# Eiropas Savienības C 116/2006

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 116 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 49. sējums2006. gada 17. maijs |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 116

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

49. sējums2006. gada 17. maijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Komisija |
| 2006/C 116/1 | Euro maiņas kurss | 1 |
| 2006/C 116/2 | Valsts atbalsts — Itālija — Valsts atbalsta Nr. C 11/2006 (ex N 127/2005) — Balasta izmaksas komunālo pakalpojumu uzņēmumiem (municipalizzate) — Uzaicinājums iesniegt komentārus saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu (
  1
  ) | 2 |
| 2006/C 116/3 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4195 — Inchcape/Lind) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 7 |
| | Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs |
| 2006/C 116/4 | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Padomes Pamatlēmumam par informācijas apmaiņu saskaņā ar pieejamības principu (COM(2005) 490 galīgā redakcija) | 8 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Komisija

2006/C 116/1

Euro maiņas kurss

1

2006/C 116/2

Valsts atbalsts — Itālija — Valsts atbalsta Nr. C 11/2006 (ex N 127/2005) — Balasta izmaksas komunālo pakalpojumu uzņēmumiem (municipalizzate) — Uzaicinājums iesniegt komentārus saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu (
  1
  )

1

2

2006/C 116/3

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4195 — Inchcape/Lind) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

7

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs

2006/C 116/4

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Padomes Pamatlēmumam par informācijas apmaiņu saskaņā ar pieejamības principu (COM(2005) 490 galīgā redakcija)

8

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Komisija

| 17.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 116/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 116/1

---

Euro maiņas kurss (1)

2006. gada 16. maijs

(2006/C 116/01)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2817 |
| JPY | Japānas jēna | 141,33 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4558 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,68110 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,3985 |
| CHF | Šveices franks | 1,5525 |
| ISK | Islandes krona | 91,13 |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,8360 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CYP | Kipras mārciņa | 0,5751 |
| CZK | Čehijas krona | 28,312 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 262,83 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6960 |
| MTL | Maltas lira | 0,4293 |
| PLN | Polijas zlots | 3,9110 |
| RON | Rumānijas leja | 3,5209 |
| SIT | Slovēnijas tolērs | 239,65 |
| SKK | Slovākijas krona | 37,540 |
| TRY | Turcijas lira | 1,8580 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6822 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4263 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,9375 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 2,0625 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0218 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 211,21 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 8,1821 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 10,2728 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,2698 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 11 810,87 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,617 |
| PHP | Filipīnu peso | 67,110 |
| RUB | Krievijas rublis | 34,6280 |
| THB | Taizemes bats | 48,893 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2817

JPY

Japānas jēna

141,33

DKK

Dānijas krona

7,4558

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,68110

SEK

Zviedrijas krona

9,3985

CHF

Šveices franks

1,5525

ISK

Islandes krona

91,13

NOK

Norvēģijas krona

7,8360

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CYP

Kipras mārciņa

0,5751

CZK

Čehijas krona

28,312

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

262,83

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6960

MTL

Maltas lira

0,4293

PLN

Polijas zlots

3,9110

RON

Rumānijas leja

3,5209

SIT

Slovēnijas tolērs

239,65

SKK

Slovākijas krona

37,540

TRY

Turcijas lira

1,8580

AUD

Austrālijas dolārs

1,6822

CAD

Kanādas dolārs

1,4263

HKD

Hongkongas dolārs

9,9375

NZD

Jaunzēlandes dolārs

2,0625

SGD

Singapūras dolārs

2,0218

KRW

Dienvidkorejas vons

1 211,21

ZAR

Dienvidāfrikas rands

8,1821

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

10,2728

HRK

Horvātijas kuna

7,2698

IDR

Indonēzijas rūpija

11 810,87

MYR

Malaizijas ringits

4,617

PHP

Filipīnu peso

67,110

RUB

Krievijas rublis

34,6280

THB

Taizemes bats

48,893

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 17.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 116/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 116/2

---

VALSTS ATBALSTS — ITĀLIJA

Valsts atbalsta Nr. C 11/2006 (ex N 127/2005) — Balasta izmaksas komunālo pakalpojumu uzņēmumiem (“municipalizzate”)

Uzaicinājums iesniegt komentārus saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu

(2006/C 116/02)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

Komisija ar 2006. gada 4. aprīļa vēstuli, kas autentiskajā valodā pievienota šim kopsavilkumam, paziņoja Itālijai savu lēmumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz iepriekšminēto atbalstu.

Mēneša laikā pēc šā kopsavilkuma un tam pievienotās vēstules publicēšanas ieinteresētās personas var iesniegt savus apsvērumus par atbalstu, attiecībā uz kuru Komisija uzsāk procedūru, nosūtot tos uz šādu adresi:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| B-1049 Brussels |
| e-pasts: Stateaidgreffe@cec.eu.int |
| Faksa Nr.: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

B-1049 Brussels

e-pasts: Stateaidgreffe@cec.eu.int

Faksa Nr.: (32-2) 296 12 42

Šie apsvērumi tiks paziņoti Itālijai. Ieinteresētā puse, kas iesniedz piezīmes, var rakstveidā pieprasīt savas identitātes neizpaušanu, norādot pieprasījuma iemeslus.

KOPSAVILKUMS

Ar šo pasākumu Itālija ir paredzējusi atmaksāt vietējiem komunālo pakalpojumu uzņēmumiem enerģijas sektorā (tā saucamajiem “municipalizzate” balasta izmaksas, kas radušās enerģētikas sektora liberalizācijas procesa laikā. Minētais pasākums ir līdzīgs vairākiem iepriekšējiem gadījumiem, jo īpaši citiem balasta izmaksu gadījumiem Itālijā (1).

Pasākums ir 16,3 miljonu euro dotācija uzņēmumam AEM Torino, kas ir vienīgais “municipalizzata”, kas var saņemt šāda veida atbalstu.

AEM Torino ir to “municipalizzata” skaitā, kas ir saņēmuši iepriekšējo atbalstu, ko Komisija uzskatīja par nelikumīgu un neatbilstošu (2).

Atbalsta atgūšanas process nav pabeigts un “municipalizzata”, kā arī AEM Torino joprojām ir jāatmaksā saņemtais atbalsts.

Komisijas novērtējumā par pasākumu ir secināts, ka AEM Torino atmaksājamo balasta izmaksu aprēķina metodoloģija ir pareiza un atbilstīga Komisijas noteiktajai metodoloģijai, kas piemērota citos līdzīgos gadījumos (3).

Taču, ņemot vērā, ka balasta izmaksas nevar summēt ar citu atbalstu un, ņemot vērā, ka atbalsta saņēmējs iepriekš saņēma nelikumīgu un neatbilstošu atbalstu, Komisija nevar kontrolēt divu veidu atbalsta sekas.

Turklāt Komisija lūdza Itālijai uzņemties saistības, piemērojot spriedumu Deggendorf lietā, un nepiešķirt jaunu atbalstu pirms nav atmaksāts iepriekšējais. Itālija ir apņēmusies šādi rīkoties.

Šajos apstākļos Komisija nolemj uzsākt procedūru saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu.

VĒSTULES TEKSTS

“PROCEDIMENTO

| 1. | Le autorità italiane hanno notificato alla Commissione le misure di cui all'oggetto con lettera del 21 marzo 2005. La Commissione ha richiesto ulteriori informazioni con lettera del 4 maggio 2005. L'Italia ha inviato le informazioni richieste il 27 giugno 2005 e il 5 luglio 2005. La Commissione ha richiesto ulteriori informazioni il 19 luglio 2005 e inviato un sollecito all'Italia il 22 settembre 2005. L'Italia ha risposto il 3 ottobre 2005. La Commissione ha inviato una nuova nota all'Italia il 14 novembre 2005. L'Italia ha risposto a quest'ultima nota il 1o febbraio 2006. |
| --- | --- |

1.

Le autorità italiane hanno notificato alla Commissione le misure di cui all'oggetto con lettera del 21 marzo 2005. La Commissione ha richiesto ulteriori informazioni con lettera del 4 maggio 2005. L'Italia ha inviato le informazioni richieste il 27 giugno 2005 e il 5 luglio 2005. La Commissione ha richiesto ulteriori informazioni il 19 luglio 2005 e inviato un sollecito all'Italia il 22 settembre 2005. L'Italia ha risposto il 3 ottobre 2005. La Commissione ha inviato una nuova nota all'Italia il 14 novembre 2005. L'Italia ha risposto a quest'ultima nota il 1o febbraio 2006.

| 2. | Il lungo scambio di note può essere spiegato in primo luogo dalla necessità di ulteriori chiarimenti per la determinazione della metodologia di calcolo degli stranded costs, e in seguito dai problemi di cumulo che sono sorti. |
| --- | --- |

2.

Il lungo scambio di note può essere spiegato in primo luogo dalla necessità di ulteriori chiarimenti per la determinazione della metodologia di calcolo degli stranded costs, e in seguito dai problemi di cumulo che sono sorti.

BASE GIURIDICA

| 3. | La direttiva 96/92/CE ha dato inizio alla liberalizzazione del settore dell'energia. La Commissione ha riconosciuto che la transizione da una situazione di assenza di competizione ad un settore dell'energia liberalizzato può prevedere costi specifici per quelle società che sono state indotte ad investimenti in impianti per la produzione di energia elettrica non economici (4). |
| --- | --- |

3.

La direttiva 96/92/CE ha dato inizio alla liberalizzazione del settore dell'energia. La Commissione ha riconosciuto che la transizione da una situazione di assenza di competizione ad un settore dell'energia liberalizzato può prevedere costi specifici per quelle società che sono state indotte ad investimenti in impianti per la produzione di energia elettrica non economici (4).

| 4. | La base giuridica per la misura è basata sui seguenti atti:






  — | Decreto legislativo n. 79/99; |
| --- | --- | --- |

4.

La base giuridica per la misura è basata sui seguenti atti:

—

Decreto legislativo n. 79/99;

| — | Decreto ministeriale del 26.1.2000; |
| --- | --- |

—

Decreto ministeriale del 26.1.2000;

| — | Decreto ministeriale del 17.4.2001; |
| --- | --- |

—

Decreto ministeriale del 17.4.2001;

| — | Decreto legge n. 25 del 18.2.2003, convertito in Legge 17.4.2003, n. 83; |
| --- | --- |

—

Decreto legge n. 25 del 18.2.2003, convertito in Legge 17.4.2003, n. 83;

| — | Decreto ministeriale del 6.8.2004; |
| --- | --- |

—

Decreto ministeriale del 6.8.2004;

| — | Decreto ministeriale del 10.3.2005 che fissa i costi non recuperabili (stranded costs) per AEM Torino. Il decreto contiene una clausola sospensiva all'articolo 3, paragrafo 2. |
| --- | --- |

—

Decreto ministeriale del 10.3.2005 che fissa i costi non recuperabili (stranded costs) per AEM Torino. Il decreto contiene una clausola sospensiva all'articolo 3, paragrafo 2.

DESCRIZIONE DELLA MISURA

| 5. | La Commissione ha già approvato aiuti per i costi non recuperabili nel settore dell'energia in Italia (5). La decisione ha escluso le cosiddette aziende municipalizzate, di proprietà o ex proprietà degli enti locali. |
| --- | --- |

5.

La Commissione ha già approvato aiuti per i costi non recuperabili nel settore dell'energia in Italia (5). La decisione ha escluso le cosiddette aziende municipalizzate, di proprietà o ex proprietà degli enti locali.

| 6. | La base giuridica, il sistema di finanziamento e la metodologia utilizzata dalle autorità italiane per la determinazione dei costi non recuperabili in questo caso sono identici al caso di cui sopra. I calcoli effettuati secondo tale metodologia sono stati basati, per ciascun impianto, sulle due condizioni seguenti:






  — | Gli investimenti ammissibili sono stati effettuati prima del 19 febbraio 1997. |
| --- | --- | --- |

6.

La base giuridica, il sistema di finanziamento e la metodologia utilizzata dalle autorità italiane per la determinazione dei costi non recuperabili in questo caso sono identici al caso di cui sopra. I calcoli effettuati secondo tale metodologia sono stati basati, per ciascun impianto, sulle due condizioni seguenti:

—

Gli investimenti ammissibili sono stati effettuati prima del 19 febbraio 1997.

| — | I costi riferiti ad obblighi contrattuali e investimenti nell'ambito dello stesso gruppo sono stati esclusi. |
| --- | --- |

—

I costi riferiti ad obblighi contrattuali e investimenti nell'ambito dello stesso gruppo sono stati esclusi.

| 7. | Inoltre, la metodologia tiene conto dei certificati verdi. |
| --- | --- |

7.

Inoltre, la metodologia tiene conto dei certificati verdi.

| 8. | I calcoli effettuati dalle autorità italiane per tutte le aziende municipalizzate dimostrano che solo per un'azienda i calcoli sono stati positivi, cioè AEM Torino.
  Tabella 1: calcolo dell'importo | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Totale |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AEM Torino | 1 675 | 4 829 | 5 273 | 4 560 | 16 338 |
| Cifre in milioni di euro. |

8.

I calcoli effettuati dalle autorità italiane per tutte le aziende municipalizzate dimostrano che solo per un'azienda i calcoli sono stati positivi, cioè AEM Torino.

Tabella 1: calcolo dell'importo

2000

2001

2002

2003

Totale

AEM Torino

1 675

4 829

5 273

4 560

16 338

Cifre in milioni di euro.

| 9. | L'aiuto sarà accordato sotto forma di sovvenzioni. Ammonterà a 16 338 000 milioni di euro. |
| --- | --- |

9.

L'aiuto sarà accordato sotto forma di sovvenzioni. Ammonterà a 16 338 000 milioni di euro.

| 10. | L'Italia presenterà una relazione annuale sull'attuazione della misura. |
| --- | --- |

10.

L'Italia presenterà una relazione annuale sull'attuazione della misura.

| 11. | L'Italia indica che la misura non può essere cumulabile con altri aiuti. |
| --- | --- |

11.

L'Italia indica che la misura non può essere cumulabile con altri aiuti.

CUMULO E PROCEDURA DEGGENDORF

| 12. | Il 5 giugno 2002 la Commissione ha preso una decisione negativa relativa agli aiuti di Stato accordati dall'Italia alle aziende municipalizzate italiane (imprese di servizi pubblici di proprietà di enti locali, qui di seguito indicate come “municipalizzate”) sotto forma di esenzioni dalle tasse e prestiti agevolati ad imprese di servizi pubblici, a prevalente capitale pubblico (6) (Aiuto di Stato C 27/99, ex NN 69/98). |
| --- | --- |

12.

Il 5 giugno 2002 la Commissione ha preso una decisione negativa relativa agli aiuti di Stato accordati dall'Italia alle aziende municipalizzate italiane (imprese di servizi pubblici di proprietà di enti locali, qui di seguito indicate come “municipalizzate”) sotto forma di esenzioni dalle tasse e prestiti agevolati ad imprese di servizi pubblici, a prevalente capitale pubblico (6) (Aiuto di Stato C 27/99, ex NN 69/98).

| 13. | La Commissione, nella sua decisione, ha dichiarato che siffatti regimi non notificati sono incompatibili ed illegittimi ed ha imposto allo Stato italiano di recuperare gli importi eventualmente erogati nel quadro dei regimi suddetti (7). |
| --- | --- |

13.

La Commissione, nella sua decisione, ha dichiarato che siffatti regimi non notificati sono incompatibili ed illegittimi ed ha imposto allo Stato italiano di recuperare gli importi eventualmente erogati nel quadro dei regimi suddetti (7).

| 14. | La procedura di recupero è stata molto lenta. L'Italia ha adottato la Legge 18 aprile 2005, n. 62, il cui articolo 27 prevede il recupero degli aiuti accordati alle municipalizzate, secondo la decisione della Commissione. Tuttavia, ai beneficiari è consentito di rimborsare a rate, su un periodo di 24 mesi. Tale norma è stata applicata con una decisione presa dall'Agenzia delle Entrate il 1o giugno 2005. |
| --- | --- |

14.

La procedura di recupero è stata molto lenta. L'Italia ha adottato la Legge 18 aprile 2005, n. 62, il cui articolo 27 prevede il recupero degli aiuti accordati alle municipalizzate, secondo la decisione della Commissione. Tuttavia, ai beneficiari è consentito di rimborsare a rate, su un periodo di 24 mesi. Tale norma è stata applicata con una decisione presa dall'Agenzia delle Entrate il 1o giugno 2005.

| 15. | AEM Torino è una delle cosiddette “aziende municipalizzate” ed è attiva in particolare nel settore dell'energia. Sulla base di quanto indicato nel suo intervento nel caso T 297/02 Acea c. Commissione essa ha beneficiato degli aiuti di cui alla decisione della Commissione del 5 giugno 2002, sia godendo delle esenzioni fiscali negli anni 1997, 1998 e 1999, sia ferendo dei prestiti agevolati. AEM Torino ha fornito le informazioni previste dalle procedure ordinarie di valutazione e riscossione delle imposte, in seguito alla decisione dell'Agenzia delle Entrate. AEM Torino dovrebbe pagare la somma accertata di aiuti illegali entro 60 giorni dalla comunicazione dei risultati della valutazione che, secondo le informazioni inviate dalle autorità italiane, dovrebbe essere stata notificata dall'Agenzia delle Entrate non più tardi dell'11 gennaio 2006. |
| --- | --- |

15.

AEM Torino è una delle cosiddette “aziende municipalizzate” ed è attiva in particolare nel settore dell'energia. Sulla base di quanto indicato nel suo intervento nel caso T 297/02 Acea c. Commissione essa ha beneficiato degli aiuti di cui alla decisione della Commissione del 5 giugno 2002, sia godendo delle esenzioni fiscali negli anni 1997, 1998 e 1999, sia ferendo dei prestiti agevolati. AEM Torino ha fornito le informazioni previste dalle procedure ordinarie di valutazione e riscossione delle imposte, in seguito alla decisione dell'Agenzia delle Entrate. AEM Torino dovrebbe pagare la somma accertata di aiuti illegali entro 60 giorni dalla comunicazione dei risultati della valutazione che, secondo le informazioni inviate dalle autorità italiane, dovrebbe essere stata notificata dall'Agenzia delle Entrate non più tardi dell'11 gennaio 2006.

| 16. | Secondo le informazioni inviate dalle autorità italiane AEM Torino invece non avrebbe beneficiato di prestiti da parte della Cassa Depositi e Prestiti. |
| --- | --- |

16.

Secondo le informazioni inviate dalle autorità italiane AEM Torino invece non avrebbe beneficiato di prestiti da parte della Cassa Depositi e Prestiti.

| 17. | La procedura di recupero, nella sua forma attuale, rischia di non essere immediata ed efficace come dovrebbe essere in base all'articolo 14, paragrafo 3, del regolamento n. 659/1999. |
| --- | --- |

17.

La procedura di recupero, nella sua forma attuale, rischia di non essere immediata ed efficace come dovrebbe essere in base all'articolo 14, paragrafo 3, del regolamento n. 659/1999.

| 18. | Per il recupero possono essere necessari fino a 24 mesi. Non è chiaro se gli interessi saranno inclusi nel calcolo delle somme da recuperare. |
| --- | --- |

18.

Per il recupero possono essere necessari fino a 24 mesi. Non è chiaro se gli interessi saranno inclusi nel calcolo delle somme da recuperare.

| 19. | Inoltre, nessun aiuto è stato recuperato fino ad ora. L'Italia non è in grado di assicurare in che data avrà luogo il recupero, né se esso sarà completo o incompleto (senza interessi) e in varie rate (durante i 24 mesi). |
| --- | --- |

19.

