# Euroopa Liidu C 115/16.

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 115 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 49. köide16. mai 2006 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 115

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

49. köide16. mai 2006

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Ettevalmistavad aktid |
| | Regioonide komitee |
| | 62. täiskogu istungjärgul 16.–17. novembril 2005 |
| 2006/C 115/1 | Arvamuse eelnõu teemal Euroopa Komisjoni teatis — Ühtekuuluvuspoliitika toetus majanduskasvule ja töökohtade loomisele: ühenduse strateegilised suunised, 2007–2013 | 1 |
| 2006/C 115/2 | Regioonide Komitee arvamus teemal: Riigiabi tegevuskava Vähem ja paremini suunatud riigiabi: riigiabireformi kava 2005–2009 | 6 |
| 2006/C 115/3 | Regioonide Komitee Omaalgatuslik arvamus teemal: Konkurentsivõime ja detsentraliseerimine | 10 |
| 2006/C 115/4 | Regioonide Komitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013) | 17 |
| 2006/C 115/5 | Regioonide Komitee Arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) | 20 |
| 2006/C 115/6 | Regioonide Komitee arvamus teemal Komisjoni teatis: Ümberkorraldused ja tööhõive. Ümberkorralduste ennetamine ja nendega kaasaminek tööhõive arengut silmas pidades: Euroopa Liidu roll | 27 |
| 2006/C 115/7 | Regioonide Komitee arvamus teemal Seadusandliku võimuga regionaalparlamentide roll Euroopa Liidu demokraatias | 32 |
| 2006/C 115/8 | Arvamus teemal Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamise ja kontrolli suunised | 35 |
| 2006/C 115/9 | Regioonide Komitee arvamus teemal Detsentraliseeritud koostöö ELi arengupoliitika reformi elluviimisel | 42 |
| 2006/C 115/0 | Regioonide Komitee arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: raamprogramm Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine aastateks 2007–2013 | 47 |
| 2006/C 115/1 | Regioonide Komitee arvamus teemal: Komisjoni teatis nõukogule: Kosovo tulevik Euroopas | 53 |
| 2006/C 115/2 | Regioonide Komitee arvamus teemal Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse kohta, millega luuakse ühenduse meede Euroopa kultuuripealinna sündmuseks aastateks 2007–2019 | 56 |
| 2006/C 115/3 | Regioonide Komitee arvamus teemal Roheline raamat Silmitsi demograafiliste muutustega — uus põlvkondadevaheline solidaarsus | 61 |
| 2006/C 115/4 | Regioonide Komitee aasta arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele Mittediskrimineerimine ja võrdsed võimalused kõigile — raamstrateegia KOM(2005) 224( lõplik) ja Ettepanek:Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, Euroopa aasta Võrdsed võimalused kõigile — Õiglase ühiskonna poole (2007) kohta | 65 |
| 2006/C 115/5 | Regioonide Komitee resolutsioon teemal Euroopa Komisjoni tööprogramm ja Regioonide Komitee prioriteedid 2006. aastaks | 69 |
| 2006/C 115/6 | Resolutsioon teemal Edasised sammud 2007.–2013. aasta finantsperspektiivide osas | 73 |
| 2006/C 115/7 | Regioonide Komitee perspektiivarvamus teemal Kõikide transpordiliikide turvalisus, sealhulgas rahastamise küsimus | 75 |
| 2006/C 115/8 | Regioonide Komitee arvamus teemal: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007-2013 programm Kodanikud Euroopale, et edendada aktiivset Euroopa kodakondsust | 81 |
| 2006/C 115/9 | Regioonide Komitee aasta arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: aruanne ELi metsastrateegia rakendamise kohta | 84 |
| 2006/C 115/0 | Regioonide Komitee arvamus teemal Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste panus võitlusesse kliimamuutustega | 88 |
| 2006/C 115/1 | Regioonide Komitee aasta perspektiivaruanne teemal Direktiiv prügilate kohta (1999/31/EÜ), selle rakendamine piirkondlikul ja kohalikul tasandil | 95 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Ettevalmistavad aktid

Regioonide komitee

62. täiskogu istungjärgul 16.–17. novembril 2005

2006/C 115/1

Arvamuse eelnõu teemal Euroopa Komisjoni teatis — Ühtekuuluvuspoliitika toetus majanduskasvule ja töökohtade loomisele: ühenduse strateegilised suunised, 2007–2013

1

2006/C 115/2

Regioonide Komitee arvamus teemal: Riigiabi tegevuskava Vähem ja paremini suunatud riigiabi: riigiabireformi kava 2005–2009

6

2006/C 115/3

Regioonide Komitee Omaalgatuslik arvamus teemal: Konkurentsivõime ja detsentraliseerimine

10

2006/C 115/4

Regioonide Komitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013)

17

2006/C 115/5

Regioonide Komitee Arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013)

20

2006/C 115/6

Regioonide Komitee arvamus teemal Komisjoni teatis: Ümberkorraldused ja tööhõive. Ümberkorralduste ennetamine ja nendega kaasaminek tööhõive arengut silmas pidades: Euroopa Liidu roll

27

2006/C 115/7

Regioonide Komitee arvamus teemal Seadusandliku võimuga regionaalparlamentide roll Euroopa Liidu demokraatias

32

2006/C 115/8

Arvamus teemal Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamise ja kontrolli suunised

35

2006/C 115/9

Regioonide Komitee arvamus teemal Detsentraliseeritud koostöö ELi arengupoliitika reformi elluviimisel

42

2006/C 115/0

Regioonide Komitee arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: raamprogramm Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine aastateks 2007–2013

47

2006/C 115/1

Regioonide Komitee arvamus teemal: Komisjoni teatis nõukogule: Kosovo tulevik Euroopas

53

2006/C 115/2

Regioonide Komitee arvamus teemal Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse kohta, millega luuakse ühenduse meede Euroopa kultuuripealinna sündmuseks aastateks 2007–2019

56

2006/C 115/3

Regioonide Komitee arvamus teemal Roheline raamat Silmitsi demograafiliste muutustega — uus põlvkondadevaheline solidaarsus

61

2006/C 115/4

Regioonide Komitee aasta arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele Mittediskrimineerimine ja võrdsed võimalused kõigile — raamstrateegia KOM(2005) 224( lõplik) ja Ettepanek:Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, Euroopa aasta Võrdsed võimalused kõigile — Õiglase ühiskonna poole (2007) kohta

65

2006/C 115/5

Regioonide Komitee resolutsioon teemal Euroopa Komisjoni tööprogramm ja Regioonide Komitee prioriteedid 2006. aastaks

69

2006/C 115/6

Resolutsioon teemal Edasised sammud 2007.–2013. aasta finantsperspektiivide osas

73

2006/C 115/7

Regioonide Komitee perspektiivarvamus teemal Kõikide transpordiliikide turvalisus, sealhulgas rahastamise küsimus

75

2006/C 115/8

Regioonide Komitee arvamus teemal: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007-2013 programm Kodanikud Euroopale, et edendada aktiivset Euroopa kodakondsust

81

2006/C 115/9

Regioonide Komitee aasta arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: aruanne ELi metsastrateegia rakendamise kohta

84

2006/C 115/0

Regioonide Komitee arvamus teemal Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste panus võitlusesse kliimamuutustega

88

2006/C 115/1

Regioonide Komitee aasta perspektiivaruanne teemal Direktiiv prügilate kohta (1999/31/EÜ), selle rakendamine piirkondlikul ja kohalikul tasandil

95

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Ettevalmistavad aktid

Regioonide komitee

62. täiskogu istungjärgul 16.–17. novembril 2005

| 16.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 115/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 115/1

---

Arvamuse eelnõu teemal “Euroopa Komisjoni teatis — Ühtekuuluvuspoliitika toetus majanduskasvule ja töökohtade loomisele: ühenduse strateegilised suunised, 2007–2013”

(2006/C 115/01)

REGIOONIDE KOMITEE

VÕTTES ARVESSE komisjoni teatist “Ühtekuuluvuspoliitika toetus majanduskasvule ja töökohtade loomisele: ühenduse strateegilised suunised 2007–2013” KOM(2005) 299 lõplik;

VÕTTES ARVESSE Euroopa Komisjoni 5. juuli 2005. aasta otsust taotleda vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 265 lõikele 1 kõnealusel teemal Regioonide Komitee arvamust;

VÕTTES ARVESSE Regioonide Komitee presidendi 19. mai 2005. aasta otsust teha territoriaalse ühtekuuluvuse komisjonile ülesandeks vastavateemalise arvamuse koostamine;

VÕTTES ARVESSE komisjoni teatist “Kolmas vahearuanne ühtekuuluvuse kohta: uue partnerluse poole soodustamaks majanduskasvu, tööhõivet ja ühtekuuluvust” KOM(2005) 192 (SEC(2005)632);

VÕTTES ARVESSE Regioonide Komitee arvamust komisjoni teatise kohta “Kolmas aruanne majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta — Uus partnerlus ühtekuuluvuse soodustamiseks: lähenemine, konkurentsivõime, koostöö” (KOM(2004) 107 lõplik — CdR 120/2004 lõplik (1));

VÕTTES ARVESSE Regioonide Komitee arvamust finantsperspektiivide kohta “Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Ehitades meie ühist tulevikku. Laienenud liidu poliitikaväljakutsed ja eelarvevahendid 2007–2013”(KOM(2004) 101 lõplik — CdR 162/2004 fin (2));

VÕTTES ARVESSE Regioonide Komitee arvamust teemal “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta”, (KOM(2004) 495 lõplik — 2004/0167 (KOD) — CdR 233/2004 fin (3));

VÕTTES ARVESSE Regioonide Komitee arvamust teemal “Ettepanek: nõukogu määrus, millega asutatakse Ühtekuuluvusfond” (KOM(2004) 494 lõplik — 2004/0166 (AVC) — CdR 234/2004 fin (4));

VÕTTES ARVESSE Regioonide Komitee arvamust teemal “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Sotsiaalfondi kohta”, KOM(2004) 493 lõplik — 2004/0165 (KOD) — CdR 240/2004 fin (5));

VÕTTES ARVESSE Regioonide Komitee arvamust teemal “Ettepane: nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengufondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi üldsätteid” (KOM(2004) 492 lõplik — 2004/0163 (AVC) — CdR 232/2004 (6)fin);

VÕTTES ARVESSE 2. septembril 2005 Regioonide Komitee juhatuse poolt vastu võetud Birminghami deklaratsiooni ühtekuuluvuspoliitika kohta ja riiklikke raamkavasid Lissaboni strateegia rakendamiseks;

VÕTTES ARVESSE Regioonide Komitee selleteemalist arvamuse eelnõu (CdR 140/2005), mille võttis 30. septembril 2005 vastu territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika komisjon (raportöör: Alain Rousset, Aquitaine'i piirkonnanõukogu esimees(FR/PSE));

Võttis oma 62. täiskogu istungjärgul (16. novembri istungil) vastu järgmise arvamuse.

I.   Üldmärkused

Regioonide Komitee:

| 1) | võtab teadmiseks ühenduse strateegilised suunised, mille Euroopa Komisjon võttis vastu 5. juulil 2005; |
| --- | --- |

1)

võtab teadmiseks ühenduse strateegilised suunised, mille Euroopa Komisjon võttis vastu 5. juulil 2005;

| 2) | tervitab asjaolu, et lähenemise eesmärgi kaudu on selgelt väljendatud arengus mahajäänud piirkondade prioriteetsus, eriti seoses kümne uue riigi liitumisega laienemisprotsessis; samuti kui eelmiste põlvkondade programmide puhul on Euroopal nende piirkondade suhtes solidaarsuskohustus, kiirendamaks nende majanduslikku ja sotsiaalset arengut; |
| --- | --- |

2)

tervitab asjaolu, et lähenemise eesmärgi kaudu on selgelt väljendatud arengus mahajäänud piirkondade prioriteetsus, eriti seoses kümne uue riigi liitumisega laienemisprotsessis; samuti kui eelmiste põlvkondade programmide puhul on Euroopal nende piirkondade suhtes solidaarsuskohustus, kiirendamaks nende majanduslikku ja sotsiaalset arengut;

| 3) | tervitab samuti tahet teostada tulevase konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi kaudu Euroopa ühtekuuluvuspoliitikat kõigis Euroopa piirkondades; kuid toonitab, et kõnealuse eesmärgi raames tuleb prioriteet anda äärepoolsetele ja/või vähem konkurentsivõimelistele piirkondadele, et vähendada lõhesid piirkondade vahel ja piirkondade sees; ühtekuuluvuspoliitika põhifunktsioon ongi tasandada piirkondadevahelisi erinevusi ja mitte toetada ainult kõige konkurentsivõimelisemaid piirkondi; |
| --- | --- |

3)

tervitab samuti tahet teostada tulevase konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi kaudu Euroopa ühtekuuluvuspoliitikat kõigis Euroopa piirkondades; kuid toonitab, et kõnealuse eesmärgi raames tuleb prioriteet anda äärepoolsetele ja/või vähem konkurentsivõimelistele piirkondadele, et vähendada lõhesid piirkondade vahel ja piirkondade sees; ühtekuuluvuspoliitika põhifunktsioon ongi tasandada piirkondadevahelisi erinevusi ja mitte toetada ainult kõige konkurentsivõimelisemaid piirkondi;

| 4) | väljendab kahetsust, et ühenduse strateegilised suunised ei erista ühtekuuluvuspiirkondade ja tulevase konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi prioriteete; konkurentsivõime ja tööhõive eesmärk peab olema suunatud projektidele, mille eesmärk on tõsta piirkondade konkurentsivõimet (uurimistöö, uuendused, haridus/koolitus, juurdepääsuvõimalused — transport, üldhuviteenused) ning vältida praegust laialt kritiseeritud ressursside killustamist; |
| --- | --- |

4)

väljendab kahetsust, et ühenduse strateegilised suunised ei erista ühtekuuluvuspiirkondade ja tulevase konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi prioriteete; konkurentsivõime ja tööhõive eesmärk peab olema suunatud projektidele, mille eesmärk on tõsta piirkondade konkurentsivõimet (uurimistöö, uuendused, haridus/koolitus, juurdepääsuvõimalused — transport, üldhuviteenused) ning vältida praegust laialt kritiseeritud ressursside killustamist;

| 5) | on rõõmus, et ühtekuuluvuspoliitikat käsitatakse Lissaboni strateegia elluviimise vahendina piirkondlikul tasandil, kuid rõhutab, et esmajärjekorras peab ühtekuuluvuspoliitika jääma piirkondliku ja kohaliku tasandi arenguerinevuste tasandamise vahendiks; |
| --- | --- |

5)

on rõõmus, et ühtekuuluvuspoliitikat käsitatakse Lissaboni strateegia elluviimise vahendina piirkondlikul tasandil, kuid rõhutab, et esmajärjekorras peab ühtekuuluvuspoliitika jääma piirkondliku ja kohaliku tasandi arenguerinevuste tasandamise vahendiks;

| 6) | toonitab kõnealuse dokumendi fundamentaalset tähtsust ühenduse ühtekuuluvuspoliitika väljatöötamiseks ajavahemikuks 2007–2013 ja kõnealuse poliitika järelevalveks Euroopa tasandil väljendatud eesmärkide ja prioriteetide seisukohalt; |
| --- | --- |

6)

toonitab kõnealuse dokumendi fundamentaalset tähtsust ühenduse ühtekuuluvuspoliitika väljatöötamiseks ajavahemikuks 2007–2013 ja kõnealuse poliitika järelevalveks Euroopa tasandil väljendatud eesmärkide ja prioriteetide seisukohalt;

| 7) | rõhutab, et regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitikal peab olema eraldi strateegiadokument Euroopa tasandil, nagu juba mitu aastat on olnud Euroopa tööhõivestrateegial; |
| --- | --- |

7)

rõhutab, et regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitikal peab olema eraldi strateegiadokument Euroopa tasandil, nagu juba mitu aastat on olnud Euroopa tööhõivestrateegial;

| 8) | on siiski nõutu lõhe üle kõnealuses dokumendis väljendatud suurejooneliste kavatsuste ja vahendite nappuse vahel, mida teatavad liikmesriigid on nõus neile pühendama finantsperspektiivide 2007–2013 raames; |
| --- | --- |

8)

on siiski nõutu lõhe üle kõnealuses dokumendis väljendatud suurejooneliste kavatsuste ja vahendite nappuse vahel, mida teatavad liikmesriigid on nõus neile pühendama finantsperspektiivide 2007–2013 raames;

| 9) | väljendab samuti kahtlusi selle suhtes, kuidas liikmesriigid hakkavad kõnealust dokumenti kasutama, kui finantsperspektiivid ei ole ette nähtud ülesannete kõrgusel; |
| --- | --- |

9)

väljendab samuti kahtlusi selle suhtes, kuidas liikmesriigid hakkavad kõnealust dokumenti kasutama, kui finantsperspektiivid ei ole ette nähtud ülesannete kõrgusel;

| 10) | tõdeb, et kuigi järgides subsidiaarsuspõhimõtet tuleb liikmesriikidele jätta võimalus kohandada ühenduse strateegilised suunised oma konkreetsetele vajadustele ja olukordadele, on oluline, et liikmesriigid ei rahastaks Euroopa struktuurifondidest oma riiklikke poliitilisi meetmeid; |
| --- | --- |

10)

tõdeb, et kuigi järgides subsidiaarsuspõhimõtet tuleb liikmesriikidele jätta võimalus kohandada ühenduse strateegilised suunised oma konkreetsetele vajadustele ja olukordadele, on oluline, et liikmesriigid ei rahastaks Euroopa struktuurifondidest oma riiklikke poliitilisi meetmeid;

| 11) | on seepärast mures ohu pärast, et selline negatiivne areng võiks pikas perspektiivis kahjustada tegelikku ühenduse ühtekuuluvuspoliitikat, mis ometi on üks ühenduse poliitikavaldkondi, mis on Euroopa kodanikule kõige nähtavam; |
| --- | --- |

11)

on seepärast mures ohu pärast, et selline negatiivne areng võiks pikas perspektiivis kahjustada tegelikku ühenduse ühtekuuluvuspoliitikat, mis ometi on üks ühenduse poliitikavaldkondi, mis on Euroopa kodanikule kõige nähtavam;

| 12) | väljendab seepärast kahetsust, et Euroopa Komisjon keeldus liikmesriikide survel esitama lisas dokumendi riiklikud versioonid, mis toetuvad territoriaalsete uuringute programmile, mida liikmesriigid teostasid Euroopa territoriaalplaneerimise järelevalvevõrgustiku kaudu ja mis võimaldaks territoriaalse ühtekuuluvuse alal kontrollida strateegilist vastavust ühenduse ja riiklike eesmärkide vahel. |
| --- | --- |

12)

väljendab seepärast kahetsust, et Euroopa Komisjon keeldus liikmesriikide survel esitama lisas dokumendi riiklikud versioonid, mis toetuvad territoriaalsete uuringute programmile, mida liikmesriigid teostasid Euroopa territoriaalplaneerimise järelevalvevõrgustiku kaudu ja mis võimaldaks territoriaalse ühtekuuluvuse alal kontrollida strateegilist vastavust ühenduse ja riiklike eesmärkide vahel.

1.   Ühenduse strateegilised suunised ja Lissaboni strateegia

Regioonide Komitee:

| 1.1 | kordab oma üldist toetust Lissaboni strateegiale ja võtab kõnealuses kontekstis teadmiseks komisjoni soovi struktureerida ühenduse strateegilised suunised põhiliselt kõnealuse strateegia ümber, kuid avaldab kahetsust, et keskkonnaprioriteet ja Göteborgi strateegia on lükatud tahaplaanile; |
| --- | --- |

1.1

kordab oma üldist toetust Lissaboni strateegiale ja võtab kõnealuses kontekstis teadmiseks komisjoni soovi struktureerida ühenduse strateegilised suunised põhiliselt kõnealuse strateegia ümber, kuid avaldab kahetsust, et keskkonnaprioriteet ja Göteborgi strateegia on lükatud tahaplaanile;

| 1.2 | jagab Euroopa Komisjoni esitatud kolme suurt prioriteeti (muuta Euroopa ja selle piirkonnad investeeringutele huvipakkuvamaks alaks, parendada teadmisi ja uuenduslikkust kui majanduskasvu võtmetegureid ning aidata kaasa arvukamate ja kvaliteetsemate töökohtade loomisele); |
| --- | --- |

1.2

jagab Euroopa Komisjoni esitatud kolme suurt prioriteeti (muuta Euroopa ja selle piirkonnad investeeringutele huvipakkuvamaks alaks, parendada teadmisi ja uuenduslikkust kui majanduskasvu võtmetegureid ning aidata kaasa arvukamate ja kvaliteetsemate töökohtade loomisele);

| 1.3 | väljendab siiski kahetsust selle üle, et peamiste prioriteetide sõnastamisel pole kordagi viidatud mõistele “tasakaalustatud konkurentsivõime”; tuletab meelde, et peab jätkuvalt äärmiselt oluliseks samaväärse tähelepanu pööramist jätkusuutliku arengu kolmele sambale (majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnakaitse sammas); |
| --- | --- |

1.3

väljendab siiski kahetsust selle üle, et peamiste prioriteetide sõnastamisel pole kordagi viidatud mõistele “tasakaalustatud konkurentsivõime”; tuletab meelde, et peab jätkuvalt äärmiselt oluliseks samaväärse tähelepanu pööramist jätkusuutliku arengu kolmele sambale (majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnakaitse sammas);

| 1.4 | toonitab uuesti, et nii Lissaboni strateegia kui Euroopa tööhõivestrateegia põhinõrkus seisneb selle puudulikus elluviimises eriti liikmesriikide poolt; taunib eriti tõeliselt detsentraliseeritud lähenemise puudumist ning asjaolu, et kooskõlastusmeetod pole suutnud kaasata piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi; väljendab kahetsust, et kõnealuse kooskõlastusmeetodi raames toimuv koostöö on piirdunud põhiliselt riiklike valitsuste tasandiga, kusjuures tähelepanuta jäetakse sotsiaalpartnerite üha kasvav roll Lissaboni protsessis; |
| --- | --- |

1.4

toonitab uuesti, et nii Lissaboni strateegia kui Euroopa tööhõivestrateegia põhinõrkus seisneb selle puudulikus elluviimises eriti liikmesriikide poolt; taunib eriti tõeliselt detsentraliseeritud lähenemise puudumist ning asjaolu, et kooskõlastusmeetod pole suutnud kaasata piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi; väljendab kahetsust, et kõnealuse kooskõlastusmeetodi raames toimuv koostöö on piirdunud põhiliselt riiklike valitsuste tasandiga, kusjuures tähelepanuta jäetakse sotsiaalpartnerite üha kasvav roll Lissaboni protsessis;

| 1.5 | väljendab seepärast heameelt selle üle, et Euroopa Komisjon soovib nüüdsest näha piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi etendamas keskset rolli Lissaboni strateegia elluviimisel ning seostab kõnealuste eesmärkide saavutamist ühtekuuluvuspoliitikaga; |
| --- | --- |

1.5

väljendab seepärast heameelt selle üle, et Euroopa Komisjon soovib nüüdsest näha piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi etendamas keskset rolli Lissaboni strateegia elluviimisel ning seostab kõnealuste eesmärkide saavutamist ühtekuuluvuspoliitikaga;

| 1.6 | rõhutab seega, et riiklikesse Lissaboni tegevuskavadesse on vaja kaasata ühenduse strateegilised suunised, mille põhjal liikmesriigid ja piirkonnad töötavad välja oma ühtekuuluvuspoliitika strateegilised prioriteedid, ning et vaja on rõhutada piirkondliku ja kohaliku tasandi asjakohasust territoriaalses strateegilises arengus; |
| --- | --- |

1.6

rõhutab seega, et riiklikesse Lissaboni tegevuskavadesse on vaja kaasata ühenduse strateegilised suunised, mille põhjal liikmesriigid ja piirkonnad töötavad välja oma ühtekuuluvuspoliitika strateegilised prioriteedid, ning et vaja on rõhutada piirkondliku ja kohaliku tasandi asjakohasust territoriaalses strateegilises arengus;

| 1.7 | soovib, et tulevase konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi raames suunataks struktuurifondid peale ühenduse sekkumise seisukohalt prioriteetsete lähenemispiirkondade ka äärepoolsemate ja vähem konkurentsivõimeliste piirkondade eelisarendamisele, rõhuga sellistel esmatähtsatel aladel nagu teaduslik uurimistöö, uuenduslikkus, haridus ja koolitus ning juurdepääsuvõimalused (transport, info- ja sidetehnoloogiad, üldhuviteenused); igal Euroopa piirkonnal peab olema võimalus kehtestada piirkondlikul ja kohalikul tasandil omaenese Lissaboni agenda; |
| --- | --- |

1.7

soovib, et tulevase konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi raames suunataks struktuurifondid peale ühenduse sekkumise seisukohalt prioriteetsete lähenemispiirkondade ka äärepoolsemate ja vähem konkurentsivõimeliste piirkondade eelisarendamisele, rõhuga sellistel esmatähtsatel aladel nagu teaduslik uurimistöö, uuenduslikkus, haridus ja koolitus ning juurdepääsuvõimalused (transport, info- ja sidetehnoloogiad, üldhuviteenused); igal Euroopa piirkonnal peab olema võimalus kehtestada piirkondlikul ja kohalikul tasandil omaenese Lissaboni agenda;

| 1.8 | hoiatab Euroopa fondide kasutamise eest rahastamaks riiklikke või ühenduse meetmeid (üle-euroopalised transpordivõrgud, teadusuuringute ja tehnoloogia arenduse raamprogramm, konkurentsivõime ja uuenduslikkuse programm), mis, alludes üksnes riikliku konkurentsivõime tõstmise loogikale, ei sisaldaks territoriaalse ühtekuuluvuse mõõdet ega poleks seega seotud ühtekuuluvuspoliitikaga; kui arengus mahajäänud piirkondade puhul on igati õigustatud ja esmatähtis, et neil oleks võimalus kasutada struktuurifonde sedalaadi rahastamiseks, oleks seevastu kahjulik, kui tulevase konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi seisukohalt abikõlbulikud piirkonnad ei saaks keskendada kõnealuste fondide vahendeid piirkondliku arengu tõelistele prioriteetidele; |
| --- | --- |

1.8

hoiatab Euroopa fondide kasutamise eest rahastamaks riiklikke või ühenduse meetmeid (üle-euroopalised transpordivõrgud, teadusuuringute ja tehnoloogia arenduse raamprogramm, konkurentsivõime ja uuenduslikkuse programm), mis, alludes üksnes riikliku konkurentsivõime tõstmise loogikale, ei sisaldaks territoriaalse ühtekuuluvuse mõõdet ega poleks seega seotud ühtekuuluvuspoliitikaga; kui arengus mahajäänud piirkondade puhul on igati õigustatud ja esmatähtis, et neil oleks võimalus kasutada struktuurifonde sedalaadi rahastamiseks, oleks seevastu kahjulik, kui tulevase konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi seisukohalt abikõlbulikud piirkonnad ei saaks keskendada kõnealuste fondide vahendeid piirkondliku arengu tõelistele prioriteetidele;

| 1.9 | kinnitab oma nõudmist lubada ka edaspidi kaasrahastamist eravahenditest; |
| --- | --- |

1.9

kinnitab oma nõudmist lubada ka edaspidi kaasrahastamist eravahenditest;

| 1.10 | tuletab seega meelde, et kui praegusel kavandamisperioodil peavad valdkondlikud poliitikameetmed aitama kaasa ühtekuuluvuseesmärgile, siis alates aastast 2007 võib, vastupidi, juhtuda, et ühtekuuluvuspoliitikalt hakatakse nõudma valdkondlike poliitikameetmete rahastamist; |
| --- | --- |

1.10

tuletab seega meelde, et kui praegusel kavandamisperioodil peavad valdkondlikud poliitikameetmed aitama kaasa ühtekuuluvuseesmärgile, siis alates aastast 2007 võib, vastupidi, juhtuda, et ühtekuuluvuspoliitikalt hakatakse nõudma valdkondlike poliitikameetmete rahastamist;

| 1.11 | soovib seepärast, et ühenduse strateegiliste suuniste struktureerimine Lissaboni strateegia ümber ei annaks liikmesriikidele võimalust omastada ühtekuuluvuspoliitika oma riiklike poliitikameetmete rahastamiseks, mis ei arvesta mingil määral nende territooriumide kohta kehtiva majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse põhimõttega; |
| --- | --- |

1.11

soovib seepärast, et ühenduse strateegiliste suuniste struktureerimine Lissaboni strateegia ümber ei annaks liikmesriikidele võimalust omastada ühtekuuluvuspoliitika oma riiklike poliitikameetmete rahastamiseks, mis ei arvesta mingil määral nende territooriumide kohta kehtiva majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse põhimõttega;

| 1.12 | hoiatab niisiis ühenduse ühtekuuluvuspoliitika “taasriigistamise” ohu eest; |
| --- | --- |

1.12

hoiatab niisiis ühenduse ühtekuuluvuspoliitika “taasriigistamise” ohu eest;

| 1.13 | nõuab järelikult, et ühenduse strateegilistes suunistes fikseeritaks territoriaalse ühtekuuluvuse osas selged ja sihipärased eesmärgid, et eelnimetatud ohtu minimiseerida. |
| --- | --- |

1.13

nõuab järelikult, et ühenduse strateegilistes suunistes fikseeritaks territoriaalse ühtekuuluvuse osas selged ja sihipärased eesmärgid, et eelnimetatud ohtu minimiseerida.

