarbijakrediiti käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, ja teiste kohaldatavate ühenduse õigusaktidega:






  — | otsearvelduse sooritamine, sealhulgas üksik otsearveldus; |
| --- | --- | --- |

(4)

Maksetehingu sooritamine, kui raha on makseteenuse kasutajale antud krediidiliinina kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga, millega muudetakse direktiivi 87/102/EMÜ liikmesriikide tarbijakrediiti käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, ja teiste kohaldatavate ühenduse õigusaktidega:

—

otsearvelduse sooritamine, sealhulgas üksik otsearveldus;

| — | maksetehingu sooritamine maksekaardi või muu samasuguse seadme abil; |
| --- | --- |

—

maksetehingu sooritamine maksekaardi või muu samasuguse seadme abil;

| — | kreeditkorralduse sooritamine, sealhulgas püsikorraldus. |
| --- | --- |

—

kreeditkorralduse sooritamine, sealhulgas püsikorraldus.

| (5) | Maksekaardi väljastamine, millega makseteenuse kasutaja saab raha üle kanda. |
| --- | --- |

(5)

Maksekaardi väljastamine, millega makseteenuse kasutaja saab raha üle kanda.

| (6) | Maksetehingu sooritamine, sealhulgas raha ülekandmine, kui makseteenuse pakkuja väljastab e-raha direktiivi 2000/46/EÜ tähenduses. |
| --- | --- |

(6)

Maksetehingu sooritamine, sealhulgas raha ülekandmine, kui makseteenuse pakkuja väljastab e-raha direktiivi 2000/46/EÜ tähenduses.

| (7) | Raha ülekandeteenused, mille puhul makseteenuse pakkuja võtab makseteenuse kasutajalt vastu sularaha, elektroonsel kujul edastatavat raha või e-raha ühel eesmärgil teha maksetehing ja kanda raha üle makse saajale. |
| --- | --- |

(7)

Raha ülekandeteenused, mille puhul makseteenuse pakkuja võtab makseteenuse kasutajalt vastu sularaha, elektroonsel kujul edastatavat raha või e-raha ühel eesmärgil teha maksetehing ja kanda raha üle makse saajale.

| (8) | Maksetehingu sooritamine sellise sidevahendi nagu mobiiltelefoni või muu digitaalse või IT-seadme abil, mille puhul telekommunikatsiooni- või IT-süsteemi või -võrku opereeriv teenuse pakkuja võimaldab maksta kauba või teenuse eest, mis ei ole digitaalne kaup ega elektrooniline sideteenus ning mida ei osutata kõnealuse seadme abil. |
| --- | --- |

(8)

Maksetehingu sooritamine sellise sidevahendi nagu mobiiltelefoni või muu digitaalse või IT-seadme abil, mille puhul telekommunikatsiooni- või IT-süsteemi või -võrku opereeriv teenuse pakkuja võimaldab maksta kauba või teenuse eest, mis ei ole digitaalne kaup ega elektrooniline sideteenus ning mida ei osutata kõnealuse seadme abil.

| (9) | Maksetehingu sooritamine sellise sidevahendi nagu mobiiltelefoni või muu digitaalse või IT-seadme abil,, mille puhul telekommunikatsiooni- või IT-süsteemi või -võrku opereeriv teenuse pakkuja lihtsalt korraldab kõnealuse seadme abil raha ülekandmise digitaalse kauba või pakutava elektroonilise sideteenuse eest, sekkumata muul moel pakutavasse teenusesse. |
| --- | --- |

(9)

Maksetehingu sooritamine sellise sidevahendi nagu mobiiltelefoni või muu digitaalse või IT-seadme abil,, mille puhul telekommunikatsiooni- või IT-süsteemi või -võrku opereeriv teenuse pakkuja lihtsalt korraldab kõnealuse seadme abil raha ülekandmise digitaalse kauba või pakutava elektroonilise sideteenuse eest, sekkumata muul moel pakutavasse teenusesse.

1.   Krediidiasutused direktiivi 2000/12/EÜ artikli 1 lõike 1 tähenduses, sealhulgas direktiivi 2000/46/EÜ artikli 1 lõike 3 punktis a määratletud elektronrahaasutused, võivad osutada järgmisi makseteenuseid:

| i) | sularaha hoiused arvelduskontol, mis on avatud kasutajale makseteenuse pakkuja või muu makseteenuse pakkuja juures, ning muu arvelduskonto haldamisega seotud tegevus. |
| --- | --- |

i)

sularaha hoiused arvelduskontol, mis on avatud kasutajale makseteenuse pakkuja või muu makseteenuse pakkuja juures, ning muu arvelduskonto haldamisega seotud tegevus.

| ii) | Sularaha väljavõtmine arvelduskontolt, mis on avatud kasutajale makseteenuse pakkuja või muu makseteenuse pakkuja juures, ning muu arvelduskonto haldamisega seotud tegevus. |
| --- | --- |

ii)