Inoltre, nessun aiuto è stato recuperato fino ad ora. L'Italia non è in grado di assicurare in che data avrà luogo il recupero, né se esso sarà completo o incompleto (senza interessi) e in varie rate (durante i 24 mesi).

| 20. | Poiché la Commissione non può controllare il cumulo tra gli aiuti illegali ricevuti in passato secondo il programma italiano per le municipalizzate e i nuovi aiuti in esame, è stato chiesto all'Italia di assicurare che tale effetto sia evitato prendendo l'impegno di pagare l'aiuto per i costi non recuperabili solo dopo il recupero delle somme versate illegalmente. L'Italia ha rifiutato. |
| --- | --- |

20.

Poiché la Commissione non può controllare il cumulo tra gli aiuti illegali ricevuti in passato secondo il programma italiano per le municipalizzate e i nuovi aiuti in esame, è stato chiesto all'Italia di assicurare che tale effetto sia evitato prendendo l'impegno di pagare l'aiuto per i costi non recuperabili solo dopo il recupero delle somme versate illegalmente. L'Italia ha rifiutato.

VALUTAZIONE

Legittimità dell'aiuto

| 21. | Le autorità italiane hanno notificato la misura, secondo le condizioni fissate all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE. La misura contiene una clausola sospensiva. |
| --- | --- |

21.

Le autorità italiane hanno notificato la misura, secondo le condizioni fissate all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE. La misura contiene una clausola sospensiva.

Sussistenza di un aiuto

| 22. | La misura riguarda le risorse statali. È selettiva e va a profitto di una sola impresa. La società è attiva in un settore — il mercato dell'elettricità — dove sono presenti notevoli scambi commerciali. La misura falsa o minaccia di falsare la concorrenza. Tutte le condizioni per l'esistenza di un aiuto fissate all'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE sono rispettate. |
| --- | --- |

22.

La misura riguarda le risorse statali. È selettiva e va a profitto di una sola impresa. La società è attiva in un settore — il mercato dell'elettricità — dove sono presenti notevoli scambi commerciali. La misura falsa o minaccia di falsare la concorrenza. Tutte le condizioni per l'esistenza di un aiuto fissate all'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE sono rispettate.

Compatibilità

| 23. | La Commissione ha analizzato la compatibilità della misura con le norme relative agli aiuti di Stato alla luce della comunicazione della Commissione relativa alla metodologia per analizzare gli aiuti di Stato collegati ai costi non recuperabili (8) (in seguito denominata “la metodologia”). |
| --- | --- |

23.

La Commissione ha analizzato la compatibilità della misura con le norme relative agli aiuti di Stato alla luce della comunicazione della Commissione relativa alla metodologia per analizzare gli aiuti di Stato collegati ai costi non recuperabili (8) (in seguito denominata “la metodologia”).

| 24. | Anzitutto, il paragrafo 3 della comunicazione definisce nel dettaglio la natura dei costi non recuperabili quali impegni e garanzie di gestione che non possono più essere adempiuti a causa delle disposizioni della direttiva 96/92/CE del 19 dicembre 1996. |
| --- | --- |

24.

Anzitutto, il paragrafo 3 della comunicazione definisce nel dettaglio la natura dei costi non recuperabili quali impegni e garanzie di gestione che non possono più essere adempiuti a causa delle disposizioni della direttiva 96/92/CE del 19 dicembre 1996.

| 25. | I costi afferenti alla costruzione di impianti di generazione antieconomici nel periodo precedente la liberalizzazione del mercato corrispondono ad una categoria tipica di costi non recuperabili. La Commissione ha esaminato e autorizzato una serie di casi rientranti in questa fattispecie (9). |
| --- | --- |

25.

I costi afferenti alla costruzione di impianti di generazione antieconomici nel periodo precedente la liberalizzazione del mercato corrispondono ad una categoria tipica di costi non recuperabili. La Commissione ha esaminato e autorizzato una serie di casi rientranti in questa fattispecie (9).

| 26. | I costi non recuperabili previsti dal regime rientrano quindi nella definizione di cui al paragrafo 3 della comunicazione della Commissione. |
| --- | --- |

26.

I costi non recuperabili previsti dal regime rientrano quindi nella definizione di cui al paragrafo 3 della comunicazione della Commissione.

| 27. | La Commissione prende nota dei seguenti aspetti:






  (a) | Gli impianti in questione sono stati costruiti prima del 19 febbraio 1997. |
| --- | --- | --- |

27.

La Commissione prende nota dei seguenti aspetti:

(a)

Gli impianti in questione sono stati costruiti prima del 19 febbraio 1997.

| (b) | Le garanzie di gestione che hanno reso possibile la costruzione di detti impianti trovano fondamento nelle disposizioni giuridiche e contrattuali da cui risultano — debitamente accertate dall'autorità nazionale di regolamentazione su richiesta del governo italiano — e nel contesto regolamentare in cui si iscrivevano al momento della loro assunzione (Decreto legislativo n. 79/99). |
| --- | --- |

(b)

Le garanzie di gestione che hanno reso possibile la costruzione di detti impianti trovano fondamento nelle disposizioni giuridiche e contrattuali da cui risultano — debitamente accertate dall'autorità nazionale di regolamentazione su richiesta del governo italiano — e nel contesto regolamentare in cui si iscrivevano al momento della loro assunzione (Decreto legislativo n. 79/99).

| (c) | Gli investimenti richiesti sono notevoli e comportano forti perdite. Tutto ciò è stato controllato dalle autorità italiane individualmente per ciascuna società. Le società che non sono state interessate in modo significativo non hanno avuto diritto alla compensazione. La valutazione d'impatto dei costi non recuperabili è stata valutata a livello dei gruppi consolidati. |
| --- | --- |

(c)

Gli investimenti richiesti sono notevoli e comportano forti perdite. Tutto ciò è stato controllato dalle autorità italiane individualmente per ciascuna società. Le società che non sono state interessate in modo significativo non hanno avuto diritto alla compensazione. La valutazione d'impatto dei costi non recuperabili è stata valutata a livello dei gruppi consolidati.

| (d) | Gli investimenti effettuati dai beneficiari sono irrevocabili. Infatti, non c'è altro modo di recuperare un investimento in un impianto di generazione di energia che di farlo funzionare o di venderlo a un prezzo che non superi il reddito che l'impianto può generare vendendo l'elettricità sul mercato. |
| --- | --- |

(d)

Gli investimenti effettuati dai beneficiari sono irrevocabili. Infatti, non c'è altro modo di recuperare un investimento in un impianto di generazione di energia che di farlo funzionare o di venderlo a un prezzo che non superi il reddito che l'impianto può generare vendendo l'elettricità sul mercato.

| (e) | I costi non recuperabili sono collegati agli investimenti in impianti inefficienti. Non sono collegati ad accordi tra le due parti. È quindi irrilevante in questo caso specifico controllare se i costi non recuperabili derivano da garanzie che legano due società appartenenti allo stesso gruppo. |
| --- | --- |

(e)

I costi non recuperabili sono collegati agli investimenti in impianti inefficienti. Non sono collegati ad accordi tra le due parti. È quindi irrilevante in questo caso specifico controllare se i costi non recuperabili derivano da garanzie che legano due società appartenenti allo stesso gruppo.

| (f) | I costi non recuperabili sono costi economici corrispondenti alla realtà delle somme investite, pagate o da pagare in virtù di impegni o garanzie esplicite. La formula di calcolo esclude valutazioni forfettarie e i parametri rispecchiano le variabili economiche e la loro evoluzione nel tempo. |
| --- | --- |

(f)

I costi non recuperabili sono costi economici corrispondenti alla realtà delle somme investite, pagate o da pagare in virtù di impegni o garanzie esplicite. La formula di calcolo esclude valutazioni forfettarie e i parametri rispecchiano le variabili economiche e la loro evoluzione nel tempo.

| (g) | I costi non recuperabili devono essere al netto dei proventi, utili o plusvalenze connessi agli impegni o garanzie da cui risultano. |
| --- | --- |

(g)

I costi non recuperabili devono essere al netto dei proventi, utili o plusvalenze connessi agli impegni o garanzie da cui risultano.

| (h) | I costi non recuperabili sono valutati al netto di qualsiasi aiuto versato o da versare in relazione agli impianti cui si riferiscono. |
| --- | --- |

(h)

I costi non recuperabili sono valutati al netto di qualsiasi aiuto versato o da versare in relazione agli impianti cui si riferiscono.

| (i) | I costi non recuperabili tengono conto dell'andamento effettivo nel tempo delle condizioni economiche e concorrenziali. In realtà, il valore delle reintegrazioni effettive per i costi non recuperabili collegati a impianti di produzione è dato dalla differenza fra il totale dei costi di produzione (variabili e fissi) e i ricavi ottenuti dall'energia elettrica ceduta al mercato, ed è pertanto indicizzato direttamente sui prezzi dell'elettricità. |
| --- | --- |

(i)

I costi non recuperabili tengono conto dell'andamento effettivo nel tempo delle condizioni economiche e concorrenziali. In realtà, il valore delle reintegrazioni effettive per i costi non recuperabili collegati a impianti di produzione è dato dalla differenza fra il totale dei costi di produzione (variabili e fissi) e i ricavi ottenuti dall'energia elettrica ceduta al mercato, ed è pertanto indicizzato direttamente sui prezzi dell'elettricità.

| (j) | Gli investimenti non sono stati completamente ammortizzati prima della liberalizzazione del mercato indotta dal recepimento della direttiva 96/92/CE. |
| --- | --- |

(j)

Gli investimenti non sono stati completamente ammortizzati prima della liberalizzazione del mercato indotta dal recepimento della direttiva 96/92/CE.

| (k) | Le compensazioni non superano il minimo necessario atto a consentire alle imprese interessate di continuare a onorare o a far rispettare i passati impegni o garanzie. È pratica costante della Commissione nei casi di costi non recuperabili relativi a impianti antieconomici, considerare che le compensazioni debbano calcolarsi per differenza fra i costi inevitabili di esercizio dell'impianto e la parte dei ricavi da quello realizzati che può essere utilizzata a copertura dei costi inevitabili, ovvero i ricavi al netto dei costi evitabili di impianto. |
| --- | --- |

(k)

Le compensazioni non superano il minimo necessario atto a consentire alle imprese interessate di continuare a onorare o a far rispettare i passati impegni o garanzie. È pratica costante della Commissione nei casi di costi non recuperabili relativi a impianti antieconomici, considerare che le compensazioni debbano calcolarsi per differenza fra i costi inevitabili di esercizio dell'impianto e la parte dei ricavi da quello realizzati che può essere utilizzata a copertura dei costi inevitabili, ovvero i ricavi al netto dei costi evitabili di impianto.

| 28. | I costi considerati per compensazione sono limitati al 31.12.2003. Si tratta di una durata più breve rispetto a quella permessa dalla comunicazione della Commissione (fino al 2003 invece del 2006). La misura è conforme ai punti da 3.1 a 3.12 della metodologia. I costi non recuperabili interessati sono quindi ammissibili. |
| --- | --- |

28.

I costi considerati per compensazione sono limitati al 31.12.2003. Si tratta di una durata più breve rispetto a quella permessa dalla comunicazione della Commissione (fino al 2003 invece del 2006). La misura è conforme ai punti da 3.1 a 3.12 della metodologia. I costi non recuperabili interessati sono quindi ammissibili.

| 29. | La Commissione prende nota dei seguenti punti per quanto riguarda le compensazioni che saranno versate:






  (a) | L'ammontare massimo delle compensazioni è stato calcolato sulla base di impianti chiaramente determinati e isolati. Le compensazioni effettivamente versate non supereranno questo importo massimo. |
| --- | --- | --- |

29.

La Commissione prende nota dei seguenti punti per quanto riguarda le compensazioni che saranno versate:

(a)

L'ammontare massimo delle compensazioni è stato calcolato sulla base di impianti chiaramente determinati e isolati. Le compensazioni effettivamente versate non supereranno questo importo massimo.

| (b) | È stato tenuto conto dello sviluppo della concorrenza. In particolare, la formula per il calcolo delle compensazioni è direttamente legata ai prezzi dell'energia elettrica effettivi in tutto il periodo considerato (2000-2003). La Commissione ritiene che i prezzi considerati in queste formule sono compatibili con la necessità di non scoraggiare nuovi ingressi. |
| --- | --- |

(b)

È stato tenuto conto dello sviluppo della concorrenza. In particolare, la formula per il calcolo delle compensazioni è direttamente legata ai prezzi dell'energia elettrica effettivi in tutto il periodo considerato (2000-2003). La Commissione ritiene che i prezzi considerati in queste formule sono compatibili con la necessità di non scoraggiare nuovi ingressi.

| (c) | L'Italia si è impegnata a fornire una relazione annuale sull'applicazione di questo caso. |
| --- | --- |

(c)

L'Italia si è impegnata a fornire una relazione annuale sull'applicazione di questo caso.

| (d) | Sebbene il sistema italiano non presenti carattere di degressività, il requisito non è obbligatorio. |
| --- | --- |

(d)

Sebbene il sistema italiano non presenti carattere di degressività, il requisito non è obbligatorio.

| (e) | L'importo massimo degli aiuti che possono essere versati a un'impresa, le modalità precise per il loro calcolo e finanziamento e la durata massima del periodo per il quale possono essere versati devono essere chiaramente specificati a priori. Si tiene conto degli aumenti di produttività nel calcolo del prezzo dell'elettricità ogni anno. |
| --- | --- |

(e)

L'importo massimo degli aiuti che possono essere versati a un'impresa, le modalità precise per il loro calcolo e finanziamento e la durata massima del periodo per il quale possono essere versati devono essere chiaramente specificati a priori. Si tiene conto degli aumenti di produttività nel calcolo del prezzo dell'elettricità ogni anno.

| 30. | Le compensazioni che saranno versate sono quindi compatibili con i punti da 4.1 a 4.6 della metodologia. |
| --- | --- |

30.

Le compensazioni che saranno versate sono quindi compatibili con i punti da 4.1 a 4.6 della metodologia.

Cumulo e applicazione della giurisprudenza Deggendorf

| 31. | Nella sua sentenza del 15 maggio 1997, la Corte di giustizia ha stabilito che: “quando la Commissione esamina la compatibilità di un aiuto con il mercato comune, deve prendere in considerazione tutti gli elementi pertinenti, ivi compreso, eventualmente, il contesto già esaminato in una decisione precedente, nonché gli obblighi che tale decisione precedente abbia potuto imporre ad uno Stato membro”. Secondo la Corte di giustizia i nuovi aiuti non sono compatibili con il mercato comune fino a che non sono stati restituiti eventuali aiuti ricevuti in passato in modo illegittimo poiché l'effetto cumulativo degli aiuti è di distorcere in maniera significativa la concorrenza nel mercato comune (Textilwerke Deggendorf GmbG (TWD)/Commissione, C-355/95P, ECR I-2549, paragrafi 25-26). |
| --- | --- |

31.

Nella sua sentenza del 15 maggio 1997, la Corte di giustizia ha stabilito che: “quando la Commissione esamina la compatibilità di un aiuto con il mercato comune, deve prendere in considerazione tutti gli elementi pertinenti, ivi compreso, eventualmente, il contesto già esaminato in una decisione precedente, nonché gli obblighi che tale decisione precedente abbia potuto imporre ad uno Stato membro”. Secondo la Corte di giustizia i nuovi aiuti non sono compatibili con il mercato comune fino a che non sono stati restituiti eventuali aiuti ricevuti in passato in modo illegittimo poiché l'effetto cumulativo degli aiuti è di distorcere in maniera significativa la concorrenza nel mercato comune (Textilwerke Deggendorf GmbG (TWD)/Commissione, C-355/95P, ECR I-2549, paragrafi 25-26).

| 32. | Quindi, in applicazione della giurisprudenza Deggendorf, la Commissione valuta la possibilità di nuovi aiuti tenendo conto del fatto che il beneficiario dei nuovi aiuti abbia restituito completamente qualunque aiuto precedente che debba essere recuperato in seguito ad una decisione negativa presa dalla Commissione. |
| --- | --- |

32.

Quindi, in applicazione della giurisprudenza Deggendorf, la Commissione valuta la possibilità di nuovi aiuti tenendo conto del fatto che il beneficiario dei nuovi aiuti abbia restituito completamente qualunque aiuto precedente che debba essere recuperato in seguito ad una decisione negativa presa dalla Commissione.

| 33. | Applicando il principio fissato dalla giurisprudenza Deggendorf al caso attuale, la Commissione osserva che: a) l'AEM di Torino ha beneficiato di aiuti precedenti, in particolare gli aiuti accordati alle aziende municipalizzate (si vedano i precedenti paragrafi da 12 a 20), da recuperare secondo la decisione della Commissione del 5 giugno 2002; e b) le autorità italiane non hanno rispettato ancora gli obblighi relativi al recupero delle somme di cui alla decisione della Commissione del 5 giugno 2002. È vero che quella decisione riguardava un regime, ma ordinava altresì di recuperare l'aiuto illegale e incompatibile attribuito sulla base di quel regime. Inoltre AEM Torino ha espressamente ammesso di aver beneficiato del regime e non vi sono motivi per ritenere che, nel suo caso specifico, le norme non costituissero aiuti, o costituissero aiuti esistenti o che siano state dichiarate compatibili con il mercato comune. |
| --- | --- |

33.

Applicando il principio fissato dalla giurisprudenza Deggendorf al caso attuale, la Commissione osserva che: a) l'AEM di Torino ha beneficiato di aiuti precedenti, in particolare gli aiuti accordati alle aziende municipalizzate (si vedano i precedenti paragrafi da 12 a 20), da recuperare secondo la decisione della Commissione del 5 giugno 2002; e b) le autorità italiane non hanno rispettato ancora gli obblighi relativi al recupero delle somme di cui alla decisione della Commissione del 5 giugno 2002. È vero che quella decisione riguardava un regime, ma ordinava altresì di recuperare l'aiuto illegale e incompatibile attribuito sulla base di quel regime. Inoltre AEM Torino ha espressamente ammesso di aver beneficiato del regime e non vi sono motivi per ritenere che, nel suo caso specifico, le norme non costituissero aiuti, o costituissero aiuti esistenti o che siano state dichiarate compatibili con il mercato comune.

| 34. | Dopo quasi quattro anni dall'adozione della decisione del 5 giugno 2002 nel caso C 27/99 (ex NN 69/98), le autorità italiane non hanno ancora recuperato gli aiuti illegittimi. Esse hanno informato la Commissione che il processo di recupero è in corso mediante l'adozione e l'attuazione di misure amministrative adeguate. |
| --- | --- |

34.

Dopo quasi quattro anni dall'adozione della decisione del 5 giugno 2002 nel caso C 27/99 (ex NN 69/98), le autorità italiane non hanno ancora recuperato gli aiuti illegittimi. Esse hanno informato la Commissione che il processo di recupero è in corso mediante l'adozione e l'attuazione di misure amministrative adeguate.

| 35. | In particolare hanno indicato che AEM Torino ha presentato una dichiarazione all'Agenzia delle Entrate con la quale si impegna a pagare le somme che l'Agenzia indicherà. Tuttavia, non sono stati in grado di indicare:






  — | l'ammontare che AEM Torino deve restituire nel processo di recupero; |
| --- | --- | --- |

35.