2.   Ühtekuuluvuspoliitika territoriaalne mõõde

Regioonide Komitee:

| 2.1 | väljendab kahetsust, et ühtekuuluvuse territoriaalne mõõde ei moodusta omaette prioriteeti ega oma ka transversaalset iseloomu, nii et ta kehtiks kõigi kolme kõnealuses dokumendis määratletud prioriteedi puhul, ning et ta ei kujuta endast kõigi ühenduse strateegiliste suuniste juhtpõhimõtet, nagu seda on majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus; |
| --- | --- |

2.1

väljendab kahetsust, et ühtekuuluvuse territoriaalne mõõde ei moodusta omaette prioriteeti ega oma ka transversaalset iseloomu, nii et ta kehtiks kõigi kolme kõnealuses dokumendis määratletud prioriteedi puhul, ning et ta ei kujuta endast kõigi ühenduse strateegiliste suuniste juhtpõhimõtet, nagu seda on majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus;

| 2.2 | kinnitab taas, et territoriaalne mõõde on regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika alus; |
| --- | --- |

2.2

kinnitab taas, et territoriaalne mõõde on regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika alus;

| 2.3 | väljendab seepärast imestust, et territoriaalset ühtekuuluvust käsitleb peatükk puudutab ainult linnu ja maapiirkondi ning on äärmiselt tagaplaanil võrreldes suurejooneliste eesmärkidega, mida Euroopa Komisjon väljendas oma kolmandas ühtekuuluvust käsitlevas aruandes, samas kui just territoriaalne protsess võimaldab asutustel ja elanikkonnal kohapeal hinnata Euroopa Liidu poliitikameetmete tegelikku mõju; tõstab uuesti esile linnmõõtme regionaalprogrammidesse kaasamise olulisust; |
| --- | --- |

2.3

väljendab seepärast imestust, et territoriaalset ühtekuuluvust käsitleb peatükk puudutab ainult linnu ja maapiirkondi ning on äärmiselt tagaplaanil võrreldes suurejooneliste eesmärkidega, mida Euroopa Komisjon väljendas oma kolmandas ühtekuuluvust käsitlevas aruandes, samas kui just territoriaalne protsess võimaldab asutustel ja elanikkonnal kohapeal hinnata Euroopa Liidu poliitikameetmete tegelikku mõju; tõstab uuesti esile linnmõõtme regionaalprogrammidesse kaasamise olulisust;

| 2.4 | nõuab, et arvestataks mõistetega “tasakaalustatud konkurentsivõime”, nagu see on sõnastatud Euroopa Liidu lepingus, ja “ühenduse ruumi mitmekeskuseline arenguplaan”, mis peaksid võimaldama poliitikameetmete iseloomu ja intensiivsuse kohandamist objektiivsele olukorrale konkreetsete territooriumide konkurentsivõimes; |
| --- | --- |

2.4

nõuab, et arvestataks mõistetega “tasakaalustatud konkurentsivõime”, nagu see on sõnastatud Euroopa Liidu lepingus, ja “ühenduse ruumi mitmekeskuseline arenguplaan”, mis peaksid võimaldama poliitikameetmete iseloomu ja intensiivsuse kohandamist objektiivsele olukorrale konkreetsete territooriumide konkurentsivõimes;

| 2.5 | taotleb, et territoriaalse mõõtme peatükki lisataks eraldi lõik, mis käsitleks ka püsivate ebasoodsate tingimuste all kannatavaid piirkondi (saared, mäed ja hõredalt asustatud alad), äärepoolseimaid alasid, ebasoodsamas olukorras maapiirkondi ning mahajäänumaid linnapiirkondi ja sideme tugevdamist linna- ja maapiirkondade vahel; rõhutab linnade ja linnapiirkondade tähtsust Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisel, eesmärgiga luua turvalised, ühtsed ja jätkusuutlikud kogukonnad ka kõige mahajäänumates linnapiirkondades; |
| --- | --- |

2.5

taotleb, et territoriaalse mõõtme peatükki lisataks eraldi lõik, mis käsitleks ka püsivate ebasoodsate tingimuste all kannatavaid piirkondi (saared, mäed ja hõredalt asustatud alad), äärepoolseimaid alasid, ebasoodsamas olukorras maapiirkondi ning mahajäänumaid linnapiirkondi ja sideme tugevdamist linna- ja maapiirkondade vahel; rõhutab linnade ja linnapiirkondade tähtsust Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisel, eesmärgiga luua turvalised, ühtsed ja jätkusuutlikud kogukonnad ka kõige mahajäänumates linnapiirkondades;

| 2.6 | ootab Euroopa Komisjoni teatist, mis käsitleb ühtekuuluvuspoliitika strateegiliste suuniste linnamõõdet; |
| --- | --- |

2.6

ootab Euroopa Komisjoni teatist, mis käsitleb ühtekuuluvuspoliitika strateegiliste suuniste linnamõõdet;

| 2.7 | toob põhjapanevamal tasandil esile piirkondlike ja kohalike omavalitsuste pühendumuse territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgile, mis kujutab endast olulist ja lahutamatut täiendust majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärkidele; |
| --- | --- |

2.7

toob põhjapanevamal tasandil esile piirkondlike ja kohalike omavalitsuste pühendumuse territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgile, mis kujutab endast olulist ja lahutamatut täiendust majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärkidele;

| 2.8 | väljendab kahetsust, et territoriaalsele koostööle on kogu dokumendis pühendatud vähe tähelepanu; on seetõttu mures liikmesriikide kavade pärast eraldada vähem rahalisi vahendeid kõnealusele regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika põhieesmärgile; |
| --- | --- |

2.8

väljendab kahetsust, et territoriaalsele koostööle on kogu dokumendis pühendatud vähe tähelepanu; on seetõttu mures liikmesriikide kavade pärast eraldada vähem rahalisi vahendeid kõnealusele regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika põhieesmärgile;

| 2.9 | kordab oma toetust piiriülesele koostööle kui Euroopa integratsiooni olulisele vahendile; soovib, et sellised valdkonnad nagu kultuur, keskkond, administratsioonidevahelised vahetused, tsiviilkaitse ja tervishoid oleksid selles vääriliselt esindatud; |
| --- | --- |

2.9

kordab oma toetust piiriülesele koostööle kui Euroopa integratsiooni olulisele vahendile; soovib, et sellised valdkonnad nagu kultuur, keskkond, administratsioonidevahelised vahetused, tsiviilkaitse ja tervishoid oleksid selles vääriliselt esindatud;

| 2.10 | soovitab rajada tõeline riikidevaheline koostöö, mis läheks kaugemale liikmesriikide tavapärasest koostööst eesmärkide saavutamiseks, seda tüüpi koostöö kujutab endast territoriaalse ühtekuuluvuse tõelist vahendit; |
| --- | --- |

2.10

soovitab rajada tõeline riikidevaheline koostöö, mis läheks kaugemale liikmesriikide tavapärasest koostööst eesmärkide saavutamiseks, seda tüüpi koostöö kujutab endast territoriaalse ühtekuuluvuse tõelist vahendit;

| 2.11 | soovib, et riikidevahelisele koostööle antaks tõeline strateegiline roll territooriumide struktureerimisel ja omavahelisel ühendamisel; märgib, et Euroopa ruumiplaneerimise järelevalvevõrgustiku (ESPONi) töö annab arvukalt ideid, kuidas keskendada riikidevaheline koostöö mitme põhiteema ümber; kutsub üles kaasama piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused tugevamalt mitte üksnes programmide juhtimisse, vaid ka sekkumist vajavate prioriteetsete valdkondade määratlemisse; |
| --- | --- |

2.11

soovib, et riikidevahelisele koostööle antaks tõeline strateegiline roll territooriumide struktureerimisel ja omavahelisel ühendamisel; märgib, et Euroopa ruumiplaneerimise järelevalvevõrgustiku (ESPONi) töö annab arvukalt ideid, kuidas keskendada riikidevaheline koostöö mitme põhiteema ümber; kutsub üles kaasama piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused tugevamalt mitte üksnes programmide juhtimisse, vaid ka sekkumist vajavate prioriteetsete valdkondade määratlemisse;

| 2.12 | nõuab, et liikmesriigid ei vähendaks Euroopa Komisjoni poolt riikidevahelise koostöö edendamiseks esitatud eelarvet; |
| --- | --- |

2.12

nõuab, et liikmesriigid ei vähendaks Euroopa Komisjoni poolt riikidevahelise koostöö edendamiseks esitatud eelarvet;

| 2.13 | soovitab, et regioonidevahelist aspekti käsitletaks põhjalikumalt ja toonitab, et väljendatud eesmärkide saavutamiseks on ülimalt olulise tähtsusega piisava eelarve eraldamine. |
| --- | --- |

2.13

soovitab, et regioonidevahelist aspekti käsitletaks põhjalikumalt ja toonitab, et väljendatud eesmärkide saavutamiseks on ülimalt olulise tähtsusega piisava eelarve eraldamine.

3.   Rahaliste vahendite vastavus väljendatud eesmärkidele

Regioonide Komitee:

| 3.1 | tuletab kõigepealt meelde, et Euroopa Liidu käsutuses peab olema eelarve, mis oleks tema ülesannete kõrgusel ja eelkõige vastaks eesmärkidele, mis ta enesele püstitas Lissaboni Euroopa Ülemkogul; |
| --- | --- |

3.1

tuletab kõigepealt meelde, et Euroopa Liidu käsutuses peab olema eelarve, mis oleks tema ülesannete kõrgusel ja eelkõige vastaks eesmärkidele, mis ta enesele püstitas Lissaboni Euroopa Ülemkogul;

| 3.2 | on viimaste valitsustevaheliste läbirääkimiste valguses mures lõhe pärast, mis ähvardab tekkida välja kuulutatud suurejooneliste strateegiliste ülesannete ja neile eraldatud nappide rahaliste vahendite vahele; |
| --- | --- |

3.2

on viimaste valitsustevaheliste läbirääkimiste valguses mures lõhe pärast, mis ähvardab tekkida välja kuulutatud suurejooneliste strateegiliste ülesannete ja neile eraldatud nappide rahaliste vahendite vahele;

| 3.3 | väljendab kahetsust, et Euroopa Komisjon ei kavatse suunata rohkem ühenduse abi valdkondadele ja territooriumidele, kus nad võimaldaksid teostada põhjapanevaid muutusi; |
| --- | --- |

3.3

väljendab kahetsust, et Euroopa Komisjon ei kavatse suunata rohkem ühenduse abi valdkondadele ja territooriumidele, kus nad võimaldaksid teostada põhjapanevaid muutusi;

| 3.4 | leiab seega, et tulevase piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi seisukohalt võiks olla sobiv eristada Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERDF) ja Euroopa Struktuurifondide (ESF) toetuskriteeriume, arvestades et ESF, mis on seotud probleemidega nagu töötus ja sotsiaalne tõrjutus, hõlmab õigustatult kõiki Euroopa Liidu piirkondi tervikuna, samas kui ERDFi eraldiste puhul on tarvis arvesse võtta ka mitmeid territoriaalseid kriteeriume; |
| --- | --- |

3.4

leiab seega, et tulevase piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi seisukohalt võiks olla sobiv eristada Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERDF) ja Euroopa Struktuurifondide (ESF) toetuskriteeriume, arvestades et ESF, mis on seotud probleemidega nagu töötus ja sotsiaalne tõrjutus, hõlmab õigustatult kõiki Euroopa Liidu piirkondi tervikuna, samas kui ERDFi eraldiste puhul on tarvis arvesse võtta ka mitmeid territoriaalseid kriteeriume;

| 3.5 | teeb seepärast ettepaneku, et struktuurifondidest rahastataks, lähtudes ühenduse kriteeriumidest, eelisjärjekorras kõige vähem konkurentsivõimelisi ja kõige ebasoodsamas olukorras olevaid piirkondi, kuid toetuste eraldamisel rakendataks ka selgetel ja objektiivsetel kriteeriumidel põhinevat kaalumissüsteemi; |
| --- | --- |

3.5

teeb seepärast ettepaneku, et struktuurifondidest rahastataks, lähtudes ühenduse kriteeriumidest, eelisjärjekorras kõige vähem konkurentsivõimelisi ja kõige ebasoodsamas olukorras olevaid piirkondi, kuid toetuste eraldamisel rakendataks ka selgetel ja objektiivsetel kriteeriumidel põhinevat kaalumissüsteemi;

| 3.6 | väljendab lõpuks sügavat kahetsust, et 16. ja 17. juuni 2005. aasta Euroopa Ülemkogul ei jõutud üksmeelele finantsperspektiivide suhtes; juhib tähelepanu ohule, mida pikemaajaline kokkuleppe puudumine selles küsimuses võib kujutada ettevalmistustele 2007-2013 programmitöö perioodile. 2007-2013. |
| --- | --- |

3.6

väljendab lõpuks sügavat kahetsust, et 16. ja 17. juuni 2005. aasta Euroopa Ülemkogul ei jõutud üksmeelele finantsperspektiivide suhtes; juhib tähelepanu ohule, mida pikemaajaline kokkuleppe puudumine selles küsimuses võib kujutada ettevalmistustele 2007-2013 programmitöö perioodile. 2007-2013.

II.   Soovitused

Regioonide Komitee:

| 1. | rõhutab Euroopa Komisjoni poolt strateegilise dokumendi esitamiseks tehtud suurt tööd, kuid väljendab kahtlusi selle suhtes, kuidas liikmesriigid kõnealust dokumenti kasutama hakkavad; |
| --- | --- |

1.

rõhutab Euroopa Komisjoni poolt strateegilise dokumendi esitamiseks tehtud suurt tööd, kuid väljendab kahtlusi selle suhtes, kuidas liikmesriigid kõnealust dokumenti kasutama hakkavad;

| 2. | kinnitab veel kord oma toetust lähenemise eesmärgi alla kuuluvate piirkondadele käsitamisele prioriteetseina, mis on konkreetselt seotud kümne uue liikmesriigi liitumisega; |
| --- | --- |

2.

kinnitab veel kord oma toetust lähenemise eesmärgi alla kuuluvate piirkondadele käsitamisele prioriteetseina, mis on konkreetselt seotud kümne uue liikmesriigi liitumisega;

| 3. | leiab, et regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika ei tohiks piirduda ainult liikmesriikide poolt nende valdkondlike poliitikameetmete rahastamisega, mida peetakse prioriteetseteks lähtudes Lissaboni strateegiast; ühtekuuluvuspoliitika põhifunktsioon on tasandada piirkondadevahelisi erinevusi ja mitte toetada ainult kõige konkurentsivõimelisemaid piirkondi; |
| --- | --- |

3.

leiab, et regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika ei tohiks piirduda ainult liikmesriikide poolt nende valdkondlike poliitikameetmete rahastamisega, mida peetakse prioriteetseteks lähtudes Lissaboni strateegiast; ühtekuuluvuspoliitika põhifunktsioon on tasandada piirkondadevahelisi erinevusi ja mitte toetada ainult kõige konkurentsivõimelisemaid piirkondi;

| 4. | on arvamusel, et Lissaboni strateegia edu sõltub eelkõige tema tõlgendamisest ja rakendamisest piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

4.

on arvamusel, et Lissaboni strateegia edu sõltub eelkõige tema tõlgendamisest ja rakendamisest piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| 5. | loodab, et piirkonnad, mis on abikõlblikud tulevase konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi raames, saavad keskendada ühenduse toetuse tõeliste piirkondlikku arengut soodustavate ja piirkondlikul tasandil ellu viidavate strateegiate rahastamisele; |
| --- | --- |

5.

loodab, et piirkonnad, mis on abikõlblikud tulevase konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi raames, saavad keskendada ühenduse toetuse tõeliste piirkondlikku arengut soodustavate ja piirkondlikul tasandil ellu viidavate strateegiate rahastamisele;

| 6. | tunneb muret selle üle, et territoriaalne mõõde on jäänud tegelikult arvesse võtmata, kuigi just kõnealune mõõde on põhjus, miks eksisteerib ühenduse ühtekuuluvuspoliitika; |
| --- | --- |

6.

tunneb muret selle üle, et territoriaalne mõõde on jäänud tegelikult arvesse võtmata, kuigi just kõnealune mõõde on põhjus, miks eksisteerib ühenduse ühtekuuluvuspoliitika;

| 7. | omistab seepärast äärmiselt suurt tähelepanu territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi saavutamisele, mis on eriti oluline laienenud Euroopa kontekstis; |
| --- | --- |

7.

omistab seepärast äärmiselt suurt tähelepanu territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi saavutamisele, mis on eriti oluline laienenud Euroopa kontekstis;

| 8. | kutsub üles paremale tasakaalule Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide konkurentsivõime vajaduse ja Euroopa Liidu territoriaalse ühtekuuluvuse vajaduse vahel; |
| --- | --- |

8.

kutsub üles paremale tasakaalule Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide konkurentsivõime vajaduse ja Euroopa Liidu territoriaalse ühtekuuluvuse vajaduse vahel;

| 9. | arvab, et kõnealune parem tasakaal saavutatakse kõigi Euroopa piirkondade abikõlblikuks tunnistamise teel, kuid samas ka tõelise territoriaalse mõõtme lisamise teel liikmesriikide koostatavatesse riiklikesse strateegilistesse võrdlusraamistikesse (NSRF), mis võimaldaks keskendada ELi toetuse äärepoolsematesse ja/või vähem konkurentsivõimelisematesse piirkondadesse; |
| --- | --- |

9.

arvab, et kõnealune parem tasakaal saavutatakse kõigi Euroopa piirkondade abikõlblikuks tunnistamise teel, kuid samas ka tõelise territoriaalse mõõtme lisamise teel liikmesriikide koostatavatesse riiklikesse strateegilistesse võrdlusraamistikesse (NSRF), mis võimaldaks keskendada ELi toetuse äärepoolsematesse ja/või vähem konkurentsivõimelisematesse piirkondadesse;

| 10. | soovitab omistada suuremat tähtsust territoriaalsele koostööle üldiselt ja eriti riikidevahelisele koostööle, andes viimasele strateegilisema rolli ühenduse ruumi struktureerimisel ja eraldades selleks piisavalt eelarvevahendeid; |
| --- | --- |

10.

soovitab omistada suuremat tähtsust territoriaalsele koostööle üldiselt ja eriti riikidevahelisele koostööle, andes viimasele strateegilisema rolli ühenduse ruumi struktureerimisel ja eraldades selleks piisavalt eelarvevahendeid;

| 11. | meenutab lõpuks oma toetust Euroopa Komisjoni ettepanekutele 2007-2013 finantsperspektiivide osas; leiab, et ühenduse strateegilistes suunistes sõnastatud eesmärke pole võimalik saavutada ilma realistliku, aga samas piisavalt suure eelarveta, mis võimaldab tõelise regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika teostamist kogu Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

11.

meenutab lõpuks oma toetust Euroopa Komisjoni ettepanekutele 2007-2013 finantsperspektiivide osas; leiab, et ühenduse strateegilistes suunistes sõnastatud eesmärke pole võimalik saavutada ilma realistliku, aga samas piisavalt suure eelarveta, mis võimaldab tõelise regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika teostamist kogu Euroopa Liidus.

Brüssel, 16. november 2005

Regioonide Komitee

president

Peter STRAUB

---

(1)  ELT C 318, 22.12.2004, lk 1

1

(2)  ELT C 164, 5.7.2005, lk 4

2

(3)  ELT C 231, 20.9.2005, lk 19

3

(4)  ELT C 231 20.9.2005, lk 35

4

(5)  ELT C 5.7.2005, lk 48

5

(6)  ELT C, 20.9.2005, lk 1

6

---

| 16.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 115/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 115/6

---

Regioonide Komitee arvamus teemal: “Riigiabi tegevuskava Vähem ja paremini suunatud riigiabi: riigiabireformi kava 2005–2009”

(2006/C 115/02)

REGIOONIDE KOMITEE,

võttes arvesse komisjoni teatist “RIIGIABI TEGEVUSKAVA Vähem ja paremini suunatud riigiabi: riigiabireformi kava 2005–2009”, KOM(2005) 107 (lõplik);

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 8. juuni 2004. aasta otsust konsulteerida kõnealuses küsimuses Regioonide Komiteega vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 265 esimesele lõigule;

võttes arvesse Regioonide Komitee juhatuse 22. veebruari 2005. aasta otsust, millega tehti majandus- ja sotsiaalpoliitika komisjonile ülesandeks koostada arvamus kõnealusel teemal;

võttes arvesse komisjoni 18. juuli 2005. aasta otsust Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaldamise kohta riigiabile avaliku teenuse osutamise hüvitamise vormis, mida antakse teatavatele ettevõtjatele, kelle ülesandeks on osutada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid; komisjoni direktiivi .../.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 80/723/EMÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute finantssuhete läbipaistvuse kohta ja ühenduse riigiabi raamistikku avaliku teenuse osutamise hüvitamise vormis;

võttes arvesse komitee arvamust piirkondliku riigiabi andmise juhendi läbivaatamise kohta (CdR 77/2005 fin);

võttes arvesse komitee arvamust komisjoni otsuse kohta, mis käsitleb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 86 kohaldamist riigiabile avaliku teenuse osutamise hüvitamise vormis, direktiivi eelnõud, millega muudetakse komisjoni direktiivi 80/723/EMÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute finantssuhete läbipaistvuse kohta ja ühenduse raamdokumendi eelnõud, mis käsitleb riigiabi avaliku teenuse osutamise hüvitamise vormis (CdR 155/2004 fin) (1);

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust üldhuviteenuseid käsitleva rohelise raamatu kohta (CdR 327/2004 fin) (2),

võttes arvesse Regioonide Komitee resolutsiooni Lissaboni strateegia taaselavdamise kohta, mis võeti vastu 24. veebruaril 2005;

võttes arvesse arvamuse eelnõud CdR 225/2005 rev. 1, mille majandus- ja sotsiaalpoliitika komisjon võttis vastu 23. septembril 2005 (raportöör: hr Gabor Bihary, Budapesti linnavolikogu liige, Budapesti linnavolikogu Euroopa integratsiooni ja välisasjade komitee esimees (HU/PSE));

võttis 62. täiskogu istungjärgul 16.–17. novembril 2005 (16. novembri istungil) vastu järgmise arvamuse:

Regioonide Komitee seisukohad

Regioonide Komitee

tervitab Euroopa Komisjoni lähenemist algatada ulatuslik konsultatsioonide seeria riigiabi poliitika reformimise osas ning kaasata sellesse Euroopa kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi Regioonide Komitee kaudu;

kordab eelnevat seisukohta piirkondliku riigiabi andmise juhendi läbivaatamise osas.

1.   Kaasajastatud riigiabi poliitika majanduskasvu ja töökohtade loomist käsitleva Lissaboni strateegia kontekstis

Regioonide Komitee

| 1.1 | tervitab ettepanekut, et riigiabi poliitika peaks olema tihedalt seotud Lissaboni strateegia eesmärkidega. Samuti tervitab komitee abi ümberorienteerimist selektiivsemale horisontaalsele lähenemisele (eiramata spetsiifiliste sihtpiirkondade vajadusi) ning abi keskendamist võtmepoliitikatele nagu uuendustegevus, uurimis- ja arendustegevus, inimkapital, ettevõtlus, üldist majandushuvi pakkuvad teenused, piirkondlik abi, jätkusuutlik keskkond, transport, energia ning info- ja sidetehnoloogia infrastruktuurid; |
| --- | --- |

1.1

tervitab ettepanekut, et riigiabi poliitika peaks olema tihedalt seotud Lissaboni strateegia eesmärkidega. Samuti tervitab komitee abi ümberorienteerimist selektiivsemale horisontaalsele lähenemisele (eiramata spetsiifiliste sihtpiirkondade vajadusi) ning abi keskendamist võtmepoliitikatele nagu uuendustegevus, uurimis- ja arendustegevus, inimkapital, ettevõtlus, üldist majandushuvi pakkuvad teenused, piirkondlik abi, jätkusuutlik keskkond, transport, energia ning info- ja sidetehnoloogia infrastruktuurid;

| 1.2 | peab komisjoni arendatud turutõrgete kriteeriumi riigiabi õigustamiseks huvitavaks lähenemisviisiks, kuid see ei põhine EÜ asutamislepingul, seda ei ole selgelt määratletud ning see ei ole kohaldatav toimivate turgude puudumisel. Seega on komitee selle vastu, et turutõrge oleks keskne kriteerium abikõlblikkuse kontrollimisel. Turutõrgete kriteeriumi rakendamine on vastuvõetav vaid juhul, kui vastavalt subsidiaarsusprintsiibile jääb liikmesriikidele ning piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele piisavalt mänguruumi turuhälbe piiritlemisel, samuti vahendite valimisel turuhälbega võitlemisel; |
| --- | --- |

1.2

peab komisjoni arendatud turutõrgete kriteeriumi riigiabi õigustamiseks huvitavaks lähenemisviisiks, kuid see ei põhine EÜ asutamislepingul, seda ei ole selgelt määratletud ning see ei ole kohaldatav toimivate turgude puudumisel. Seega on komitee selle vastu, et turutõrge oleks keskne kriteerium abikõlblikkuse kontrollimisel. Turutõrgete kriteeriumi rakendamine on vastuvõetav vaid juhul, kui vastavalt subsidiaarsusprintsiibile jääb liikmesriikidele ning piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele piisavalt mänguruumi turuhälbe piiritlemisel, samuti vahendite valimisel turuhälbega võitlemisel;

| 1.3 | tuletab meelde, et Regioonide Komitee resolutsioon Lissaboni strateegia taaselustamise kohta, mis võeti vastu 24. veebruaril 2005, juhib tähelepanu sellele, et “selle asemel, et taotleda riigiabi kvantitatiivset vähendamist, peaks EL eelistama riigiabi süsteemi parendamist, tagamaks kõrgekvaliteediliste teenuste pikaajalist osutamist”; peab valeks keskendumist riigiabi kogukuludele, eristamata sealjuures riigiabi liike ning neist saadavat asjaomast kasu ühise huvi näol; |
| --- | --- |

1.3

tuletab meelde, et Regioonide Komitee resolutsioon Lissaboni strateegia taaselustamise kohta, mis võeti vastu 24. veebruaril 2005, juhib tähelepanu sellele, et “selle asemel, et taotleda riigiabi kvantitatiivset vähendamist, peaks EL eelistama riigiabi süsteemi parendamist, tagamaks kõrgekvaliteediliste teenuste pikaajalist osutamist”; peab valeks keskendumist riigiabi kogukuludele, eristamata sealjuures riigiabi liike ning neist saadavat asjaomast kasu ühise huvi näol;

| 1.4 | juhib tähelepanu sellele, et piisavalt suunatud ja efektiivselt hallatud riigiabi võib anda olulise panuse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rahuldavale haldussuutlikkusele ja usub, et riigiabi eeskirjade reform peaks arvestama kõnealust asjaolu paralleelselt riigiabi mõjuga turu toimimisele; |
| --- | --- |