Sularaha väljavõtmine arvelduskontolt, mis on avatud kasutajale makseteenuse pakkuja või muu makseteenuse pakkuja juures, ning muu arvelduskonto haldamisega seotud tegevus.

| iii) | Maksetehingu teostamine, sealhulgas raha ülekandmine, kui raha hoitakse arvelduskontol kasutajale makseteenuse pakkuja või muu makseteenuse pakkuja juures:






  — | otsearvelduste teostamine, sealhulgas üksik otsearveldus; |
| --- | --- | --- |

iii)

Maksetehingu teostamine, sealhulgas raha ülekandmine, kui raha hoitakse arvelduskontol kasutajale makseteenuse pakkuja või muu makseteenuse pakkuja juures:

—

otsearvelduste teostamine, sealhulgas üksik otsearveldus;

| — | maksetehingute teostamine maksekaardi või muu samasuguse seadme abil; |
| --- | --- |

—

maksetehingute teostamine maksekaardi või muu samasuguse seadme abil;

| — | kreeditkorralduste teostamine, sealhulgas püsikorraldused. |
| --- | --- |

—

kreeditkorralduste teostamine, sealhulgas püsikorraldused.

| iv) | Maksetehingu teostamine, sealhulgas raha ülekandmine, kui makseteenuse pakkuja emiteerib e-raha, mis on määratletud direktiivi 2000/46/EÜ artikli 1 lõike 3 punktis b. |
| --- | --- |

iv)

Maksetehingu teostamine, sealhulgas raha ülekandmine, kui makseteenuse pakkuja emiteerib e-raha, mis on määratletud direktiivi 2000/46/EÜ artikli 1 lõike 3 punktis b.

2.   Krediidiasutused direktiivi 2000/12/EÜ artikli 1 lõike 1 tähenduses, v.a direktiivi 2000/46/EÜ artikli 1 lõike 3 punktis a määratletud elektronrahaasutused, võivad osutada järgmisi makseteenuseid:

| i) | maksetehingu teostamine, kui raha on makseteenuse kasutajale antud krediidiliinina kooskõlas nõukogu 22. detsembri 1986 direktiiviga 87/102/EMÜ liikmesriikide tarbijakrediiti käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (7), ja teiste kohaldatavate ühenduse õigusaktidega:






  — | otsearvelduste teostamine, sealhulgas üksik otsearveldus; |
| --- | --- | --- |

i)

maksetehingu teostamine, kui raha on makseteenuse kasutajale antud krediidiliinina kooskõlas nõukogu 22. detsembri 1986 direktiiviga 87/102/EMÜ liikmesriikide tarbijakrediiti käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (7), ja teiste kohaldatavate ühenduse õigusaktidega:

—

otsearvelduste teostamine, sealhulgas üksik otsearveldus;

| — | maksetehingute teostamine maksekaardi või muu samasuguse seadme abil; |
| --- | --- |

—

maksetehingute teostamine maksekaardi või muu samasuguse seadme abil;

| — | kreeditkorralduste teostamine, sealhulgas püsikorraldused. |
| --- | --- |

—

kreeditkorralduste teostamine, sealhulgas püsikorraldused.

3.   Krediidiasutused direktiivi 2000/12/EÜ artikli 1 lõike 1 tähenduses, sealhulgas direktiivi 2000/46/EÜ artikli 1 lõike 3 punktis a määratletud elektronrahaasutused, ja maksevahendajad võivad osutada järgmisi makseteenuseid:

| i) | maksekaartide väljastamine, millega makseteenuse kasutaja saab raha üle kanda; kaardivaldaja konto peab olema krediidiasutuses. |
| --- | --- |

i)

maksekaartide väljastamine, millega makseteenuse kasutaja saab raha üle kanda; kaardivaldaja konto peab olema krediidiasutuses.

| ii) | Raha ülekandeteenused, mille puhul makseteenuse pakkuja võtab makseteenuse kasutajalt vastu pangatähti ja münte, virtuaalset raha või e-raha ainsal eesmärgil teha maksetehing ja kanda raha üle makse saajale. |
| --- | --- |

ii)

Raha ülekandeteenused, mille puhul makseteenuse pakkuja võtab makseteenuse kasutajalt vastu pangatähti ja münte, virtuaalset raha või e-raha ainsal eesmärgil teha maksetehing ja kanda raha üle makse saajale.

Selgitus — vaata arvamuse punkte 6.2. ja 11.3

---

(1)  Lisas esitatud redaktsioonilised settepanekud põhinevad ettepandud direktiivil ja käsitlevad üksnes EKP arvamust kajastavaid muudatusi.

(2)  Kursiivis kiri osutab EKP väljajätmisettepanekule.

(3)  Rõhutatud kiri osutab EKP ettepanekule lisada uus tekst.

(4)  EÜT L 166, 11.6.1998, lk 45.

(5)  EÜT L 125, 5.5.2001, lk 15.

(6)  EÜT L 166, 11.6.1998, lk 45.

(7)  EÜT L 42, 12.2.1987, lk 87. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 98/7/EÜ (EÜT L 101, 1.4.1998, lk 17).

---