In particolare hanno indicato che AEM Torino ha presentato una dichiarazione all'Agenzia delle Entrate con la quale si impegna a pagare le somme che l'Agenzia indicherà. Tuttavia, non sono stati in grado di indicare:

—

l'ammontare che AEM Torino deve restituire nel processo di recupero;

| — | le condizioni di pagamento: l'Italia indica che la società dovrebbe restituire entro l'11 marzo 2006, ma non ha fornito alcuna assicurazione che il pagamento sia completo (compresi gli interessi) e in una rata (non utilizzando la proroga di 24 mesi prevista nella Legge 18 aprile 2005, n. 62). |
| --- | --- |

—

le condizioni di pagamento: l'Italia indica che la società dovrebbe restituire entro l'11 marzo 2006, ma non ha fornito alcuna assicurazione che il pagamento sia completo (compresi gli interessi) e in una rata (non utilizzando la proroga di 24 mesi prevista nella Legge 18 aprile 2005, n. 62).

| 36. | Per concludere, l'Italia non ha chiarito se sia già stato recuperato l'aiuto precedente di cui verosimilmente ha fruito AEM Torino. Sulla base delle informazioni di cui sopra si può dedurre che AEM Torino può aver ricevuto e non ancora rimborsato talune somme di aiuto nell'ambito di regimi di aiuto incompatibili esaminati nel caso C 27/99 (ex NN 69/98). |
| --- | --- |

36.

Per concludere, l'Italia non ha chiarito se sia già stato recuperato l'aiuto precedente di cui verosimilmente ha fruito AEM Torino. Sulla base delle informazioni di cui sopra si può dedurre che AEM Torino può aver ricevuto e non ancora rimborsato talune somme di aiuto nell'ambito di regimi di aiuto incompatibili esaminati nel caso C 27/99 (ex NN 69/98).

| 37. | La Commissione non è in grado di determinare l'ammontare degli aiuti che AEM Torino ha già ricevuto anteriormente ai nuovi aiuti in esame e che ancora devono essere restituiti e non può quindi valutare l'effetto cumulativo dei “vecchi” e “nuovi” aiuti destinati ad AEM Torino e il conseguente impatto di distorsione del mercato comune. |
| --- | --- |

37.

La Commissione non è in grado di determinare l'ammontare degli aiuti che AEM Torino ha già ricevuto anteriormente ai nuovi aiuti in esame e che ancora devono essere restituiti e non può quindi valutare l'effetto cumulativo dei “vecchi” e “nuovi” aiuti destinati ad AEM Torino e il conseguente impatto di distorsione del mercato comune.

| 38. | Secondo la giurisprudenza Deggendorf la Commissione deve tener conto delle circostanze già esaminate in una decisione precedente, nonché gli obblighi che tale decisione precedente abbia potuto imporre ad uno Stato membro e non può decidere sulla compatibilità di nuovi aiuti rispetto al mercato comune fino a che i precedenti aiuti detenuti illegittimamente non siano stati restituiti. |
| --- | --- |

38.

Secondo la giurisprudenza Deggendorf la Commissione deve tener conto delle circostanze già esaminate in una decisione precedente, nonché gli obblighi che tale decisione precedente abbia potuto imporre ad uno Stato membro e non può decidere sulla compatibilità di nuovi aiuti rispetto al mercato comune fino a che i precedenti aiuti detenuti illegittimamente non siano stati restituiti.

| 39. | Inoltre, come è stato chiaramente indicato alle autorità italiane, gli aiuti per il rimborso di stranded costs non possono essere cumulati con altri aiuti. |
| --- | --- |

39.

Inoltre, come è stato chiaramente indicato alle autorità italiane, gli aiuti per il rimborso di stranded costs non possono essere cumulati con altri aiuti.

| 40. | Solo un impegno che assicurava che il pagamento dei nuovi aiuti avrebbe seguito il totale rimborso dei precedenti aiuti avrebbe potuto evitare qualunque rischio di effetto cumulativo delle due misure e qualunque distorsione della competizione, secondo i principi fissati dalla Corte di giustizia nella giurisprudenza Deggendorf. |
| --- | --- |

40.

Solo un impegno che assicurava che il pagamento dei nuovi aiuti avrebbe seguito il totale rimborso dei precedenti aiuti avrebbe potuto evitare qualunque rischio di effetto cumulativo delle due misure e qualunque distorsione della competizione, secondo i principi fissati dalla Corte di giustizia nella giurisprudenza Deggendorf.

| 41. | L'Italia è stata invitata ripetutamente a prendere tale impegno, ma ha rifiutato. |
| --- | --- |

41.

L'Italia è stata invitata ripetutamente a prendere tale impegno, ma ha rifiutato.

| 42. | L'effetto cumulativo dei due aiuti è invece presente e non può essere valutato dalla Commissione. Perciò, in questa fase, l'aiuto notificato non può essere dichiarato compatibile con il mercato comune. |
| --- | --- |

42.

L'effetto cumulativo dei due aiuti è invece presente e non può essere valutato dalla Commissione. Perciò, in questa fase, l'aiuto notificato non può essere dichiarato compatibile con il mercato comune.

CONCLUSIONI

| 43. | Tenuto conto di quanto precede, la Commissione invita l'Italia a presentare, nell'ambito della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, le proprie osservazioni e fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione della misura, entro un mese dalla data di ricezione della presente. Essa chiede alle autorità italiane di trasmettere immediatamente una copia della presente lettera al beneficiario potenziale dell'aiuto. |
| --- | --- |

43.

Tenuto conto di quanto precede, la Commissione invita l'Italia a presentare, nell'ambito della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, le proprie osservazioni e fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione della misura, entro un mese dalla data di ricezione della presente. Essa chiede alle autorità italiane di trasmettere immediatamente una copia della presente lettera al beneficiario potenziale dell'aiuto.

| 44. | La Commissione richiama l'attenzione delle autorità italiane sull'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE, che ha effetto sospensivo e sull'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, che stabilisce che ogni aiuto illegale può formare oggetto di recupero presso il beneficiario. |
| --- | --- |

44.

La Commissione richiama l'attenzione delle autorità italiane sull'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE, che ha effetto sospensivo e sull'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, che stabilisce che ogni aiuto illegale può formare oggetto di recupero presso il beneficiario.

| 45. | La Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea e informerà infine l'autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente. Tutti gli interessati saranno invitati a presentare osservazioni entro un mese dalla data della pubblicazione.” |
| --- | --- |

45.

La Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea e informerà infine l'autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente. Tutti gli interessati saranno invitati a presentare osservazioni entro un mese dalla data della pubblicazione.”

---

(1)  Skatīt Komisijas 2004. gada 1. decembra lēmumu par lietu N 490/00, jo īpaši par “stranded impianti”.

1

“stranded impianti”

(2)  2002. gada 5. jūnija lēmums lietā par valsts atbalstu C 27/99 (ex NN 69/98), kas publicēts 2003/193/EK, OV L 77, 24.3.2003., 21. lpp.

2

(3)  Komisijas 2001. gada 6. augusta vēstule SG (2001) D/290869

3

Komisijas 2001. gada 6. augusta vēstule SG (2001) D/290869

(4)  Lettera della Commissione SG (2001) D/290869 del 6.8.2001.

4

(5)  Si veda la decisione della Commissione dell'1.12.2004, sul caso N 490/00, in particolare gli “standed impianti”.

5

(6)  2003/193/CE, GU L 77 del 24.3.2003, pag. 21

6

(7)  Ai sensi dell'articolo 3 della decisione della Commissione l'Italia deve adottare tutti i provvedimenti necessari per recuperare presso i beneficiari gli aiuti illegittimi erogati.

7

(8)  Adottata dalla Commission il 26.7.2001. Disponibile sul sito web della Direzione Generale della Concorrenza della Commissione al seguente indirizzo:

8

http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/legislation/stranded_costs/pt.pdf.

Comunicata agli Stati membri con lettera SG(2001) D/290869 del 6.8.2001.

(9)  Oltre al caso N 490/00 citato nella precedente nota n. 2, si veda in particolare il caso NN49/99 — Spagna — GU C 268 del 22.9.2001, pag. 7, e il caso N 133/01 — Grecia — GU C 9 del 15.1.2003, pag. 6.

9

---

| 17.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 116/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 116/7

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4195 — Inchcape/Lind)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(2006/C 116/03)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

| 1. | Komisija 2006. gada 4. maijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums Inchcape plc ( “Inchcape”, Apvienotā Karaliste) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnu kontroli pār Lind Automotive Group Ltd (“Lind”, Apvienotā Karaliste), iegādājoties tā akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2006. gada 4. maijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums Inchcape plc ( “Inchcape”, Apvienotā Karaliste) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnu kontroli pār Lind Automotive Group Ltd (“Lind”, Apvienotā Karaliste), iegādājoties tā akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Inchcape: transportlīdzekļu mazumtirdzniecība un apkope, finanšu pakalpojumi un autoparka risinājumi, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Inchcape: transportlīdzekļu mazumtirdzniecība un apkope, finanšu pakalpojumi un autoparka risinājumi,

| — | Lind: transportlīdzekļu mazumtirdzniecība un apkope. |
| --- | --- |

—

Lind: transportlīdzekļu mazumtirdzniecība un apkope.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai.

| 4. | Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4195 — Inchcape/Lind uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4195 — Inchcape/Lind uz šādu adresi:

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs

| 17.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 116/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 116/8

---

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Padomes Pamatlēmumam par informācijas apmaiņu saskaņā ar pieejamības principu (COM(2005) 490 galīgā redakcija)

(2006/C 116/04)

EIROPAS DATU AIZSARDZĪBAS UZRAUDZĪTĀJS,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 286. pantu;

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 8. pantu;

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti;

ņemot vērā 28. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās, kā arī par šādu datu brīvu apriti,

IR PIEŅĒMIS ŠO ATZINUMU.

I   PROVIZORISKAS PIEZĪMES

| 1. | Komisija 2005. gada 12. oktobra vēstulē Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam (EDAU) ir nosūtījusi priekšlikumu Padomes Pamatlēmumam par informācijas apmaiņu saskaņā ar pieejamības principu. EDAU šo vēstuli saprot kā lūgumu sniegt padomu Kopienas iestādēm un struktūrām, kā paredzēts 28. panta 2. punktā Regulā 45/2001/EK. Pēc EDAU domām šis atzinums būtu jāpiemin pamatlēmuma preambulā. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2005. gada 12. oktobra vēstulē Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam (EDAU) ir nosūtījusi priekšlikumu Padomes Pamatlēmumam par informācijas apmaiņu saskaņā ar pieejamības principu. EDAU šo vēstuli saprot kā lūgumu sniegt padomu Kopienas iestādēm un struktūrām, kā paredzēts 28. panta 2. punktā Regulā 45/2001/EK. Pēc EDAU domām šis atzinums būtu jāpiemin pamatlēmuma preambulā.

| 2. | Šā atzinuma būtība ir jāskata saistībā ar II nodaļu. Kā norādīts II nodaļā, nebūt nav acīmredzams, ka pašreizējais priekšlikums — vai arī priekšlikumā ierosinātā pieejamības pieeja — beigās būs par pamatu juridiska instrumenta pieņemšanai. Ievērojams skaits dalībvalstu atbalsta citas pieejas. |
| --- | --- |

2.

Šā atzinuma būtība ir jāskata saistībā ar II nodaļu. Kā norādīts II nodaļā, nebūt nav acīmredzams, ka pašreizējais priekšlikums — vai arī priekšlikumā ierosinātā pieejamības pieeja — beigās būs par pamatu juridiska instrumenta pieņemšanai. Ievērojams skaits dalībvalstu atbalsta citas pieejas.

| 3. | Tomēr ir acīmredzams, ka dalībvalstu darba kārtībā — gan Padomē, gan ārpus tās, kā arī Eiropas Parlamentā, — augsta prioritāte piešķirta jautājumam par tiesībaizsardzības informācijas pieejamību pāri iekšējām robežām — vai plašāk, par šādas informācijas apmaiņu. |
| --- | --- |

3.

Tomēr ir acīmredzams, ka dalībvalstu darba kārtībā — gan Padomē, gan ārpus tās, kā arī Eiropas Parlamentā, — augsta prioritāte piešķirta jautājumam par tiesībaizsardzības informācijas pieejamību pāri iekšējām robežām — vai plašāk, par šādas informācijas apmaiņu.

| 4. | Tāpat ir arī acīmredzams, ka šis jautājums ir ārkārtīgi būtisks no personas datu aizsardzības viedokļa, kā tas arī norādīts šajā atzinumā. EDAU atgādina, ka pašreizējo priekšlikumu Komisija iesniedza, to cieši saistot ar priekšlikumu Padomes Pamatlēmumam par to personas datu aizsardzību, kurus apstrādā saistībā ar policijas un tiesu sadarbību krimināllietās; par šo priekšlikumu EDAU sniedza atzinumu 2005. gada 19. decembrī. |
| --- | --- |

4.

Tāpat ir arī acīmredzams, ka šis jautājums ir ārkārtīgi būtisks no personas datu aizsardzības viedokļa, kā tas arī norādīts šajā atzinumā. EDAU atgādina, ka pašreizējo priekšlikumu Komisija iesniedza, to cieši saistot ar priekšlikumu Padomes Pamatlēmumam par to personas datu aizsardzību, kurus apstrādā saistībā ar policijas un tiesu sadarbību krimināllietās; par šo priekšlikumu EDAU sniedza atzinumu 2005. gada 19. decembrī.

| 5. | EDAU izmantos šo iespēju, lai šajā atzinumā iekļautu dažas vispārējas un dažas būtiskas piezīmes saistībā ar tiesībaizsardzības informācijas apmaiņu un šā jautājuma reglamentācijas iespējām. Iesniedzot šo atzinumu, EDAU paredz nodrošināt, lai datu aizsardzības perspektīva būtu pienācīgi ņemta vērā turpmākajās pārrunās pa šo tematu. |
| --- | --- |

5.

EDAU izmantos šo iespēju, lai šajā atzinumā iekļautu dažas vispārējas un dažas būtiskas piezīmes saistībā ar tiesībaizsardzības informācijas apmaiņu un šā jautājuma reglamentācijas iespējām. Iesniedzot šo atzinumu, EDAU paredz nodrošināt, lai datu aizsardzības perspektīva būtu pienācīgi ņemta vērā turpmākajās pārrunās pa šo tematu.

| 6. | EDAU vēlāk būs pieejams turpmākām konsultācijām pēc attiecīgiem jaunumiem likumdošanas procesā saistībā ar šo un citiem saistītiem priekšlikumiem. |
| --- | --- |

6.

EDAU vēlāk būs pieejams turpmākām konsultācijām pēc attiecīgiem jaunumiem likumdošanas procesā saistībā ar šo un citiem saistītiem priekšlikumiem.

II   PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

| 7. | Pieejamības princips Hāgas programmā ir ieviests kā svarīgs jauns tiesību princips. Tā būtība ir šāda — informācijai, kas nepieciešama cīņā pret noziedzību, būtu jāšķērso ES iekšējās robežas bez jebkādiem šķēršļiem. Pašreizējā priekšlikuma mērķis ir īstenot šo principu ar saistošu juridisku instrumentu. |
| --- | --- |

7.

Pieejamības princips Hāgas programmā ir ieviests kā svarīgs jauns tiesību princips. Tā būtība ir šāda — informācijai, kas nepieciešama cīņā pret noziedzību, būtu jāšķērso ES iekšējās robežas bez jebkādiem šķēršļiem. Pašreizējā priekšlikuma mērķis ir īstenot šo principu ar saistošu juridisku instrumentu.

| 8. | Gan ES sistēmā, gan ārpus tās likumdevēju iemīļots temats ir policijas informācijas apmaiņa starp dažādām valstīm. Nesen EDAU vērsa uzmanību uz šādām ierosmēm. |
| --- | --- |

8.

Gan ES sistēmā, gan ārpus tās likumdevēju iemīļots temats ir policijas informācijas apmaiņa starp dažādām valstīm. Nesen EDAU vērsa uzmanību uz šādām ierosmēm.

| 9. | Pirmkārt, 2004. gada 4. jūnijā Zviedrija ierosināja Pamatlēmumu par Eiropas Savienības dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu informācijas un izlūkdatu apmaiņas vienkāršošanu. Attiecībā uz šo priekšlikumu Padome savā 2005. gada 1. decembra sanāksmē panāca vienošanos par vispārēju pieeju. |
| --- | --- |

9.

Pirmkārt, 2004. gada 4. jūnijā Zviedrija ierosināja Pamatlēmumu par Eiropas Savienības dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu informācijas un izlūkdatu apmaiņas vienkāršošanu. Attiecībā uz šo priekšlikumu Padome savā 2005. gada 1. decembra sanāksmē panāca vienošanos par vispārēju pieeju.

| 10. | Otrkārt, 2005. gada 27. maijā septiņas dalībvalstis Prīmā (Vācija) parakstīja Konvenciju par pārrobežu sadarbības izvēršanu, jo īpaši, apkarojot terorismu, pārrobežu noziedzību un nelegālu migrāciju. Tajā, inter alia, ieviesti pasākumi, lai uzlabotu informācijas apmaiņu ar DNS un pirkstu nospiedumiem. Konvencijai var pievienoties jebkura Eiropas Savienības dalībvalsts. Līgumslēdzēju pušu mērķis ir iekļaut konvencijas noteikumus Eiropas Savienības tiesiskajā regulējumā. |
| --- | --- |

10.

Otrkārt, 2005. gada 27. maijā septiņas dalībvalstis Prīmā (Vācija) parakstīja Konvenciju par pārrobežu sadarbības izvēršanu, jo īpaši, apkarojot terorismu, pārrobežu noziedzību un nelegālu migrāciju. Tajā, inter alia, ieviesti pasākumi, lai uzlabotu informācijas apmaiņu ar DNS un pirkstu nospiedumiem. Konvencijai var pievienoties jebkura Eiropas Savienības dalībvalsts. Līgumslēdzēju pušu mērķis ir iekļaut konvencijas noteikumus Eiropas Savienības tiesiskajā regulējumā.

| 11. | Treškārt, tiesībaizsardzības informācijas pieejamība pāri Eiropas Savienības iekšējām robežām tiks veicināta arī ar citiem juridiskiem instrumentiem, kā piemēram, priekšlikumiem saistībā ar otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II), priekšlikumu par Vīzu informācijas sistēmas (VIS) pieejamību meklēšanai un priekšlikumu pamatlēmumam par informācijas, kas iegūta no sodāmības reģistra, apmaiņas organizāciju un saturu. Šajā sakarā būtu lietderīgi pieminēt arī Komisijas 2005. gada 25. novembrī publicēto Paziņojumu par Eiropas datubāzu lielāku efektivitāti, pastiprinātu darbaspēju un savstarpēju sinerģiju tieslietu un iekšlietu jomā. |
| --- | --- |

11.

Treškārt, tiesībaizsardzības informācijas pieejamība pāri Eiropas Savienības iekšējām robežām tiks veicināta arī ar citiem juridiskiem instrumentiem, kā piemēram, priekšlikumiem saistībā ar otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II), priekšlikumu par Vīzu informācijas sistēmas (VIS) pieejamību meklēšanai un priekšlikumu pamatlēmumam par informācijas, kas iegūta no sodāmības reģistra, apmaiņas organizāciju un saturu. Šajā sakarā būtu lietderīgi pieminēt arī Komisijas 2005. gada 25. novembrī publicēto Paziņojumu par Eiropas datubāzu lielāku efektivitāti, pastiprinātu darbaspēju un savstarpēju sinerģiju tieslietu un iekšlietu jomā.

| 12. | Tā kā visas šīs ierosmes jau ir publicētas, pašreizējais priekšlikums pamatlēmumam par pieejamību nebūtu jāizskata atsevišķi, bet gan kopainā ar citām tiesībaizsardzības informācijas apmaiņas iespējām. Tas ir īpaši svarīgi tādēļ, ka pašreizējā tendence Padomē liecina, ka priekšroka tiek dota citām informācijas apmaiņas un pieejamības koncepcijas iespējām, nekā tai vispārējai iespējai, ko Komisija piedāvājusi pašreizējā priekšlikumā. Pašreizējo priekšlikuma tekstu Padome var pat arī nemaz neapspriest. |
| --- | --- |

12.