1.4

juhib tähelepanu sellele, et piisavalt suunatud ja efektiivselt hallatud riigiabi võib anda olulise panuse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rahuldavale haldussuutlikkusele ja usub, et riigiabi eeskirjade reform peaks arvestama kõnealust asjaolu paralleelselt riigiabi mõjuga turu toimimisele;

| 1.5 | märgib, et EÜ asutamislepingu ettevõtete konkurentsieeskirju käsitlevate artiklite 81 ja 82 eesmärk on kaitsta turukonkurentsi ja seeläbi suurendada tarbijate heaolu. Võttes arvesse, et “konkurentsi” määratlus peab kogu asutamislepingus olema ühtne ja sidus, tunneb Regioonide Komitee kahetsust, et riigiabi tegevuskavas puudub igasugune viide tarbija heaolule; |
| --- | --- |

1.5

märgib, et EÜ asutamislepingu ettevõtete konkurentsieeskirju käsitlevate artiklite 81 ja 82 eesmärk on kaitsta turukonkurentsi ja seeläbi suurendada tarbijate heaolu. Võttes arvesse, et “konkurentsi” määratlus peab kogu asutamislepingus olema ühtne ja sidus, tunneb Regioonide Komitee kahetsust, et riigiabi tegevuskavas puudub igasugune viide tarbija heaolule;

| 1.6 | tunneb muret, kuna liikmesriikidevahelise kaubanduse mittemõjutamise kontseptsiooni ei kasutata enam riigiabi andmise esmase kriteeriumina. Regioonide Komitee leiab tõepoolest, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste toetused ettevõtetele, kes osutavad avalikke teenuseid, ei mõjuta tingimata liikmesriikidevahelist kaubandust siseturul ega takista oluliselt konkurentsi (olulise ettevõtte/ oluliste ettevõtete valitseva turupositsiooni loomine või tugevdamine); |
| --- | --- |

1.6

tunneb muret, kuna liikmesriikidevahelise kaubanduse mittemõjutamise kontseptsiooni ei kasutata enam riigiabi andmise esmase kriteeriumina. Regioonide Komitee leiab tõepoolest, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste toetused ettevõtetele, kes osutavad avalikke teenuseid, ei mõjuta tingimata liikmesriikidevahelist kaubandust siseturul ega takista oluliselt konkurentsi (olulise ettevõtte/ oluliste ettevõtete valitseva turupositsiooni loomine või tugevdamine);

| 1.7 | toonitab Euroopa Liidu vajadust olla rahvusvaheliselt konkurentsivõimeline investeeringute ligimeelitamisel. Komitee leiab, et riigiabi eeskirjad peaksid paremini kajastama äritegevuse tegelikkust globaliseerunud majanduses ning tagama piisava paindlikkuse, mis võimaldaks liikmesriikide piirkondadel konkureerida välismaiste (mitte Euroopa Liidu) investeeringuprojektide pärast ELi väliste piirkondadega, mida olulisel määral toetatakse; |
| --- | --- |

1.7

toonitab Euroopa Liidu vajadust olla rahvusvaheliselt konkurentsivõimeline investeeringute ligimeelitamisel. Komitee leiab, et riigiabi eeskirjad peaksid paremini kajastama äritegevuse tegelikkust globaliseerunud majanduses ning tagama piisava paindlikkuse, mis võimaldaks liikmesriikide piirkondadel konkureerida välismaiste (mitte Euroopa Liidu) investeeringuprojektide pärast ELi väliste piirkondadega, mida olulisel määral toetatakse;

| 1.8 | usub, et riigiabi roll on olulisem väiksema majanduskasvuga perioodidel ning teeb seega ettepaneku kaaluda paindlikumate eeskirjade sätestamist, mis arvestaks kõnealust asjaolu; |
| --- | --- |

1.8

usub, et riigiabi roll on olulisem väiksema majanduskasvuga perioodidel ning teeb seega ettepaneku kaaluda paindlikumate eeskirjade sätestamist, mis arvestaks kõnealust asjaolu;

| 1.9 | usub samuti, et mida tagasihoidlikum on liikmesriigi majanduslik areng majanduslikult integreeritud valdkonnas, seda õigustatum võib olla riigiabi protsendina SKTst, et arendada avalikke teenuseid või pakkuda samu avaliku teenuse standardeid kui teised liikmesriigid; lisaks on komitee seisukohal, et liikmesriigi siseselt peaksid mõned piirkonnad (eelkõige vähem arenenud või üleminekumajandusega piirkonnad) saama täiendavaid erivahendeid; |
| --- | --- |

1.9

usub samuti, et mida tagasihoidlikum on liikmesriigi majanduslik areng majanduslikult integreeritud valdkonnas, seda õigustatum võib olla riigiabi protsendina SKTst, et arendada avalikke teenuseid või pakkuda samu avaliku teenuse standardeid kui teised liikmesriigid; lisaks on komitee seisukohal, et liikmesriigi siseselt peaksid mõned piirkonnad (eelkõige vähem arenenud või üleminekumajandusega piirkonnad) saama täiendavaid erivahendeid;

| 1.10 | teeb ettepaneku, et Euroopa Komisjon peaks tugevdama oma otsuste mõju analüüsi riigiabi valdkonnas, eelkõige arvestades, et riigiabi tegevuskava on rajatud riigiabi analüüsi “majanduslikule lähenemisviisile”; |
| --- | --- |

1.10

teeb ettepaneku, et Euroopa Komisjon peaks tugevdama oma otsuste mõju analüüsi riigiabi valdkonnas, eelkõige arvestades, et riigiabi tegevuskava on rajatud riigiabi analüüsi “majanduslikule lähenemisviisile”;

| 1.11 | väljendab kahetsust, et riigiabi tegevuskava ei kajasta avaliku ja erasektori koostöö eripära riigiabi kontekstis. |
| --- | --- |

1.11

väljendab kahetsust, et riigiabi tegevuskava ei kajasta avaliku ja erasektori koostöö eripära riigiabi kontekstis.

2.   Keskendumine olulisematele prioriteetidele

Regioonide Komitee

| 2.1 | tervitab kavatsust lihtsustada ja konsolideerida koolitusele ja tööhõivele antava riigiabi käsitlevaid grupierandi määrusi ja juhib tähelepanu asjaolule, et eelnev annab võimaluse ühtlustada määratlused, nagu näiteks määratlus “vähemsoodsas olukorras olev töötaja”, mis varieerub grupierandite lõikes, |
| --- | --- |

2.1

tervitab kavatsust lihtsustada ja konsolideerida koolitusele ja tööhõivele antava riigiabi käsitlevaid grupierandi määrusi ja juhib tähelepanu asjaolule, et eelnev annab võimaluse ühtlustada määratlused, nagu näiteks määratlus “vähemsoodsas olukorras olev töötaja”, mis varieerub grupierandite lõikes,

| 2.2 | on arvamusel, et erikoolituse ja üldise väljaõppe eristamine on praktikas tavaliselt kunstlik ja teeb seega ettepaneku mitte seada riigiabi suurust tulevikus sellest sõltuvaks; |
| --- | --- |

2.2

on arvamusel, et erikoolituse ja üldise väljaõppe eristamine on praktikas tavaliselt kunstlik ja teeb seega ettepaneku mitte seada riigiabi suurust tulevikus sellest sõltuvaks;

| 2.3 | tervitab komisjoni püüdlusi kõrvaldada ebamäärasused, mis ilmnesid pärast Altmarki otsust (3), võttes vastu rea meetmeid avalike teenuste rahastamise korra osas. Regioonide Komitee on seisukohal, et kõnealused meetmed, mis kohustavad kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi paremini määratlema oma teenuste riigihankelepinguid, toovad kaasa suurema läbipaistvuse ja demokraatliku vastutuse üldist majandushuvi pakkuvate teenuste haldamisel; |
| --- | --- |

2.3

tervitab komisjoni püüdlusi kõrvaldada ebamäärasused, mis ilmnesid pärast Altmarki otsust (3), võttes vastu rea meetmeid avalike teenuste rahastamise korra osas. Regioonide Komitee on seisukohal, et kõnealused meetmed, mis kohustavad kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi paremini määratlema oma teenuste riigihankelepinguid, toovad kaasa suurema läbipaistvuse ja demokraatliku vastutuse üldist majandushuvi pakkuvate teenuste haldamisel;

| 2.4 | on rahul, et kõnealuses kontekstis nõustub Euroopa Komisjon Regioonide Komitee nõudmisega vabastada haiglatele ja sotsiaalmajutusettevõtetele antav riigiabi komisjoni teavitamise kohustusest; |
| --- | --- |

2.4

on rahul, et kõnealuses kontekstis nõustub Euroopa Komisjon Regioonide Komitee nõudmisega vabastada haiglatele ja sotsiaalmajutusettevõtetele antav riigiabi komisjoni teavitamise kohustusest;

| 2.5 | toonitab, et avalike teenuste õigusliku raamistiku ettepanek, mis peaks lihtsustama positiivsete põhimõtete määratlemist, on senisest vajalikum. Kõnealune raamistik peaks sisaldama näiteks:






  — | kriteeriume üldist majandushuvi pakkuvate ja majandushuvi mitte pakkuvate üldhuviteenuste eristamiseks; |
| --- | --- | --- |

2.5

toonitab, et avalike teenuste õigusliku raamistiku ettepanek, mis peaks lihtsustama positiivsete põhimõtete määratlemist, on senisest vajalikum. Kõnealune raamistik peaks sisaldama näiteks:

—

kriteeriume üldist majandushuvi pakkuvate ja majandushuvi mitte pakkuvate üldhuviteenuste eristamiseks;

| — | üldhuviteenuste põhimõtteid ja üldisi kohustusi, nagu universaalteenus, järjepidevus, kvaliteet, tõhusus, kättesaadavus ja kasutaja- ja tarbijakaitse; |
| --- | --- |

—

üldhuviteenuste põhimõtteid ja üldisi kohustusi, nagu universaalteenus, järjepidevus, kvaliteet, tõhusus, kättesaadavus ja kasutaja- ja tarbijakaitse;

| — | kriteeriume kaubandustingimuste moonutamiste piiramiseks; |
| --- | --- |

—

kriteeriume kaubandustingimuste moonutamiste piiramiseks;

| — | kohalike ja piirkondlike omavalitsuste õiguse tunnustamist, mille kohaselt tohivad omavalitsused ise osutada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid, ning rahastamise üldpõhimõtteid; |
| --- | --- |

—

kohalike ja piirkondlike omavalitsuste õiguse tunnustamist, mille kohaselt tohivad omavalitsused ise osutada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid, ning rahastamise üldpõhimõtteid;

| — | hindamismehhanisme; |
| --- | --- |

—

hindamismehhanisme;

| 2.6 | tervitab komisjoni kavatsust anda välja üldine grupierandi määrus, mille kohaselt ei tule komisjoni teatavatest abi liikidest teavitada, ja usub, et kõnealune määrus tagab parema halduse; |
| --- | --- |

2.6

tervitab komisjoni kavatsust anda välja üldine grupierandi määrus, mille kohaselt ei tule komisjoni teatavatest abi liikidest teavitada, ja usub, et kõnealune määrus tagab parema halduse;

| 2.7 | toetab kavatsust laiendada grupierandeid, et integreerida VKEde ja teadus- ja arendustegevuse toetamiseks antavat abi; |
| --- | --- |

2.7

toetab kavatsust laiendada grupierandeid, et integreerida VKEde ja teadus- ja arendustegevuse toetamiseks antavat abi;

| 2.8 | usub, et de minimis riigiabi erandit on selle menetlusnormide tõttu väga raske praktikasse rakendada. Seetõttu peab igasuguse de minimis riigiabi künnise tõstmisega kaasnema praeguste de minimis riigiabi eeskirju reguleerivate eeskirjade lihtsustamine ja täpsustamine, eriti järgmiste küsimuste selgitamise osas:






  i) | (i) kas de minimis riigiabi künnis laieneb sõltumatutele ettevõtetele või eraldiseisvatele juriidilistele isikutele; |
| --- | --- | --- |

2.8

usub, et de minimis riigiabi erandit on selle menetlusnormide tõttu väga raske praktikasse rakendada. Seetõttu peab igasuguse de minimis riigiabi künnise tõstmisega kaasnema praeguste de minimis riigiabi eeskirju reguleerivate eeskirjade lihtsustamine ja täpsustamine, eriti järgmiste küsimuste selgitamise osas:

i)

(i) kas de minimis riigiabi künnis laieneb sõltumatutele ettevõtetele või eraldiseisvatele juriidilistele isikutele;

| ii) | kuidas võetakse arvesse rohkem kui ühes liikmesriigis sama juriidilise isiku poolt teostatavaid operatsioone, kui kõnealune juriidiline isik saab de minimis riigiabi erinevates liikmesriikides ja |
| --- | --- |

ii)

kuidas võetakse arvesse rohkem kui ühes liikmesriigis sama juriidilise isiku poolt teostatavaid operatsioone, kui kõnealune juriidiline isik saab de minimis riigiabi erinevates liikmesriikides ja

| iii) | milline on EÜ toetuse staatus, kui määratletakse, kas de minimis künnis on saavutatud; |
| --- | --- |

iii)

milline on EÜ toetuse staatus, kui määratletakse, kas de minimis künnis on saavutatud;

toetab seega de minimis riigiabi künnise tõstmist ning soovib, et selle aluseks võetaks koguinflatsioon alates viimasest tõstmisest 2001. aastal;

| 2.9 | on seisukohal, et mittetulundusühingutele antava riigiabi märkimisväärse suurenemise kontekstis peaks komisjon selgelt viitama kõnealustele ühingutele ning arvestama seejuures Euroopa Kohtu asjaomast pretsedendiõigust; |
| --- | --- |

2.9

on seisukohal, et mittetulundusühingutele antava riigiabi märkimisväärse suurenemise kontekstis peaks komisjon selgelt viitama kõnealustele ühingutele ning arvestama seejuures Euroopa Kohtu asjaomast pretsedendiõigust;

| 2.10 | usub, et info- ja sidetehnoloogia infrastruktuuri parandamisele omistatakse samasugust tähtsust kui parandatud transpordi ja energia infrastruktuuridele; märgib siiski, et info- ja sidetehnoloogia turutingimuste areng on erinev, ning juhib seega tähelepanu erisuuniste vajadusele, mis võimaldaksid suuremat paindlikkust abi eraldamisel arenevale info- ja sidetehnoloogiale üldiselt; |
| --- | --- |

2.10

usub, et info- ja sidetehnoloogia infrastruktuuri parandamisele omistatakse samasugust tähtsust kui parandatud transpordi ja energia infrastruktuuridele; märgib siiski, et info- ja sidetehnoloogia turutingimuste areng on erinev, ning juhib seega tähelepanu erisuuniste vajadusele, mis võimaldaksid suuremat paindlikkust abi eraldamisel arenevale info- ja sidetehnoloogiale üldiselt;

| 2.11 | |
| --- | --- |

2.11

| 2.11.1 | kiidab heaks, et Euroopa Komisjon algatas 24. augustil 2005 avaliku arutelu, mis käsitleb keskkonnakaitsele antava riigiabi juhiste läbivaatamist, ent avaldab kahetsust vastustele kehtestatud lühikese tähtaja üle, milleks on 10. oktoober 2005; |
| --- | --- |

2.11.1

kiidab heaks, et Euroopa Komisjon algatas 24. augustil 2005 avaliku arutelu, mis käsitleb keskkonnakaitsele antava riigiabi juhiste läbivaatamist, ent avaldab kahetsust vastustele kehtestatud lühikese tähtaja üle, milleks on 10. oktoober 2005;

| 2.11.2 | avaldab toetust olemasolevate “tarbija tervishoiu” suuniste rakendusala laiendamisele, mis Regioonide Komitee arvates hõlmab samuti mõisteid “tsiviilisikute ja nende keskkonna turvalisus”, “töötajate turvalisus” ja “töötajate tervishoid”; |
| --- | --- |

2.11.2

avaldab toetust olemasolevate “tarbija tervishoiu” suuniste rakendusala laiendamisele, mis Regioonide Komitee arvates hõlmab samuti mõisteid “tsiviilisikute ja nende keskkonna turvalisus”, “töötajate turvalisus” ja “töötajate tervishoid”;

| 2.11.3 | toetab selgesõnalisi eeskirju ettevõtetele antavatele keskkonnakaitse investeeringutoetustele, et võidelda teiste ettevõtete tekitatud saastega; |
| --- | --- |

2.11.3

toetab selgesõnalisi eeskirju ettevõtetele antavatele keskkonnakaitse investeeringutoetustele, et võidelda teiste ettevõtete tekitatud saastega;

| 2.11.4 | toetab suurema riigiabi säilitamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele; |
| --- | --- |

2.11.4

toetab suurema riigiabi säilitamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele;

| 2.11.5 | arvab, et vajalik on suurema riigiabi säilitamine nende piirkondade puhul, mis majandusmuutuste tõttu ei suuda täita ühenduse õigustiku nõudeid keskkonnakaitse osas. |
| --- | --- |

2.11.5

arvab, et vajalik on suurema riigiabi säilitamine nende piirkondade puhul, mis majandusmuutuste tõttu ei suuda täita ühenduse õigustiku nõudeid keskkonnakaitse osas.

| 2.12 | tervitab Euroopa Komisjoni poolt 21. septembril 2005 algatatud avalikku konsulteerimist uuendustegevusele antava riigiabi korra reformimise kohta (KOM 2005 (436)), kuid väljendab kahetsust liiga lühikese vastamistähtaja üle, milleks on 21. november 2005; |
| --- | --- |

2.12

tervitab Euroopa Komisjoni poolt 21. septembril 2005 algatatud avalikku konsulteerimist uuendustegevusele antava riigiabi korra reformimise kohta (KOM 2005 (436)), kuid väljendab kahetsust liiga lühikese vastamistähtaja üle, milleks on 21. november 2005;

| 2.12.1 | uue erikorra loomise asemel (4)
  toetab lihtsustamise eesmärki silmas pidades uuendustegevuse kaasamist olemasolevasse ühenduse teadus- ja arendustegevuse riigiabi raamistikku; |
| --- | --- |

2.12.1

uue erikorra loomise asemel (4)
  toetab lihtsustamise eesmärki silmas pidades uuendustegevuse kaasamist olemasolevasse ühenduse teadus- ja arendustegevuse riigiabi raamistikku;

| 2.12.2 | toetab eesmärki, mille kohaselt suunataks uuendustegevusega seotud riigiabi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele; |
| --- | --- |

2.12.2

toetab eesmärki, mille kohaselt suunataks uuendustegevusega seotud riigiabi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele;

| 2.12.3 | taotleb praegu lubatud kumulatsiooni säilitamist uuendustegevuse toetuse ja regionaalabi puhul; |
| --- | --- |

2.12.3

taotleb praegu lubatud kumulatsiooni säilitamist uuendustegevuse toetuse ja regionaalabi puhul;

| 2.12.4 | küsib uuenduslike ettevõtete asutamise osas, miks kavandatakse ainult “ettevõtte vabastamist [50 %] sotsiaalmaksust ja teistest kohalikest/piirkondlikest (kasumiga mitteseotud) maksudest”; |
| --- | --- |

2.12.4

küsib uuenduslike ettevõtete asutamise osas, miks kavandatakse ainult “ettevõtte vabastamist [50 %] sotsiaalmaksust ja teistest kohalikest/piirkondlikest (kasumiga mitteseotud) maksudest”;

| 2.12.5 | tervitab kava, mille kohaselt “võivad VKEdele ja/või turukaugetele tegevustele antava riigiabi suhtes kehtida lihtsamad menetluseeskirjad ning sellise abi võib vabastada teatamiskohustusest” (KOM (2005) 436 (24. põhjendus). |
| --- | --- |

2.12.5

tervitab kava, mille kohaselt “võivad VKEdele ja/või turukaugetele tegevustele antava riigiabi suhtes kehtida lihtsamad menetluseeskirjad ning sellise abi võib vabastada teatamiskohustusest” (KOM (2005) 436 (24. põhjendus).

| 2.12.6 | kahtleb siiski komisjoni poolt “turutõrgete” kesksele kohale seadmises. Komisjon möönab, et uuendustegevusega seotud tegevused muudab eripäraseks see, et nad on sageli turukauged: “kogemus näitab, et uuenduslike toodete ja teenuste edukust turul on raske ennustada” (KOM (2005) 436 (18. põhjendus)). |
| --- | --- |

2.12.6

kahtleb siiski komisjoni poolt “turutõrgete” kesksele kohale seadmises. Komisjon möönab, et uuendustegevusega seotud tegevused muudab eripäraseks see, et nad on sageli turukauged: “kogemus näitab, et uuenduslike toodete ja teenuste edukust turul on raske ennustada” (KOM (2005) 436 (18. põhjendus)).

3.   Riigiabi tavade ja menetluste ajakohastamine

Regioonide Komitee

| 3.1 | tervitab komisjoni ettepanekuid tagada riigiabi parem haldus; toetab eriti parimate tavade suuniste väljatöötamist, millele eelneb konsulteerimine liikmesriikide ja asjaomaste osapooltega; |
| --- | --- |

3.1

tervitab komisjoni ettepanekuid tagada riigiabi parem haldus; toetab eriti parimate tavade suuniste väljatöötamist, millele eelneb konsulteerimine liikmesriikide ja asjaomaste osapooltega;

| 3.2 | juhib tähelepanu, et vastutuse jagamine liikmesriikidega on üks riigiabi reformi põhiküsimusi, ja tervitab seega liikmesriikide panust kindlustavaid riigiabi tegevuskava elemente; |
| --- | --- |

3.2

juhib tähelepanu, et vastutuse jagamine liikmesriikidega on üks riigiabi reformi põhiküsimusi, ja tervitab seega liikmesriikide panust kindlustavaid riigiabi tegevuskava elemente;

| 3.3 | leiab, et ettepanekut luua igas liikmesriigis sõltumatud riigiabi järelevalveasutused tuleks hinnata selles osas, milliseid menetluslikke eeliseid sellised asutused pakuvad ja millised oleksid nende ülesanded, samuti palub hindamise käigus konsulteerida kohalike ja piirkondlike omavalitsustega; |
| --- | --- |

3.3

leiab, et ettepanekut luua igas liikmesriigis sõltumatud riigiabi järelevalveasutused tuleks hinnata selles osas, milliseid menetluslikke eeliseid sellised asutused pakuvad ja millised oleksid nende ülesanded, samuti palub hindamise käigus konsulteerida kohalike ja piirkondlike omavalitsustega;

| 3.4 | nõuab riiklike riigiabiasutuste võrgustiku loomist, et võimaldada informatsiooni pidev liikumine ja parimate tavade vahetus, mis võib aidata suurendada liikmesriikide panust ja edendada paremat haldust; |
| --- | --- |

3.4

nõuab riiklike riigiabiasutuste võrgustiku loomist, et võimaldada informatsiooni pidev liikumine ja parimate tavade vahetus, mis võib aidata suurendada liikmesriikide panust ja edendada paremat haldust;

| 3.5 | toetab süsteemi, milles teatav paindlikkus on ühendatud range ajakavaga ja mis eristab lihtsaid juhtumeid neist, mis vajavad põhjalikumat uurimist; |
| --- | --- |

3.5

toetab süsteemi, milles teatav paindlikkus on ühendatud range ajakavaga ja mis eristab lihtsaid juhtumeid neist, mis vajavad põhjalikumat uurimist;

| 3.6 | kutsub üles seoses menetlusmääruse 659/1999 väljakuulutatud ülevaatamisega kolmandate osapoolte (abisaajate ja hagejate) õiguste tugevdamisele menetluse algatamisele järgnevates menetlustes; |
| --- | --- |

3.6

kutsub üles seoses menetlusmääruse 659/1999 väljakuulutatud ülevaatamisega kolmandate osapoolte (abisaajate ja hagejate) õiguste tugevdamisele menetluse algatamisele järgnevates menetlustes;

| 3.7 | soovib, et komiteega konsulteeritaks pääste- ja ülesehitustöödeks antava riigiabi juhiste hindamise või muutmise küsimuses, millele viidatakse 2007. — 2008. aasta riigiabi reformikavas, samuti teiste asjaomaste reformide osas, mis puudutavad kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi. |
| --- | --- |

3.7

soovib, et komiteega konsulteeritaks pääste- ja ülesehitustöödeks antava riigiabi juhiste hindamise või muutmise küsimuses, millele viidatakse 2007. — 2008. aasta riigiabi reformikavas, samuti teiste asjaomaste reformide osas, mis puudutavad kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi.