Tā kā visas šīs ierosmes jau ir publicētas, pašreizējais priekšlikums pamatlēmumam par pieejamību nebūtu jāizskata atsevišķi, bet gan kopainā ar citām tiesībaizsardzības informācijas apmaiņas iespējām. Tas ir īpaši svarīgi tādēļ, ka pašreizējā tendence Padomē liecina, ka priekšroka tiek dota citām informācijas apmaiņas un pieejamības koncepcijas iespējām, nekā tai vispārējai iespējai, ko Komisija piedāvājusi pašreizējā priekšlikumā. Pašreizējo priekšlikuma tekstu Padome var pat arī nemaz neapspriest.

| 13. | Turklāt šis priekšlikums ir cieši saistīts ar priekšlikumu pamatlēmumam par personas datu aizsardzību. Pašreizējais atzinums jāskata saistībā ar pilnīgāku atzinumu par minēto pamatlēmumu. |
| --- | --- |

13.

Turklāt šis priekšlikums ir cieši saistīts ar priekšlikumu pamatlēmumam par personas datu aizsardzību. Pašreizējais atzinums jāskata saistībā ar pilnīgāku atzinumu par minēto pamatlēmumu.

| 14. | Savā atzinumā par priekšlikumu pamatlēmumam par personas datu aizsardzību EDAU uzsver, cik svarīga ir piemērota datu aizsardzība kā vēlamās juridiska instrumenta sekas pieejamības jomā. Pēc EDAU domām šādu juridisku instrumentu nedrīkstētu pieņemt bez nepieciešamiem datu aizsardzības pasākumiem. |
| --- | --- |

14.

Savā atzinumā par priekšlikumu pamatlēmumam par personas datu aizsardzību EDAU uzsver, cik svarīga ir piemērota datu aizsardzība kā vēlamās juridiska instrumenta sekas pieejamības jomā. Pēc EDAU domām šādu juridisku instrumentu nedrīkstētu pieņemt bez nepieciešamiem datu aizsardzības pasākumiem.

| 15. | EDAU ir tāds pats viedoklis attiecībā uz citu juridisku instrumentu pieņemšanu, kas atvieglotu tiesībaizsardzības informācijas plūsmu pāri Eiropas Savienības iekšējām robežām. Tādēļ EDAU pauž gandarījumu par to, ka Padome, kā arī Eiropas Parlaments ir piešķīruši prioritāti minētajam priekšlikumam pamatlēmumam par personas datu aizsardzību. |
| --- | --- |

15.

EDAU ir tāds pats viedoklis attiecībā uz citu juridisku instrumentu pieņemšanu, kas atvieglotu tiesībaizsardzības informācijas plūsmu pāri Eiropas Savienības iekšējām robežām. Tādēļ EDAU pauž gandarījumu par to, ka Padome, kā arī Eiropas Parlaments ir piešķīruši prioritāti minētajam priekšlikumam pamatlēmumam par personas datu aizsardzību.

III   PIEEJAMĪBAS PRINCIPA BŪTĪBA

| 16. | Pēc būtības pieejamības princips ir vienkāršs. Informācijai, kas pieejama konkrētām iestādēm kādā dalībvalstī, jābūt pieejamai arī līdzvērtīgām iestādēm citās dalībvalstīs. Informācijas apmaiņai dalībvalstu iestāžu starpā jānotiek pēc iespējas ātri un vienkārši un, vēlams, izmantojot tiešu tiešsaistes pieeju. |
| --- | --- |

16.

Pēc būtības pieejamības princips ir vienkāršs. Informācijai, kas pieejama konkrētām iestādēm kādā dalībvalstī, jābūt pieejamai arī līdzvērtīgām iestādēm citās dalībvalstīs. Informācijas apmaiņai dalībvalstu iestāžu starpā jānotiek pēc iespējas ātri un vienkārši un, vēlams, izmantojot tiešu tiešsaistes pieeju.

| 17. | Grūtības rada vide, kurā pieejamības princips jāīsteno:






  — | Neviendabīgas dalībvalstu policijas un tiesu iestāžu organizācijas, ar atšķirīgām pilnvaru nodalīšanas sistēmām. |
| --- | --- | --- |

17.

Grūtības rada vide, kurā pieejamības princips jāīsteno:

—

Neviendabīgas dalībvalstu policijas un tiesu iestāžu organizācijas, ar atšķirīgām pilnvaru nodalīšanas sistēmām.

| — | Ir iekļauta dažāda veida (jūtīga) informācija (piemēram, DNS vai pirkstu nospiedumi). |
| --- | --- |

—

Ir iekļauta dažāda veida (jūtīga) informācija (piemēram, DNS vai pirkstu nospiedumi).

| — | Arī pašās dalībvalstīs ir atšķirīgi veidi, kā kompetentās iestādes piekļūst informācijai. |
| --- | --- |

—

Arī pašās dalībvalstīs ir atšķirīgi veidi, kā kompetentās iestādes piekļūst informācijai.

| — | Ir grūti nodrošināt, lai informācija, kas radusies citā dalībvalstī, tiktu pareizi saprasta, ņemot vērā valodu, tehnoloģisko sistēmu (savietojamības) un tiesu sistēmu atšķirības. |
| --- | --- |

—

Ir grūti nodrošināt, lai informācija, kas radusies citā dalībvalstī, tiktu pareizi saprasta, ņemot vērā valodu, tehnoloģisko sistēmu (savietojamības) un tiesu sistēmu atšķirības.

| — | Tā ir jāiekļauj pašreizējā plašajā tiesību normu tīklā, kas saistītas ar tiesībaizsardzības informācijas apmaiņu valstu starpā. |
| --- | --- |

—

Tā ir jāiekļauj pašreizējā plašajā tiesību normu tīklā, kas saistītas ar tiesībaizsardzības informācijas apmaiņu valstu starpā.

| 18. | Neatkarīgi no šīs sarežģītās vides, ir vispārēji skaidrs, ka šis princips darboties pats par sevi nevar. Ir nepieciešami papildu pasākumi, lai nodrošinātu, ka informāciju var efektīvi atrast un tai piekļūt. Jebkurā gadījumā šiem pasākumiem ir jāatvieglina tiesībaizsardzības iestāžu centieni izzināt, vai tiesībaizsardzības iestādes citās dalībvalstīs glabā noderīgu informāciju un kur šo noderīgo informāciju var atrast. Šādus papildu pasākumus varētu veidot interfeisi, kas sniedz tiešu piekļuvi visiem vai dažiem datiem, ko glabā citas dalībvalstis. Šajā sakarā priekšlikumā pamatlēmumam par pieejamību ierosināti “indeksu dati” — īpaši dati, kuriem var tieši piekļūt pāri robežām. |
| --- | --- |

18.

Neatkarīgi no šīs sarežģītās vides, ir vispārēji skaidrs, ka šis princips darboties pats par sevi nevar. Ir nepieciešami papildu pasākumi, lai nodrošinātu, ka informāciju var efektīvi atrast un tai piekļūt. Jebkurā gadījumā šiem pasākumiem ir jāatvieglina tiesībaizsardzības iestāžu centieni izzināt, vai tiesībaizsardzības iestādes citās dalībvalstīs glabā noderīgu informāciju un kur šo noderīgo informāciju var atrast. Šādus papildu pasākumus varētu veidot interfeisi, kas sniedz tiešu piekļuvi visiem vai dažiem datiem, ko glabā citas dalībvalstis. Šajā sakarā priekšlikumā pamatlēmumam par pieejamību ierosināti “indeksu dati” — īpaši dati, kuriem var tieši piekļūt pāri robežām.

| 19. | Kopumā pieejamības principam būtu jāatvieglo informācijas plūsma starp dalībvalstīm. Iekšējās robežas tiks likvidētas, un dalībvalstīm tā informācija, kas pieejama viņu policijas iestādēm, būs lielākā mērā jādara pieejama citām iestādēm. Dalībvalstis zaudē spēju kontrolēt informācijas plūsmu, kas ir par pamatu arī tam, ka tās vairs nevar paļauties uz savu valstu tiesību aktiem kā pietiekamu instrumentu, kas piemēroti aizsargā informāciju. |
| --- | --- |

19.

Kopumā pieejamības principam būtu jāatvieglo informācijas plūsma starp dalībvalstīm. Iekšējās robežas tiks likvidētas, un dalībvalstīm tā informācija, kas pieejama viņu policijas iestādēm, būs lielākā mērā jādara pieejama citām iestādēm. Dalībvalstis zaudē spēju kontrolēt informācijas plūsmu, kas ir par pamatu arī tam, ka tās vairs nevar paļauties uz savu valstu tiesību aktiem kā pietiekamu instrumentu, kas piemēroti aizsargā informāciju.

| 20. | Tieši šā iemesla dēļ priekšlikumā īpaša uzmanībā jāpievērš personas datu aizsardzībai. Pirmkārt, informācija, kas parasti ir konfidenciāla un droši aizsargāta, ir jāsniedz citu dalībvalstu iestādēm. Otrkārt, lai sistēma darbotos, ir jānosaka indeksu dati un tie jādara pieejami iestādēm citās dalībvalstīs. Tādējādi šā principa īstenošana radīs vairāk datu, nekā tie ir pašreiz pieejami. |
| --- | --- |

20.

Tieši šā iemesla dēļ priekšlikumā īpaša uzmanībā jāpievērš personas datu aizsardzībai. Pirmkārt, informācija, kas parasti ir konfidenciāla un droši aizsargāta, ir jāsniedz citu dalībvalstu iestādēm. Otrkārt, lai sistēma darbotos, ir jānosaka indeksu dati un tie jādara pieejami iestādēm citās dalībvalstīs. Tādējādi šā principa īstenošana radīs vairāk datu, nekā tie ir pašreiz pieejami.

IV   GALVENIE ELEMENTI

Pieejamības principa darbības joma

| 21. | Pirmkārt, ir ārkārtīgi būtiski noteikt, kādiem informācijas veidiem pieejamības principu piemēros. Šā principa piemērošanas joma ir vispārīgi noteikta priekšlikuma 2. pantā saistībā ar 1. panta 1. punktu un 3. panta a) punktu. Principu piemēro informācijai, kas:






  — | eksistē; |
| --- | --- | --- |

21.

Pirmkārt, ir ārkārtīgi būtiski noteikt, kādiem informācijas veidiem pieejamības principu piemēros. Šā principa piemērošanas joma ir vispārīgi noteikta priekšlikuma 2. pantā saistībā ar 1. panta 1. punktu un 3. panta a) punktu. Principu piemēro informācijai, kas:

—

eksistē;

| — | ir minēta II pielikumā, kurā uzskaitīti seši informācijas veidi; |
| --- | --- |

—

ir minēta II pielikumā, kurā uzskaitīti seši informācijas veidi;

| — | ir pieejama kompetentām iestādēm. |
| --- | --- |

—

ir pieejama kompetentām iestādēm.

Tie ir trīs galvenie principa darbības jomas elementi, kas minēti Komisijas priekšlikumā. Darbības joma ir sīkāk aplūkota 2. pantā. 2. panta 1. punktā pieejamības principa piemērošana ierobežota tikai līdz posmam, kas ir pirms kriminālvajāšanas uzsākšanas, savukārt 2. panta 2., 3. un 4. punktā paredzēti konkrētāki ierobežojumi.

| 22. | Lai labāk saprastu priekšlikuma ietekmi, ir nepieciešama dziļāka trīs minēto būtiskāko elementu analīze. Pirmie divi elementi paši par sevi ir acīmredzami skaidri. “Informācijas, kas eksistē” definīcija ir izskatīta plašāk 2. panta 2. punktā, minot, ka pamatlēmums neuzliek nekādu pienākumu vākt un glabāt informāciju ar vienīgo mērķi darīt to pieejamu, savukārt II pielikuma sarakstu nevar interpretēt dažādi. Tieši trešais būtiskais elements — gan viens pats, gan kopā ar pirmajiem diviem — ir jāpaskaidro tuvāk. |
| --- | --- |

22.

Lai labāk saprastu priekšlikuma ietekmi, ir nepieciešama dziļāka trīs minēto būtiskāko elementu analīze. Pirmie divi elementi paši par sevi ir acīmredzami skaidri. “Informācijas, kas eksistē” definīcija ir izskatīta plašāk 2. panta 2. punktā, minot, ka pamatlēmums neuzliek nekādu pienākumu vākt un glabāt informāciju ar vienīgo mērķi darīt to pieejamu, savukārt II pielikuma sarakstu nevar interpretēt dažādi. Tieši trešais būtiskais elements — gan viens pats, gan kopā ar pirmajiem diviem — ir jāpaskaidro tuvāk.

| 23. | Priekšlikumā nav noteikts, vai “pieejama informācija” ir tikai tā informācija, ko kompetentās iestādes jau ir pārbaudījušas, vai tā ir informācija, ko šīs iestādes iespējami var iegūt. Tomēr pēc EDAU domām varētu saprast, ka priekšlikumā domāti abi informācijas veidi. |
| --- | --- |

23.

Priekšlikumā nav noteikts, vai “pieejama informācija” ir tikai tā informācija, ko kompetentās iestādes jau ir pārbaudījušas, vai tā ir informācija, ko šīs iestādes iespējami var iegūt. Tomēr pēc EDAU domām varētu saprast, ka priekšlikumā domāti abi informācijas veidi.

| 24. | Patiešām — kaut arī 2. panta 2. punktā, šķiet, minēta šaurāka darbības joma, nosakot, ka pamatlēmums “neuzliek nekādu pienākumu vākt un glabāt informāciju [...] ar vienīgo mērķi darīt to pieejamu”, 3. panta a) punkts pieļauj plašāku interpretāciju, minot, ka “informācija” ir “informācija, kas eksistē un kas minēta II pielikumā”. |
| --- | --- |

24.

Patiešām — kaut arī 2. panta 2. punktā, šķiet, minēta šaurāka darbības joma, nosakot, ka pamatlēmums “neuzliek nekādu pienākumu vākt un glabāt informāciju [...] ar vienīgo mērķi darīt to pieejamu”, 3. panta a) punkts pieļauj plašāku interpretāciju, minot, ka “informācija” ir “informācija, kas eksistē un kas minēta II pielikumā”.

| 25. | II pielikumā minētas vismaz divas datu kategorijas, ko bieži vien kontrolē citas iestādes, nevis policija. Pirmā kategorija ir transportlīdzekļu reģistrācijas informācija. Daudzās dalībvalstīs tiesībaizsardzības iestādes datubāzes ar šādu informāciju nekontrolē, kaut arī šīs iestādes tām regulāri piekļūst. Vai šāda veida informācija būtu iekļaujama “pieejamās informācijas” darbības jomā, ko atbilstīgi 1. pantam nodrošina līdzvērtīgām kompetentām iestādēm citās dalībvalstīs? Otrā datu kategorija, kas norādīta II pielikumā un kas jāpiemin, ir telefona numuri un citi komunikāciju dati: vai šādus datus var uzskatīt par “pieejamiem” pat, ja tos nekontrolē kompetentas iestādes, bet gan privāti uzņēmumi? |
| --- | --- |

25.

II pielikumā minētas vismaz divas datu kategorijas, ko bieži vien kontrolē citas iestādes, nevis policija. Pirmā kategorija ir transportlīdzekļu reģistrācijas informācija. Daudzās dalībvalstīs tiesībaizsardzības iestādes datubāzes ar šādu informāciju nekontrolē, kaut arī šīs iestādes tām regulāri piekļūst. Vai šāda veida informācija būtu iekļaujama “pieejamās informācijas” darbības jomā, ko atbilstīgi 1. pantam nodrošina līdzvērtīgām kompetentām iestādēm citās dalībvalstīs? Otrā datu kategorija, kas norādīta II pielikumā un kas jāpiemin, ir telefona numuri un citi komunikāciju dati: vai šādus datus var uzskatīt par “pieejamiem” pat, ja tos nekontrolē kompetentas iestādes, bet gan privāti uzņēmumi?

| 26. | Turklāt citos priekšlikuma noteikumos un jo īpaši 3. panta d) punktā un 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā atbalstīts uzskats, ka “izraudzītās iestādes” un pat “izraudzītās puses” var kontrolēt informāciju, kas ir “pieejama”“kompetentajām iestādēm”. Tāpat no priekšlikuma teksta izriet, ka “dalībvalsts kompetentā iestāde” ir iestāde, uz kuru attiecas ES Līguma 29. panta pirmais ievilkums, savukārt jebkura valsts iestāde var būt “izraudzītā iestāde”. |
| --- | --- |

26.

Turklāt citos priekšlikuma noteikumos un jo īpaši 3. panta d) punktā un 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā atbalstīts uzskats, ka “izraudzītās iestādes” un pat “izraudzītās puses” var kontrolēt informāciju, kas ir “pieejama”“kompetentajām iestādēm”. Tāpat no priekšlikuma teksta izriet, ka “dalībvalsts kompetentā iestāde” ir iestāde, uz kuru attiecas ES Līguma 29. panta pirmais ievilkums, savukārt jebkura valsts iestāde var būt “izraudzītā iestāde”.

| 27. | Pēc EDAU domām pieejamības principa piemērošana informācijai, ko kontrolē izraudzītās iestādes un izraudzītās puses, ir saistīta ar šādiem jautājumiem:






  — | Vai 30. panta 1. punkta b) apakšpunktā ir nodrošināta pietiekama tiesiskā bāze, ņemot vērā, ka izraudzītām iestādēm un izraudzītām pusēm jābūt tām, kas dara informāciju pieejamu, turklāt no datubāzēm, kas neietilpst trešā pīlāra sistēmā? |
| --- | --- | --- |

27.

Pēc EDAU domām pieejamības principa piemērošana informācijai, ko kontrolē izraudzītās iestādes un izraudzītās puses, ir saistīta ar šādiem jautājumiem:

—

Vai 30. panta 1. punkta b) apakšpunktā ir nodrošināta pietiekama tiesiskā bāze, ņemot vērā, ka izraudzītām iestādēm un izraudzītām pusēm jābūt tām, kas dara informāciju pieejamu, turklāt no datubāzēm, kas neietilpst trešā pīlāra sistēmā?

| — | Vai tiks piemērots pamatlēmums par personas datu aizsardzību, kā tas paredzēts, piemēram, priekšlikuma 8. pantā? |
| --- | --- |

—

Vai tiks piemērots pamatlēmums par personas datu aizsardzību, kā tas paredzēts, piemēram, priekšlikuma 8. pantā?

| — | Ja nē, vai apstrāde ir saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK uzliktajām saistībām? |
| --- | --- |

—

Ja nē, vai apstrāde ir saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK uzliktajām saistībām?

| 28. | Tāda plaša principa kā “pieejamības principa” īstenošanai ir nepieciešams skaidri un precīzi definēt tos datus, kas tiks uzskatīti par pieejamiem. Tādēļ EDAU ierosina:






  — | Precizēt darbības jomu. |
| --- | --- | --- |

28.

Tāda plaša principa kā “pieejamības principa” īstenošanai ir nepieciešams skaidri un precīzi definēt tos datus, kas tiks uzskatīti par pieejamiem. Tādēļ EDAU ierosina:

—

Precizēt darbības jomu.

| — | Kā pirmo iespēju — ierobežot pieejamības principa darbības jomu tikai ar informāciju, ko kontrolē kompetentas iestādes. |
| --- | --- |

—

Kā pirmo iespēju — ierobežot pieejamības principa darbības jomu tikai ar informāciju, ko kontrolē kompetentas iestādes.

| — | Kā otru iespēju — ja darbības joma būs plašāka — nodrošināt pietiekamu personas datu aizsardzību. Jāņem vērā 27. punktā minētie jautājumi. |
| --- | --- |

—

Kā otru iespēju — ja darbības joma būs plašāka — nodrošināt pietiekamu personas datu aizsardzību. Jāņem vērā 27. punktā minētie jautājumi.

Citi jautājumi saistībā ar darbības jomu.

| 29. | Saskaņā ar priekšlikuma 2. panta 1. punktu pamatlēmumu piemēro informācijas apstrādei, pirms uzsāk kriminālvajāšanu. Tā darbības joma ir ierobežotāka nekā priekšlikumā pamatlēmumam par personas datu aizsardzību, ko pilnībā piemēro tiesu sadarbībai krimināllietās. |
| --- | --- |

29.

Saskaņā ar priekšlikuma 2. panta 1. punktu pamatlēmumu piemēro informācijas apstrādei, pirms uzsāk kriminālvajāšanu. Tā darbības joma ir ierobežotāka nekā priekšlikumā pamatlēmumam par personas datu aizsardzību, ko pilnībā piemēro tiesu sadarbībai krimināllietās.

| 30. | Tomēr pēc EDAU domām šis ierobežojums pats par sevi neierobežo priekšlikuma darbības jomu tikai līdz policijas sadarbībai. Tajā varētu iekļaut arī tiesu sadarbību krimināllietās, tā kā vairākās dalībvalstīs tiesu iestādes ir tiesīgas veikt arī krimināllietu izmeklēšanu pirms tiek uzsākta kriminālvajāšana. Tomēr fakts, ka priekšlikums ir balstīts tikai uz LES 30. panta 1. punkta b) apakšpunktu, norāda, ka tas attiecas tikai uz policijas sadarbību. Šajā sakarā būtu nepieciešams precizējums. |
| --- | --- |

30.

Tomēr pēc EDAU domām šis ierobežojums pats par sevi neierobežo priekšlikuma darbības jomu tikai līdz policijas sadarbībai. Tajā varētu iekļaut arī tiesu sadarbību krimināllietās, tā kā vairākās dalībvalstīs tiesu iestādes ir tiesīgas veikt arī krimināllietu izmeklēšanu pirms tiek uzsākta kriminālvajāšana. Tomēr fakts, ka priekšlikums ir balstīts tikai uz LES 30. panta 1. punkta b) apakšpunktu, norāda, ka tas attiecas tikai uz policijas sadarbību. Šajā sakarā būtu nepieciešams precizējums.

| 31. | Pašreizējais priekšlikums attiecas uz informācijas piegādi Eiropolam, savukārt priekšlikumā pamatlēmumam par personas datu aizsardzību nav iekļauti noteikumi par Eiropola veiktu personas datu apstrādi. EDAU aicina ierobežot informācijas apmaiņu ar Eiropolu tikai paša Eiropola vajadzībām, kā minēts Eiropola Konvencijas 2. pantā un tai pievienotajā pielikumā. Turklāt būtu jāņem vērā sīki izstrādātie noteikumi attiecībā uz datu apmaiņu ar Eiropolu, kas jau ir ietverti vairākos Padomes tiesību aktos. |
| --- | --- |

31.

Pašreizējais priekšlikums attiecas uz informācijas piegādi Eiropolam, savukārt priekšlikumā pamatlēmumam par personas datu aizsardzību nav iekļauti noteikumi par Eiropola veiktu personas datu apstrādi. EDAU aicina ierobežot informācijas apmaiņu ar Eiropolu tikai paša Eiropola vajadzībām, kā minēts Eiropola Konvencijas 2. pantā un tai pievienotajā pielikumā. Turklāt būtu jāņem vērā sīki izstrādātie noteikumi attiecībā uz datu apmaiņu ar Eiropolu, kas jau ir ietverti vairākos Padomes tiesību aktos.

Jaunu datubāzu ar personas datiem nebūs

| 32. | Priekšlikuma pamatā ir nodoms neveidot jaunas personu datu datubāzes. Šajā sakarā 2. panta 2. punktā ir skaidri noteikts: tas neuzliek nekādu pienākumu vākt un glabāt informāciju ar vienīgo mērķi darīt to pieejamu. No datu aizsardzības viedokļa šis ir svarīgs un pozitīvs priekšlikuma elements. EDAU atgādina savu atzinumu par priekšlikumu direktīvai par datu saglabāšanu, kuri apstrādāti saistībā ar publisko elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanu (1), kurā viņš uzsvēra, ka juridiskas saistības, kas veicina lielu datubāzu veidošanos, rada īpašu risku datu subjektiem, inter alia, saistībā ar nelikumīgas izmantošanas risku. |
| --- | --- |

32.

Priekšlikuma pamatā ir nodoms neveidot jaunas personu datu datubāzes. Šajā sakarā 2. panta 2. punktā ir skaidri noteikts: tas neuzliek nekādu pienākumu vākt un glabāt informāciju ar vienīgo mērķi darīt to pieejamu. No datu aizsardzības viedokļa šis ir svarīgs un pozitīvs priekšlikuma elements. EDAU atgādina savu atzinumu par priekšlikumu direktīvai par datu saglabāšanu, kuri apstrādāti saistībā ar publisko elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanu (1), kurā viņš uzsvēra, ka juridiskas saistības, kas veicina lielu datubāzu veidošanos, rada īpašu risku datu subjektiem, inter alia, saistībā ar nelikumīgas izmantošanas risku.

| 33. | Tomēr,






  — | Ir svarīgi nodrošināt, lai priekšlikums neveicinātu datubāzu beznosacījumu savienojumu un tādējādi datubāzu tīklu, ko būtu grūti uzraudzīt. |
| --- | --- | --- |

33.

Tomēr,

—

Ir svarīgi nodrošināt, lai priekšlikums neveicinātu datubāzu beznosacījumu savienojumu un tādējādi datubāzu tīklu, ko būtu grūti uzraudzīt.

| — | Iepriekš minētajam priekšlikuma pamata nodomam ir viens izņēmums: tā 10. pants, kurā paredzēts, ka indeksu dati ir pieejami tiešsaistē. Indeksu datos var būt iekļauti personas dati, vai jebkurā gadījumā tie var atklāt, ka tādi pastāv. |
| --- | --- |

—

Iepriekš minētajam priekšlikuma pamata nodomam ir viens izņēmums: tā 10. pants, kurā paredzēts, ka indeksu dati ir pieejami tiešsaistē. Indeksu datos var būt iekļauti personas dati, vai jebkurā gadījumā tie var atklāt, ka tādi pastāv.

Tieša un netieša piekļuve informācijai

| 34. | Priekšlikumā paredzēta tieša un netieša piekļuve informācijai. Priekšlikuma 9. pantā paredzēta tieša tiešsaistes piekļuve informācijai datubāzēs, kurām attiecīgajām valsts iestādēm ir tieša tiešsaistes piekļuve. 10. pantā paredzēta netieša piekļuve. Indeksu dati attiecībā uz informāciju, kam nevar piekļūt tiešsaistē, ir pieejami tiešsaistē citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Eiropolam. Ja šī iestāde, iepazīstoties ar indeksu datu saturu, iegūst vajadzīgo rezultātu, tā var izdot informācijas pieprasījumu un nosūtīt to izraudzītajai iestādei, lai saņemtu informāciju, kas identificēta ar indeksu datiem. |
| --- | --- |

34.

Priekšlikumā paredzēta tieša un netieša piekļuve informācijai. Priekšlikuma 9. pantā paredzēta tieša tiešsaistes piekļuve informācijai datubāzēs, kurām attiecīgajām valsts iestādēm ir tieša tiešsaistes piekļuve. 10. pantā paredzēta netieša piekļuve. Indeksu dati attiecībā uz informāciju, kam nevar piekļūt tiešsaistē, ir pieejami tiešsaistē citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Eiropolam. Ja šī iestāde, iepazīstoties ar indeksu datu saturu, iegūst vajadzīgo rezultātu, tā var izdot informācijas pieprasījumu un nosūtīt to izraudzītajai iestādei, lai saņemtu informāciju, kas identificēta ar indeksu datiem.

| 35. | Tiešā piekļuve nerada jaunas datubāzes, taču tai ir nepieciešama līdzvērtīgu kompetento sistēmu datubāzu savietojamība dalībvalstīs. Vēl jo vairāk — būs vajadzīgs jauns pašreizējo datubāzu lietošanas veids, nodrošinot piekļuves iespējas visām kompetentajām iestādēm dalībvalstīs, kas līdz šim bija atvērtas tikai valsts kompetentajām iestādēm. Tiešā piekļuve automātiski nozīmēs, ka lielāks personu skaits varēs piekļūt datubāzei, un tādējādi tas būs saistīts ar lielāku nepareizas izmantošanas risku. |
| --- | --- |

35.

Tiešā piekļuve nerada jaunas datubāzes, taču tai ir nepieciešama līdzvērtīgu kompetento sistēmu datubāzu savietojamība dalībvalstīs. Vēl jo vairāk — būs vajadzīgs jauns pašreizējo datubāzu lietošanas veids, nodrošinot piekļuves iespējas visām kompetentajām iestādēm dalībvalstīs, kas līdz šim bija atvērtas tikai valsts kompetentajām iestādēm. Tiešā piekļuve automātiski nozīmēs, ka lielāks personu skaits varēs piekļūt datubāzei, un tādējādi tas būs saistīts ar lielāku nepareizas izmantošanas risku.

| 36. | Ja citas dalībvalsts kompetentai iestādei ir tieša piekļuve, izcelsmes dalībvalsts izraudzītajām iestādēm nav nekādas kontroles pār piekļuvi datiem un to turpmāku izmantošanu. Šīs priekšlikumā paredzētās tiešās piekļuves sekas ir pienācīgi jārisina, jo:






  — | Šķiet, ka tās atņem izraudzītajām iestādēm spēju atteikt sniegt informāciju (saskaņā ar 14. pantu). |
| --- | --- | --- |

36.

Ja citas dalībvalsts kompetentai iestādei ir tieša piekļuve, izcelsmes dalībvalsts izraudzītajām iestādēm nav nekādas kontroles pār piekļuvi datiem un to turpmāku izmantošanu. Šīs priekšlikumā paredzētās tiešās piekļuves sekas ir pienācīgi jārisina, jo:

—

Šķiet, ka tās atņem izraudzītajām iestādēm spēju atteikt sniegt informāciju (saskaņā ar 14. pantu).

| — | Tās izvirza jautājumu par atbildību par datu precizitāti un atjaunošanu pēc to iegūšanas. Kā izcelsmes dalībvalsts izraudzītā iestāde var nodrošināt datu atjaunošanu? |
| --- | --- |

—

Tās izvirza jautājumu par atbildību par datu precizitāti un atjaunošanu pēc to iegūšanas. Kā izcelsmes dalībvalsts izraudzītā iestāde var nodrošināt datu atjaunošanu?

| — | Ne tikai izraudzītās iestādes vairs nespēs pildīt savas saistības atbilstīgi datu aizsardzības likumam, bet arī valsts datu aizsardzības iestādes izcelsmes dalībvalstī vairs nevarēs uzraudzīt saistību izpildi, jo tām nav nekādu pilnvaru attiecībā uz citu dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm. |
| --- | --- |

—

Ne tikai izraudzītās iestādes vairs nespēs pildīt savas saistības atbilstīgi datu aizsardzības likumam, bet arī valsts datu aizsardzības iestādes izcelsmes dalībvalstī vairs nevarēs uzraudzīt saistību izpildi, jo tām nav nekādu pilnvaru attiecībā uz citu dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm.

| — | Šīs problēmas kļūst vēl ievērojamākas, kad ir runa par piekļuvi tādu izraudzīto iestāžu un izraudzīto pušu datubāzēm, kas nav tiesībaizsardzības iestādes (skat. 25. — 28. punktu šajā atzinumā).
  Šīs tiešās piekļuves sekas ir nopietns iemesls, kāpēc pašreizējā priekšlikuma pieņemšanai būtu jābūt atkarīgai no pamatlēmuma par personas datu aizsardzību pieņemšanas. Taču viena problēma paliek: ir grūti saprast, kā izraudzītās iestādes varētu atteikt sniegt informāciju saskaņā ar 14. pantu. |
| --- | --- |

—

Šīs problēmas kļūst vēl ievērojamākas, kad ir runa par piekļuvi tādu izraudzīto iestāžu un izraudzīto pušu datubāzēm, kas nav tiesībaizsardzības iestādes (skat. 25. — 28. punktu šajā atzinumā).

Šīs tiešās piekļuves sekas ir nopietns iemesls, kāpēc pašreizējā priekšlikuma pieņemšanai būtu jābūt atkarīgai no pamatlēmuma par personas datu aizsardzību pieņemšanas. Taču viena problēma paliek: ir grūti saprast, kā izraudzītās iestādes varētu atteikt sniegt informāciju saskaņā ar 14. pantu.

| 37. | Netiešā pieeja ar indeksu datu palīdzību, kas balstās uz principu “ir informācija/ nav informācijas”, nav jauns izdomājums. Tas ir pamatā lielajām Eiropas informācijas sistēmām, kā piemēram, Šengenas informācijas sistēmai. Indeksu datu sistēmas izveides priekšrocība ir tāda, ka tā ļauj izcelsmes dalībvalstīm kontrolēt informācijas apmaiņu no savām policijas datnēm. Ja iestāde, kas meklē informāciju, iepazīstoties ar indeksu datu saturu, iegūst rezultātu, tā var izdot informācijas pieprasījumu attiecībā uz iesaistīto datu subjektu. Iestāde, kurai pieprasījums ir iesniegts, tad var to attiecīgi izvērtēt. |
| --- | --- |

37.

Netiešā pieeja ar indeksu datu palīdzību, kas balstās uz principu “ir informācija/ nav informācijas”, nav jauns izdomājums. Tas ir pamatā lielajām Eiropas informācijas sistēmām, kā piemēram, Šengenas informācijas sistēmai. Indeksu datu sistēmas izveides priekšrocība ir tāda, ka tā ļauj izcelsmes dalībvalstīm kontrolēt informācijas apmaiņu no savām policijas datnēm. Ja iestāde, kas meklē informāciju, iepazīstoties ar indeksu datu saturu, iegūst rezultātu, tā var izdot informācijas pieprasījumu attiecībā uz iesaistīto datu subjektu. Iestāde, kurai pieprasījums ir iesniegts, tad var to attiecīgi izvērtēt.

| 38. | Un tomēr ir nepieciešams pamatīgs pētījums, jo indeksu datu sistēmas izveide — jomās, kurās šādu sistēmu vēl nav bijis, izņemot lielās Eiropas informācijas sistēmas, — datu subjektam var radīt jaunus riskus. EDAU uzsver, ka, lai arī indeksu datos nav pieejama plaša informācija par datu subjektu, meklēšana indeksu datos var sniegt visai jūtīgu rezultātu. Tajā var atklāties, ka persona ir iekļauta policijas lietu materiālos saistībā ar noziedzīgiem nodarījumiem. |
| --- | --- |

38.

Un tomēr ir nepieciešams pamatīgs pētījums, jo indeksu datu sistēmas izveide — jomās, kurās šādu sistēmu vēl nav bijis, izņemot lielās Eiropas informācijas sistēmas, — datu subjektam var radīt jaunus riskus. EDAU uzsver, ka, lai arī indeksu datos nav pieejama plaša informācija par datu subjektu, meklēšana indeksu datos var sniegt visai jūtīgu rezultātu. Tajā var atklāties, ka persona ir iekļauta policijas lietu materiālos saistībā ar noziedzīgiem nodarījumiem.

| 39. | Tādēļ ir ārkārtīgi svarīgi, lai Eiropas likumdevēji nodrošinātu attiecīgus noteikumus, vismaz saistībā ar indeksu datu izveidi, ar indeksu datu sistematizācijas vadību un ar pienācīgu indeksu datu piekļuves organizāciju. Pēc EDAU domām priekšlikums nav apmierinošs attiecībā uz šiem punktiem. Šajā posmā EDAU novērojis trīs pazīmes:






  — | Indeksu datu definīcija nav skaidra. Nav saprotams, vai indeksu dati ir domāti kā meta-dati, primārās atslēgas vai pat abi divi? Indeksu datu jēdziens ir jāprecizē, jo tam ir tieša ietekme uz datu aizsardzības līmeni un nepieciešamajiem drošības pasākumiem. |
| --- | --- | --- |

39.

Tādēļ ir ārkārtīgi svarīgi, lai Eiropas likumdevēji nodrošinātu attiecīgus noteikumus, vismaz saistībā ar indeksu datu izveidi, ar indeksu datu sistematizācijas vadību un ar pienācīgu indeksu datu piekļuves organizāciju. Pēc EDAU domām priekšlikums nav apmierinošs attiecībā uz šiem punktiem. Šajā posmā EDAU novērojis trīs pazīmes:

—

Indeksu datu definīcija nav skaidra. Nav saprotams, vai indeksu dati ir domāti kā meta-dati, primārās atslēgas vai pat abi divi? Indeksu datu jēdziens ir jāprecizē, jo tam ir tieša ietekme uz datu aizsardzības līmeni un nepieciešamajiem drošības pasākumiem.

| — | Priekšlikumā būtu jāprecizē valsts kontaktpunktu nozīme attiecībā uz indeksu datiem. Varētu būt nepieciešams iesaistīt valsts kontaktpunktus, konkrēti gadījumos, kad indeksu datu interpretēšanai nepieciešamas speciālas zināšanas, piemēram, iespējamas pirkstu nospiedumu sakritības gadījumā. |
| --- | --- |

—

Priekšlikumā būtu jāprecizē valsts kontaktpunktu nozīme attiecībā uz indeksu datiem. Varētu būt nepieciešams iesaistīt valsts kontaktpunktus, konkrēti gadījumos, kad indeksu datu interpretēšanai nepieciešamas speciālas zināšanas, piemēram, iespējamas pirkstu nospiedumu sakritības gadījumā.

| — | Priekšlikumā ir paredzēts, ka noteikumus, kas vajadzīgi indeksu datu izveidei, pieņem īstenošanas tiesību aktos saskaņā ar komitoloģijas procedūru, kura paredzēta 19. pantā. Kaut arī īstenošanas noteikumi varētu būt nepieciešami, pamatnoteikumi par indeksu datu izveidi būtu jāiekļauj pašā pamatlēmumā. |
| --- | --- |

—

Priekšlikumā ir paredzēts, ka noteikumus, kas vajadzīgi indeksu datu izveidei, pieņem īstenošanas tiesību aktos saskaņā ar komitoloģijas procedūru, kura paredzēta 19. pantā. Kaut arī īstenošanas noteikumi varētu būt nepieciešami, pamatnoteikumi par indeksu datu izveidi būtu jāiekļauj pašā pamatlēmumā.