Brüssel, 16. november 2005

Regioonide Komitee

president

Peter STRAUB

---

(1)  ELT C 43, 18.02.2005, lk 13

1

(2)  ELT C 164, 05.07.2005, lk 53

2

(3)  Kohtuasi C-280/00, 24.7.2003

3

(4)  EÜT C 45, 17.2.1996, lk 5–16

4

---

| 16.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 115/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 115/10

---

Regioonide Komitee Omaalgatuslik arvamus teemal: “Konkurentsivõime ja detsentraliseerimine”

(2006/C 115/03)

REGIOONIDE KOMITEE,

võttes arvesse juhatuse 21. jaanuari 2005. aasta otsust vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 265 lõikele 5 teha vastavasisulise omaalgatusliku arvamuse koostamine ülesandeks majandus- ja sotsiaalpoliitika komisjonile;

võttes arvesse Wim Koki juhitud kõrgetasemelise töörühma aruannet “Vastakuti väljakutsetega — Lissaboni strateegia kasvu ja tööhõive alal” (november 2004);

võttes arvesse Euroopa Komisjoni teatist “Koostöö majanduskasvu ja töökohtade nimel: Lissaboni strateegia uus algus” 2005. aasta kevadisele Euroopa Ülemkogule (KOM(2005) 24 lõplik);

võttes arvesse komisjoni teatist “Parem õiguslik reguleerimine majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks Euroopa Liidus”(KOM(2005) 97 lõplik);

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, mis käsitleb komisjoni teatist “Vahekokkuvõte Lissaboni strateegiast” (CdR 152/2004 fin) (1);

võttes arvesse Regioonide Komitee resolutsiooni Lissaboni strateegia taaselavdamise kohta (CdR 518/2004 fin) (2);

võttes arvesse Wrocławi deklaratsiooni, mis võeti vastu Euroopa piirkondade ja linnade tippkohtumisel Wrocławis (Poola) 19.–20. mail 2005. aastal (CdR 158/2005);

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamuse eelnõu, mis käsitleb majanduskasvu ja töökohtade loomise kompleksseid suuniseid (2005–2008) koos komisjoni soovitustega liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniste kohta, mis põhinevad EÜ asutamislepingu artiklil 99, ja ettepanekuga võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (CdR 147/2005 fin);

võttes arvesse komisjoni teatist “Kohalik tegevus tööhõive tõstmiseks — Euroopa tööhõivestrateegia kohalik mõõde” (KOM(2000) 196 lõplik);

võttes arvesse komisjoni teatist “Euroopa tööhõivestrateegia kohaliku mõõtme tugevdamine” (KOM(2001) 629 lõplik);

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust komisjoni teatise “Kohalik tegevus tööhõive tõstmiseks — Euroopa tööhõivestrateegia kohalik mõõde” kohta (CdR fin 187/2000);

võttes arvesse arvamuse eelnõu CdR 23/2005 rev. 2, mille majandus- ja sotsiaalpoliitika komisjon võttis vastu 23. septembril 2005 (raportöör: hr Anders Gustâv, Solna linnapea (SE-EPP)),

ning arvestades järgmist:

| 1) | Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel peavad olema vajalikud volitused ning halduslikud ja eelarvevahendid tagamaks nende loomuliku rolli täitmist konkurentsivõime, uuenduste ja ühtekuuluvuspoliitika toetamisel ning korraldamisel piirkondliku ja kohaliku arengu huvides. |
| --- | --- |

1)

Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel peavad olema vajalikud volitused ning halduslikud ja eelarvevahendid tagamaks nende loomuliku rolli täitmist konkurentsivõime, uuenduste ja ühtekuuluvuspoliitika toetamisel ning korraldamisel piirkondliku ja kohaliku arengu huvides.

| 2) | Liikmesriikide eripäradele vastav detsentraliseerimine tugevdab piirkondlikku ja kohalikku omavalitsust ning demokraatiat. See on võimalus reageerida elanikkonna hulgas tekkinud hirmule globaliseerumise ning ülemaailmsete majanduslike ja sotsiaalsete muutuste ees. |
| --- | --- |

2)

Liikmesriikide eripäradele vastav detsentraliseerimine tugevdab piirkondlikku ja kohalikku omavalitsust ning demokraatiat. See on võimalus reageerida elanikkonna hulgas tekkinud hirmule globaliseerumise ning ülemaailmsete majanduslike ja sotsiaalsete muutuste ees.

| 3) | Kolmepoolsed lepingud Euroopa Liidu, riikliku ja piirkondliku tasandi vahel (mis teatud juhtudel hõlmavad ka linnade probleeme) kujutavad endast sobivat vahendit Euroopa regionaalpoliitikas osalejate paremaks kaasamiseks ning nende kohustuste jagamiseks. |
| --- | --- |

3)

Kolmepoolsed lepingud Euroopa Liidu, riikliku ja piirkondliku tasandi vahel (mis teatud juhtudel hõlmavad ka linnade probleeme) kujutavad endast sobivat vahendit Euroopa regionaalpoliitikas osalejate paremaks kaasamiseks ning nende kohustuste jagamiseks.

| 4) | 23. märtsil 2005. aastal Brüsselis toimunud Lissaboni strateegia taaselavdamise teemalisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud partnerluses majanduskasvu ja töökohtade nimel käsitletud globaliseerunud majanduse väljakutsetele on võimalik vastata tõhusamalt, kui alt-üles lähenemise kaudu kaasatakse piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused kõnealuseks eesmärgiks koostatud riiklike programmide väljatöötamisse ning rakendamisse, sest neil on otsustav tähtsus majanduskasvu soodustava keskkonna rajamisel. |
| --- | --- |

4)

23. märtsil 2005. aastal Brüsselis toimunud Lissaboni strateegia taaselavdamise teemalisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud partnerluses majanduskasvu ja töökohtade nimel käsitletud globaliseerunud majanduse väljakutsetele on võimalik vastata tõhusamalt, kui alt-üles lähenemise kaudu kaasatakse piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused kõnealuseks eesmärgiks koostatud riiklike programmide väljatöötamisse ning rakendamisse, sest neil on otsustav tähtsus majanduskasvu soodustava keskkonna rajamisel.

võttis 62. täiskogu istungjärgul 16.–17. novembril 2005 (16. novembri istungil) vastu järgmise arvamuse:

1.   Regioonide Komitee seisukohad

1.1   Konkurentsivõime tugevdamine piirkondades, linnades ja kohalikes omavalitsusüksustes

Regioonide Komitee

| 1.1.1 | märgib, et Euroopa Ülemkogul kooskõlastatud Lissaboni strateegia eesmärk seisnes Euroopa Liidu konkurentsivõime ja majanduskasvu suurendamises, rohkemate ja paremate töökohtade loomises ning jätkusuutliku keskkonnaalase ja sotsiaalse arengu kindlustamises. Aastaks 2010 peaks Euroopa Liit olema maailma juhtiv majandusruum. Viis aastat pärast Lissaboni kohtumist jõudis Euroopa Komisjon otsusele, et senised saavutused on väga tagasihoidlikud. Seepärast tuleb Lissaboni strateegiale anda uusi impulsse ning seejuures peaks liikmesriikidele langema suurem vastutus strateegia ellurakendamise eest. |
| --- | --- |

1.1.1

märgib, et Euroopa Ülemkogul kooskõlastatud Lissaboni strateegia eesmärk seisnes Euroopa Liidu konkurentsivõime ja majanduskasvu suurendamises, rohkemate ja paremate töökohtade loomises ning jätkusuutliku keskkonnaalase ja sotsiaalse arengu kindlustamises. Aastaks 2010 peaks Euroopa Liit olema maailma juhtiv majandusruum. Viis aastat pärast Lissaboni kohtumist jõudis Euroopa Komisjon otsusele, et senised saavutused on väga tagasihoidlikud. Seepärast tuleb Lissaboni strateegiale anda uusi impulsse ning seejuures peaks liikmesriikidele langema suurem vastutus strateegia ellurakendamise eest.

| 1.1.2 | lisab kõnealusesse raamistikku omaalgatusliku arvamuse teemal “Konkurentsivõime ja detsentraliseerimine”. Nimetatud arvamuses püütakse selgitada detsentraliseerimise olulisust majanduskasvu jaoks ning määratleda mõjusad võtmetegurid konkurentsivõime ja majanduskasvu suurendamiseks kohalikul ning piirkondlikul tasandil. Siiski ei tohi konkurentsivõime suurendamine takistada jätkusuutlikku arengut. Vastutust jätkusuutliku arengu eest jagavad kõik riigid, kodanikud ja kohalikud omavalitsused, linnad ja piirkonnad. Kuigi arvamuse keskseks teemaks on eeldused konkurentsivõime parandamiseks, ei tähenda see jätkusuutliku arengu nimel tehtavate jõupingutuste tagaplaanile jätmist. |
| --- | --- |

1.1.2

lisab kõnealusesse raamistikku omaalgatusliku arvamuse teemal “Konkurentsivõime ja detsentraliseerimine”. Nimetatud arvamuses püütakse selgitada detsentraliseerimise olulisust majanduskasvu jaoks ning määratleda mõjusad võtmetegurid konkurentsivõime ja majanduskasvu suurendamiseks kohalikul ning piirkondlikul tasandil. Siiski ei tohi konkurentsivõime suurendamine takistada jätkusuutlikku arengut. Vastutust jätkusuutliku arengu eest jagavad kõik riigid, kodanikud ja kohalikud omavalitsused, linnad ja piirkonnad. Kuigi arvamuse keskseks teemaks on eeldused konkurentsivõime parandamiseks, ei tähenda see jätkusuutliku arengu nimel tehtavate jõupingutuste tagaplaanile jätmist.

| 1.1.3 | viitab sellele, et arvamuses käsitletud konkurentsivõime suurendamise võtmetegureid on võimalik mõjutada kohalikel omavalitsustel, linnadel ja piirkondadel endil. Konkurentsivõimet käsitlevasse arutellu tuleks lisada kitsam perspektiiv näitamaks kohaliku ja piirkondliku tasandi võimalikku konkreetset panust. Seetõttu tehakse arvamuses ka ettepanekuid konkreetseteks meetmeteks, mida on võimalik rakendada konkurentsivõime suurendamiseks kohalikul ja piirkondlikul tasandil. |
| --- | --- |

1.1.3

viitab sellele, et arvamuses käsitletud konkurentsivõime suurendamise võtmetegureid on võimalik mõjutada kohalikel omavalitsustel, linnadel ja piirkondadel endil. Konkurentsivõimet käsitlevasse arutellu tuleks lisada kitsam perspektiiv näitamaks kohaliku ja piirkondliku tasandi võimalikku konkreetset panust. Seetõttu tehakse arvamuses ka ettepanekuid konkreetseteks meetmeteks, mida on võimalik rakendada konkurentsivõime suurendamiseks kohalikul ja piirkondlikul tasandil.

1.2   Euroopa vajab rohkem ettevõtjaid ja laienevaid väikeettevõtteid

| 1.2.1 | tõdeb, et Euroopa on Teise maailmasõja järgsetel aastakümnetel läbi teinud märkimisväärse arengu. Tootmine inimese kohta tõusis Lääne-Euroopas 40 %-lt USA taseme suhtes sõja lõppedes 70 %-le 1970. aastal; sellest ajast ei ole antud näitaja suhe muutunud. Majanduskasv ja sotsiaalsüsteemide ülesehitamine on toimunud samaaegselt ning viimastel aastatel sotsiaalsüsteemide rahastamisel tekkinud probleemid langevad kokku nõrga majanduskasvuga. |
| --- | --- |

1.2.1

tõdeb, et Euroopa on Teise maailmasõja järgsetel aastakümnetel läbi teinud märkimisväärse arengu. Tootmine inimese kohta tõusis Lääne-Euroopas 40 %-lt USA taseme suhtes sõja lõppedes 70 %-le 1970. aastal; sellest ajast ei ole antud näitaja suhe muutunud. Majanduskasv ja sotsiaalsüsteemide ülesehitamine on toimunud samaaegselt ning viimastel aastatel sotsiaalsüsteemide rahastamisel tekkinud probleemid langevad kokku nõrga majanduskasvuga.

| 1.2.2 | toonitab, et sõjajärgse arengu käigus on esile kerkinud arvukalt suuri, heade tulevikuväljavaadetega, maailmaturul juhtivaid ettevõtteid, ent siiski ei saa Euroopa konkurentsivõime kindlustamine põhineda vaid neil. Euroopale ei ole vaja mitte ainult seda, et praegu konkurentsivõimelised ettevõtted suudaksid üleilmses konkurentsis läbi lüüa, vaid eelkõige on tarvis rajada ka uusi kasvuvõimelisi ettevõtteid, mis suudaksid asendada teistes, turult tõrjutud, välismaale ümberpaiknenud või vähendatud tootmisvõimsusega töötavates ettevõtetes kaduma läinud töökohti. |
| --- | --- |

1.2.2

toonitab, et sõjajärgse arengu käigus on esile kerkinud arvukalt suuri, heade tulevikuväljavaadetega, maailmaturul juhtivaid ettevõtteid, ent siiski ei saa Euroopa konkurentsivõime kindlustamine põhineda vaid neil. Euroopale ei ole vaja mitte ainult seda, et praegu konkurentsivõimelised ettevõtted suudaksid üleilmses konkurentsis läbi lüüa, vaid eelkõige on tarvis rajada ka uusi kasvuvõimelisi ettevõtteid, mis suudaksid asendada teistes, turult tõrjutud, välismaale ümberpaiknenud või vähendatud tootmisvõimsusega töötavates ettevõtetes kaduma läinud töökohti.

| 1.2.3 | viitab sellele, et enamik ettevõtteid luuakse väikeses mastaabis kohalikul tasandil. Eeldatavasti asutatavate ettevõtete arv ja väikeste ettevõtete laienemine sõltub suuresti sellest, milline on kohalik ettevõtluskultuur, suhtumine ettevõtlusesse ning tööjõu, oskuste ja rahastamisvõimaluste olemasolu. |
| --- | --- |

1.2.3

viitab sellele, et enamik ettevõtteid luuakse väikeses mastaabis kohalikul tasandil. Eeldatavasti asutatavate ettevõtete arv ja väikeste ettevõtete laienemine sõltub suuresti sellest, milline on kohalik ettevõtluskultuur, suhtumine ettevõtlusesse ning tööjõu, oskuste ja rahastamisvõimaluste olemasolu.

1.3   Konkurentsivõime tekib alt-üles protsessi käigus

| 1.3.1 | on arvamusel, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on riiklike osalejate ning demokraatlike institutsioonidena suur mõju ettevõtete kasvupinnasele ja arengukliimale. Nad kujutavad endast demokraatia ühenduslüli ettevõtete ja kodanike tarvis ning seal toimuv arutelu ja koostöö lähiümbruse kujundamise eesmärgil on olulise tähtsusega kogu Euroopa arenguks. Viidates kohalike omavalitsuste ja piirkondade tähtsusele Euroopa majanduskasvu jaoks, ei tohiks vähendada liikmesriikide suurt ning otsustavat vastutust kõnealuses valdkonnas, ent siiski tuleb arutelu konkurentsivõime ja kasvustrateegiate üle laiendada Euroopa Liidu kodanikele võimalikult lähedase perspektiivi võrra, mis lähtub töötajatest, ettevõtjatest ning tööotsijatest. Seetõttu peab konkurentsivõime suurendamine põhinema subsidiaarsusel ja detsentraliseerimisel. Otsused tuleks langetada, arvestades kohalikku ja piirkondlikku arengudünaamikat kohapeal ja võimalikult lähedal sündmuskohale. |
| --- | --- |

1.3.1

on arvamusel, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on riiklike osalejate ning demokraatlike institutsioonidena suur mõju ettevõtete kasvupinnasele ja arengukliimale. Nad kujutavad endast demokraatia ühenduslüli ettevõtete ja kodanike tarvis ning seal toimuv arutelu ja koostöö lähiümbruse kujundamise eesmärgil on olulise tähtsusega kogu Euroopa arenguks. Viidates kohalike omavalitsuste ja piirkondade tähtsusele Euroopa majanduskasvu jaoks, ei tohiks vähendada liikmesriikide suurt ning otsustavat vastutust kõnealuses valdkonnas, ent siiski tuleb arutelu konkurentsivõime ja kasvustrateegiate üle laiendada Euroopa Liidu kodanikele võimalikult lähedase perspektiivi võrra, mis lähtub töötajatest, ettevõtjatest ning tööotsijatest. Seetõttu peab konkurentsivõime suurendamine põhinema subsidiaarsusel ja detsentraliseerimisel. Otsused tuleks langetada, arvestades kohalikku ja piirkondlikku arengudünaamikat kohapeal ja võimalikult lähedal sündmuskohale.

| 1.3.2 | viitab sellele, et piirkondlike ja kohalike omavalitsuste roll konkurentsivõime eesmärkide elluviimisel on liikmesriigiti erinev. Liikmesriikides, kus detsentraliseerimine on hästi arenenud ning kohalikud omavalitsused on majanduslikult suhteliselt iseseisvad (kohaliku omavalitsuse kulud kaetakse suures osas üksikisiku ja ettevõtete tulumaksust ning muudest maksutuludest), on kohalikul tasandil tugev sisemine motivatsioon edendada tööhõivet, töökohtade kvaliteeti, ettevõtlust ja sobivat ettevõtluskeskkonda, koolitus- ja uuendusteenuseid ning keskkonna kvaliteeti. Kõnealune motivatsioon tugevdab piirkondliku ja kohaliku tasandi panust konkurentsivõime eesmärkide elluviimisse. Euroopa Ülemkogu nõutav suurem omandus saab tekkida vaid tõeliste osalemis- ja mõjutamisvõimaluste kaudu. Kohalikud omavalitsused on kodanikele lähemal ning seetõttu on konkurentsivõime eesmärkide elluviimine läbipaistvam ja tõhusam. |
| --- | --- |

1.3.2

viitab sellele, et piirkondlike ja kohalike omavalitsuste roll konkurentsivõime eesmärkide elluviimisel on liikmesriigiti erinev. Liikmesriikides, kus detsentraliseerimine on hästi arenenud ning kohalikud omavalitsused on majanduslikult suhteliselt iseseisvad (kohaliku omavalitsuse kulud kaetakse suures osas üksikisiku ja ettevõtete tulumaksust ning muudest maksutuludest), on kohalikul tasandil tugev sisemine motivatsioon edendada tööhõivet, töökohtade kvaliteeti, ettevõtlust ja sobivat ettevõtluskeskkonda, koolitus- ja uuendusteenuseid ning keskkonna kvaliteeti. Kõnealune motivatsioon tugevdab piirkondliku ja kohaliku tasandi panust konkurentsivõime eesmärkide elluviimisse. Euroopa Ülemkogu nõutav suurem omandus saab tekkida vaid tõeliste osalemis- ja mõjutamisvõimaluste kaudu. Kohalikud omavalitsused on kodanikele lähemal ning seetõttu on konkurentsivõime eesmärkide elluviimine läbipaistvam ja tõhusam.

| 1.3.3 | juhib tähelepanu sellele, et Euroopas valitsev piirkondlik mitmekesisus tuleks arvata pigem aktiva poolele. Erinevate piirkondade erinevaid olusid tuleks kasutada lähtepunktina, sest näiteks suurlinnadel, suure majanduskasvuga piirkondadel, mäestikualadel, maapiirkondadel, taandarenguga piirkondadel või muutustest mõjutatud aladel on väga erinevad tingimused. Ei ole olemas kõigile piirkondadele sobivat Euroopa mudelit. Suure majanduskasvuga piirkondadel on näiteks suur tähtsus kogu Euroopa Liidu arengule ning nende potentsiaali tuleb teadvustada. Majanduskasvu osas on alati teatud piirkonnad eesrinnas, kuid erinevate piirkondade suhtelistele eelistele tuginedes võivad juhtivad piirkonnad igal juhul tegutseda arengumootorina ning arendada piirkondi vastavalt nende tingimustele. Euroopa ei saa lubada ei tugevamate ega nõrgemate piirkondade arengu pidurdumist. Konkurentsivõimet ja ettevõtlust on võimalik tugevdada vaid juhul, kui Euroopa piirkondade, linnade ja omavalitsuste tingimusi ning võimalusi kasutatakse lähtepunktina. |
| --- | --- |

1.3.3

juhib tähelepanu sellele, et Euroopas valitsev piirkondlik mitmekesisus tuleks arvata pigem aktiva poolele. Erinevate piirkondade erinevaid olusid tuleks kasutada lähtepunktina, sest näiteks suurlinnadel, suure majanduskasvuga piirkondadel, mäestikualadel, maapiirkondadel, taandarenguga piirkondadel või muutustest mõjutatud aladel on väga erinevad tingimused. Ei ole olemas kõigile piirkondadele sobivat Euroopa mudelit. Suure majanduskasvuga piirkondadel on näiteks suur tähtsus kogu Euroopa Liidu arengule ning nende potentsiaali tuleb teadvustada. Majanduskasvu osas on alati teatud piirkonnad eesrinnas, kuid erinevate piirkondade suhtelistele eelistele tuginedes võivad juhtivad piirkonnad igal juhul tegutseda arengumootorina ning arendada piirkondi vastavalt nende tingimustele. Euroopa ei saa lubada ei tugevamate ega nõrgemate piirkondade arengu pidurdumist. Konkurentsivõimet ja ettevõtlust on võimalik tugevdada vaid juhul, kui Euroopa piirkondade, linnade ja omavalitsuste tingimusi ning võimalusi kasutatakse lähtepunktina.

| 1.3.4 | rõhutab, et kuigi Euroopa kohalikud omavalitsused ja piirkonnad on erinevad, on kõigil oma potentsiaal ning huvi konkurentsivõime suurendamise vastu ning nad ka vastutavad selle eest. |
| --- | --- |

1.3.4

rõhutab, et kuigi Euroopa kohalikud omavalitsused ja piirkonnad on erinevad, on kõigil oma potentsiaal ning huvi konkurentsivõime suurendamise vastu ning nad ka vastutavad selle eest.

1.4   Konkurentsivõime suurendamise tegurid

| 1.4.1 | rõhutab, et dünaamiline majandus on konkurentsivõimelise Euroopa Liidu alus. Ettevõtete loomist ja laiendamist soodustavaid tegureid on loetletud erinevates allikates. Koki aruandes tuuakse välja meetmed bürokraatia vähendamiseks, seadusandluse parandamiseks, ettevõtete rajamise lihtsustamiseks ning ettevõtlust soosiva keskkonna loomiseks. Ka komisjoni töödokumendis ettevõtluspoliitika võrdlusuuringute kohta (SEC(2004) 1427) nimetatakse mõningaid tegureid, nt juurdepääs rahastamisvahenditele ning uuendustegevuse ja teadmiste edastamise olulisus. Komisjoni teatises “Parem õiguslik reguleerimine majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks Euroopa Liidus” (KOM(2005) 97) viidatakse ka ettevõtluskeskkonnale kehtiva õigusloome olulisusele, seetõttu soovitatakse vähem, kuid sobivamaid õigusakte. |
| --- | --- |

1.4.1

rõhutab, et dünaamiline majandus on konkurentsivõimelise Euroopa Liidu alus. Ettevõtete loomist ja laiendamist soodustavaid tegureid on loetletud erinevates allikates. Koki aruandes tuuakse välja meetmed bürokraatia vähendamiseks, seadusandluse parandamiseks, ettevõtete rajamise lihtsustamiseks ning ettevõtlust soosiva keskkonna loomiseks. Ka komisjoni töödokumendis ettevõtluspoliitika võrdlusuuringute kohta (SEC(2004) 1427) nimetatakse mõningaid tegureid, nt juurdepääs rahastamisvahenditele ning uuendustegevuse ja teadmiste edastamise olulisus. Komisjoni teatises “Parem õiguslik reguleerimine majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks Euroopa Liidus” (KOM(2005) 97) viidatakse ka ettevõtluskeskkonnale kehtiva õigusloome olulisusele, seetõttu soovitatakse vähem, kuid sobivamaid õigusakte.

| 1.4.2 | on arvamusel, et piirkonnad, linnad ja kohalikud omavalitsused suudavad kaasa aidata konkurentsivõimet edendavate tegurite tugevdamisele. Komitee viitab eelkõige järgmistele teguritele, millele kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad avaldada suurimat mõju:






  a) | Ühiskonna võime kohaneda struktuurimuutustega. Võime kohaneda nii aeglaste kui äkiliste struktuurimuutustega (nt suuremahulised ettevõtete sulgemised) on erinev. Tugeva, hästi toimiva kohaliku ja piirkondliku juhtimise korral ja pidevaks õppimiseks valmis ühiskonnal on paremad eeldused struktuurimuutustega toimetulekuks. |
| --- | --- | --- |

1.4.2

on arvamusel, et piirkonnad, linnad ja kohalikud omavalitsused suudavad kaasa aidata konkurentsivõimet edendavate tegurite tugevdamisele. Komitee viitab eelkõige järgmistele teguritele, millele kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad avaldada suurimat mõju:

a)

Ühiskonna võime kohaneda struktuurimuutustega. Võime kohaneda nii aeglaste kui äkiliste struktuurimuutustega (nt suuremahulised ettevõtete sulgemised) on erinev. Tugeva, hästi toimiva kohaliku ja piirkondliku juhtimise korral ja pidevaks õppimiseks valmis ühiskonnal on paremad eeldused struktuurimuutustega toimetulekuks.

| b) | Suhtumine ettevõtlusse. Mõnedes piirkondades on hästi arenenud ettevõtluskultuur, mis muudab need konkurentsivõimeliseks, ning kuigi nimetatud kultuuri väljaarenemiseks on vaja aega, on täiesti võimalik seda arendada ja hoida. |
| --- | --- |

b)

Suhtumine ettevõtlusse. Mõnedes piirkondades on hästi arenenud ettevõtluskultuur, mis muudab need konkurentsivõimeliseks, ning kuigi nimetatud kultuuri väljaarenemiseks on vaja aega, on täiesti võimalik seda arendada ja hoida.

| c) | Seaduste ja eeskirjade otstarbekus ning rakendamine. Ettevõtetele kehtiv seadustik peab olema nende vajadustele hästi kohandatud ja otstarbekas; eeskirjade rakendamisel tuleks eelkõige lähtuda objektiivsusest ning arusaamast probleemist. Siinkohal on oluline avaliku halduse võimelisus konkurentsivõime suurendamisele kaasaaitamiseks. |
| --- | --- |

c)

Seaduste ja eeskirjade otstarbekus ning rakendamine. Ettevõtetele kehtiv seadustik peab olema nende vajadustele hästi kohandatud ja otstarbekas; eeskirjade rakendamisel tuleks eelkõige lähtuda objektiivsusest ning arusaamast probleemist. Siinkohal on oluline avaliku halduse võimelisus konkurentsivõime suurendamisele kaasaaitamiseks.

| d) | Juurdepääs uuendustele ja teadusuuringute tulemustele. Rohkem teadusuuringute tulemusi tuleb muuta toodeteks ning uuendusi on tarvis rakendada kiiremini. Selle eelduseks on pidevalt õppiv ühiskond ning ettevõtlust toetav kohalik ja piirkondlik kultuur. |
| --- | --- |

d)

Juurdepääs uuendustele ja teadusuuringute tulemustele. Rohkem teadusuuringute tulemusi tuleb muuta toodeteks ning uuendusi on tarvis rakendada kiiremini. Selle eelduseks on pidevalt õppiv ühiskond ning ettevõtlust toetav kohalik ja piirkondlik kultuur.

| e) | Teadmiste ja tööjõu olemasolu. Õpiühiskond peab lihtsustama juurdepääsu teadmistele. Ettevõtjate ja tööotsijate kokkuviimine peaks lihtsustuma parema juurdepääsu töökohtadele ning tööturu paindlikuma kujundamise tõttu. |
| --- | --- |

e)

Teadmiste ja tööjõu olemasolu. Õpiühiskond peab lihtsustama juurdepääsu teadmistele. Ettevõtjate ja tööotsijate kokkuviimine peaks lihtsustuma parema juurdepääsu töökohtadele ning tööturu paindlikuma kujundamise tõttu.

| f) | Kohalike ja piirkondlike turgude roll. Konkurentsivõimet ei saa vaadelda eraldi ülemaailmsest, üle-euroopalisest, riiklikust, piirkondlikust või kohalikust konkurentsist. Konkurentsivõimet suurendada püüdvaid haldusasutusi kutsutakse üles võimaldama suurt konkurentsi kohalikel ja piirkondlikel turgudel. Tõhusate kohalike ja piirkondlike turgude edendamine kuulub kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kohustuste hulka. |
| --- | --- |

f)

Kohalike ja piirkondlike turgude roll. Konkurentsivõimet ei saa vaadelda eraldi ülemaailmsest, üle-euroopalisest, riiklikust, piirkondlikust või kohalikust konkurentsist. Konkurentsivõimet suurendada püüdvaid haldusasutusi kutsutakse üles võimaldama suurt konkurentsi kohalikel ja piirkondlikel turgudel. Tõhusate kohalike ja piirkondlike turgude edendamine kuulub kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kohustuste hulka.

| g) | Juurdepääs rahastamisvõimalustele. Väikeste ettevõtete juurdepääs rahastamisvõimalustele ja riskikapitalile on raskendatud, sest neile on spetsialiseerunud liiga vähe rahandusasutusi. Ettevõtluskultuuri tugevdamiseks on tarvis piirkondlikke vahendajaid ja teenuseid, ülesandega lihtsustada ettevõtete juurdepääsu rahastamisvõimalustele. |
| --- | --- |

g)

Juurdepääs rahastamisvõimalustele. Väikeste ettevõtete juurdepääs rahastamisvõimalustele ja riskikapitalile on raskendatud, sest neile on spetsialiseerunud liiga vähe rahandusasutusi. Ettevõtluskultuuri tugevdamiseks on tarvis piirkondlikke vahendajaid ja teenuseid, ülesandega lihtsustada ettevõtete juurdepääsu rahastamisvõimalustele.

| h) | Kohalike ja piirkondlike maksude mõju ettevõtjatele. Riigiasutused vajavad oma kohustuste täitmise tagamiseks maksutulu, samas avaldab maksustamistase aga otsest mõju kuludele, nt tööjõukuludele. Haldusasutused seisavad silmitsi väljakutsega kehtestada sobivad maksumäärad, mis koormaks majandust võimalikult vähe, kuid kindlustaks siiski vajaliku sissetuleku. |
| --- | --- |

h)

Kohalike ja piirkondlike maksude mõju ettevõtjatele. Riigiasutused vajavad oma kohustuste täitmise tagamiseks maksutulu, samas avaldab maksustamistase aga otsest mõju kuludele, nt tööjõukuludele. Haldusasutused seisavad silmitsi väljakutsega kehtestada sobivad maksumäärad, mis koormaks majandust võimalikult vähe, kuid kindlustaks siiski vajaliku sissetuleku.

| 1.4.3 | juhib tähelepanu sellele, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused moodustavad olulise osa Euroopa majandusest. Maksudest rahastatavate avalike ülesannete täitmine mõjutab ka Euroopa konkurentsivõimet. Avaliku halduse konkurentsivõimet mõjutavad eelkõige järgmised tegurid:






  a) | Avaliku halduse tõhusus. Avaliku sektori suurenenud tootlikkus mõjutab positiivselt konkurentsivõimet. Ressursside tõhusal kasutamisel on võimalik osutada kõrgekvaliteedilisi teenuseid. Jõupingutusteks suurema tõhususe nimel on tarvis konkurentsivõimelist haldust, mis osutab madala hinnaga kõrgekvaliteedilisi teenuseid. |
| --- | --- | --- |

1.4.3

juhib tähelepanu sellele, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused moodustavad olulise osa Euroopa majandusest. Maksudest rahastatavate avalike ülesannete täitmine mõjutab ka Euroopa konkurentsivõimet. Avaliku halduse konkurentsivõimet mõjutavad eelkõige järgmised tegurid:

a)

Avaliku halduse tõhusus. Avaliku sektori suurenenud tootlikkus mõjutab positiivselt konkurentsivõimet. Ressursside tõhusal kasutamisel on võimalik osutada kõrgekvaliteedilisi teenuseid. Jõupingutusteks suurema tõhususe nimel on tarvis konkurentsivõimelist haldust, mis osutab madala hinnaga kõrgekvaliteedilisi teenuseid.

| b) | Teenuste pakkumise kreatiivsus. Vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele võivad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ise otsustada, kuidas nad avalikke teenuseid osutavad. Kvaliteetsete teenuste osutamiseks on palju erinevaid võimalusi. Konkurentsivõimelise halduse tunnus on tahe hinnata ja jätkuvalt otsida loovaid teenuste osutamise viise tõhususe parandamiseks. |
| --- | --- |

b)

Teenuste pakkumise kreatiivsus. Vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele võivad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ise otsustada, kuidas nad avalikke teenuseid osutavad. Kvaliteetsete teenuste osutamiseks on palju erinevaid võimalusi. Konkurentsivõimelise halduse tunnus on tahe hinnata ja jätkuvalt otsida loovaid teenuste osutamise viise tõhususe parandamiseks.

| 1.4.4 | on arvamusel, et konkurentsivõimet suurendavate tegurite mõjutamiseks seisavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused silmitsi järgmiste väljakutsetega: haldusstruktuuride väljaarendamine, ettevõtluskultuuri ning konkurentsivõimelise halduse loomine, õpiühiskonna rajamine ning töökohtadele ja teenustele juurdepääsu lihtsustamine. |
| --- | --- |

1.4.4

on arvamusel, et konkurentsivõimet suurendavate tegurite mõjutamiseks seisavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused silmitsi järgmiste väljakutsetega: haldusstruktuuride väljaarendamine, ettevõtluskultuuri ning konkurentsivõimelise halduse loomine, õpiühiskonna rajamine ning töökohtadele ja teenustele juurdepääsu lihtsustamine.

| 1.4.5 | märgib, et kohaliku omavalitsuse, piirkonna või suurlinna jne konkurentsi suurendavate tegurite mõjutamise aste sõltub formaalsest pädevusest, siseriikliku õigustiku mahust, majandusstruktuurist ning paljudest muudest kohalikku ja piirkondlikku poliitikat mõjutavatest eeldustest. Hoolimata erinevatest eeldustest tuleb siiski toonitada, et kõik kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused Euroopas võivad võtta meetmeid konkurentsivõime suurendamiseks. Kui aga vastutav on mõni teine organ, jääb alati võimalus tihedaks koostööks pädeva asutusega. Järgnevalt tutvustab Regioonide Komitee 27 näidet konkreetsetest meetmetest konkurentsivõime suurendamiseks. |
| --- | --- |

1.4.5

märgib, et kohaliku omavalitsuse, piirkonna või suurlinna jne konkurentsi suurendavate tegurite mõjutamise aste sõltub formaalsest pädevusest, siseriikliku õigustiku mahust, majandusstruktuurist ning paljudest muudest kohalikku ja piirkondlikku poliitikat mõjutavatest eeldustest. Hoolimata erinevatest eeldustest tuleb siiski toonitada, et kõik kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused Euroopas võivad võtta meetmeid konkurentsivõime suurendamiseks. Kui aga vastutav on mõni teine organ, jääb alati võimalus tihedaks koostööks pädeva asutusega. Järgnevalt tutvustab Regioonide Komitee 27 näidet konkreetsetest meetmetest konkurentsivõime suurendamiseks.