Tiesu iestāžu iepriekšēja atļauja

| 40. | Informācijas apmaiņa nekavē dalībvalstis, kuras pieprasa tiesu iestāžu iepriekšēju atļauju, pārsūtīt informāciju pieprasītājiestādei, ja šo informāciju kontrolē tiesu iestāde valstī, kurai pieprasījums iesniegts. Tas ir būtiski, jo saskaņā ar pētījumu par policijas pilnvarām veikt personas datu apmaiņu (2) ne visās dalībvalstīs policija var autonomi piekļūt datiem. Pēc EDAU domām pieejamības principam nebūtu jāvājina valsts tiesībās paredzētās saistības iegūt iepriekšēju atļauju informācijai, vai vismaz noteikt īpašus noteikumus par tām datu kategorijām, attiecībā uz kurām jāiegūst iepriekšēja atļauja, ko varētu piemērot visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

40.

Informācijas apmaiņa nekavē dalībvalstis, kuras pieprasa tiesu iestāžu iepriekšēju atļauju, pārsūtīt informāciju pieprasītājiestādei, ja šo informāciju kontrolē tiesu iestāde valstī, kurai pieprasījums iesniegts. Tas ir būtiski, jo saskaņā ar pētījumu par policijas pilnvarām veikt personas datu apmaiņu (2) ne visās dalībvalstīs policija var autonomi piekļūt datiem. Pēc EDAU domām pieejamības principam nebūtu jāvājina valsts tiesībās paredzētās saistības iegūt iepriekšēju atļauju informācijai, vai vismaz noteikt īpašus noteikumus par tām datu kategorijām, attiecībā uz kurām jāiegūst iepriekšēja atļauja, ko varētu piemērot visās dalībvalstīs.

| 41. | Šī saistība būtu jāsaprot saistībā ar 11. panta 2. punktu pamatlēmuma priekšlikumā par personas datu aizsardzību, kurā arī paredzēts, ka tā dalībvalsts, kas datus nosūta, nosaka datu tālāku izmantošanu tajā dalībvalstī, uz kuru dati nosūtīti. EDAU atzīmē šā principa nozīmi, kas nepieciešams, lai nodrošinātu, ka ar pieejamību netiek apieti ierobežojoši valsts tiesību akti par tālāku personas datu izmantošanu. |
| --- | --- |

41.

Šī saistība būtu jāsaprot saistībā ar 11. panta 2. punktu pamatlēmuma priekšlikumā par personas datu aizsardzību, kurā arī paredzēts, ka tā dalībvalsts, kas datus nosūta, nosaka datu tālāku izmantošanu tajā dalībvalstī, uz kuru dati nosūtīti. EDAU atzīmē šā principa nozīmi, kas nepieciešams, lai nodrošinātu, ka ar pieejamību netiek apieti ierobežojoši valsts tiesību akti par tālāku personas datu izmantošanu.

Nobeiguma piezīme

| 42. | Šiem elementiem nepieciešami augsti datu aizsardzības standarti. Īpaša uzmanība būtu jāvelta tam, lai nodrošinātu mērķu ierobežojuma principu un turpmākas apstrādes principu, kā arī iegūtās informācijas precizitāti un uzticamību (skat. EDAU atzinumu par Pamatlēmumu par personas datu aizsardzību, IV 2 un IV 6 nodaļu). |
| --- | --- |

42.

Šiem elementiem nepieciešami augsti datu aizsardzības standarti. Īpaša uzmanība būtu jāvelta tam, lai nodrošinātu mērķu ierobežojuma principu un turpmākas apstrādes principu, kā arī iegūtās informācijas precizitāti un uzticamību (skat. EDAU atzinumu par Pamatlēmumu par personas datu aizsardzību, IV 2 un IV 6 nodaļu).

V   CITAS PIEEJAS

Zviedrijas priekšlikums

| 43. | Zviedrijas priekšlikums neaprobežojas tikai ar īpašiem informācijas veidiem, bet tajā aptverta visa veida informācija un izlūkdati, pat tāda informāciju un izlūkdati, ko glabā iestādes, kas nav tiesībaizsardzības iestādes. Priekšlikumā veicināta sadarbība, nosakot laika ierobežojumus atbilžu sniegšanai uz informācijas pieprasījumiem un novēršot diskrimināciju starp informācijas apmaiņu vienā dalībvalstī un pārrobežu informācijas apmaiņu. Tajā nav paredzēti papildu pasākumi, kas nodrošinātu, ka informācijai var efektīvi piekļūt. Šā iemesla dēļ ir saprotams, kādēļ Komisija ar Zviedrijas priekšlikumu kā ar piemērotu pieejamības instrumentu nebija apmierināta pēc būtības (3). |
| --- | --- |

43.

Zviedrijas priekšlikums neaprobežojas tikai ar īpašiem informācijas veidiem, bet tajā aptverta visa veida informācija un izlūkdati, pat tāda informāciju un izlūkdati, ko glabā iestādes, kas nav tiesībaizsardzības iestādes. Priekšlikumā veicināta sadarbība, nosakot laika ierobežojumus atbilžu sniegšanai uz informācijas pieprasījumiem un novēršot diskrimināciju starp informācijas apmaiņu vienā dalībvalstī un pārrobežu informācijas apmaiņu. Tajā nav paredzēti papildu pasākumi, kas nodrošinātu, ka informācijai var efektīvi piekļūt. Šā iemesla dēļ ir saprotams, kādēļ Komisija ar Zviedrijas priekšlikumu kā ar piemērotu pieejamības instrumentu nebija apmierināta pēc būtības (3).

| 44. | No datu aizsardzības viedokļa Zviedrijas priekšlikuma pieeja ir saistīta ar šādām vispārējām sekām:






  — | Ir apsveicami, ka priekšlikums ir stingri ierobežots līdz esošo datu apstrādei un neizraisa nekādu jaunu, pat ne “indeksu datu” datubāzu izveidi. |
| --- | --- | --- |

44.

No datu aizsardzības viedokļa Zviedrijas priekšlikuma pieeja ir saistīta ar šādām vispārējām sekām:

—

Ir apsveicami, ka priekšlikums ir stingri ierobežots līdz esošo datu apstrādei un neizraisa nekādu jaunu, pat ne “indeksu datu” datubāzu izveidi.

| — | Tomēr tas, ka “indeksu datu” nav vispār, pēc definīcijas nav pozitīvs elements. Indeksu dati, ja vien tie ir piemēroti droši — var atvieglot precīzāku un tādējādi ar mazāku iejaukšanos saistītu datu meklēšanu, kas var būt jūtīgi. Tie paver arī iespēju pieprasījumus labāk filtrēt un labāk pārraudzīt. |
| --- | --- |

—

Tomēr tas, ka “indeksu datu” nav vispār, pēc definīcijas nav pozitīvs elements. Indeksu dati, ja vien tie ir piemēroti droši — var atvieglot precīzāku un tādējādi ar mazāku iejaukšanos saistītu datu meklēšanu, kas var būt jūtīgi. Tie paver arī iespēju pieprasījumus labāk filtrēt un labāk pārraudzīt.

| — | Jebkurā gadījumā priekšlikums veicina lielāku pārrobežu personas datu apmaiņu un personas datu aizsardzības draudus, inter alia sakarā ar to, ka ir skarta dalībvalstu kompetence pilnībā kontrolēt datu apmaiņas veicēju. Tas nebūtu jāpieņem neatkarīgi no pamatlēmuma par personas datu aizsardzību. |
| --- | --- |

—

Jebkurā gadījumā priekšlikums veicina lielāku pārrobežu personas datu apmaiņu un personas datu aizsardzības draudus, inter alia sakarā ar to, ka ir skarta dalībvalstu kompetence pilnībā kontrolēt datu apmaiņas veicēju. Tas nebūtu jāpieņem neatkarīgi no pamatlēmuma par personas datu aizsardzību.

Prīmes (Prüm) Konvencija

| 45. | Prīmes Konvencijā piedāvāta cita pieeja pieejamības principa īstenošanai. Ja pašreizējā priekšlikumā pamatlēmumam minēta vispārēja pieeja — neminot īpašus noteikumus specifisku informācijas veidu apmaiņai un to piemērojot visiem informācijas veidiem, ciktāl tie minēti II pielikumā (skat. šā atzinuma 21. — 28. punktu) — tad Prīmes Konvencijas pieeja ir pakāpeniska. |
| --- | --- |

45.

Prīmes Konvencijā piedāvāta cita pieeja pieejamības principa īstenošanai. Ja pašreizējā priekšlikumā pamatlēmumam minēta vispārēja pieeja — neminot īpašus noteikumus specifisku informācijas veidu apmaiņai un to piemērojot visiem informācijas veidiem, ciktāl tie minēti II pielikumā (skat. šā atzinuma 21. — 28. punktu) — tad Prīmes Konvencijas pieeja ir pakāpeniska.

| 46. | Šo pieeju dažreiz sauc arī par pieeju “datu lauks pēc datu lauka”. To piemēro specifiskiem informācijas veidiem (DNS, pirkstu nospiedumiem un transportlīdzekļu reģistrācijas datiem) un tajā paredzēta saistība ņemt vērā šo datu specifisko būtību. Konvencijā paredzēts pienākums atvērt un saglabāt DNS analīzes datnes noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanai. Līdzīgs pienākums attiecas arī uz datiem par pirkstu nospiedumiem. Attiecībā uz transportlīdzekļu reģistrācijas datiem ir jāatļauj tieša piekļuve citu dalībvalstu valsts kontaktpunktiem. |
| --- | --- |

46.

Šo pieeju dažreiz sauc arī par pieeju “datu lauks pēc datu lauka”. To piemēro specifiskiem informācijas veidiem (DNS, pirkstu nospiedumiem un transportlīdzekļu reģistrācijas datiem) un tajā paredzēta saistība ņemt vērā šo datu specifisko būtību. Konvencijā paredzēts pienākums atvērt un saglabāt DNS analīzes datnes noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanai. Līdzīgs pienākums attiecas arī uz datiem par pirkstu nospiedumiem. Attiecībā uz transportlīdzekļu reģistrācijas datiem ir jāatļauj tieša piekļuve citu dalībvalstu valsts kontaktpunktiem.

| 47. | Prīmes Konvencijas pieejā var novērot trīs dažādas lietas. |
| --- | --- |

47.

Prīmes Konvencijas pieejā var novērot trīs dažādas lietas.

| 48. | Pirmkārt, ir pats par sevi saprotams, ka EDAU neatbalsta šīs konvencijas rašanās procesu, kas ir ārpus Eiropas Savienības iestāžu sistēmas un tādējādi bez ievērojama Komisijas atbalsta. Turklāt tas nozīmē, ka Eiropas Parlaments nevar veikt demokrātisku kontroli, bet Eiropas Kopienu Tiesa — tiesisku kontroli, un rezultātā ir lielāks risks, ka visas (valsts) intereses netiktu vienlīdzīgi ievērotas. Tas attiecas arī uz datu aizsardzības perspektīvu. Citiem vārdiem sakot, Eiropas Savienības iestādēm nav iespējas pirms sistēmas izveides novērtēt, kādas būs izvēlētās politikas sekas uz personas datu aizsardzību. |
| --- | --- |

48.

Pirmkārt, ir pats par sevi saprotams, ka EDAU neatbalsta šīs konvencijas rašanās procesu, kas ir ārpus Eiropas Savienības iestāžu sistēmas un tādējādi bez ievērojama Komisijas atbalsta. Turklāt tas nozīmē, ka Eiropas Parlaments nevar veikt demokrātisku kontroli, bet Eiropas Kopienu Tiesa — tiesisku kontroli, un rezultātā ir lielāks risks, ka visas (valsts) intereses netiktu vienlīdzīgi ievērotas. Tas attiecas arī uz datu aizsardzības perspektīvu. Citiem vārdiem sakot, Eiropas Savienības iestādēm nav iespējas pirms sistēmas izveides novērtēt, kādas būs izvēlētās politikas sekas uz personas datu aizsardzību.

| 49. | Otrkārt, ir acīmredzams, ka daži Prīmes Konvencijas elementi daudz dziļāk skar datu subjektā nekā priekšlikums pamatlēmumam par pieejamību. Konvencija neizbēgami noved pie jaunu datubāzu izveides, kas pats par sevi jau rada draudus personas datu aizsardzībai. Būtu jāpierāda šo jauno datubāzu nepieciešamība un proporcionalitāte. Būtu jānodrošina piemēroti personas datu aizsardzības pasākumi. |
| --- | --- |

49.

Otrkārt, ir acīmredzams, ka daži Prīmes Konvencijas elementi daudz dziļāk skar datu subjektā nekā priekšlikums pamatlēmumam par pieejamību. Konvencija neizbēgami noved pie jaunu datubāzu izveides, kas pats par sevi jau rada draudus personas datu aizsardzībai. Būtu jāpierāda šo jauno datubāzu nepieciešamība un proporcionalitāte. Būtu jānodrošina piemēroti personas datu aizsardzības pasākumi.

Pieeja “datu lauks pēc datu lauka”

| 50. | Treškārt, kā jau minēts iepriekš, Konvencijā piedāvāta pieeja “datu lauks pēc datu lauka”. Iepriekš EDAU jau minēja grūtības un neskaidrības, kas saistītas ar vidi, kurā pieejamības princips jāīsteno. Šādos apstākļos pēc EDAU uzskatiem nav ieteicams veidot sistēmu vairākiem datu veidiem, bet gan sākt ar piesardzīgāku pieeju, kas attiektos tikai uz vienu datu veidu, un uzraudzīt, cik lielā mērā pieejamības princips var efektīvi atbalstīt tiesībaizsardzību, kā arī specifiskos draudus personas datu aizsardzībai. Balstoties uz šo pieredzi, sistēmā varētu iekļaut arī citus datu veidus un/ vai to varētu mainīt efektivitātes uzlabošanas nolūkā. |
| --- | --- |

50.

Treškārt, kā jau minēts iepriekš, Konvencijā piedāvāta pieeja “datu lauks pēc datu lauka”. Iepriekš EDAU jau minēja grūtības un neskaidrības, kas saistītas ar vidi, kurā pieejamības princips jāīsteno. Šādos apstākļos pēc EDAU uzskatiem nav ieteicams veidot sistēmu vairākiem datu veidiem, bet gan sākt ar piesardzīgāku pieeju, kas attiektos tikai uz vienu datu veidu, un uzraudzīt, cik lielā mērā pieejamības princips var efektīvi atbalstīt tiesībaizsardzību, kā arī specifiskos draudus personas datu aizsardzībai. Balstoties uz šo pieredzi, sistēmā varētu iekļaut arī citus datu veidus un/ vai to varētu mainīt efektivitātes uzlabošanas nolūkā.

| 51. | Šī pieeja “datu lauks pēc datu lauka” labāk pildītu arī proporcionalitātes principa prasības. Pēc EDAU domām nepieciešamība pēc labākas pārrobežu datu apmaiņas tiesībaizsardzības nolūkos varētu attaisnot ES mēroga juridiska instrumenta pieņemšanu, taču proporcionalitātes nolūkā šim instrumentam būtu jābūt piemērotam, lai tas varētu sasniegt savu mērķi un ko pareizāk varētu izveidot pēc praktiskas pieredzes perioda. Turklāt instruments nedrīkstētu nodarīt neproporcionālu kaitējumu datu subjektam. Apmaiņai vajadzētu attiekties tikai uz tiem datu veidiem, kas ir noteikti nepieciešami, ar iespēju veikt anonīmu datu apmaiņu, un tai vajadzētu notikt, ievērojot stingrus datu aizsardzības nosacījumus. |
| --- | --- |

51.

Šī pieeja “datu lauks pēc datu lauka” labāk pildītu arī proporcionalitātes principa prasības. Pēc EDAU domām nepieciešamība pēc labākas pārrobežu datu apmaiņas tiesībaizsardzības nolūkos varētu attaisnot ES mēroga juridiska instrumenta pieņemšanu, taču proporcionalitātes nolūkā šim instrumentam būtu jābūt piemērotam, lai tas varētu sasniegt savu mērķi un ko pareizāk varētu izveidot pēc praktiskas pieredzes perioda. Turklāt instruments nedrīkstētu nodarīt neproporcionālu kaitējumu datu subjektam. Apmaiņai vajadzētu attiekties tikai uz tiem datu veidiem, kas ir noteikti nepieciešami, ar iespēju veikt anonīmu datu apmaiņu, un tai vajadzētu notikt, ievērojot stingrus datu aizsardzības nosacījumus.

| 52. | Turklāt, pieeja, kas būtu piesardzīgāka par EDAU ieteikto, — iespējami apvienota ar pieeju “datu lauks pēc datu lauka” — varētu ietvert pieejamības principa īstenošanas uzsākšanu tikai ar netiešo piekļuvi, ar indeksu datu starpniecību. EDAU šo min kā jautājumu, kas būtu jāizskata turpmākajā likumdošanas procesā. |
| --- | --- |

52.

Turklāt, pieeja, kas būtu piesardzīgāka par EDAU ieteikto, — iespējami apvienota ar pieeju “datu lauks pēc datu lauka” — varētu ietvert pieejamības principa īstenošanas uzsākšanu tikai ar netiešo piekļuvi, ar indeksu datu starpniecību. EDAU šo min kā jautājumu, kas būtu jāizskata turpmākajā likumdošanas procesā.

VI   KĀDI DATI ?

| 53. | II pielikumā ir uzskatīti informācijas veidi, kurus var iegūt saskaņā ar ierosināto pamatlēmumu. Visi seši tur uzskatītie informācijas veidi vairumā gadījumu ir personas dati, jo ir saistīti ar identificētu vai identificējamu personu. |
| --- | --- |

53.

II pielikumā ir uzskatīti informācijas veidi, kurus var iegūt saskaņā ar ierosināto pamatlēmumu. Visi seši tur uzskatītie informācijas veidi vairumā gadījumu ir personas dati, jo ir saistīti ar identificētu vai identificējamu personu.

| 54. | Saskaņā ar priekšlikuma 3. panta g) apakšpunktu “indeksu dati” ir “dati, kuru uzdevums ir skaidri identificēt informāciju un ko var iegūt ar parasto meklēšanas funkciju, lai konstatētu, vai ir pieejama informācija.” Dokumentā “Pieeja pieejamības principa īstenošanai” (4) šādi dati ir kvalificēti kā indeksu dati:






  — | attiecīgo personu identifikācijas dati; |
| --- | --- | --- |

54.

Saskaņā ar priekšlikuma 3. panta g) apakšpunktu “indeksu dati” ir “dati, kuru uzdevums ir skaidri identificēt informāciju un ko var iegūt ar parasto meklēšanas funkciju, lai konstatētu, vai ir pieejama informācija.” Dokumentā “Pieeja pieejamības principa īstenošanai” (4) šādi dati ir kvalificēti kā indeksu dati:

—

attiecīgo personu identifikācijas dati;

| — | attiecīgo priekšmetu (transportlīdzekļu/dokumentu) identifikācijas numurs; |
| --- | --- |

—

attiecīgo priekšmetu (transportlīdzekļu/dokumentu) identifikācijas numurs;

| — | pirkstu nospiedumi/digitālie fotoattēli. |
| --- | --- |

—

pirkstu nospiedumi/digitālie fotoattēli.

Vēl viens datu veids, ko varētu kvalificēt kā indeksu datus, ir DNS profili. Indeksu datu saraksts rāda, ka indeksu dati var ietvert personas datus, un tādēļ ir vajadzīga pienācīga aizsardzība.

| 55. | EDAU jo īpaši pievēršas DNS profilu jautājumam. DNS analīze ir izrādījusies ļoti vērtīga noziegumu izmeklēšanā, un efektīva DNS datu apmaiņa var būt būtiska cīņā pret noziedzību. Tomēr ir svarīgi, lai DNS datu jēdziens būtu skaidri definēts un lai šo datu īpašās iezīmes būtu pienācīgi ņemtas vērā. No datu aizsardzības viedokļa atšķirība starp DNS paraugiem un DNS profiliem tiešām ir liela. |
| --- | --- |

55.