1.5   Konkreetsed meetmed konkurentsivõime suurendamiseks

Konkurentsivõimeline juhtimine

| 1.5.1 | Struktuurimuutustega edukalt toimetuleva juhtimise sisseseadmine. Kogemustest nähtub, et avatud dialoog ja laiaulatuslik koostöö kõigi asjaomaste sidusrühmadega on hädavajalik. Siinkohal ei tähenda “juhtimine” mitte ainult poliitilist juhtimist, vaid kohaliku omavalitsuse või piirkonna juhtimise koguulatust. Tarvis on rajada kestev ja pikaajaline koostöö ning vastastikune mõistmine ühiskonna erinevate sidusrühmade vahel ning teha selgeks nende ülesanded ja kohustused. Loomulikult kaastakse kõnealusesse juhtimisse ka kodanikuühiskond ja majandus. Koostöö abil rajatakse alus strateegiliseks arendustööks, mis aitab kaasa kogemustevahetusele ning sotsiaalse võrgustiku ja usalduse loomisele, mis on edukate piirkondade tunnuseks. Kohalikel ja piirkondlikel juhtkondadel peab olema pidevalt uuendatud ülevaadeühisest keskkonnast, et olla valmis võimalikeks struktuurimuutusteks. |
| --- | --- |

1.5.1

Struktuurimuutustega edukalt toimetuleva juhtimise sisseseadmine. Kogemustest nähtub, et avatud dialoog ja laiaulatuslik koostöö kõigi asjaomaste sidusrühmadega on hädavajalik. Siinkohal ei tähenda “juhtimine” mitte ainult poliitilist juhtimist, vaid kohaliku omavalitsuse või piirkonna juhtimise koguulatust. Tarvis on rajada kestev ja pikaajaline koostöö ning vastastikune mõistmine ühiskonna erinevate sidusrühmade vahel ning teha selgeks nende ülesanded ja kohustused. Loomulikult kaastakse kõnealusesse juhtimisse ka kodanikuühiskond ja majandus. Koostöö abil rajatakse alus strateegiliseks arendustööks, mis aitab kaasa kogemustevahetusele ning sotsiaalse võrgustiku ja usalduse loomisele, mis on edukate piirkondade tunnuseks. Kohalikel ja piirkondlikel juhtkondadel peab olema pidevalt uuendatud ülevaadeühisest keskkonnast, et olla valmis võimalikeks struktuurimuutusteks.

| 1.5.2 | Arenguküsimustel on päevakorras oluline koht. On loomulik, et kohalikul ja piirkondlikul tasemel keerleb arutelu eelkõige riiklikult rahastatavate teenuste ümber. Seejuures ei tohi tagaplaanile jätta majanduslikku arengut. Poliitilise juhtkonna ülesanne on seada päevakorda arenguküsimused, eelkõige kohaliku ja piirkondliku konkurentsivõime vaheline seos ning heaolu globaliseerunud maailmas. Kaubandus muutis Euroopa rikkaks, kuid tänapäeval on esiplaanil sageli hirm konkurentsi ees ning inimesed tunnetavad üha harvemini neile avanevaid võimalusi. Kindlustunne kasvab, kui arenguküsimustele antakse päevakorras eriline koht ning poliitikud kõnelevad rohkem olemasolevatest võimalustest jõukuse ja üldse heaolu tugevdamiseks. |
| --- | --- |

1.5.2

Arenguküsimustel on päevakorras oluline koht. On loomulik, et kohalikul ja piirkondlikul tasemel keerleb arutelu eelkõige riiklikult rahastatavate teenuste ümber. Seejuures ei tohi tagaplaanile jätta majanduslikku arengut. Poliitilise juhtkonna ülesanne on seada päevakorda arenguküsimused, eelkõige kohaliku ja piirkondliku konkurentsivõime vaheline seos ning heaolu globaliseerunud maailmas. Kaubandus muutis Euroopa rikkaks, kuid tänapäeval on esiplaanil sageli hirm konkurentsi ees ning inimesed tunnetavad üha harvemini neile avanevaid võimalusi. Kindlustunne kasvab, kui arenguküsimustele antakse päevakorras eriline koht ning poliitikud kõnelevad rohkem olemasolevatest võimalustest jõukuse ja üldse heaolu tugevdamiseks.

| 1.5.3 | Kohalike ja piirkondlike tegevuskavade arendamine majanduskasvu suurendamiseks. Lissaboni strateegia raames koostati riiklikud tegevuskavad. Ka linnad, kohalikud omavalitsused ja piirkonnad peavad kavandama majanduskasvu. Hoolimata erinevatest kohalikest ja piirkondlikest tingimustest, tuleb koostada tegevuskavad, et suurendada konkurentsivõimet ning ära kasutada erinevate Euroopa piirkondade võrreldavad eelised. |
| --- | --- |

1.5.3

Kohalike ja piirkondlike tegevuskavade arendamine majanduskasvu suurendamiseks. Lissaboni strateegia raames koostati riiklikud tegevuskavad. Ka linnad, kohalikud omavalitsused ja piirkonnad peavad kavandama majanduskasvu. Hoolimata erinevatest kohalikest ja piirkondlikest tingimustest, tuleb koostada tegevuskavad, et suurendada konkurentsivõimet ning ära kasutada erinevate Euroopa piirkondade võrreldavad eelised.

| 1.5.4 | Aktiivne ja konstruktiivne osalemine siseriiklikus ja Euroopa Liidu arengupoliitikas. Euroopa ja siseriiklike arengukavade tarvis on vajalik kohaliku ja piirkondliku juhtkonna aktiivne osalemine. Euroopa Liidu erinevad tasandid on üksteisest sõltuvad ning vaid konstruktiivse koostöö raames suudavad Euroopa Liit, liikmesriigid ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitused anda aktiivse panuse ELi potentsiaali täielikku rakendamisse. See on eriti oluline Euroopa Liidu struktuurifondide toetatavates riikides. |
| --- | --- |

1.5.4

Aktiivne ja konstruktiivne osalemine siseriiklikus ja Euroopa Liidu arengupoliitikas. Euroopa ja siseriiklike arengukavade tarvis on vajalik kohaliku ja piirkondliku juhtkonna aktiivne osalemine. Euroopa Liidu erinevad tasandid on üksteisest sõltuvad ning vaid konstruktiivse koostöö raames suudavad Euroopa Liit, liikmesriigid ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitused anda aktiivse panuse ELi potentsiaali täielikku rakendamisse. See on eriti oluline Euroopa Liidu struktuurifondide toetatavates riikides.

| 1.5.5 | Õppida parimast. Avatus oma linnale või piirkonnale kõige sobivamate strateegiate ja lähenemiste osas on edusammude saavutamisel olulise tähtsusega. Vastavate eelduste ja strateegiate sobivust on võimalik hinnata, võrreldes neid edukate strateegiatega. Kõnealuseid võrdlusi on võimalik teostada näiteks sihipäraste õppereiside kaudu, milles osalevad ettevõtted, ülikoolid ja kõrgkoolid ning kohalik press. Mõttekas on ka teatud linna või piirkonna suutlikkuse kontrollimine võrdlusuuringute teel. |
| --- | --- |

1.5.5

Õppida parimast. Avatus oma linnale või piirkonnale kõige sobivamate strateegiate ja lähenemiste osas on edusammude saavutamisel olulise tähtsusega. Vastavate eelduste ja strateegiate sobivust on võimalik hinnata, võrreldes neid edukate strateegiatega. Kõnealuseid võrdlusi on võimalik teostada näiteks sihipäraste õppereiside kaudu, milles osalevad ettevõtted, ülikoolid ja kõrgkoolid ning kohalik press. Mõttekas on ka teatud linna või piirkonna suutlikkuse kontrollimine võrdlusuuringute teel.

| 1.5.6 | Mitmekesisuse ja piirkondliku identiteedi tunnustamine on oluline tegur piirkondliku konkurentsivõime suurendamiseks. Kohalik ja piirkondlik juhtkond peaks püüdma suurendada kohalikku ja piirkondlikku atraktiivsust, mille aluse moodustavad piirkondade suhtelised eelised. Konkurentsieelisena tuleks kasutada ka Euroopa mitmekesisust. |
| --- | --- |

1.5.6

Mitmekesisuse ja piirkondliku identiteedi tunnustamine on oluline tegur piirkondliku konkurentsivõime suurendamiseks. Kohalik ja piirkondlik juhtkond peaks püüdma suurendada kohalikku ja piirkondlikku atraktiivsust, mille aluse moodustavad piirkondade suhtelised eelised. Konkurentsieelisena tuleks kasutada ka Euroopa mitmekesisust.

Ettevõtluskultuur

| 1.5.7 | Ettevõtluse viimine koolidesse. Õppimine kui ettevalmistus eluks ei tähenda vaid õppimist ettevalmistusena eluks töötajana. Kaasaegses koolisüsteemis on ettevõtlusel eraldi õppeainena või õppeaine osana oluline tähtsus. Teadmiste abil ettevõtlusest ja selle toimimisest mõistavad õpilased paremini ühiskondlikke seoseid ning laiendavad oma tööalaseid väljavaateid. Dialoog kohalike ja piirkondlike tööandjatega aitab kaasa õppetöö paremale sobitamisele tööturu vajadustega. |
| --- | --- |

1.5.7

Ettevõtluse viimine koolidesse. Õppimine kui ettevalmistus eluks ei tähenda vaid õppimist ettevalmistusena eluks töötajana. Kaasaegses koolisüsteemis on ettevõtlusel eraldi õppeainena või õppeaine osana oluline tähtsus. Teadmiste abil ettevõtlusest ja selle toimimisest mõistavad õpilased paremini ühiskondlikke seoseid ning laiendavad oma tööalaseid väljavaateid. Dialoog kohalike ja piirkondlike tööandjatega aitab kaasa õppetöö paremale sobitamisele tööturu vajadustega.

| 1.5.8 | Nõustamisalase pakkumise laiendamine uute ettevõtete asutajatele, kaasa arvatud teisele katsele minejad. Ideed ja tahet selle ellurakendamiseks omavatele ettevõtjatele tuleb tagada kergesti kättesaadav ja otstarbekas nõustamine. Lisaks vajavad teavet ja nõustamist töötajad, kes soovivad alustada tööd iseseisva ettevõtjana. Ka valestardi korral omandatud kogemused võivad kaasa aidata uuele edukale algusele. |
| --- | --- |

1.5.8

Nõustamisalase pakkumise laiendamine uute ettevõtete asutajatele, kaasa arvatud teisele katsele minejad. Ideed ja tahet selle ellurakendamiseks omavatele ettevõtjatele tuleb tagada kergesti kättesaadav ja otstarbekas nõustamine. Lisaks vajavad teavet ja nõustamist töötajad, kes soovivad alustada tööd iseseisva ettevõtjana. Ka valestardi korral omandatud kogemused võivad kaasa aidata uuele edukale algusele.

| 1.5.9 | Teabe- ja nõustamiskeskuste (

  first-stop-shops

  ) rajamine ettevõtete nõustamiseks ja toetamiseks rahastamisel. Nii ettevõtete rajajad kui ka kogenud ettevõtjad vajavad nõustamist ja toetust. Eksisteeriva ettevõtte konkurentsivõime säilitamine nõuab olulisi jõupingutusi ning seejuures on professionaalne toetus ja nõustamine olulise tähtsusega. Toetus võib vajalik olla ka ametiasutustega suhtlemisel, teabe- ja nõustamiskeskused võivad sellisel juhul toimida ühenduslüli ja vahendajana. Ka juurdepääs rahastamisvõimalustele on olulise tähtsusega ning kõnealustele võimalustele juurdepääsule spetsialiseerunud keskus võib olla oluliseks toeks paljudele ettevõtjatele. Kohalikke pankasid jääb üha vähemaks ja seetõttu on pangad üha vähem informeeritud kohalikest tingimustest. Probleemid kapitali hankimisel langevad küll liikmesriikide ja Euroopa Liidu tasandile, kuid kohalikud omavalitsused ja piirkonnad saavad aidata nende mõjusid leevendada. |
| --- | --- |

1.5.9

Teabe- ja nõustamiskeskuste (

  first-stop-shops

  ) rajamine ettevõtete nõustamiseks ja toetamiseks rahastamisel. Nii ettevõtete rajajad kui ka kogenud ettevõtjad vajavad nõustamist ja toetust. Eksisteeriva ettevõtte konkurentsivõime säilitamine nõuab olulisi jõupingutusi ning seejuures on professionaalne toetus ja nõustamine olulise tähtsusega. Toetus võib vajalik olla ka ametiasutustega suhtlemisel, teabe- ja nõustamiskeskused võivad sellisel juhul toimida ühenduslüli ja vahendajana. Ka juurdepääs rahastamisvõimalustele on olulise tähtsusega ning kõnealustele võimalustele juurdepääsule spetsialiseerunud keskus võib olla oluliseks toeks paljudele ettevõtjatele. Kohalikke pankasid jääb üha vähemaks ja seetõttu on pangad üha vähem informeeritud kohalikest tingimustest. Probleemid kapitali hankimisel langevad küll liikmesriikide ja Euroopa Liidu tasandile, kuid kohalikud omavalitsused ja piirkonnad saavad aidata nende mõjusid leevendada.

| 1.5.10 | Riigiteenistujate teadlikkuse tõstmine ettevõtlusest. Ettevõtluse toetamiseks ja et seda mitte takistada on kohalikul ja piirkondlikul administratsioonil tarvis paremini mõista ettevõtlustegevuse tingimusi ning eeldusi. See ei tähenda siiski, et kaheldakse ametiasutuste volitustes või teatud tingimustes, kuid ühiskonna erinevatest osadest paremini informeeritud riigiteenistuja on võimeline langetama tasakaalukamaid otsuseid. |
| --- | --- |

1.5.10

Riigiteenistujate teadlikkuse tõstmine ettevõtlusest. Ettevõtluse toetamiseks ja et seda mitte takistada on kohalikul ja piirkondlikul administratsioonil tarvis paremini mõista ettevõtlustegevuse tingimusi ning eeldusi. See ei tähenda siiski, et kaheldakse ametiasutuste volitustes või teatud tingimustes, kuid ühiskonna erinevatest osadest paremini informeeritud riigiteenistuja on võimeline langetama tasakaalukamaid otsuseid.

| 1.5.11 | Tööandjatest ja töötajatest koosnevate nõuandvate organite loomine. Kohalik ja piirkondlik demokraatia langetab otsuseid iseseisvalt, valijate mandaadi alusel. Tagamaks otsuste asjakohasust, on tarvis pidevat dialoogi erinevate ühiskonna sidusrühmade ja kodanikega. Tööhõive kindlustamiseks ja majanduskasvu suurendamiseks on olulise tähtsusega dialoog kohaliku ja piirkondliku majandusega ning töötajatega. Poliitikat, majandust ja töötajaid ühendava nõuandva organi kaudu on võimalik laiendada alust, millest lähtutakse poliitiliste otsuste langetamisel. |
| --- | --- |

1.5.11

Tööandjatest ja töötajatest koosnevate nõuandvate organite loomine. Kohalik ja piirkondlik demokraatia langetab otsuseid iseseisvalt, valijate mandaadi alusel. Tagamaks otsuste asjakohasust, on tarvis pidevat dialoogi erinevate ühiskonna sidusrühmade ja kodanikega. Tööhõive kindlustamiseks ja majanduskasvu suurendamiseks on olulise tähtsusega dialoog kohaliku ja piirkondliku majandusega ning töötajatega. Poliitikat, majandust ja töötajaid ühendava nõuandva organi kaudu on võimalik laiendada alust, millest lähtutakse poliitiliste otsuste langetamisel.

Õpiühiskond

| 1.5.12 | Koostöö toetamine haridusasutuste, ettevõtete, organisatsioonide ja töötajatega. Õppimine ei lõppe kooliskäimisega, seetõttu tuleb toetada elukestvat õpet tagamaks vastavus elukutsega seonduvatele uutele nõuetele. Koolituse pakkumist ja nõudlust on võimalik paremini koordineerida näiteks kohalike õppekeskuste kaudu. Koolituspakkumised tuleb kohandada ettevõtetele ja nende töötajatele. Eelkõige tuleks pakkuda oluliselt rohkem õhtusi kursusi. |
| --- | --- |

1.5.12

Koostöö toetamine haridusasutuste, ettevõtete, organisatsioonide ja töötajatega. Õppimine ei lõppe kooliskäimisega, seetõttu tuleb toetada elukestvat õpet tagamaks vastavus elukutsega seonduvatele uutele nõuetele. Koolituse pakkumist ja nõudlust on võimalik paremini koordineerida näiteks kohalike õppekeskuste kaudu. Koolituspakkumised tuleb kohandada ettevõtetele ja nende töötajatele. Eelkõige tuleks pakkuda oluliselt rohkem õhtusi kursusi.

| 1.5.13 | Koostöö laiendamine ülikoolide ja kõrgkoolidega. Toetada tuleb kõrgharidust ning lihtsustada ka juurdepääsu akadeemilisele haridusele ja kraadiõppele. Üldiselt tuleks parandada koostööd ülikoolide ja kõrgkoolidega, et rohkem uurimusi oleks rakendatavad praktikas, ning rahuldada majanduse ja avaliku sektori vajadusi. Ameerika näitel edendab kõrgkoolide ja ühiskonna koosmõju majanduskasvu, seetõttu peaksid kohalikud omavalitsused ja piirkonnad püüdlema sarnase koostöö poole. Samas tuleks luua ka tugevamad stiimulid ülikoolide vaheliseks koostööks. |
| --- | --- |

1.5.13

Koostöö laiendamine ülikoolide ja kõrgkoolidega. Toetada tuleb kõrgharidust ning lihtsustada ka juurdepääsu akadeemilisele haridusele ja kraadiõppele. Üldiselt tuleks parandada koostööd ülikoolide ja kõrgkoolidega, et rohkem uurimusi oleks rakendatavad praktikas, ning rahuldada majanduse ja avaliku sektori vajadusi. Ameerika näitel edendab kõrgkoolide ja ühiskonna koosmõju majanduskasvu, seetõttu peaksid kohalikud omavalitsused ja piirkonnad püüdlema sarnase koostöö poole. Samas tuleks luua ka tugevamad stiimulid ülikoolide vaheliseks koostööks.

| 1.5.14 | Teadusuuringute tulemuste levitamisele kaasa aitamine. Teostatavate teadusuuringute ulatuslikum praktiline rakendamine kujutab endast väljakutset Euroopale. Kontaktpunktid teadusuuringute tulemuste ja uuenduste levitamiseks tuleks rajada ettevõtete lähedusse, mis saavad kõnealuseid uusi teadmisi ja ideid ära kasutada. |
| --- | --- |

1.5.14

Teadusuuringute tulemuste levitamisele kaasa aitamine. Teostatavate teadusuuringute ulatuslikum praktiline rakendamine kujutab endast väljakutset Euroopale. Kontaktpunktid teadusuuringute tulemuste ja uuenduste levitamiseks tuleks rajada ettevõtete lähedusse, mis saavad kõnealuseid uusi teadmisi ja ideid ära kasutada.

| 1.5.15 | Majandusklastrite toetamine. Lähestikku asetsevad sama valdkonna ettevõtted võivad koonduda kobarasse, mille siseselt liiguvad nimetatud ettevõtete vahel teenused, töötajad ja ideed. Klastri abil on võimalik arendada parimaid tavasid ja suurendada konkurentsivõimet — seda eelkõige samasse valdkonda kuuluvate inimeste ja ettevõtete tiheda koostöö kaudu. Seda tuleks soodustada, lihtsustades juurdepääsu parimatele tavadele ning erialase ettevalmistusega tööjõule. Toetus klastrite moodustamiseks peaks olema piirkondliku ja kohaliku planeerimistegevuse oluline osa. |
| --- | --- |

1.5.15

Majandusklastrite toetamine. Lähestikku asetsevad sama valdkonna ettevõtted võivad koonduda kobarasse, mille siseselt liiguvad nimetatud ettevõtete vahel teenused, töötajad ja ideed. Klastri abil on võimalik arendada parimaid tavasid ja suurendada konkurentsivõimet — seda eelkõige samasse valdkonda kuuluvate inimeste ja ettevõtete tiheda koostöö kaudu. Seda tuleks soodustada, lihtsustades juurdepääsu parimatele tavadele ning erialase ettevalmistusega tööjõule. Toetus klastrite moodustamiseks peaks olema piirkondliku ja kohaliku planeerimistegevuse oluline osa.

Konkurentsivõimeline haldus

| 1.5.16 | Ruumilise planeerimise kasutamine konkurentsivõime aktiivseks suurendamiseks. Ruumilisel planeerimisel on oluline tähtsus kohaliku turu tekkimisel. Planeerimine mõjutab äriruumide olemasolu ja ettevõtete asutamisvabadust. Turu toimimine sõltub ka kaupluste ja teenuste kättesaadavusest klientidele. Seejuures on oluline osa ka ühistranspordil. Euroopas kehtib asutamisvabadus, kuid ebasobiv kohalik või piirkondlik ruumiline planeerimine võib tegelikkuses raskendada ettevõtete asutamist. Planeerimine piirkondlikul ja kohaliku omavalitsuse tasandil peab olema nii linna- kui maapiirkondade osas suunatud rohkem majanduskasvule ja arengule. |
| --- | --- |

1.5.16

Ruumilise planeerimise kasutamine konkurentsivõime aktiivseks suurendamiseks. Ruumilisel planeerimisel on oluline tähtsus kohaliku turu tekkimisel. Planeerimine mõjutab äriruumide olemasolu ja ettevõtete asutamisvabadust. Turu toimimine sõltub ka kaupluste ja teenuste kättesaadavusest klientidele. Seejuures on oluline osa ka ühistranspordil. Euroopas kehtib asutamisvabadus, kuid ebasobiv kohalik või piirkondlik ruumiline planeerimine võib tegelikkuses raskendada ettevõtete asutamist. Planeerimine piirkondlikul ja kohaliku omavalitsuse tasandil peab olema nii linna- kui maapiirkondade osas suunatud rohkem majanduskasvule ja arengule.

| 1.5.17 | Eesmärkide määratlemine avalike teenuste tõhususe suurendamiseks. Kohaliku ja piirkondliku tasandi riiklikult rahastatavad teenused moodustavad suure osa Euroopa majandusest. See, kuidas kõnealuseid vahendeid kasutatakse, ei mõjuta mitte ainult kodanikele pakutavaid teenuseid, vaid ka konkurentsivõimet. Maksutulu tõhusam kasutamine mõjutab positiivselt kogu majandust ja tööhõivet. Pakutavate avalike teenuste tõhususe pidev suurendamine viib tootlikkuse kasvuni, suurema mänguruumini maksumäärade sätestamisel ning kõrgema teenuste tasemeni. Avalike teenuste tõhususe suurenemiseks on tarvis ka täpset jälgimist ja hindamist ning võimalust võrdlemiseks ja edasiarenemiseks hea tava eeskujul. |
| --- | --- |

1.5.17

Eesmärkide määratlemine avalike teenuste tõhususe suurendamiseks. Kohaliku ja piirkondliku tasandi riiklikult rahastatavad teenused moodustavad suure osa Euroopa majandusest. See, kuidas kõnealuseid vahendeid kasutatakse, ei mõjuta mitte ainult kodanikele pakutavaid teenuseid, vaid ka konkurentsivõimet. Maksutulu tõhusam kasutamine mõjutab positiivselt kogu majandust ja tööhõivet. Pakutavate avalike teenuste tõhususe pidev suurendamine viib tootlikkuse kasvuni, suurema mänguruumini maksumäärade sätestamisel ning kõrgema teenuste tasemeni. Avalike teenuste tõhususe suurenemiseks on tarvis ka täpset jälgimist ja hindamist ning võimalust võrdlemiseks ja edasiarenemiseks hea tava eeskujul.

| 1.5.18 | Hinnang otsuste mõjule ettevõtlusele. Riigiasutused peavad arvestama oma otsuste mõjuga erinevatele kodanikele või näiteks keskkonnale. Sarnaselt keskkonnamõjule tuleks hinnata ka mõju majandusele ja tööhõivele. Ka olemasolevad eeskirjad tuleks läbi vaadata, kõrvaldamaks eeskirjad, mis tekitavad asjatuid kulusid ning mõjutavad negatiivselt ettevõtete konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

1.5.18

Hinnang otsuste mõjule ettevõtlusele. Riigiasutused peavad arvestama oma otsuste mõjuga erinevatele kodanikele või näiteks keskkonnale. Sarnaselt keskkonnamõjule tuleks hinnata ka mõju majandusele ja tööhõivele. Ka olemasolevad eeskirjad tuleks läbi vaadata, kõrvaldamaks eeskirjad, mis tekitavad asjatuid kulusid ning mõjutavad negatiivselt ettevõtete konkurentsivõimet.