EDAU jo īpaši pievēršas DNS profilu jautājumam. DNS analīze ir izrādījusies ļoti vērtīga noziegumu izmeklēšanā, un efektīva DNS datu apmaiņa var būt būtiska cīņā pret noziedzību. Tomēr ir svarīgi, lai DNS datu jēdziens būtu skaidri definēts un lai šo datu īpašās iezīmes būtu pienācīgi ņemtas vērā. No datu aizsardzības viedokļa atšķirība starp DNS paraugiem un DNS profiliem tiešām ir liela.

| 56. | DNS paraugi (ko bieži savāc un uzglabā tiesībaizsardzības iestādes) būtu jāuzskata par īpaši jūtīgiem, jo tie biežāk ietver pilnu DNS “ainu”. Tie var sniegt informāciju par personas ģenētiskajām iezīmēm un veselības stāvokli, kas var būt vajadzīgs gluži citiem mērķiem, piemēram, sniedzot medicīniskus padomus personām un jauniem pāriem. |
| --- | --- |

56.

DNS paraugi (ko bieži savāc un uzglabā tiesībaizsardzības iestādes) būtu jāuzskata par īpaši jūtīgiem, jo tie biežāk ietver pilnu DNS “ainu”. Tie var sniegt informāciju par personas ģenētiskajām iezīmēm un veselības stāvokli, kas var būt vajadzīgs gluži citiem mērķiem, piemēram, sniedzot medicīniskus padomus personām un jauniem pāriem.

| 57. | Turpretī DNS profili var ietvert tikai daļēju DNS informāciju, kas iegūta no DNS parauga: tos var izmantot, lai pārbaudītu personas identitāti, bet principā tie neatklāj personas ģenētiskas iezīmes. Neskatoties uz to, zinātnes progress var palielināt informāciju, ko var atklāt DNS profili: kas kādā konkrētā brīdī ir uzskatīts par “nevainīgu” DNS profilu, vēlāk var atklāt daudz vairāk informācijas nekā gaidīts vai vajadzīgs, un jo īpaši informāciju par personas ģenētiskajām iezīmēm. Tātad DNS profilu atklāto informāciju būtu jāuzskata par dinamisku. |
| --- | --- |

57.

Turpretī DNS profili var ietvert tikai daļēju DNS informāciju, kas iegūta no DNS parauga: tos var izmantot, lai pārbaudītu personas identitāti, bet principā tie neatklāj personas ģenētiskas iezīmes. Neskatoties uz to, zinātnes progress var palielināt informāciju, ko var atklāt DNS profili: kas kādā konkrētā brīdī ir uzskatīts par “nevainīgu” DNS profilu, vēlāk var atklāt daudz vairāk informācijas nekā gaidīts vai vajadzīgs, un jo īpaši informāciju par personas ģenētiskajām iezīmēm. Tātad DNS profilu atklāto informāciju būtu jāuzskata par dinamisku.

| 58. | Šajā sakarā EDAU atzīmē, ka gan Prīmes (Prüm) konvencija, gan Komisijas priekšlikums veicina DNS datu apmaiņu starp tiesībaizsardzības iestādēm, bet pastāv būtiskas atšķirības veidā, kādā tie to dara. |
| --- | --- |

58.

Šajā sakarā EDAU atzīmē, ka gan Prīmes (Prüm) konvencija, gan Komisijas priekšlikums veicina DNS datu apmaiņu starp tiesībaizsardzības iestādēm, bet pastāv būtiskas atšķirības veidā, kādā tie to dara.

| 59. | EDAU atzinīgi novērtē to, ka Komisijas priekšlikumā nav noteikts nekāds pienākums apkopot DNS datus un ka tas skaidri ierobežo DNS datu apmaiņu uz DNS profiliem. II pielikumā DNS profili definēti sākotnēji vienotā sarakstā, kurā uzskatīti DNS marķieri, ko dalībvalstīs izmanto DNS analīzēm kriminālistikā. Šajā sarakstā, kas balstīts uz Eiropas standarta komplekta septiņiem DNS marķieriem, kā definēts I pielikumā Padomes 2001. gada 25. jūnija Rezolūcijā par apmainīšanos ar DNS analīzes rezultātiem (5), ir garantēts, ka DNS profili iegūšanas brīdī neietvers nekādu specifisku ģenētisko informāciju. |
| --- | --- |

59.

EDAU atzinīgi novērtē to, ka Komisijas priekšlikumā nav noteikts nekāds pienākums apkopot DNS datus un ka tas skaidri ierobežo DNS datu apmaiņu uz DNS profiliem. II pielikumā DNS profili definēti sākotnēji vienotā sarakstā, kurā uzskatīti DNS marķieri, ko dalībvalstīs izmanto DNS analīzēm kriminālistikā. Šajā sarakstā, kas balstīts uz Eiropas standarta komplekta septiņiem DNS marķieriem, kā definēts I pielikumā Padomes 2001. gada 25. jūnija Rezolūcijā par apmainīšanos ar DNS analīzes rezultātiem (5), ir garantēts, ka DNS profili iegūšanas brīdī neietvers nekādu specifisku ģenētisko informāciju.

| 60. | EDAU uzsver, ka šajā Padomes Rezolūcijā noteiktas dažas ļoti būtiskas garantijas, kas īpaši saistītas ar DNS profilu dinamisko būtību. Rezolūcijas III iedaļā noteikts DNS analīzes rezultātu apmaiņas ierobežojums, attiecinot tikai uz “hromosomu zonām [...], par kurām nav zināms, vai tās sniedz informāciju par specifisku ģenētisko informāciju”, un turpmāk tekstā dalībvalstīm ieteikts vairs neizmantot tos DNS marķierus, kuri, pateicoties zinātniskajiem sasniegumiem, var sniegt specifisku ģenētisko informāciju. |
| --- | --- |

60.

EDAU uzsver, ka šajā Padomes Rezolūcijā noteiktas dažas ļoti būtiskas garantijas, kas īpaši saistītas ar DNS profilu dinamisko būtību. Rezolūcijas III iedaļā noteikts DNS analīzes rezultātu apmaiņas ierobežojums, attiecinot tikai uz “hromosomu zonām [...], par kurām nav zināms, vai tās sniedz informāciju par specifisku ģenētisko informāciju”, un turpmāk tekstā dalībvalstīm ieteikts vairs neizmantot tos DNS marķierus, kuri, pateicoties zinātniskajiem sasniegumiem, var sniegt specifisku ģenētisko informāciju.

| 61. | Prīmes (Prüm) konvencija piedāvā savādāku pieeju, uzliekot par pienākumu Līgumslēdzējām pusēm atvērt un saglabāt DNS analīzes datnes kriminālnoziegumu izmeklēšanai. Tādēļ tajā paredzēta jaunu DNS datubāzu radīšana un pastiprināta DNS datu apkopošana. Turklāt nav skaidrs, kādi datu veidi ir iekļauti “DNS analīzes datnēs”, un konvencijā nav ņemta vērā DNS profilu dinamiskā attīstība. |
| --- | --- |

61.

Prīmes (Prüm) konvencija piedāvā savādāku pieeju, uzliekot par pienākumu Līgumslēdzējām pusēm atvērt un saglabāt DNS analīzes datnes kriminālnoziegumu izmeklēšanai. Tādēļ tajā paredzēta jaunu DNS datubāzu radīšana un pastiprināta DNS datu apkopošana. Turklāt nav skaidrs, kādi datu veidi ir iekļauti “DNS analīzes datnēs”, un konvencijā nav ņemta vērā DNS profilu dinamiskā attīstība.

| 62. | EDAU norāda, ka jebkuram tiesiskam instrumentam, ar ko nosaka DNS datu apmaiņu, būtu:






  — | skaidri jāierobežo un jānosaka DNS informācijas veidi, ar kuriem var apmainīties (arī attiecībā uz būtisko atšķirību starp DNS paraugiem un DNS profiliem). |
| --- | --- | --- |

62.

EDAU norāda, ka jebkuram tiesiskam instrumentam, ar ko nosaka DNS datu apmaiņu, būtu:

—

skaidri jāierobežo un jānosaka DNS informācijas veidi, ar kuriem var apmainīties (arī attiecībā uz būtisko atšķirību starp DNS paraugiem un DNS profiliem).

| — | jāizveido kopēji tehniski standarti, lai izvairītos no tā, ka atšķirības darbā ar kriminālistikas DNS datubāzēm dalībvalstīs varētu izraisīt grūtības un neprecīzus rezultātus, apmainoties datiem. |
| --- | --- |

—

jāizveido kopēji tehniski standarti, lai izvairītos no tā, ka atšķirības darbā ar kriminālistikas DNS datubāzēm dalībvalstīs varētu izraisīt grūtības un neprecīzus rezultātus, apmainoties datiem.

| — | jāsniedz pienācīgas juridiski saistošas garantijas, lai novērstu to, ka, pateicoties zinātnes sasniegumiem, no DNS profiliem varētu iegūt personas datus, kas ir ne tikai jūtīgi, bet arī nevajadzīgi mērķim, kādam apkopoti. |
| --- | --- |

—

jāsniedz pienācīgas juridiski saistošas garantijas, lai novērstu to, ka, pateicoties zinātnes sasniegumiem, no DNS profiliem varētu iegūt personas datus, kas ir ne tikai jūtīgi, bet arī nevajadzīgi mērķim, kādam apkopoti.

| 63. | Šajā sakarā EDAU ar šo apstiprina un iekļauj piezīmes, kas jau izdarītas tā atzinumā par Pamatlēmumu par personas datu aizsardzību (80. punkts). Šajā atzinumā EDAU attiecībā uz DNS datiem norādīja, ka būtu jānodrošina īpašas garantijas, lai nodrošinātu, ka: pieejamo informāciju var izmantot tikai, lai kriminālnoziegumu novēršanas, atklāšanas un izmeklēšanas nolūkos identificētu personas; DNS profilu precizitātes pakāpe ir rūpīgi ņemta vērā, un datu subjekts to var apstrīdēt ar viegli pieejamiem līdzekļiem; ir nodrošināta personu cieņas ievērošana (6). |
| --- | --- |

63.

Šajā sakarā EDAU ar šo apstiprina un iekļauj piezīmes, kas jau izdarītas tā atzinumā par Pamatlēmumu par personas datu aizsardzību (80. punkts). Šajā atzinumā EDAU attiecībā uz DNS datiem norādīja, ka būtu jānodrošina īpašas garantijas, lai nodrošinātu, ka: pieejamo informāciju var izmantot tikai, lai kriminālnoziegumu novēršanas, atklāšanas un izmeklēšanas nolūkos identificētu personas; DNS profilu precizitātes pakāpe ir rūpīgi ņemta vērā, un datu subjekts to var apstrīdēt ar viegli pieejamiem līdzekļiem; ir nodrošināta personu cieņas ievērošana (6).

| 64. | Šie apsvērumi liek secināt, ka tiesību akti par DNS datņu izveidi un šo datņu datu apmaiņu būtu jāpieņem tikai pēc ietekmes novērtējuma, kurā būtu pienācīgi izvērtēti ieguvumi un riski. EDAU iesaka šajā tiesību aktā iekļaut pienākumu pēc tā stāšanās spēkā to regulāri izvērtēt. |
| --- | --- |

64.

Šie apsvērumi liek secināt, ka tiesību akti par DNS datņu izveidi un šo datņu datu apmaiņu būtu jāpieņem tikai pēc ietekmes novērtējuma, kurā būtu pienācīgi izvērtēti ieguvumi un riski. EDAU iesaka šajā tiesību aktā iekļaut pienākumu pēc tā stāšanās spēkā to regulāri izvērtēt.

| 65. | Visbeidzot II pielikumā ietverti citi informācijas veidi, ar kuriem var apmainīties. Tajā ietverta informācija no privātā sektora dalībniekiem, jo telefonu numuru un citu saziņas datu, kā arī datu plūsmas datu izcelsme parasti ir telefonu operatori. Paskaidrojuma rakstā apstiprināts, ka dalībvalstīm ir pienākums nodrošināt to, ka no tiesībaizsardzības viedokļa saistošā informācijā, ko kontrolē iestādes vai šim nolūkam izraudzīti privātā sektora dalībnieki, dalās ar līdzvērtīgām iestādēm citās dalībvalstīs un ar Eiropolu. Tā kā priekšlikums attiecas uz personas datiem, kuru izcelsme ir privātā sektora dalībnieki, EDAU uzskata, ka piemērojamajā tiesiskajā pamatā būtu jābūt ietvertām papildu garantijām datu subjektu aizsardzībai, lai nodrošinātu datu precizitāti. |
| --- | --- |

65.

Visbeidzot II pielikumā ietverti citi informācijas veidi, ar kuriem var apmainīties. Tajā ietverta informācija no privātā sektora dalībniekiem, jo telefonu numuru un citu saziņas datu, kā arī datu plūsmas datu izcelsme parasti ir telefonu operatori. Paskaidrojuma rakstā apstiprināts, ka dalībvalstīm ir pienākums nodrošināt to, ka no tiesībaizsardzības viedokļa saistošā informācijā, ko kontrolē iestādes vai šim nolūkam izraudzīti privātā sektora dalībnieki, dalās ar līdzvērtīgām iestādēm citās dalībvalstīs un ar Eiropolu. Tā kā priekšlikums attiecas uz personas datiem, kuru izcelsme ir privātā sektora dalībnieki, EDAU uzskata, ka piemērojamajā tiesiskajā pamatā būtu jābūt ietvertām papildu garantijām datu subjektu aizsardzībai, lai nodrošinātu datu precizitāti.

VII   DATU AIZSARDZĪBAS PRINCIPI

| 66. | Personas datu aizsardzības noteikumi nav īpaši noteikti ierosinātajā Padomes pamatlēmumā, savukārt citos instrumentos, piemēram, Prīmes (Prüm) konvencijā vai Zviedrijas priekšlikumā ir daži specifiski noteikumi par personas datu aizsardzību. Īpašu personas datu aizsardzības noteikumu trūkums pieejamības priekšlikumā ir pieņemams tikai tiktāl, ciktāl pilnībā ir piemērojami vispārēji noteikumi, kas iekļauti priekšlikumā pamatlēmumam par datu aizsardzību trešajā pīlārā, un ciktāl tie sniedz pietiekamu aizsardzību. Turklāt konkrētos instrumentos — piemēram, Zviedrijas priekšlikumā un Prīmes (Prüm) konvencijā — paredzētie noteikumi par personas datu aizsardzību nedrīkstētu vājināt vispārējās sistēmas nodrošināto aizsardzību. EDAU iesaka iekļaut īpašu klauzulu par iespējamiem konfliktiem starp dažādiem datu aizsardzības noteikumiem. |
| --- | --- |

66.

Personas datu aizsardzības noteikumi nav īpaši noteikti ierosinātajā Padomes pamatlēmumā, savukārt citos instrumentos, piemēram, Prīmes (Prüm) konvencijā vai Zviedrijas priekšlikumā ir daži specifiski noteikumi par personas datu aizsardzību. Īpašu personas datu aizsardzības noteikumu trūkums pieejamības priekšlikumā ir pieņemams tikai tiktāl, ciktāl pilnībā ir piemērojami vispārēji noteikumi, kas iekļauti priekšlikumā pamatlēmumam par datu aizsardzību trešajā pīlārā, un ciktāl tie sniedz pietiekamu aizsardzību. Turklāt konkrētos instrumentos — piemēram, Zviedrijas priekšlikumā un Prīmes (Prüm) konvencijā — paredzētie noteikumi par personas datu aizsardzību nedrīkstētu vājināt vispārējās sistēmas nodrošināto aizsardzību. EDAU iesaka iekļaut īpašu klauzulu par iespējamiem konfliktiem starp dažādiem datu aizsardzības noteikumiem.

| 67. | Šobrīd EDAU, atgādinot savu atzinumu attiecībā uz Pamatlēmumu par personas datu aizsardzību, atkal vēlētos uzsvērt to, cik svarīgi ir tādi darbojošies konsekventi un visaptveroši datu aizsardzības noteikumi attiecībā uz tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību, kas attiecas uz visa veida apstrādi. Tādējādi EDAU atkārtoti apstiprina citus šā atzinuma punktus. Šajā punktā ir uzsvērti šādi datu aizsardzības jautājumi:






  — | Personas datu likumīga apstrāde. EDAU atbalsta pieeju, ka informācija var būt pieejama tikai tad, ja tā apkopota likumīgi (kā minēts 2.2. punktā attiecībā uz informāciju, kas iegūta piespiedu pasākumu ceļā). Likumīga personas datu apstrāde arī nodrošinātu to, ka informācija, kas darīta pieejama un ar ko apmainās, var pienācīgi tikt izmantota arī tiesvedībā. Proti, lai arī apstrādātā informācija pēc kriminālvajāšanas sākuma neietilpst ierosinātā instrumenta darbības jomā, aizvien pastāv iespēja, ka informācija, ar ko tiesībaizsardzības iestādes apmainās, nonāks tiesvedībā. |
| --- | --- | --- |

67.

Šobrīd EDAU, atgādinot savu atzinumu attiecībā uz Pamatlēmumu par personas datu aizsardzību, atkal vēlētos uzsvērt to, cik svarīgi ir tādi darbojošies konsekventi un visaptveroši datu aizsardzības noteikumi attiecībā uz tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību, kas attiecas uz visa veida apstrādi. Tādējādi EDAU atkārtoti apstiprina citus šā atzinuma punktus. Šajā punktā ir uzsvērti šādi datu aizsardzības jautājumi:

—

Personas datu likumīga apstrāde. EDAU atbalsta pieeju, ka informācija var būt pieejama tikai tad, ja tā apkopota likumīgi (kā minēts 2.2. punktā attiecībā uz informāciju, kas iegūta piespiedu pasākumu ceļā). Likumīga personas datu apstrāde arī nodrošinātu to, ka informācija, kas darīta pieejama un ar ko apmainās, var pienācīgi tikt izmantota arī tiesvedībā. Proti, lai arī apstrādātā informācija pēc kriminālvajāšanas sākuma neietilpst ierosinātā instrumenta darbības jomā, aizvien pastāv iespēja, ka informācija, ar ko tiesībaizsardzības iestādes apmainās, nonāks tiesvedībā.

| — | Īpaši svarīga ir personas datu kvalitāte, jo saskaņā ar pieejamības principu ir labāk, ja informāciju izmantos tiesībaizsardzības iestādes, kas nepiedalījās datu apkopošanā. Šīm iestādēm pat ir tieša piekļuve citu dalībvalstu datubāzēm. Personas datu kvalitāti var nodrošināt tikai tādā gadījumā, ja to precizitāti regulāri un pienācīgi pārbauda, ja informāciju nodala atbilstīgi dažādām iesaistīto personu kategorijām (cietušajiem, aizdomās turamajiem, lieciniekiem u.c.) un ja vajadzības gadījumā ir norādīta precizitātes pakāpe (skatīt EDAU atzinumu par personas datu aizsardzību, IV 6).
  Šajos punktos vēlreiz izskaidrots, kāpēc personas datu aizsardzības noteikumi un jo īpaši noteikumi par precizitāti būtu jāpiemēro visiem apstrādes veidiem, arī vietējai apstrādei. Citādi personas dati, kuriem piekļūst nepastarpināti, varētu būt nepareizi, neatjaunināti un tādējādi aizskartu datu subjekta tiesības un iespaidotu izmeklēšanas efektiviāti. |
| --- | --- |

—

Īpaši svarīga ir personas datu kvalitāte, jo saskaņā ar pieejamības principu ir labāk, ja informāciju izmantos tiesībaizsardzības iestādes, kas nepiedalījās datu apkopošanā. Šīm iestādēm pat ir tieša piekļuve citu dalībvalstu datubāzēm. Personas datu kvalitāti var nodrošināt tikai tādā gadījumā, ja to precizitāti regulāri un pienācīgi pārbauda, ja informāciju nodala atbilstīgi dažādām iesaistīto personu kategorijām (cietušajiem, aizdomās turamajiem, lieciniekiem u.c.) un ja vajadzības gadījumā ir norādīta precizitātes pakāpe (skatīt EDAU atzinumu par personas datu aizsardzību, IV 6).