| 1.5.19 | Loovate viiside kasutamine ja hindamine avalike teenuste pakkumisel. Vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele peaksid ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused püüdma parandada tõhusust teenuste pakkumise loovate viiside hindamise ja kasutamise abil (nt allhanked), mis omakorda annab uusi impulsse kohalikele ja piirkondlikele turgudele. |
| --- | --- |

1.5.19

Loovate viiside kasutamine ja hindamine avalike teenuste pakkumisel. Vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele peaksid ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused püüdma parandada tõhusust teenuste pakkumise loovate viiside hindamise ja kasutamise abil (nt allhanked), mis omakorda annab uusi impulsse kohalikele ja piirkondlikele turgudele.

| 1.5.20 | Avaliku hanke läbiviimise parandamine. Avalik hange tuleks kujundada konkurentsivõime suurendamise aktiivseks ja läbipaistvaks vahendiks. Avaliku hanke läbiviimist tuleb täiustada, parandamaks kvaliteeti ja järjekindlust pakkumiste hindamisel. Kõrge kvaliteedi tagamiseks võiks paljudel juhtudel luua pakkumiskeskused, mille tööst võtavad osa erinevad riigiasutused. |
| --- | --- |

1.5.20

Avaliku hanke läbiviimise parandamine. Avalik hange tuleks kujundada konkurentsivõime suurendamise aktiivseks ja läbipaistvaks vahendiks. Avaliku hanke läbiviimist tuleb täiustada, parandamaks kvaliteeti ja järjekindlust pakkumiste hindamisel. Kõrge kvaliteedi tagamiseks võiks paljudel juhtudel luua pakkumiskeskused, mille tööst võtavad osa erinevad riigiasutused.

| 1.5.21 | Väikeettevõtete toetamine avalike pakkumiste kaudu. Avalikke pakkumisi tuleks kooskõlastada üle kohaliku omavalitsuse piiride ning arvestama peaks ka seda, et avalikke pakkumisi ei koondataks nii suurteks tellimusteks, mida väikeettevõtetel ei ole võimalik teostada. Selle asemel tuleks suuremahulised pakkumised jagada mitmeks väiksemaks pakkumiseks, mida on suutelised teostama ka väikeettevõtted. Pakkumismenetlusega kaasnev bürokraatia on paljudele väikeettevõtetele lihtsalt liiga suur. Pakkumiskutsete vormid tuleks ühtlustada nii palju kui võimalik. Piirkondlikul, riiklikul ja ka Euroopa tasandil tuleks kehtestada ühtsed normid. Nii avalike hangete läbiviimisel kui ka väiksemate sisseostude teostamisel tuleks rohkem kasutada infotehnoloogiat. |
| --- | --- |

1.5.21

Väikeettevõtete toetamine avalike pakkumiste kaudu. Avalikke pakkumisi tuleks kooskõlastada üle kohaliku omavalitsuse piiride ning arvestama peaks ka seda, et avalikke pakkumisi ei koondataks nii suurteks tellimusteks, mida väikeettevõtetel ei ole võimalik teostada. Selle asemel tuleks suuremahulised pakkumised jagada mitmeks väiksemaks pakkumiseks, mida on suutelised teostama ka väikeettevõtted. Pakkumismenetlusega kaasnev bürokraatia on paljudele väikeettevõtetele lihtsalt liiga suur. Pakkumiskutsete vormid tuleks ühtlustada nii palju kui võimalik. Piirkondlikul, riiklikul ja ka Euroopa tasandil tuleks kehtestada ühtsed normid. Nii avalike hangete läbiviimisel kui ka väiksemate sisseostude teostamisel tuleks rohkem kasutada infotehnoloogiat.

| 1.5.22 | E-halduse laialdasem kasutamine. Tarvis on laiendada ametiasutuste pakutavaid elektroonilisi teenuseid (“e-haldus”), et säästa kodanike, ettevõtete ja halduskulusid. Toimiva e-halduse raames paranevad teenused, vabanevad ressursid põhiülesannete täitmiseks ning lihtsustub riigiasutustevaheline üha suurenev elektrooniline teabevahetus. |
| --- | --- |

1.5.22

E-halduse laialdasem kasutamine. Tarvis on laiendada ametiasutuste pakutavaid elektroonilisi teenuseid (“e-haldus”), et säästa kodanike, ettevõtete ja halduskulusid. Toimiva e-halduse raames paranevad teenused, vabanevad ressursid põhiülesannete täitmiseks ning lihtsustub riigiasutustevaheline üha suurenev elektrooniline teabevahetus.

| 1.5.23 | Tööhõive edendamine ja sotsiaalteenustest sõltuvuse vähendamine. Kõik kohalikul ja piirkondlikul tasandil võetud majandus- ja sotsiaalpoliitilised meetmed tuleb selgemalt suunata töökohtade loomisele, rohkematele inimestele töö andmisele ja sotsiaalteenustest sõltuvuse vähendamisele. Töökoht on endiselt parim lahendus sotsiaalsetele probleemidele. Menetluste parandamiseks tuleb pidevalt hinnata sotsiaalpoliitika mõju tööhõivele. Korraldada tuleks ka erialaseid koosolekuid, et vahetada parimaid tavasid kõnealuses valdkonnas. |
| --- | --- |

1.5.23

Tööhõive edendamine ja sotsiaalteenustest sõltuvuse vähendamine. Kõik kohalikul ja piirkondlikul tasandil võetud majandus- ja sotsiaalpoliitilised meetmed tuleb selgemalt suunata töökohtade loomisele, rohkematele inimestele töö andmisele ja sotsiaalteenustest sõltuvuse vähendamisele. Töökoht on endiselt parim lahendus sotsiaalsetele probleemidele. Menetluste parandamiseks tuleb pidevalt hinnata sotsiaalpoliitika mõju tööhõivele. Korraldada tuleks ka erialaseid koosolekuid, et vahetada parimaid tavasid kõnealuses valdkonnas.

| 1.5.24 | Tööhõive suurendamine. Panuse tööhõive suurendamisse võiks muuhulgas anda ka rohkemate lapsehoiuvõimaluste loomine ning töötute sisserändajate parem tööellu integreerimine ja nende iseseisvumise toetamine sotsiaalsete meetmete abil. Kõnealuses seoses on oluline osa ka meeste ja naiste võrdõiguslikkusel: edasiminek sugude võrdse kohtlemise valdkonnas on suurel määral seotud majanduskasvuga. Ka vanemad, pensioniealised töötajad, kes soovivad edasi töötada, kujutavad endast väärtuslikku ressurssi ning ühiskond ei tohiks neid mitte takistada, vaid peaks neid rohkem toetama. |
| --- | --- |

1.5.24

Tööhõive suurendamine. Panuse tööhõive suurendamisse võiks muuhulgas anda ka rohkemate lapsehoiuvõimaluste loomine ning töötute sisserändajate parem tööellu integreerimine ja nende iseseisvumise toetamine sotsiaalsete meetmete abil. Kõnealuses seoses on oluline osa ka meeste ja naiste võrdõiguslikkusel: edasiminek sugude võrdse kohtlemise valdkonnas on suurel määral seotud majanduskasvuga. Ka vanemad, pensioniealised töötajad, kes soovivad edasi töötada, kujutavad endast väärtuslikku ressurssi ning ühiskond ei tohiks neid mitte takistada, vaid peaks neid rohkem toetama.

Kättesaadavad töökohad ja teenused

| 1.5.25 | Tööturu laiendamine parema ühistranspordi kaudu. Suurlinnade majandusedu põhineb muuhulgas tööjõu ja töökohtade suurel pakkumisel ning väikestel vahemaadel ja hästi struktureeritud ühistranspordil. See lihtsustab tööotsijate ja vabade töökohtade kokkuviimist. Suurele tööturule juurdepääsu olulisust iga töötaja jaoks ei saa alahinnata. Seetõttu tuleb laiendada infrastruktuuri ja kohalikku ühistransporti, et tagada parem juurdepääs töökohtadele. Üksteisega külgnevad piirkonnad peavad tagama, et ühistranspordi kasutamine elu- ja töökoha vahel üle piirkonna piiride oleks sama hinnaga nagu see on piirkonnasisesel liikumisel. |
| --- | --- |

1.5.25

Tööturu laiendamine parema ühistranspordi kaudu. Suurlinnade majandusedu põhineb muuhulgas tööjõu ja töökohtade suurel pakkumisel ning väikestel vahemaadel ja hästi struktureeritud ühistranspordil. See lihtsustab tööotsijate ja vabade töökohtade kokkuviimist. Suurele tööturule juurdepääsu olulisust iga töötaja jaoks ei saa alahinnata. Seetõttu tuleb laiendada infrastruktuuri ja kohalikku ühistransporti, et tagada parem juurdepääs töökohtadele. Üksteisega külgnevad piirkonnad peavad tagama, et ühistranspordi kasutamine elu- ja töökoha vahel üle piirkonna piiride oleks sama hinnaga nagu see on piirkonnasisesel liikumisel.

| 1.5.26 | Lairibateenuste laiaulatusliku kättesaadavuse tagamine. Kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused saavad kaasa aidata turule orienteeritud lairibateenuste väljaarendamisel. Lairiba kasutamine kergendab juurdepääsu teenustele ja lihtsustab kaugtööd. |
| --- | --- |

1.5.26

Lairibateenuste laiaulatusliku kättesaadavuse tagamine. Kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused saavad kaasa aidata turule orienteeritud lairibateenuste väljaarendamisel. Lairiba kasutamine kergendab juurdepääsu teenustele ja lihtsustab kaugtööd.

2.   Soovitused kohaliku ja piirkondliku konkurentsivõime suurendamiseks

Regioonide Komitee

| 2.1 | soovib ka edaspidi arutleda kohaliku ja piirkondliku konkurentsivõime üle ning kutsub Euroopa kohalikke omavalitsusi, linnu ja piirkondi üles viima kõnealust arutelu läbi oma demokraatlikes organites. Konkurentsivõime tekib alt-üles protsessi raames, seetõttu tuleb kõnealust Euroopa tuleviku jaoks olulist arutelu pidada kohapeal, sest siin tuleb ka sõnad tegudeks muuta. |
| --- | --- |

2.1

soovib ka edaspidi arutleda kohaliku ja piirkondliku konkurentsivõime üle ning kutsub Euroopa kohalikke omavalitsusi, linnu ja piirkondi üles viima kõnealust arutelu läbi oma demokraatlikes organites. Konkurentsivõime tekib alt-üles protsessi raames, seetõttu tuleb kõnealust Euroopa tuleviku jaoks olulist arutelu pidada kohapeal, sest siin tuleb ka sõnad tegudeks muuta.

| 2.2 | kutsub Euroopa kohalikke omavalitsusi, linnu ja piirkondi üles hindama käesolevas arvamuses esitatud konkreetseid meetmeid konkurentsivõime suurendamiseks, et luua kohalikud ja piirkondlikud konkurentsivõimele suunatud majanduskasvukavad. Kõnealused kavad peaksid sisaldama kohalikele ja piirkondlikele tingimustele kohandatud meetmeid. |
| --- | --- |

2.2

kutsub Euroopa kohalikke omavalitsusi, linnu ja piirkondi üles hindama käesolevas arvamuses esitatud konkreetseid meetmeid konkurentsivõime suurendamiseks, et luua kohalikud ja piirkondlikud konkurentsivõimele suunatud majanduskasvukavad. Kõnealused kavad peaksid sisaldama kohalikele ja piirkondlikele tingimustele kohandatud meetmeid.

| 2.3 | kutsub liikmesriike üles tunnustama kohalike omavalitsuste ja piirkondade rolli majanduskasvu ja konkurentsivõime osas ning andma suuremat mänguruumi kohalikul ja piirkondlikul tasandil, et tagada arengupoliitika raames kohalik ja piirkondlik arengudünaamika. Riiklike reformikavade koostamine peaks hõlmama ka kohaliku ja piirkondliku tasandi rolli hindamist majandus- ja tööhõivepoliitika erinevate suuniste elluviimisel. Ühtekuuluvuspoliitika peaks olema suunatud Lissaboni eesmärkide saavutamisele ning väljendama selgelt linnade ja kohalike omavalitsuste konkreetset rolli. |
| --- | --- |

2.3

kutsub liikmesriike üles tunnustama kohalike omavalitsuste ja piirkondade rolli majanduskasvu ja konkurentsivõime osas ning andma suuremat mänguruumi kohalikul ja piirkondlikul tasandil, et tagada arengupoliitika raames kohalik ja piirkondlik arengudünaamika. Riiklike reformikavade koostamine peaks hõlmama ka kohaliku ja piirkondliku tasandi rolli hindamist majandus- ja tööhõivepoliitika erinevate suuniste elluviimisel. Ühtekuuluvuspoliitika peaks olema suunatud Lissaboni eesmärkide saavutamisele ning väljendama selgelt linnade ja kohalike omavalitsuste konkreetset rolli.

| 2.4 | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tunnustama suure majanduskasvuga piirkondade ja suurlinnapiirkondade olulist rolli kogu Euroopa Liidu arengus. Mahajäänud piirkonnad vajavad Euroopa majandusmootorite käivitavat jõudu. |
| --- | --- |

2.4

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tunnustama suure majanduskasvuga piirkondade ja suurlinnapiirkondade olulist rolli kogu Euroopa Liidu arengus. Mahajäänud piirkonnad vajavad Euroopa majandusmootorite käivitavat jõudu.

| 2.5 | kutsub komisjoni üles aktiivselt suurendama teadmisi Euroopa piirkondlikust majanduskasvust ja konkurentsivõimest. Strateegiline tegutsemine on vajalik selleks, et oleks võimalik õppust võtta nii Euroopa kui ka maailma muude piirkondade edukatest näidetest. Toetada tuleks ka vastavasisulisi võrdlusuuringuid, mille puhul võrreldakse sarnaseid piirkondi. |
| --- | --- |

2.5

kutsub komisjoni üles aktiivselt suurendama teadmisi Euroopa piirkondlikust majanduskasvust ja konkurentsivõimest. Strateegiline tegutsemine on vajalik selleks, et oleks võimalik õppust võtta nii Euroopa kui ka maailma muude piirkondade edukatest näidetest. Toetada tuleks ka vastavasisulisi võrdlusuuringuid, mille puhul võrreldakse sarnaseid piirkondi.

| 2.6 | kutsub komisjoni üles esitama kord aastas piirkondlikke konkurentsivõime aruandeid, milles kirjeldatakse piirkondade olukorda, eesmärgiga lihtsustada vastavasisulisi võrdlusuuringuid ja selgitada välja head tavad. Regioonide Komitee pakub siinkohal komisjonile oma toetust. |
| --- | --- |

2.6

kutsub komisjoni üles esitama kord aastas piirkondlikke konkurentsivõime aruandeid, milles kirjeldatakse piirkondade olukorda, eesmärgiga lihtsustada vastavasisulisi võrdlusuuringuid ja selgitada välja head tavad. Regioonide Komitee pakub siinkohal komisjonile oma toetust.

| 2.7 | kavatseb aktiivselt osaleda kevadise Euroopa Ülemkogu kohtumise ettevalmistamisel ning riiklike tegevuskavade hindamisel. |
| --- | --- |

2.7

kavatseb aktiivselt osaleda kevadise Euroopa Ülemkogu kohtumise ettevalmistamisel ning riiklike tegevuskavade hindamisel.

Brüssel, 16. november 2005

Regioonide Komitee

president

Peter STRAUB

---

(1)  ELT C 43, 18.2.2005, lk 1.

1

(2)  ELT C 164, 5.7.2005, lk 91.

2

---

| 16.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 115/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 115/17

---

Regioonide Komitee arvamus teemal “Ettepanek: Euroopa parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013)”

(2006/C 115/04)

REGIOONIDE KOMITEE,

võttes arvesse Euroopa parlamendi ja nõukogu otsuse ettepanekut, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm aastateks 2007–2013, KOM(2005) 121 lõplik — 2005/0050 (COD);

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 6. aprilli 2005. aasta otsust konsulteerida regioonide komiteega kõnealusel teemal vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklitele 156 ja 265;

võttes arvesse regioonide komitee presidendi 19. mai 2005. aasta otsust, teha asjaomase arvamuse koostamine ülesandeks regioonide komitee majandus- ja sotsiaalpoliitika komisjonile;

võttes arvesse kõnealust teemat käsitlevat regioonide komitee arvamuse eelnõu (CdR 150/2005 rev. 2), mille majandus- ja sotsiaalpoliitika komisjon võttis vastu 23. septembril 2005 (raportöör: Harry Dijksma, Flevolandi provintsivalitsuse liige, NL/ALDE);

ning arvestades, et lähiminevikus on koostatud arvamused suurema osa väljapakutud konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi alla koondatud allprogrammide ja raamprogrammis sisalduvate oluliste teemade kohta ning, et kõigi eelnevalt väljendatud ja endiselt jõus olevate seisukohtade kordamine ei ole seega tõhus;

võttis 16.–17. novembril 2005. aastal toimunud 62. täiskogu istungjärgul (16. novembri istungil) vastu järgmise arvamuse:

Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm on tervitatav algatus

| 1. | Regioonide komitee nendib rahuloluga, et Euroopa parlamendi ja nõukogu otsuse ettepanekuga, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007-2013), järgib Euroopa Komisjon komitee soove koordineerida paremini Euroopa Liidu erinevat liiki sektoreid puudutavat poliitikat, pöörata enam tähelepanu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKE) ning tugevdada konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

1.

Regioonide komitee nendib rahuloluga, et Euroopa parlamendi ja nõukogu otsuse ettepanekuga, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007-2013), järgib Euroopa Komisjon komitee soove koordineerida paremini Euroopa Liidu erinevat liiki sektoreid puudutavat poliitikat, pöörata enam tähelepanu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKE) ning tugevdada konkurentsivõimet.

Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm Euroopa mitmetasandilises valitsemissüsteemis

| 2. | Komisjon on arvamusel, et tema ettepanek järgib subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid. Praegusest praktikast lähtudes on komitee komisjoni selgitustega laias laastus nõus. Komitee on siiski seisukohal, et eriti rakendamise osas ei anta madalama astme valitsustele rolli, mida nad peaksid lähtuvalt Euroopa heast valitsemistavast omama. |
| --- | --- |

2.

Komisjon on arvamusel, et tema ettepanek järgib subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid. Praegusest praktikast lähtudes on komitee komisjoni selgitustega laias laastus nõus. Komitee on siiski seisukohal, et eriti rakendamise osas ei anta madalama astme valitsustele rolli, mida nad peaksid lähtuvalt Euroopa heast valitsemistavast omama.

| 3. | Komitee peab konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi iseenesest edasiminekuks praeguse olukorraga võrreldes. Tegu on siiski eelkõige ülaltpoolt allapoole suunatud lähenemisega, mis ei pruugi ilmtingimata viia kõige paremate tulemusteni. |
| --- | --- |

3.

Komitee peab konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi iseenesest edasiminekuks praeguse olukorraga võrreldes. Tegu on siiski eelkõige ülaltpoolt allapoole suunatud lähenemisega, mis ei pruugi ilmtingimata viia kõige paremate tulemusteni.

| 4. | Euroopa Liit peab oma kaadripoliitika kaudu inspireerima valitsusi ja ettevõtlust, et nood leiaksid muutunud rahvusvahelises kontekstis taas üles iseenda jõu ning innustaksid seejuures teisi ja looksid neile eeltingimusi, kombineerides ülevalt-alla lähenemisviisi alt-üles lähenemisviisiga, selle asemel et muuta ülevalt-alla programmid niivõrd üksikasjalikuks, et need muutuksid piirkondlike ja kohalike valitsuste jaoks üksnes triviaalseteks lünkade täitmise ülesanneteks. |
| --- | --- |

4.

Euroopa Liit peab oma kaadripoliitika kaudu inspireerima valitsusi ja ettevõtlust, et nood leiaksid muutunud rahvusvahelises kontekstis taas üles iseenda jõu ning innustaksid seejuures teisi ja looksid neile eeltingimusi, kombineerides ülevalt-alla lähenemisviisi alt-üles lähenemisviisiga, selle asemel et muuta ülevalt-alla programmid niivõrd üksikasjalikuks, et need muutuksid piirkondlike ja kohalike valitsuste jaoks üksnes triviaalseteks lünkade täitmise ülesanneteks.

| 5. | Majandus muutub ülimalt kiiresti üha rahvusvahelisemaks. Seetõttu jääb Regioonide Komitee arvates piisavat eelarvet omav üleeuroopalise konkurentsivõime ja uuendustegevuse poliitika raamistik oluliseks, seda ka ülesannete teistsuguse jaotumise korral Euroopa Liidu, liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste vahel. |
| --- | --- |

5.

Majandus muutub ülimalt kiiresti üha rahvusvahelisemaks. Seetõttu jääb Regioonide Komitee arvates piisavat eelarvet omav üleeuroopalise konkurentsivõime ja uuendustegevuse poliitika raamistik oluliseks, seda ka ülesannete teistsuguse jaotumise korral Euroopa Liidu, liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste vahel.

| 6. | Osaliselt ka tänu tõsteefektile loob Euroopa Liidu rahaline toetus olulist Euroopa lisaväärtust. Komitee on arvamusel, et konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi käsutuses peab olema piisav eelarve ja seda kõikjal Euroopas. Lissaboni strateegia eesmärkide elluviimine nõuab nii poliitiliste kui finantskohustuste võtmist kõigil Euroopa valitsemistasanditel. |
| --- | --- |

6.

Osaliselt ka tänu tõsteefektile loob Euroopa Liidu rahaline toetus olulist Euroopa lisaväärtust. Komitee on arvamusel, et konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi käsutuses peab olema piisav eelarve ja seda kõikjal Euroopas. Lissaboni strateegia eesmärkide elluviimine nõuab nii poliitiliste kui finantskohustuste võtmist kõigil Euroopa valitsemistasanditel.

| 7. | Regioonide komitee soovib tõstatada kõnealuses kontekstis küsimuse, kas Lissaboni strateegia ei põhine mitte liialt lineaarsel mõtlemisel. Nüüdseks oleks juba palju asjakohasem mõelda suundumuste muutmisest, lähtudes seejuures Euroopa spetsiifilisest, iseenda jõust. |
| --- | --- |

7.

Regioonide komitee soovib tõstatada kõnealuses kontekstis küsimuse, kas Lissaboni strateegia ei põhine mitte liialt lineaarsel mõtlemisel. Nüüdseks oleks juba palju asjakohasem mõelda suundumuste muutmisest, lähtudes seejuures Euroopa spetsiifilisest, iseenda jõust.

| 8. | Euroopa jõud peitub erinevuses, mitte ühtlustamises. Ka konkurentsivõime edendamisel uuendustegevuse kaudu on nõutav just spetsiifilisi vajadusi arvestav lähenemine. Arvestades piirkondlike ja kohalike omavalitsuste juhtimispraktikat, on neil kõige parem lähtepositsioon, oma territooriumil konkurentsivõime edendamiseks, kasutades selleks uuendustegevust. Integreeritud lähenemist on kõige parem rakendada rohujuure tasandil, kuna sealne sünergia on kõige suurem ning samas on sel tasandil võimalik ka koostööliitude kiire rajamine. |
| --- | --- |

8.

Euroopa jõud peitub erinevuses, mitte ühtlustamises. Ka konkurentsivõime edendamisel uuendustegevuse kaudu on nõutav just spetsiifilisi vajadusi arvestav lähenemine. Arvestades piirkondlike ja kohalike omavalitsuste juhtimispraktikat, on neil kõige parem lähtepositsioon, oma territooriumil konkurentsivõime edendamiseks, kasutades selleks uuendustegevust. Integreeritud lähenemist on kõige parem rakendada rohujuure tasandil, kuna sealne sünergia on kõige suurem ning samas on sel tasandil võimalik ka koostööliitude kiire rajamine.

| 9. | Piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused peavad seepärast seisma üleeuroopalise poliitika elluviimisel Euroopa partnerluse keskmes. |
| --- | --- |

9.

Piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused peavad seepärast seisma üleeuroopalise poliitika elluviimisel Euroopa partnerluse keskmes.

| 10. | Kõnealuses kontekstis kutsub komitee kõiki Euroopa valitsemises osalejaid üles olema uuendustegevusel esirinnas oma organisatsiooni siseselt ja pöörama seejuures tähelepanu võimalustele, mille abil innustada kolmandaid isikuid uuenduslikule tegevusele. On vaieldamatu, et uuendustegevuse poliitika usutavus ja seega ka selle tõhusus suurenevad, kui valitsused ise näitavad head eeskuju. |
| --- | --- |

10.

Kõnealuses kontekstis kutsub komitee kõiki Euroopa valitsemises osalejaid üles olema uuendustegevusel esirinnas oma organisatsiooni siseselt ja pöörama seejuures tähelepanu võimalustele, mille abil innustada kolmandaid isikuid uuenduslikule tegevusele. On vaieldamatu, et uuendustegevuse poliitika usutavus ja seega ka selle tõhusus suurenevad, kui valitsused ise näitavad head eeskuju.

Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi lihtsustamine ja selle kontekst

| 11. | Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm lihtsustab praegust olukorda. Poliitika ja tõhususe huvides oleks siiski soovitav ühe korralduskomitee ja ühe tööprogrammi loomine kolme asemel. Igal juhul tuleb tähelepanu juhtida sellele, et ühe ja sama eesmärgiga, ent erinevate tööprogrammide kõrvuti eksisteerimine eeldab head koordineerimist, et kõnealuseid programme oleks võimalik optimaalselt kasutada. |
| --- | --- |

11.

Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm lihtsustab praegust olukorda. Poliitika ja tõhususe huvides oleks siiski soovitav ühe korralduskomitee ja ühe tööprogrammi loomine kolme asemel. Igal juhul tuleb tähelepanu juhtida sellele, et ühe ja sama eesmärgiga, ent erinevate tööprogrammide kõrvuti eksisteerimine eeldab head koordineerimist, et kõnealuseid programme oleks võimalik optimaalselt kasutada.

| 12. | Komisjon visandab oma ettepanekus poliitilisi seoseid konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi osade ja konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ning erinevate oluliste Euroopa programmide vahel. See annab poliitikast ühtse pildi. On soovitav, et iga-aastased tööprogrammid selgitaksid, kuidas on praktikas võimalik kasutada kõnealust konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ning teiste Euroopa programmide, eriti teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (RP7-TTA) vahelist seost, loomaks terviklikud, nii riiklikud, piirkondlikud kui kohalikud tegevuskavad optimaalse sünergia saavutamiseks.. |
| --- | --- |

12.

Komisjon visandab oma ettepanekus poliitilisi seoseid konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi osade ja konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ning erinevate oluliste Euroopa programmide vahel. See annab poliitikast ühtse pildi. On soovitav, et iga-aastased tööprogrammid selgitaksid, kuidas on praktikas võimalik kasutada kõnealust konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ning teiste Euroopa programmide, eriti teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (RP7-TTA) vahelist seost, loomaks terviklikud, nii riiklikud, piirkondlikud kui kohalikud tegevuskavad optimaalse sünergia saavutamiseks..

| 13. | Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm pakub paljude tegevusvõimalustega globaalse raamprogrammi. Alles iga-aastased tööprogrammid toovad selguse selles osas, millised tegevused on mil viisil kättesaadavad, millal ja kelle jaoks. Samuti selgub neist, milliseid kriteeriumeid komisjoni kasutab ja seega, millised on tegelikud võimalused. Komitee soovib, et teda teavitataks tööprogrammi koostamise protseduurist samal viisil nagu Euroopa Parlamenti, nii et komiteel oleks soovi korral võimalik teha oma seisukohad õigeaegselt teatavaks. Lisaks peaks piirkondlikel valitsustel olema juurdepääs programmi projektidele, et lisada oma seisukohti ja ideid ning realiseerida nii oma rolli konkurentsivõime teerajajatena. |
| --- | --- |

13.

Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm pakub paljude tegevusvõimalustega globaalse raamprogrammi. Alles iga-aastased tööprogrammid toovad selguse selles osas, millised tegevused on mil viisil kättesaadavad, millal ja kelle jaoks. Samuti selgub neist, milliseid kriteeriumeid komisjoni kasutab ja seega, millised on tegelikud võimalused. Komitee soovib, et teda teavitataks tööprogrammi koostamise protseduurist samal viisil nagu Euroopa Parlamenti, nii et komiteel oleks soovi korral võimalik teha oma seisukohad õigeaegselt teatavaks. Lisaks peaks piirkondlikel valitsustel olema juurdepääs programmi projektidele, et lisada oma seisukohti ja ideid ning realiseerida nii oma rolli konkurentsivõime teerajajatena.

| 14. | Tihti nimetatakse Euroopa programme vaevanõudvateks, et mitte öelda raskesti ligipääsetavateks. Seepärast palub komitee, et komisjon seisaks hea lühikeste, selgete, üheselt mõistetavate hindamiskriteeriumitega protseduuride ja minimaalse halduskoormuse eest alates taotluse esitamisest kuni auditeerimiseni ning (mis peaks olema iseenesestmõistetav) konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi võimaluste optimaalse kasutamise eest. |
| --- | --- |

14.

Tihti nimetatakse Euroopa programme vaevanõudvateks, et mitte öelda raskesti ligipääsetavateks. Seepärast palub komitee, et komisjon seisaks hea lühikeste, selgete, üheselt mõistetavate hindamiskriteeriumitega protseduuride ja minimaalse halduskoormuse eest alates taotluse esitamisest kuni auditeerimiseni ning (mis peaks olema iseenesestmõistetav) konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi võimaluste optimaalse kasutamise eest.

| 15. | Pidades silmas eelmises punktis nimetatut, palub komitee komisjonil kaaluda tõsiselt vähemalt rakendamistasandi juhtimisülesannete delegeerimist piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele, kes on selleks võimelised ja valmis. |
| --- | --- |

15.

Pidades silmas eelmises punktis nimetatut, palub komitee komisjonil kaaluda tõsiselt vähemalt rakendamistasandi juhtimisülesannete delegeerimist piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele, kes on selleks võimelised ja valmis.

Ettevõtluse ja uuendustegevuse programm

| 16. | Komitee märgib rahuloluga, et komisjon on arvestanud kõigi erinevat liiki VKEdega, k.a väga väikeste, traditsiooniliste ja pereettevõtetega. Sama kehtib ka kohalikul ja piirkondlikul tasandil tegutsevate finantsfondide ja vahendajate suhtes. Siiski raskendab nii asjaomaste Euroopa institutsioonide kui järelvalvet teostavate ja valitsusasutuste poliitika tihti riskiga seotud kapitali eraldamist. Ka selles osas on soovitav uuendada poliitikat ja õigusakte. |
| --- | --- |

16.

Komitee märgib rahuloluga, et komisjon on arvestanud kõigi erinevat liiki VKEdega, k.a väga väikeste, traditsiooniliste ja pereettevõtetega. Sama kehtib ka kohalikul ja piirkondlikul tasandil tegutsevate finantsfondide ja vahendajate suhtes. Siiski raskendab nii asjaomaste Euroopa institutsioonide kui järelvalvet teostavate ja valitsusasutuste poliitika tihti riskiga seotud kapitali eraldamist. Ka selles osas on soovitav uuendada poliitikat ja õigusakte.

| 17. | Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm rõhub tugevalt koostööle, ka hargmaisele koostööle, mille puhul on nõutav partnerite olemasolu kolmes riigis. Komitee soovitab ka mestimise võimaldamist, kuna intensiivne üks-ühele koostöö on väga tõhus. |
| --- | --- |

17.

Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm rõhub tugevalt koostööle, ka hargmaisele koostööle, mille puhul on nõutav partnerite olemasolu kolmes riigis. Komitee soovitab ka mestimise võimaldamist, kuna intensiivne üks-ühele koostöö on väga tõhus.

| 18. | Et aidata VKEd — piltlikult öeldes — üle koostöö lävepaku, on soovitatav innustada ka väikese ulatusega ettevõtlusalast koostööd kohalikul ja piirkondlikul tasandil, seda võimaliku tulevase laiaulatuslikuma koostöö algusena. |
| --- | --- |

18.

Et aidata VKEd — piltlikult öeldes — üle koostöö lävepaku, on soovitatav innustada ka väikese ulatusega ettevõtlusalast koostööd kohalikul ja piirkondlikul tasandil, seda võimaliku tulevase laiaulatuslikuma koostöö algusena.

| 19. | Komiteel on hea meel, et ettevõtluse allprogrammi sihtrühmana on selgesõnaliselt nimetatud noori. Samas on ühiskondlikust seisukohast lähtuvalt soovitav pöörata samavõrra ka eraldi tähelepanu ettevõtlusele, millega tegelevad eakad ja vähemused või mis on neile suunatud. |
| --- | --- |

19.

Komiteel on hea meel, et ettevõtluse allprogrammi sihtrühmana on selgesõnaliselt nimetatud noori. Samas on ühiskondlikust seisukohast lähtuvalt soovitav pöörata samavõrra ka eraldi tähelepanu ettevõtlusele, millega tegelevad eakad ja vähemused või mis on neile suunatud.

Info- ja sidetehnoloogia poliitika

| 20. | Komitee soovitab anda info- ja sidetehnoloogia allprogrammi raames turule suunatud impulsse tervet “ahelat” puudutava lähenemise teel, nii nagu seda tehakse keskkonnatehnoloogia puhul. Selle eesmärk on hädavajalike lairiba info- ja sidetehnoloogia lahenduste, lairibainfrastruktuuri ja sama liiki tehnikate kiirem realiseerimine. |
| --- | --- |

20.

Komitee soovitab anda info- ja sidetehnoloogia allprogrammi raames turule suunatud impulsse tervet “ahelat” puudutava lähenemise teel, nii nagu seda tehakse keskkonnatehnoloogia puhul. Selle eesmärk on hädavajalike lairiba info- ja sidetehnoloogia lahenduste, lairibainfrastruktuuri ja sama liiki tehnikate kiirem realiseerimine.

| 21. | Samuti nagu teenindussektor kasutavad ka valitsusteenistused info- ja sidetehnoloogiaid vähem kui oleks soovitav. Komitee on seisukohal, et ka piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused peaksid pingutama, et olla teistele eeskujuks. Kui neil jääb vajaka võimsusest ja rahalistest vahenditest, siis peaksid riikliku ja Euroopa tasandi valitsused neid toetama loominguliste lahenduste leidmisel, mis ei vähenda piirkondlike ja kohalike omavalitsuste vastutust kasutada maksimaalselt oma vahendeid. |
| --- | --- |

21.

Samuti nagu teenindussektor kasutavad ka valitsusteenistused info- ja sidetehnoloogiaid vähem kui oleks soovitav. Komitee on seisukohal, et ka piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused peaksid pingutama, et olla teistele eeskujuks. Kui neil jääb vajaka võimsusest ja rahalistest vahenditest, siis peaksid riikliku ja Euroopa tasandi valitsused neid toetama loominguliste lahenduste leidmisel, mis ei vähenda piirkondlike ja kohalike omavalitsuste vastutust kasutada maksimaalselt oma vahendeid.

Arukas energeetika — Euroopa

| 22. | Komisjon nimetab ettepaneku seletuskirja sissejuhatavas peatükis, et LIFE on üks olemasolevatest meetmetest, mis asetatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammis ühenduse raamistikku. Ettepaneku edasises osas LIFE programmi aga enam ei mainita, vähemalt mitte otseselt. On soovitav, et selgitataks konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi roll LIFE programmi suhtes. |
| --- | --- |

22.

Komisjon nimetab ettepaneku seletuskirja sissejuhatavas peatükis, et LIFE on üks olemasolevatest meetmetest, mis asetatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammis ühenduse raamistikku. Ettepaneku edasises osas LIFE programmi aga enam ei mainita, vähemalt mitte otseselt. On soovitav, et selgitataks konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi roll LIFE programmi suhtes.

| 23. | Kuigi konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammis seda ei mainita, eeldab komitee, et hiljuti alanud ja 2008. aastani kestva Euroopa säästva energia kampaania ning allprogrammi “Arukas energeetika — Euroopa” kooskõlastatakse. |
| --- | --- |

23.

Kuigi konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammis seda ei mainita, eeldab komitee, et hiljuti alanud ja 2008. aastani kestva Euroopa säästva energia kampaania ning allprogrammi “Arukas energeetika — Euroopa” kooskõlastatakse.

Riigiabi

| 24. | Komitee tervitab Euroopa Komisjoni poolt 21. septembril 2005. aastal algatatud avalikku konsulteerimist uuendustegevusele antava riigiabi korra kohta (KOM 2005 (436)), kuid väljendab kahetsust liiga lühikese vastamistähtaja üle.
  Komitee soovib kõnealuses küsimuses märkida järgmist:






  — | Komitee toetab lihtsustamise eesmärki silmas pidades uuendustegevuse kaasamist olemasolevatesse eeskirjadesse, selle asemel et koostada uusi eeskirju. |
| --- | --- | --- |

24.

Komitee tervitab Euroopa Komisjoni poolt 21. septembril 2005. aastal algatatud avalikku konsulteerimist uuendustegevusele antava riigiabi korra kohta (KOM 2005 (436)), kuid väljendab kahetsust liiga lühikese vastamistähtaja üle.

Komitee soovib kõnealuses küsimuses märkida järgmist:

—

Komitee toetab lihtsustamise eesmärki silmas pidades uuendustegevuse kaasamist olemasolevatesse eeskirjadesse, selle asemel et koostada uusi eeskirju.

| — | Komitee toetab eesmärki, mille kohaselt suunataks uuendustegevusega seotud riigiabi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. |
| --- | --- |

—

Komitee toetab eesmärki, mille kohaselt suunataks uuendustegevusega seotud riigiabi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele.

| — | Komitee taotleb praegu lubatud kumulatsiooni säilitamist uuendustegevuse toetuse ja regionaalabi puhul. |
| --- | --- |

—

Komitee taotleb praegu lubatud kumulatsiooni säilitamist uuendustegevuse toetuse ja regionaalabi puhul.

| — | Komiteel tekkis uuenduslike ettevõtete asutamise osas küsimus, miks kavandatakse ainult “ettevõtte vabastamist [50 %] sotsiaalmaksust ja teistest kohalikest/piirkondlikest (kasumiga mitteseotud) maksudest”. |
| --- | --- |

—

Komiteel tekkis uuenduslike ettevõtete asutamise osas küsimus, miks kavandatakse ainult “ettevõtte vabastamist [50 %] sotsiaalmaksust ja teistest kohalikest/piirkondlikest (kasumiga mitteseotud) maksudest”.

| — | Komitee tervitab kava, mille kohaselt “võivad VKEdele ja/või turukaugetele tegevustele antava riigiabi suhtes kehtida lihtsamad menetluseeskirjad ning sellise abi võib vabastada teatamiskohustusest” (24. punkt). |
| --- | --- |

—

Komitee tervitab kava, mille kohaselt “võivad VKEdele ja/või turukaugetele tegevustele antava riigiabi suhtes kehtida lihtsamad menetluseeskirjad ning sellise abi võib vabastada teatamiskohustusest” (24. punkt).

Komitee kahtleb aga “turuhälvetes” kui komisjoni peamises rõhuasetuses. Komisjon möönab, et uuendustegevusega seotud tegevused muudab eripäraseks see, et nad on sageli turukauged: “kogemus näitab, et uuenduslike toodete ja teenuste edukust turul on raske ette ennustada” (18. punkt).

Lõppmärkus

| 25. | Komitee soovib käesoleva arvamusega anda oma panus, et töötada välja parem poliitika, mis käsitleb konkurentsivõime tugevdamist uuendustegevuse abil, ning aidata edasi arendada finantsperspektiivide üle peetavat arutelu. Komitee on arvamusel, et konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi muutmine väljapakutud suunas aitab ka kaasa kohustuste ja ülesannete ühtlasemale jaotusele Euroopa valitsemises. |
| --- | --- |

25.

Komitee soovib käesoleva arvamusega anda oma panus, et töötada välja parem poliitika, mis käsitleb konkurentsivõime tugevdamist uuendustegevuse abil, ning aidata edasi arendada finantsperspektiivide üle peetavat arutelu. Komitee on arvamusel, et konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi muutmine väljapakutud suunas aitab ka kaasa kohustuste ja ülesannete ühtlasemale jaotusele Euroopa valitsemises.

Brüssel, 16. november 2005

Regioonide Komitee

president

Peter STRAUB

---

| 16.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 115/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 115/20

---

Regioonide Komitee Arvamus teemal “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013)”

(2006/C 115/05)

REGIOONIDE KOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepanekut, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007-2013) (KOM (2005) 119 (lõplik) — 2005/0043 (COD) — 2005/0044 (CNS));

võttes arvesse komisjoni teatist “Majanduskasvu soodustava Euroopa teadusruumi loomine” KOM(2005) 118 (lõplik);

võttes arvesse nõukogu 31. märtsi 2005. aasta otsust konsulteerida komiteega kõnealuses küsimuses vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 265;

võttes arvesse presidendi 19. mai 2005. aasta otsust teha kultuuri- ja hariduskomisjonile ülesandeks koostada arvamus kõnealusel teemal;

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 2000. aastal Lissaboni kohtumisel tehtud otsust viia sisse Euroopa teadusruumi mõiste ning luua seega alus Euroopa Liidu ühisele teadus- ja tehnoloogiapoliitikale;

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 2002. aasta märtsis Barcelona kohtumisel vastu võetud otsust, millega EL seadis endale eesmärgiks suurendada 2010. aastaks 3 % võrra Euroopa Liidu SKTst Euroopa teadusuuringutele eraldatavaid rahalisi vahendeid;

võttes arvesse komisjoni teatist, mis käsitleb Euroopa kasvu algatust ja investeeringuid teabevõrgustikku ja teadmistesse majanduskasvu ja tööhõive eesmärgil — lõpparuanne nõukogule (KOM(2003) 690 (lõplik));

võttes arvesse komisjoni teatist teemal “Teadus ja tehnoloogia: Euroopa tuleviku võti — suunised Euroopa tulevase teaduse toetamise poliitika” ja Regioonide Komitee arvamust kõnealuses küsimuses (KOM(2004) 353 (lõplik)), (CdR 194/2004 fin) (1);

võttes arvesse komisjoni teatist, mis on vastus kõrgetasemelise sõltumatute ekspertide komisjoni soovitustele ja seisukohtadele kuuenda raamprogrammi uute instrumentide kohta (KOM(2004) 574 (lõplik));

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu kevadisele kohtumisele eelnenud teatist teemal “Koostöö majanduskasvu ja töökohtade nimel — Lissaboni strateegia uus algus” (KOM(2005) 24 (lõplik));

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepanekut, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007-2013) (KOM(2005) 121 (lõplik) — 2005/0050 (COD));

võttes arvesse komisjoni teatist teemal “Euroopa ajupotentsiaali aktiveerimine: kuidas ülikoolid saaksid anda oma täispanuse Lissaboni strateegia rakendamisse” (KOM(2005) 152 (lõplik)) ning Regioonide Komitee arvamust kõnealuses küsimuses (CdR 154/2005 lõplik);

võttes arvesse kõrgetasemelise komisjoni poolt professor Ramon Marimoni juhtimisel koostatud aruannet kuuenda raamprogrammi uute instrumentide tõhususe hindamise kohta (21. juuni 2004);

võttes arvesse arvamust, mille Regioonide Komitee kultuuri- ja hariduskomisjon võttis vastu 22. septembril 2005 (CdR 155/2005 rev 2) (raportöör: hr Lars Nordström, Västra Götalandi lääni volikogu liige (SE/ALDE);

ning arvestades järgmist:

| 1. | komisjoni ettepanekus seatud üldeesmärgid on Lissaboni strateegia rakendamiseks äärmiselt vajalikud. Euroopa investeeringute kasv teadustegevusse 3 %ni Euroopa Liidu SKTst, millest 2 % tuleb erasektorist ning on seotud teadusuuringute ja arenguga edendamaks teadmistepõhiseid ühiskondi ja majandusi Euroopas, on ambitsioonikas eesmärk, mida võib saavutada üksnes Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ühiste pingutuste ning kooskõlastatud panuste abil; |
| --- | --- |

1.

komisjoni ettepanekus seatud üldeesmärgid on Lissaboni strateegia rakendamiseks äärmiselt vajalikud. Euroopa investeeringute kasv teadustegevusse 3 %ni Euroopa Liidu SKTst, millest 2 % tuleb erasektorist ning on seotud teadusuuringute ja arenguga edendamaks teadmistepõhiseid ühiskondi ja majandusi Euroopas, on ambitsioonikas eesmärk, mida võib saavutada üksnes Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ühiste pingutuste ning kooskõlastatud panuste abil;

| 2. | teadusuuringud, uuendustegevus ja elukestev õpe on Euroopa majanduskasvu ja konkurentsivõime võti; |
| --- | --- |

2.

teadusuuringud, uuendustegevus ja elukestev õpe on Euroopa majanduskasvu ja konkurentsivõime võti;

| 3. | vajadus Euroopa Liidu teadusuuringuteks antava toetuse kahekordistamise järele aastatel 2007–2013 on kooskõlas Lissaboni strateegia eesmärkidega ning kümne uue liikmesriigi ühinemisega Euroopa Liiduga 2004. aastal. Ettepaneku elluviimine on kogu Euroopa huvides, isegi juhul kui aastateks 2007–2013 kavandatud eelarve teisi osi muudetakse; |
| --- | --- |

3.

vajadus Euroopa Liidu teadusuuringuteks antava toetuse kahekordistamise järele aastatel 2007–2013 on kooskõlas Lissaboni strateegia eesmärkidega ning kümne uue liikmesriigi ühinemisega Euroopa Liiduga 2004. aastal. Ettepaneku elluviimine on kogu Euroopa huvides, isegi juhul kui aastateks 2007–2013 kavandatud eelarve teisi osi muudetakse;

| 4. | tulevane teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm (2002–2006) on käimasoleva kuuenda raamprogrammi kõrgetasemeline järg. Samal ajal sisaldab ettepanek uusi osi, milles käsitletakse muuhulgas Euroopa teadusnõukogu ja ühiseid tehnoloogiaalgatusi; |
| --- | --- |

4.

tulevane teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm (2002–2006) on käimasoleva kuuenda raamprogrammi kõrgetasemeline järg. Samal ajal sisaldab ettepanek uusi osi, milles käsitletakse muuhulgas Euroopa teadusnõukogu ja ühiseid tehnoloogiaalgatusi;

| 5. | komisjoni ettepanekus nimetatud meetmed ei kujuta endast ühtekuuluvuse instrumenti, kuid mõjutavad kaheldamatult Euroopa ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

5.

komisjoni ettepanekus nimetatud meetmed ei kujuta endast ühtekuuluvuse instrumenti, kuid mõjutavad kaheldamatult Euroopa ühtekuuluvust.

Arvamus võeti ühehäälselt vastu komitee 62. täiskogu istungil 16.-17. novembril 2005 (16. novembri istungil).

Regioonide Komitee seisukohad

1.   Üldised märkused

Regioonide Komitee

| 1.1 | tervitab asjaolu, et kõnealuse ettepaneku poliitiline taust ja eesmärgid on esitatud eraldi teatises Euroopa teadusruumi loomise kohta, mille komisjon esitas samaaegselt kõnealuse ettepanekuga; |
| --- | --- |

1.1

tervitab asjaolu, et kõnealuse ettepaneku poliitiline taust ja eesmärgid on esitatud eraldi teatises Euroopa teadusruumi loomise kohta, mille komisjon esitas samaaegselt kõnealuse ettepanekuga;

| 1.2 | arvab, et komisjoni ettepanek on üldjoontes hea, kuna ta näitab tugevat järjepidevust käimasoleva raamprogrammigaKohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ning VKEdele antakse paremad osalemisvõimalused, kuigi RP7 vahendid soodustavad jätkuvalt “suuri algatusi”. |
| --- | --- |

1.2

arvab, et komisjoni ettepanek on üldjoontes hea, kuna ta näitab tugevat järjepidevust käimasoleva raamprogrammigaKohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ning VKEdele antakse paremad osalemisvõimalused, kuigi RP7 vahendid soodustavad jätkuvalt “suuri algatusi”.

| 1.3 | pidades silmas Lissaboni strateegia taaskäivitamist, rõhutab finantsperspektiivide kokkuleppe saavutamist, mis võimaldab komisjoni ettepanekus käsitletud seitsmenda raamprogrammi vajalikku rahastamist; |
| --- | --- |

1.3

pidades silmas Lissaboni strateegia taaskäivitamist, rõhutab finantsperspektiivide kokkuleppe saavutamist, mis võimaldab komisjoni ettepanekus käsitletud seitsmenda raamprogrammi vajalikku rahastamist;

| 1.4 | tervitab haldus-, rahandus- ja õigusalaseid lihtsustusi, mida kirjeldatakse ettepanekule lisatud rakendamise käsitlevas töödokumendis, ning soovib eriti rõhutada lihtsustuste vajalikkust taotlusmenetluse, lepinguläbirääkimiste ja rakendamise kõikidel tasanditel; |
| --- | --- |

1.4

tervitab haldus-, rahandus- ja õigusalaseid lihtsustusi, mida kirjeldatakse ettepanekule lisatud rakendamise käsitlevas töödokumendis, ning soovib eriti rõhutada lihtsustuste vajalikkust taotlusmenetluse, lepinguläbirääkimiste ja rakendamise kõikidel tasanditel;

| 1.5 | märgib, et komisjon on võtnud arvesse paljude asjaomaste osapoolte seisukohti laialdase konsulteerimise käigus ning et ettepanek põhineb põhjalikul mõjude hindamisel, mille aluseks on asjaomastelt osapooltelt saadud teave ja hinnangud; |
| --- | --- |

1.5

märgib, et komisjon on võtnud arvesse paljude asjaomaste osapoolte seisukohti laialdase konsulteerimise käigus ning et ettepanek põhineb põhjalikul mõjude hindamisel, mille aluseks on asjaomastelt osapooltelt saadud teave ja hinnangud;

| 1.6 | nõustub väitega, et teadmised on Lissaboni strateegia põhiosa ning et “teadmiste kolmnurga” osad on uuendustegevus, haridus ning teadusuuringud; komitee soovib rõhutada, et teaduspoliitikas on kesksel kohal püüe kvaliteedi ja tipptasemel teaduse poole. Nii on võimalik saavutada teadmisi, mis edendavad jätkusuutlikku majanduskasvu, tööhõivet ja sotsiaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

1.6

nõustub väitega, et teadmised on Lissaboni strateegia põhiosa ning et “teadmiste kolmnurga” osad on uuendustegevus, haridus ning teadusuuringud; komitee soovib rõhutada, et teaduspoliitikas on kesksel kohal püüe kvaliteedi ja tipptasemel teaduse poole. Nii on võimalik saavutada teadmisi, mis edendavad jätkusuutlikku majanduskasvu, tööhõivet ja sotsiaalset ühtekuuluvust;

| 1.7 | toetab programmi üldeesmärke ning seitsmenda raamprogrammi jaotamist neljaks eriprogrammiks — Koostöö, Ideed, Inimesed ja Võimekus — mis vastavad Euroopa teaduspoliitika neljale põhieesmärgile; |
| --- | --- |

1.7

toetab programmi üldeesmärke ning seitsmenda raamprogrammi jaotamist neljaks eriprogrammiks — Koostöö, Ideed, Inimesed ja Võimekus — mis vastavad Euroopa teaduspoliitika neljale põhieesmärgile;

| 1.8 | Samas tervitab komitee programmi Koostöö keskendumist igasuguse piiriülese koostöö kindlatele teemadele alates koostööprojektidest ja -võrgustikest kuni uurimisprogrammide kooskõlastamiseni. Programmi teemad on:






  a) | Tervishoid |
| --- | --- | --- |

1.8

Samas tervitab komitee programmi Koostöö keskendumist igasuguse piiriülese koostöö kindlatele teemadele alates koostööprojektidest ja -võrgustikest kuni uurimisprogrammide kooskõlastamiseni. Programmi teemad on:

a)

Tervishoid

| b) | Toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia |
| --- | --- |

b)

Toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia

| c) | Side- ja infotehnoloogia |
| --- | --- |

c)

Side- ja infotehnoloogia

| d) | Nanoteadused, nanotehnoloogiad, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad |
| --- | --- |

d)

Nanoteadused, nanotehnoloogiad, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad

| e) | Energeetika |
| --- | --- |

e)

Energeetika

| f) | Keskkond (sealhulgas kliimamuutused) |
| --- | --- |

f)

Keskkond (sealhulgas kliimamuutused)

| g) | Transport (sealhulgas lennundus) |
| --- | --- |

g)

Transport (sealhulgas lennundus)

| h) | Sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused |
| --- | --- |

h)

Sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused

| i) | Julgeolek ja kosmos. |
| --- | --- |

i)

Julgeolek ja kosmos.

| 1.9 | on suured lootused seoses programmiga Ideed, mis näeb ette sõltumatu Euroopa teadusnõukogu loomise, toetamaks teadlaste algatatud “eesliiniteadust” (frontier research), mida viivad läbi konkureerivad töörühmad kõikides teadus- ja tehnoloogiaharudes. Komitee soovib eriliselt rõhutada sõltumatu teadusnõukogu tähtsust ning teadusuuringute tulemuste süstemaatilise levitamise tähtsust; |
| --- | --- |

1.9

on suured lootused seoses programmiga Ideed, mis näeb ette sõltumatu Euroopa teadusnõukogu loomise, toetamaks teadlaste algatatud “eesliiniteadust” (frontier research), mida viivad läbi konkureerivad töörühmad kõikides teadus- ja tehnoloogiaharudes. Komitee soovib eriliselt rõhutada sõltumatu teadusnõukogu tähtsust ning teadusuuringute tulemuste süstemaatilise levitamise tähtsust;

| 1.10 | tunneb heameelt selle üle, et programmis Inimesed toetatakse teadlaste koolitamist ja edutamisvõimalusi, pöörates rohkem tähelepanu erialaoskustele ja karjääri kujundamisele ning siseriiklike süsteemide vaheliste seoste tugevdamisele, mis toimub täielikus koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega. Euroopa Teadusnõukogu ideed tuleks edasi arendada, saavutamaks tihedaid kontakte kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning Regioonide Komiteega; |
| --- | --- |

1.10

tunneb heameelt selle üle, et programmis Inimesed toetatakse teadlaste koolitamist ja edutamisvõimalusi, pöörates rohkem tähelepanu erialaoskustele ja karjääri kujundamisele ning siseriiklike süsteemide vaheliste seoste tugevdamisele, mis toimub täielikus koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega. Euroopa Teadusnõukogu ideed tuleks edasi arendada, saavutamaks tihedaid kontakte kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning Regioonide Komiteega;

| 1.11 | tuletab seoses Programmiga Võimekus meelde erilist koostöövajadust raamprogrammi ja struktuurifondide vahel, suurendamaks Euroopa teadustegevuse, väljaõppe ja uuendustegevuse alast võimekust, pidades silmas erinevaid toetusi teadusuuringute infrastruktuurile, VKEde huvides läbiviidavatele teadusuuringutele, piirkondlike teadusuuringukesksetele rühmitistele, ELi “vastastikuse lähenemise” piirkondade teadusuuringute potentsiaali täielikule ärakasutamisele, küsimustele seoses “teadusega ühiskonnas” ja horisontaalsele rahvusvahelisele koostööle. |
| --- | --- |

1.11

tuletab seoses Programmiga Võimekus meelde erilist koostöövajadust raamprogrammi ja struktuurifondide vahel, suurendamaks Euroopa teadustegevuse, väljaõppe ja uuendustegevuse alast võimekust, pidades silmas erinevaid toetusi teadusuuringute infrastruktuurile, VKEde huvides läbiviidavatele teadusuuringutele, piirkondlike teadusuuringukesksetele rühmitistele, ELi “vastastikuse lähenemise” piirkondade teadusuuringute potentsiaali täielikule ärakasutamisele, küsimustele seoses “teadusega ühiskonnas” ja horisontaalsele rahvusvahelisele koostööle.

| 1.12 | Euroopa peab püüdlema uute liikmesriikide tõhusa integratsiooni poole. Kõigi ELi poliitikavaldkondade ja instrumentide hõlmamine on eeltingimus selleks, et tõhusalt integreerida kõnealuste maade märkimisväärset inim- ja majanduslikku kapitali, et jätkusuutliku arengu põhimõtet järgides ehitada üles suurema konkurentsivõimega ja ühtsem Euroopa. Raamprogrammid peaksid aitama integratsiooniprotsessi kiirendada. |
| --- | --- |

1.12

Euroopa peab püüdlema uute liikmesriikide tõhusa integratsiooni poole. Kõigi ELi poliitikavaldkondade ja instrumentide hõlmamine on eeltingimus selleks, et tõhusalt integreerida kõnealuste maade märkimisväärset inim- ja majanduslikku kapitali, et jätkusuutliku arengu põhimõtet järgides ehitada üles suurema konkurentsivõimega ja ühtsem Euroopa. Raamprogrammid peaksid aitama integratsiooniprotsessi kiirendada.