Šajos punktos vēlreiz izskaidrots, kāpēc personas datu aizsardzības noteikumi un jo īpaši noteikumi par precizitāti būtu jāpiemēro visiem apstrādes veidiem, arī vietējai apstrādei. Citādi personas dati, kuriem piekļūst nepastarpināti, varētu būt nepareizi, neatjaunināti un tādējādi aizskartu datu subjekta tiesības un iespaidotu izmeklēšanas efektiviāti.

| — | Mērķu ierobežojums. Atbilstīgi pieejamības principam personas datiem var piekļūt līdzvērtīgas citu dalībvalstu kompetentās iestādes. Tomēr tiesībaizsardzības iestāžu kompetences dažādās valstīs var būtiski atšķirties. Tādēļ ir svarīgi nodrošināt, ka mērķu ierobežojuma pamatprincips ir ievērots, neskatoties uz dažādo kompetento iestāžu, kuras apmainās ar datiem, dažādajām kompetencēm. Informāciju, ko konkrēta iestāde apkopojusi un apstrādājusi konkrētam mērķim, nevar izmantot citam mērķim, tikai pamatojoties uz saņēmējas iestādes atšķirīgām, varbūt plašākām kompetencēm.
  Tādēļ EDAU pauž gandarījumu par 7. pantu ierosinātajā pamatlēmumā, ko būtu jāuzlūko kā vispārējo noteikumu, kuri paredzēti ierosinātajā pamatlēmumā par personas datu aizsardzību, precizējums. Turklāt EDAU atzīmē, ka novērtējums par līdzvērtību starp dažādām iestādēm (kas šajā priekšlikumā ir atstāts komitoloģijas procedūras ziņā) būtu jāveic rūpīgi un pienācīgi ņemot vērā mērķa ierobežojuma principu. |
| --- | --- |

—

Mērķu ierobežojums. Atbilstīgi pieejamības principam personas datiem var piekļūt līdzvērtīgas citu dalībvalstu kompetentās iestādes. Tomēr tiesībaizsardzības iestāžu kompetences dažādās valstīs var būtiski atšķirties. Tādēļ ir svarīgi nodrošināt, ka mērķu ierobežojuma pamatprincips ir ievērots, neskatoties uz dažādo kompetento iestāžu, kuras apmainās ar datiem, dažādajām kompetencēm. Informāciju, ko konkrēta iestāde apkopojusi un apstrādājusi konkrētam mērķim, nevar izmantot citam mērķim, tikai pamatojoties uz saņēmējas iestādes atšķirīgām, varbūt plašākām kompetencēm.

Tādēļ EDAU pauž gandarījumu par 7. pantu ierosinātajā pamatlēmumā, ko būtu jāuzlūko kā vispārējo noteikumu, kuri paredzēti ierosinātajā pamatlēmumā par personas datu aizsardzību, precizējums. Turklāt EDAU atzīmē, ka novērtējums par līdzvērtību starp dažādām iestādēm (kas šajā priekšlikumā ir atstāts komitoloģijas procedūras ziņā) būtu jāveic rūpīgi un pienācīgi ņemot vērā mērķa ierobežojuma principu.

| — | Laika ierobežojumi apmainītās informācijas uzglabāšanai arī būtu jāvērtē, ņemot vērā principu par mērķa ierobežojumu: informācija, kurai piekļūst vai ar ko apmainās vienam mērķim, būtu jāizdzēš, līdzko tā vairs nav vajadzīga šim mērķim. Tā varētu izvairīties no nevajadzīgas datubāzu dublēšanās, reizē tomēr atļaujot kompetentām iestādēm atkal piekļūt (atjauninātai) pieejamai informācijai, ja tas ir vajadzīgs citam likumīgam mērķim. |
| --- | --- |

—

Laika ierobežojumi apmainītās informācijas uzglabāšanai arī būtu jāvērtē, ņemot vērā principu par mērķa ierobežojumu: informācija, kurai piekļūst vai ar ko apmainās vienam mērķim, būtu jāizdzēš, līdzko tā vairs nav vajadzīga šim mērķim. Tā varētu izvairīties no nevajadzīgas datubāzu dublēšanās, reizē tomēr atļaujot kompetentām iestādēm atkal piekļūt (atjauninātai) pieejamai informācijai, ja tas ir vajadzīgs citam likumīgam mērķim.

| — | Pārsūtītās informācijas reģistrēšana atbilstīgi pieejamības principam. Reģistrēšana būtu jāveic abām pusēm: kā lūguma saņēmējai dalībvalstij, tā lūguma iesniedzējai dalībvalstij. Būtu jāsaglabā arī piekļuves reģistri, ne tikai apmaiņas reģistri (skatīt EDAU atzinumu par personas datu aizsardzību, 133. punkts), lai nodrošinātu arī to, ka valstu kompetentās iestādes uzticas cita citai un pilnībā nezaudē kontroli pār pieejamo informāciju. Vajadzība pēc informācijas izsekojamības ietver arī iespēju atjaunināt un/vai labot informāciju. |
| --- | --- |

—

Pārsūtītās informācijas reģistrēšana atbilstīgi pieejamības principam. Reģistrēšana būtu jāveic abām pusēm: kā lūguma saņēmējai dalībvalstij, tā lūguma iesniedzējai dalībvalstij. Būtu jāsaglabā arī piekļuves reģistri, ne tikai apmaiņas reģistri (skatīt EDAU atzinumu par personas datu aizsardzību, 133. punkts), lai nodrošinātu arī to, ka valstu kompetentās iestādes uzticas cita citai un pilnībā nezaudē kontroli pār pieejamo informāciju. Vajadzība pēc informācijas izsekojamības ietver arī iespēju atjaunināt un/vai labot informāciju.

| — | Datu subjektu tiesības. Sistēmas informācijas apmaiņai starp ES tiesībaizsardzības iestādēm palielina to situāciju skaitu, kurās personas datus (pagaidu kārtā) vienlaikus apstrādā kompetentas iestādes dažādās dalībvalstīs. Tas no vienas puses nozīmē, ka būtu jāizveido kopēji ES standarti par datu subjektu tiesībām, un no otras puses, ka datu subjektiem būtu jāspēj īstenot savas tiesības, ciktāl to pieļauj noteikumi par datu aizsardzību trešajā pilārā, gan attiecībā uz iestādēm, kas sniedz piekļuvi datiem, gan attiecībā uz iestādēm, kas piekļūst šiem datiem un apstrādā tos. |
| --- | --- |

—

Datu subjektu tiesības. Sistēmas informācijas apmaiņai starp ES tiesībaizsardzības iestādēm palielina to situāciju skaitu, kurās personas datus (pagaidu kārtā) vienlaikus apstrādā kompetentas iestādes dažādās dalībvalstīs. Tas no vienas puses nozīmē, ka būtu jāizveido kopēji ES standarti par datu subjektu tiesībām, un no otras puses, ka datu subjektiem būtu jāspēj īstenot savas tiesības, ciktāl to pieļauj noteikumi par datu aizsardzību trešajā pilārā, gan attiecībā uz iestādēm, kas sniedz piekļuvi datiem, gan attiecībā uz iestādēm, kas piekļūst šiem datiem un apstrādā tos.

| — | Pārraudzība. EDAU norāda, ka, atkarībā no gadījuma, vairāk nekā viena valsts pārraudzības iestāde var būt kompetenta uzraudzīt personas datu apstrādi, ko veic, pamatojoties uz šiem priekšlikumiem. Šajā sakarā tiešsaistes piekļuve tiesībaizsardzības informācijai prasa pastiprinātu pārraudzību un koordināciju no valstu attiecīgo datu aizsardzības iestāžu puses. |
| --- | --- |

—

Pārraudzība. EDAU norāda, ka, atkarībā no gadījuma, vairāk nekā viena valsts pārraudzības iestāde var būt kompetenta uzraudzīt personas datu apstrādi, ko veic, pamatojoties uz šiem priekšlikumiem. Šajā sakarā tiešsaistes piekļuve tiesībaizsardzības informācijai prasa pastiprinātu pārraudzību un koordināciju no valstu attiecīgo datu aizsardzības iestāžu puses.

VIII   SECINĀJUMI

Vispārēji secinājumi par pieejamības principu

| 68. | EDAU izmanto šo iespēju, lai atzinumā iekļautu dažas vispārējas un dažas būtiskas piezīmes saistībā ar tiesībaizsardzības informācijas apmaiņu un šā jautājuma reglamentācijas iespējām. EDAU vēlāk būs pieejams turpmākām konsultācijām pēc attiecīgiem jaunumiem likumdošanas procesā saistībā ar šo un citiem saistītiem priekšlikumiem. |
| --- | --- |

68.

EDAU izmanto šo iespēju, lai atzinumā iekļautu dažas vispārējas un dažas būtiskas piezīmes saistībā ar tiesībaizsardzības informācijas apmaiņu un šā jautājuma reglamentācijas iespējām. EDAU vēlāk būs pieejams turpmākām konsultācijām pēc attiecīgiem jaunumiem likumdošanas procesā saistībā ar šo un citiem saistītiem priekšlikumiem.

| 69. | Pēc EDAU domām piesardzības princips būtu jāietver saistošā juridiskā instrumentā ar piesardzīgākas, pakāpeniskākas pieejas palīdzību, kas attiektos tikai uz vienu datu veidu, un būtu jāuzrauga, cik lielā mērā pieejamības princips var efektīvi atbalstīt tiesībaizsardzību, kā arī specifiskos draudus personas datu aizsardzībai. Šī piesardzīgākā pieeja varētu iekļaut pieejamības principa īstenošanas uzsākšanu tikai ar netiešo piekļuvi, ar indeksu datu starpniecību. Balstoties uz šo pieredzi, sistēmā varētu iekļaut arī citus datu veidus un/ vai to varētu mainīt efektivitātes uzlabošanas nolūkā. |
| --- | --- |

69.

Pēc EDAU domām piesardzības princips būtu jāietver saistošā juridiskā instrumentā ar piesardzīgākas, pakāpeniskākas pieejas palīdzību, kas attiektos tikai uz vienu datu veidu, un būtu jāuzrauga, cik lielā mērā pieejamības princips var efektīvi atbalstīt tiesībaizsardzību, kā arī specifiskos draudus personas datu aizsardzībai. Šī piesardzīgākā pieeja varētu iekļaut pieejamības principa īstenošanas uzsākšanu tikai ar netiešo piekļuvi, ar indeksu datu starpniecību. Balstoties uz šo pieredzi, sistēmā varētu iekļaut arī citus datu veidus un/ vai to varētu mainīt efektivitātes uzlabošanas nolūkā.

| 70. | Nebūtu jāpieņem nekādi juridiski instrumenti pieejamības principa īstenošanai, pirms nav pieņemti pietiekami datu aizsardzības pasākumi, kā minēts priekšlikumā pamatlēmumam par personas datu aizsardzību. |
| --- | --- |

70.

Nebūtu jāpieņem nekādi juridiski instrumenti pieejamības principa īstenošanai, pirms nav pieņemti pietiekami datu aizsardzības pasākumi, kā minēts priekšlikumā pamatlēmumam par personas datu aizsardzību.

Ieteikumi par pašreizējā priekšlikuma grozījumiem

| 71. | EDAU iesaka šādi precizēt pieejamības principa darbības jomu:






  — | Iekļaut precīzu un skaidru to datu definīciju, ko uzskatīs par pieejamiem. |
| --- | --- | --- |

71.

EDAU iesaka šādi precizēt pieejamības principa darbības jomu:

—

Iekļaut precīzu un skaidru to datu definīciju, ko uzskatīs par pieejamiem.

| — | Kā pirmo iespēju — ierobežot pieejamības principa darbības jomu tikai ar informāciju, ko kontrolē kompetentas iestādes. |
| --- | --- |

—

Kā pirmo iespēju — ierobežot pieejamības principa darbības jomu tikai ar informāciju, ko kontrolē kompetentas iestādes.

| — | Kā otru iespēju — ja darbības joma būs plašāka — nodrošināt pietiekamu personas datu aizsardzību. Jāņem vērā šā atzinuma 27. punktā minētie jautājumi. |
| --- | --- |

—

Kā otru iespēju — ja darbības joma būs plašāka — nodrošināt pietiekamu personas datu aizsardzību. Jāņem vērā šā atzinuma 27. punktā minētie jautājumi.

| 72. | EDAU ir veicis šādus novērojumus par tiešo piekļuvi datubāzēm, ko veic citas dalībvalsts kompetenta iestāde:






  — | Jautājums ir attiecīgi jārisina, jo tiešās piekļuves gadījumā izraudzītajām iestādēm izcelsmes dalībvalstī nav nekādas kontroles pār piekļuvi datiem un to tālāku izmantošanu. |
| --- | --- | --- |

72.

EDAU ir veicis šādus novērojumus par tiešo piekļuvi datubāzēm, ko veic citas dalībvalsts kompetenta iestāde:

—

Jautājums ir attiecīgi jārisina, jo tiešās piekļuves gadījumā izraudzītajām iestādēm izcelsmes dalībvalstī nav nekādas kontroles pār piekļuvi datiem un to tālāku izmantošanu.

| — | Priekšlikums nedrīkst veicināt datubāzu beznosacījumu savienojumu un tādējādi datubāzu tīklu, ko būtu grūti pārraudzīt. |
| --- | --- |

—

Priekšlikums nedrīkst veicināt datubāzu beznosacījumu savienojumu un tādējādi datubāzu tīklu, ko būtu grūti pārraudzīt.

| 73. | Pamatlēmumā būtu precīzāk jānosaka indeksu datu sistēmas izveide. Konkrēti:






  — | Priekšlikumā būtu jānodrošina attiecīgi noteikumi, vismaz saistībā ar indeksu datu izveidi, ar indeksu datu sistematizācijas vadību un ar pienācīgu indeksu datu piekļuves organizāciju. |
| --- | --- | --- |

73.

Pamatlēmumā būtu precīzāk jānosaka indeksu datu sistēmas izveide. Konkrēti:

—

Priekšlikumā būtu jānodrošina attiecīgi noteikumi, vismaz saistībā ar indeksu datu izveidi, ar indeksu datu sistematizācijas vadību un ar pienācīgu indeksu datu piekļuves organizāciju.

| — | Jāprecizē indeksu datu definīcija. |
| --- | --- |

—

Jāprecizē indeksu datu definīcija.

| — | Priekšlikumā būtu jāprecizē valsts kontaktpunktu nozīme attiecībā uz indeksu datiem. |
| --- | --- |

—

Priekšlikumā būtu jāprecizē valsts kontaktpunktu nozīme attiecībā uz indeksu datiem.

| — | Pamatnoteikumi par indeksu datu izveidi būtu jāiekļauj pašā pamatlēmumā, nevis jāatstāj īstenošanas tiesību aktu ziņā saskaņā ar komitoloģijas procedūru. |
| --- | --- |

—

Pamatnoteikumi par indeksu datu izveidi būtu jāiekļauj pašā pamatlēmumā, nevis jāatstāj īstenošanas tiesību aktu ziņā saskaņā ar komitoloģijas procedūru.

| 74. | EDAU atzīmē, ka priekšlikumā attiecībā uz DNS datu apmaiņu būtu:






  — | skaidri jānorobežo un jānosaka DNS informācijas veids, ar ko var apmainīties (arī ņemot vērā fundamentālās atšķirības starp DNS paraugiem un DNS profiliem); |
| --- | --- | --- |

74.

EDAU atzīmē, ka priekšlikumā attiecībā uz DNS datu apmaiņu būtu:

—

skaidri jānorobežo un jānosaka DNS informācijas veids, ar ko var apmainīties (arī ņemot vērā fundamentālās atšķirības starp DNS paraugiem un DNS profiliem);

| — | jāizstrādā kopīgi tehniskie standarti, kuru mērķis būtu novērst atšķirības tiesu medicīnas DNS datubāzu darbībās dalībvalstīs, kas varētu radīt grūtības un neprecīzus rezultātus, veicot datu apmaiņu; |
| --- | --- |

—

jāizstrādā kopīgi tehniskie standarti, kuru mērķis būtu novērst atšķirības tiesu medicīnas DNS datubāzu darbībās dalībvalstīs, kas varētu radīt grūtības un neprecīzus rezultātus, veicot datu apmaiņu;

| — | jānodrošina pienācīgi juridiski saistoši drošības pasākumi, kuru mērķis būtu novērst to, ka zinātnes sasniegumu nolūkā varētu iegūt DNS profilus ar personas datiem, kas ir ne tikai jūtīgi, bet arī nevajadzīgi to iegūšanas mērķim; |
| --- | --- |

—

jānodrošina pienācīgi juridiski saistoši drošības pasākumi, kuru mērķis būtu novērst to, ka zinātnes sasniegumu nolūkā varētu iegūt DNS profilus ar personas datiem, kas ir ne tikai jūtīgi, bet arī nevajadzīgi to iegūšanas mērķim;

| — | būtu jāparedz tā pieņemšana tikai pēc ietekmes novērtējuma. |
| --- | --- |

—

būtu jāparedz tā pieņemšana tikai pēc ietekmes novērtējuma.

| 75. | EDAU aicina ierobežot informācijas apmaiņu ar Eiropolu tikai paša Eiropola vajadzībām, kā minēts Eiropola Konvencijas 2. pantā un tai pievienotajā pielikumā. |
| --- | --- |

75.

EDAU aicina ierobežot informācijas apmaiņu ar Eiropolu tikai paša Eiropola vajadzībām, kā minēts Eiropola Konvencijas 2. pantā un tai pievienotajā pielikumā.

Briselē, 2006. gada 28. februārī

Peter HUSTINX

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

---

(1)  2005. gada 26. septembra atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par datu saglabāšanu, kuri apstrādāti saistībā ar publisko elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanu, un ar ko groza Direktīvu 2002/58/EK (COM (2005) 438 galīgā redakcija).

1

(2)  Atbildes uz aptaujas anketu par Projektu pamatlēmumam par ES dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu informācijas un izlūkdatu apmaiņas vienkāršošanu, jo īpaši attiecībā uz smagiem noziegumiem, tostarp terora aktiem (Padomes dokuments Nr. 5815/1/05).

2

(3)  Skatīt Komisijas personāla darba dokumenta pielikumu priekšlikumam Padomes pamatlēmumam par informācijas apmaiņu saskaņā ar informācijas pieejamības principu, SEC 2005 (1270), 12.10.2005.

3

(4)  Dokuments, ko prezidentvalsts nosūtīja Padomei 2005. gada 5. aprīlī (Dok. Nr.: 7641/05).

4

(5)  OV C 187, 1. lpp.

5

(6)  Šajā pašā sakarā skatīt arī Eiropas Padomes “Progresa ziņojumu par 108. Konvencijas principu piemērošanu biometrijas datu vākšanai un apstrādei”, 2005. gada februāris.

6

---