2.   Programm Koostöö

| 2.1 | Keskne küsimus on teadmiste edasiandmine ja levitamine. Praegu kehtiv raamprogramm sisaldab selleks vajalikke mehhanisme, kuid kas teadmiste edasiandmine ja levitamine toimub süstemaatiliselt ja tõhusalt? Millised on tulemused? Kõnealuse teema kohta on meil vähe teada, kuna puudub selge nõue järelevalve kohta. Üks võimalus olukorra parandamiseks on anda heakskiidetud projektidele selgem vastutus teadmiste edasiandmise strateegiate arendamisel ja rakendamisel. Komisjon peaks teostama järelevalvet saavutatud tulemuste üle. |
| --- | --- |

2.1

Keskne küsimus on teadmiste edasiandmine ja levitamine. Praegu kehtiv raamprogramm sisaldab selleks vajalikke mehhanisme, kuid kas teadmiste edasiandmine ja levitamine toimub süstemaatiliselt ja tõhusalt? Millised on tulemused? Kõnealuse teema kohta on meil vähe teada, kuna puudub selge nõue järelevalve kohta. Üks võimalus olukorra parandamiseks on anda heakskiidetud projektidele selgem vastutus teadmiste edasiandmise strateegiate arendamisel ja rakendamisel. Komisjon peaks teostama järelevalvet saavutatud tulemuste üle.

| 2.2 | Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad on olulise tähtsusega kõigis tööstuse, majanduse, teenindussektori, teaduse ja tehnoloogia, kaasa arvatud turvalisuse ja kaitse aspektides. Pidades silmas ka kõrgetasemeliste arvutite tähtsust paljudes olulistes valdkondades — alates kliima-, julgeoleku- ja materjaliuuringutest ja lõpetades näiteks uute ravimite sünteesimisega–, tuleb Euroopal tasa teha oluline mahajäämus, eriti võrreldes Jaapani ja USAga. |
| --- | --- |

2.2

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad on olulise tähtsusega kõigis tööstuse, majanduse, teenindussektori, teaduse ja tehnoloogia, kaasa arvatud turvalisuse ja kaitse aspektides. Pidades silmas ka kõrgetasemeliste arvutite tähtsust paljudes olulistes valdkondades — alates kliima-, julgeoleku- ja materjaliuuringutest ja lõpetades näiteks uute ravimite sünteesimisega–, tuleb Euroopal tasa teha oluline mahajäämus, eriti võrreldes Jaapani ja USAga.

| 2.3 | Regioonide Komitee soovib jätkusuutliku arengu ökoloogilisest mõõtmest lähtuvalt tõsta esile looduse kui ressursi tähtsust ning uurimisvaldkondi, nagu bioenergia ja biokütused, taimegenoomika, puidutehnika, säästev metsandus, mäetehnoloogia, jäätmetehnoloogia ning turism. |
| --- | --- |

2.3

Regioonide Komitee soovib jätkusuutliku arengu ökoloogilisest mõõtmest lähtuvalt tõsta esile looduse kui ressursi tähtsust ning uurimisvaldkondi, nagu bioenergia ja biokütused, taimegenoomika, puidutehnika, säästev metsandus, mäetehnoloogia, jäätmetehnoloogia ning turism.

| 2.4 | RK väljendab suurt rahulolu olulise energia alaprogrammi lülitamise üle RP7sse. Aga isegi pidades silmas tõsiasja, et ka RP7 Euratom on tugevalt orienteeritud uuringutele energeetika valdkonnas, on vaja sellele elulise tähtsusega teemale veelgi suuremat kaalu anda. Energeetika on konkurentsivõimelise rahvamajanduse põhialus ning nagu teada, valitseb Euroopas selles osas murettekitav impordisõltuvus. |
| --- | --- |

2.4

RK väljendab suurt rahulolu olulise energia alaprogrammi lülitamise üle RP7sse. Aga isegi pidades silmas tõsiasja, et ka RP7 Euratom on tugevalt orienteeritud uuringutele energeetika valdkonnas, on vaja sellele elulise tähtsusega teemale veelgi suuremat kaalu anda. Energeetika on konkurentsivõimelise rahvamajanduse põhialus ning nagu teada, valitseb Euroopas selles osas murettekitav impordisõltuvus.

| 2.5 | Ökoloogilist mõõdet tuleks täiendada sotsiaalse mõõtmega, seetõttu soovib Regioonide Komitee tõsta eriliselt esile integratsiooniga seotud küsimusi kui olulist ning üldist teemat. Üks tähtis uurimisküsimus on integratsioonipoliitika elluviimine ja järelevalve ELi liikmesriikides, milliseid eesmärke ja näitajaid kasutatakse, kuidas maksupoliitika mõjutab integratsiooniga seonduvat tööd (paljudes liikmesriikides laekuvad maksutulud riigile, kuid kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kannavad suure osa tõrjutusega seotud kuludest jne). Muud olulised küsimused puudutavad integratsiooniga seotud jõupingutuste demokraatia aspekte nagu formaalne hääletusõigus või erinevad seisukohad integratsioonipoliitika osas ühiskonna eri tasanditel. Sellele lisanduvad küsimused, mis on seotud pagulastega ja diskrimineerimisega tööturul. |
| --- | --- |

2.5

Ökoloogilist mõõdet tuleks täiendada sotsiaalse mõõtmega, seetõttu soovib Regioonide Komitee tõsta eriliselt esile integratsiooniga seotud küsimusi kui olulist ning üldist teemat. Üks tähtis uurimisküsimus on integratsioonipoliitika elluviimine ja järelevalve ELi liikmesriikides, milliseid eesmärke ja näitajaid kasutatakse, kuidas maksupoliitika mõjutab integratsiooniga seonduvat tööd (paljudes liikmesriikides laekuvad maksutulud riigile, kuid kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kannavad suure osa tõrjutusega seotud kuludest jne). Muud olulised küsimused puudutavad integratsiooniga seotud jõupingutuste demokraatia aspekte nagu formaalne hääletusõigus või erinevad seisukohad integratsioonipoliitika osas ühiskonna eri tasanditel. Sellele lisanduvad küsimused, mis on seotud pagulastega ja diskrimineerimisega tööturul.

| 2.6 | Regioonide Komitee tervitab Galileo projekti loomist; peale selle, et ta on uuenduslikus mõttes suure väärtusega, on siin kasutatud tehnoloogilised lahendused ja eriti nende rakendus komitee arvates see, mis teeb kõnealuse projekti tõeliselt multidistsiplinaarseks ja polüfunktsionaalseks. |
| --- | --- |

2.6

Regioonide Komitee tervitab Galileo projekti loomist; peale selle, et ta on uuenduslikus mõttes suure väärtusega, on siin kasutatud tehnoloogilised lahendused ja eriti nende rakendus komitee arvates see, mis teeb kõnealuse projekti tõeliselt multidistsiplinaarseks ja polüfunktsionaalseks.

| 2.7 | Komitee arvates tuleks kaasata rahvatervise, tervishoiu ja sotsiaalteenuste alased ulatuslikud teadusuuringud üleeuroopalist huvi pakkuvate uurimisprioriteetide hulka. Küsimused, millele samuti tuleks tähelepanu pöörata, on rahvatervise erinevad aspektid, näiteks meetmed alkoholi ja tubaka kahjuliku toimega seotud probleemide lahendamiseks. Teadmised alkoholi ja tubaka tarvitamise probleemide ulatusest ja mõjust on olulised nii lühikeses kui pikas perspektiivis. |
| --- | --- |

2.7

Komitee arvates tuleks kaasata rahvatervise, tervishoiu ja sotsiaalteenuste alased ulatuslikud teadusuuringud üleeuroopalist huvi pakkuvate uurimisprioriteetide hulka. Küsimused, millele samuti tuleks tähelepanu pöörata, on rahvatervise erinevad aspektid, näiteks meetmed alkoholi ja tubaka kahjuliku toimega seotud probleemide lahendamiseks. Teadmised alkoholi ja tubaka tarvitamise probleemide ulatusest ja mõjust on olulised nii lühikeses kui pikas perspektiivis.

| 2.8 | Lisaks keskkonnaaspektidele tuleks arvesse võtta ka teisi linnade arenguga seotud teadusuuringuid. Tegemist võib olla näiteks teadusuuringutega transpordi, linnaplaneerimise, vee- ja jäätmekäitluse, kultuuripärandi ja turismi ning isegi integratsiooni- ja juhtimisküsimuste valdkonnas. Kõnealused küsimused olid kaasatud viiendasse raamprogrammi, kuid puuduvad kuuendast raamprogrammist. Seetõttu on seitsmenda raamprogrammi kavandamisel omal kohal linnaarengu laiem perspektiiv. |
| --- | --- |

2.8

Lisaks keskkonnaaspektidele tuleks arvesse võtta ka teisi linnade arenguga seotud teadusuuringuid. Tegemist võib olla näiteks teadusuuringutega transpordi, linnaplaneerimise, vee- ja jäätmekäitluse, kultuuripärandi ja turismi ning isegi integratsiooni- ja juhtimisküsimuste valdkonnas. Kõnealused küsimused olid kaasatud viiendasse raamprogrammi, kuid puuduvad kuuendast raamprogrammist. Seetõttu on seitsmenda raamprogrammi kavandamisel omal kohal linnaarengu laiem perspektiiv.

| 2.9 | Regioonide Komitee on seisukohal, et oluline uurimisvaldkond on teadusuuringute ja praktika vastastikune mõju. Oluline väljakutse on nii avaliku kui erasektori võime teadusuuringutel rajanevaid teadmisi praktikas rakendada, muuhulgas näiteks sotsiaalhoolekandesüsteemi uuendamiseks ja arendamiseks. See kehtib põhimõtteliselt kõigis uurimisvaldkondades, kuid eelkõige just uute teadmiste kohta teenindussektoris. Seetõttu tuleb arendada teadusuuringute tulemuste rakendamisega seotud uurimistegevust. Kõnealused uuringud võiksid käsitleda näiteks teadusuuringute tulemuste rakendamise meetodite arendamist, muutuste ees seisvaid takistusi ning seda, miks erinevad parandamise strateegiad toimivad või mitte, kuidas edendada õppimisel rajanevaid muutusi, kuidas kaasata kaastöötajaid, kuidas kasutada ettepanekute süsteemi loomingulise keskkonna loomiseks jne. Seetõttu peaks Euroopa teaduspoliitika rõhutama, et teadusuuringute ja praktika koosmõju on uurimisvaldkond, mis edendab uuendustegevust ja arengut. EL peaks seda tunnustama ning toetama kõnealuse uurimisvaldkonna rajamist teenindussektoris. |
| --- | --- |

2.9

Regioonide Komitee on seisukohal, et oluline uurimisvaldkond on teadusuuringute ja praktika vastastikune mõju. Oluline väljakutse on nii avaliku kui erasektori võime teadusuuringutel rajanevaid teadmisi praktikas rakendada, muuhulgas näiteks sotsiaalhoolekandesüsteemi uuendamiseks ja arendamiseks. See kehtib põhimõtteliselt kõigis uurimisvaldkondades, kuid eelkõige just uute teadmiste kohta teenindussektoris. Seetõttu tuleb arendada teadusuuringute tulemuste rakendamisega seotud uurimistegevust. Kõnealused uuringud võiksid käsitleda näiteks teadusuuringute tulemuste rakendamise meetodite arendamist, muutuste ees seisvaid takistusi ning seda, miks erinevad parandamise strateegiad toimivad või mitte, kuidas edendada õppimisel rajanevaid muutusi, kuidas kaasata kaastöötajaid, kuidas kasutada ettepanekute süsteemi loomingulise keskkonna loomiseks jne. Seetõttu peaks Euroopa teaduspoliitika rõhutama, et teadusuuringute ja praktika koosmõju on uurimisvaldkond, mis edendab uuendustegevust ja arengut. EL peaks seda tunnustama ning toetama kõnealuse uurimisvaldkonna rajamist teenindussektoris.

| 2.10 | Demograafilisi muutusi käsitlevate riiklike uurimisprogrammide järele on suur vajadus ning oluline on tõhustada selliste programmide kooskõlastatust Euroopa tasandil. Komitee on seisukohal, et programmide kooskõlastamise instrumenti tuleks arendada piirkondadevahelise koostöö abil ERA-NET projekti raames, mille eesmärk on edaspidine koostöö vastavalt artiklile 169. Teiseks peaks seitsmes raamprogramm ise oluliselt tugevdama rahvastiku vananemise pideva uurimise edendamist. Küsimusi, mis võivad olla asjakohased seoses “tegusa vananemise” teemaga, käsitletakse komisjoni teatises “Vanema tööjõu tööhõive määra ja pensioniea tõstmine”. Tegus vananemine tähendab enamat, näiteks seda, et teadmisi tuleb arendada terve vananeva inimese kohta ning selle kohta, kuidas kõnealune põlvkond on ning võiks saada ühiskonna reserv. ELi liikmesriikides valitsevad kultuurilised erinevused ja kogemused seoses demograafiliste muutustega, mis võiks olla aluseks reale erinevatele uurimisküsimustele, millesse on kaasatud palju erinevaid teadusharusid. See puudutab nii vähese sündimuse, väljarändamise ja elanikkonna olulise vähenemise tagajärgi kui ka vananemisega seotud küsimusi seoses vajadusega tervishoiu, arstiabi, sotsiaalteenuste ja enesehoolduse järele. Kuigi riiklike ja Euroopa programmide kooskõlastamist nimetatakse programmis “Koostöö”, tuleks komitee arvates kõnealust kooskõlastust suurendada. Vananemise mõistes sisalduvad nii sotsiaalsed, majanduslikud kui kultuurilised aspektid. Ühiskondlike lahenduste ja muutustega kohanemise kontseptsioonide väljatöötamine vastuseks demograafilistele muutustele on tulevaste aastate üks suuremaid poliitilisi väljakutseid, eriti piirkondlikul tasandil. Seetõttu on samuti väga oluline, et kohalik ja piirkondlik tasand etendab tähtsat osa erinevate riiklike programmide väljatöötamisel. |
| --- | --- |

2.10

Demograafilisi muutusi käsitlevate riiklike uurimisprogrammide järele on suur vajadus ning oluline on tõhustada selliste programmide kooskõlastatust Euroopa tasandil. Komitee on seisukohal, et programmide kooskõlastamise instrumenti tuleks arendada piirkondadevahelise koostöö abil ERA-NET projekti raames, mille eesmärk on edaspidine koostöö vastavalt artiklile 169. Teiseks peaks seitsmes raamprogramm ise oluliselt tugevdama rahvastiku vananemise pideva uurimise edendamist. Küsimusi, mis võivad olla asjakohased seoses “tegusa vananemise” teemaga, käsitletakse komisjoni teatises “Vanema tööjõu tööhõive määra ja pensioniea tõstmine”. Tegus vananemine tähendab enamat, näiteks seda, et teadmisi tuleb arendada terve vananeva inimese kohta ning selle kohta, kuidas kõnealune põlvkond on ning võiks saada ühiskonna reserv. ELi liikmesriikides valitsevad kultuurilised erinevused ja kogemused seoses demograafiliste muutustega, mis võiks olla aluseks reale erinevatele uurimisküsimustele, millesse on kaasatud palju erinevaid teadusharusid. See puudutab nii vähese sündimuse, väljarändamise ja elanikkonna olulise vähenemise tagajärgi kui ka vananemisega seotud küsimusi seoses vajadusega tervishoiu, arstiabi, sotsiaalteenuste ja enesehoolduse järele. Kuigi riiklike ja Euroopa programmide kooskõlastamist nimetatakse programmis “Koostöö”, tuleks komitee arvates kõnealust kooskõlastust suurendada. Vananemise mõistes sisalduvad nii sotsiaalsed, majanduslikud kui kultuurilised aspektid. Ühiskondlike lahenduste ja muutustega kohanemise kontseptsioonide väljatöötamine vastuseks demograafilistele muutustele on tulevaste aastate üks suuremaid poliitilisi väljakutseid, eriti piirkondlikul tasandil. Seetõttu on samuti väga oluline, et kohalik ja piirkondlik tasand etendab tähtsat osa erinevate riiklike programmide väljatöötamisel.

| 2.11 | Regioonide Komitee on seisukohal, et seosed teadusuuringute, uuendustegevuse ja ettevõtluse vahel on muutunud ebaselgeks seoses kõnealuse raamprogrammi ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (CIP) meetmete killustatusega. Projektiideed, mis asuvad kõnealuste erinevate majanduskasvu ja töökohtade loomise seisukohast kesksete oluliste valdkondade kokkupuutepunktis, võivad takerduda liigse bürokraatia tõttu või halvimal juhul hirmutatakse potentsiaalsed taotlejad taotlemisest loobuma, mida Euroopa ei saa endale lubada. Äärmiselt oluline on, et komisjon tervikuna töötab selle nimel, et halduspiirid erinevate peadirektoraatide ja programmide vahel ei oleks takistuseks headele projektidele. |
| --- | --- |

2.11

Regioonide Komitee on seisukohal, et seosed teadusuuringute, uuendustegevuse ja ettevõtluse vahel on muutunud ebaselgeks seoses kõnealuse raamprogrammi ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (CIP) meetmete killustatusega. Projektiideed, mis asuvad kõnealuste erinevate majanduskasvu ja töökohtade loomise seisukohast kesksete oluliste valdkondade kokkupuutepunktis, võivad takerduda liigse bürokraatia tõttu või halvimal juhul hirmutatakse potentsiaalsed taotlejad taotlemisest loobuma, mida Euroopa ei saa endale lubada. Äärmiselt oluline on, et komisjon tervikuna töötab selle nimel, et halduspiirid erinevate peadirektoraatide ja programmide vahel ei oleks takistuseks headele projektidele.

| 2.12 | Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamine tehnoloogiaplatvormidesse võiks nende vastutuse tõttu oluliste ühiskonna sektorite ees olla kasulik. Uute tehnoloogiaplatvormide uurimisstrateegiate väljatöötamisel, lähtudes seejuures kodanike vajadustest, ja juba tegutsevate asjaomaste platvormide arendamisel on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel loomulik koht teaduslike uurimisasutuste, tööstuse ja avaliku sektori koostöös, mida tehnoloogiaplatvormid eeldavad. On tehnoloogiaplatvorme, mille puhul on võimalik kaasata kohaliku ja piirkondliku tegevuse arengut. Tehnoloogiaplatvormid on pikaajalised algatused, kuid need on väljakujunenud pika aja jooksul vastavalt tehnikavaldkondadele aga mitte kodanike vajadustele. |
| --- | --- |

2.12

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamine tehnoloogiaplatvormidesse võiks nende vastutuse tõttu oluliste ühiskonna sektorite ees olla kasulik. Uute tehnoloogiaplatvormide uurimisstrateegiate väljatöötamisel, lähtudes seejuures kodanike vajadustest, ja juba tegutsevate asjaomaste platvormide arendamisel on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel loomulik koht teaduslike uurimisasutuste, tööstuse ja avaliku sektori koostöös, mida tehnoloogiaplatvormid eeldavad. On tehnoloogiaplatvorme, mille puhul on võimalik kaasata kohaliku ja piirkondliku tegevuse arengut. Tehnoloogiaplatvormid on pikaajalised algatused, kuid need on väljakujunenud pika aja jooksul vastavalt tehnikavaldkondadele aga mitte kodanike vajadustele.

| 2.13 | Komitee on arvamusel, et tulenevalt kohalike omavalitsuste pädevusest linnaelanike ja kohaliku piirkonna majandusliku ja sotsiaalse arengu toetamisel tuleks nad täielikult kaasata uuendus- ja elukestva õppe programmidesse. Seda nii partnerluse edendajatena, mis võimaldab ulatuslikumat juurdepääsu rahastamisele, kui rollis, mida kohalikud omavalitsused täidavad uuendus- ja teadustegevuse toetamisel asjaomases piirkonnas. |
| --- | --- |

2.13

Komitee on arvamusel, et tulenevalt kohalike omavalitsuste pädevusest linnaelanike ja kohaliku piirkonna majandusliku ja sotsiaalse arengu toetamisel tuleks nad täielikult kaasata uuendus- ja elukestva õppe programmidesse. Seda nii partnerluse edendajatena, mis võimaldab ulatuslikumat juurdepääsu rahastamisele, kui rollis, mida kohalikud omavalitsused täidavad uuendus- ja teadustegevuse toetamisel asjaomases piirkonnas.

| 2.14 | Regioonide Komitee tervitab tõsiasja, et mitu liikmesriiki on nõukogus ja Euroopa Parlamendis tõstnud esile “sotsiaalselt motiveeritud teadusplatvormide” idee (Societally Motivated Research Platforms — SMRP) kui seitsmenda raamprogrammi ühe osa. SMRP peaks olema täiendus tehnoloogiaplatvormidele, mis põhinevad eeldusel, et ühiskonna vajadused peaksid olema otsustavad pikaajaliste uurimisstrateegiate väljakujundamisel oluliste osalejate poolt, nagu riigiasutused, uurimisasutused (ülikoolid/kõrgkoolid ja instituudid) ning ettevõtted, juhul kui see on asjakohane. Euroopa vajab uusi teadmisi, et paremini mõista ja lahendada probleeme, mis sõltuvad sotsiaalsetest väljakutsetest, nagu kultuuridevahelised ja etnilised erinevused, demograafilised tegurid ja keskkond k.a kliimamuutused. SMRP eesmärk on koguda Euroopa sidusrühmad edendama teadmisi, mis on seotud Euroopa ees seisvate suurte, pikaajaliste ühiskondlike väljakutsetega. Tähtsamate sidusrühmade seas on loomulikult teadmiste “lõppkasutajad”, ehk sageli kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused. |
| --- | --- |

2.14

Regioonide Komitee tervitab tõsiasja, et mitu liikmesriiki on nõukogus ja Euroopa Parlamendis tõstnud esile “sotsiaalselt motiveeritud teadusplatvormide” idee (Societally Motivated Research Platforms — SMRP) kui seitsmenda raamprogrammi ühe osa. SMRP peaks olema täiendus tehnoloogiaplatvormidele, mis põhinevad eeldusel, et ühiskonna vajadused peaksid olema otsustavad pikaajaliste uurimisstrateegiate väljakujundamisel oluliste osalejate poolt, nagu riigiasutused, uurimisasutused (ülikoolid/kõrgkoolid ja instituudid) ning ettevõtted, juhul kui see on asjakohane. Euroopa vajab uusi teadmisi, et paremini mõista ja lahendada probleeme, mis sõltuvad sotsiaalsetest väljakutsetest, nagu kultuuridevahelised ja etnilised erinevused, demograafilised tegurid ja keskkond k.a kliimamuutused. SMRP eesmärk on koguda Euroopa sidusrühmad edendama teadmisi, mis on seotud Euroopa ees seisvate suurte, pikaajaliste ühiskondlike väljakutsetega. Tähtsamate sidusrühmade seas on loomulikult teadmiste “lõppkasutajad”, ehk sageli kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused.

| 2.15 | SMRP kontseptsioon põhineb peamiselt ühiskondlike sidusrühmade algatustel ning nende vajadusel nn eesliiniteadusele rajatud uute teadmiste järele erinevates ühiskonnasektorites. Kontseptsioon rajaneb ka sidusrühmade aktiivsel osalusel uurimist vajavate probleemide ja küsimuste määratlemisel ja sõnastamisel. Samuti põhineb see sidusrühmade aktiivsel osalusel uute teadmiste levitamisel ja rakendamisel. Sidusrühmade aktiivne osalus on tõenäolisem loomulikult tänu asjaolule, et nad ise osalevad probleemide sõnastamisel. SMRPd tuleks seetõttu vaadelda kui täiendust tehnoloogiaplatvormidele valdkondades, kus liikumapanevaks jõuks on tööstus. Tööstuses osalejad võivad olla suurel määral kaasatud erinevatesse SMRPdesse sõltuvalt teemast, isegi kui teistelt osalejatelt oodatakse SMRPde liikumapaneva rolli täitmist. SMRP kontseptsioon hõlmab interdistsiplinaarse uurimistegevuse, kuna inimeste ja ühiskonna probleemid on komplekssed. Sellised probleemid on kõige paremini mõistetavad mitmetest erinevatest teaduslikest perspektiividest vaadelduna. SMRP oluline osa on laialdane riikidevaheline koostöö, avardamaks teadmiste arengut ning võimaldamaks ühiskondlikke uuendusi. |
| --- | --- |

2.15

SMRP kontseptsioon põhineb peamiselt ühiskondlike sidusrühmade algatustel ning nende vajadusel nn eesliiniteadusele rajatud uute teadmiste järele erinevates ühiskonnasektorites. Kontseptsioon rajaneb ka sidusrühmade aktiivsel osalusel uurimist vajavate probleemide ja küsimuste määratlemisel ja sõnastamisel. Samuti põhineb see sidusrühmade aktiivsel osalusel uute teadmiste levitamisel ja rakendamisel. Sidusrühmade aktiivne osalus on tõenäolisem loomulikult tänu asjaolule, et nad ise osalevad probleemide sõnastamisel. SMRPd tuleks seetõttu vaadelda kui täiendust tehnoloogiaplatvormidele valdkondades, kus liikumapanevaks jõuks on tööstus. Tööstuses osalejad võivad olla suurel määral kaasatud erinevatesse SMRPdesse sõltuvalt teemast, isegi kui teistelt osalejatelt oodatakse SMRPde liikumapaneva rolli täitmist. SMRP kontseptsioon hõlmab interdistsiplinaarse uurimistegevuse, kuna inimeste ja ühiskonna probleemid on komplekssed. Sellised probleemid on kõige paremini mõistetavad mitmetest erinevatest teaduslikest perspektiividest vaadelduna. SMRP oluline osa on laialdane riikidevaheline koostöö, avardamaks teadmiste arengut ning võimaldamaks ühiskondlikke uuendusi.

| 2.16 | SMRP teemalises väitluses on nimetatud erinevaid teemasid, mille hulgast Regioonide Komitee toob järgnevalt ära mõningad potentsiaalsed teemad: Euroopa muutuv demograafiline maastik (vananev elanikkond), Euroopa ja integratsioon/migratsioon ning keskkonna säästev areng.
  Kõik ELi liikmesriigid seisavad silmitsi vananeva elanikkonnaga seotud väljakutsetega, mis puudutavad tervishoidu, arstiabi, sotsiaalteenuseid (nt e-tervis, tervislik vananemine, turvaline elukoht), pensionisüsteemi, pikemat tööelu jms. Kõnealust demograafilist väljakutset esitatakse sageli kui probleemi, kuid see loob ka palju võimalusi. Vananev elanikkond kujutab endast suurt kompetentsi- ja kogemustepõhist teadmiste ressurssi ning paljud vanemad inimesed on samuti hästi teadlikud ja nõudlikud kliendid/tarbijad/patsiendid, mis nõuab erinevatele küsimustele uuenduslikke lahendusi. Kuidas me saame kõige paremini vabastada ja arendada inimese ressursse kogu tema eluajal nii üksikisiku kui ühiskonna huvides? Integratsiooni-ja migratsiooniteema võivad sisaldada nt küsimusi, mis on seotud integratsiooniga tööellu, diskrimineerimisega jms. Säästva arengu — keskkonna teema võib sisaldada nt küsimusi Euroopa ruumilise planeerimise kohta: linn kui liikumapanev jõud, mille puhul on fookuses linnade ja maapiirkondade vaheline koostöö; keskkonna reostus ning selle mõju loodusele, mille puhul on rõhuasetus linnade ja piirkondlike alade koostööl; ning Euroopa vastutus globaalse jätkusuutliku arengu eest, rõhuasetusega maailma ja Euroopa koosmõjul. |
| --- | --- |

2.16

SMRP teemalises väitluses on nimetatud erinevaid teemasid, mille hulgast Regioonide Komitee toob järgnevalt ära mõningad potentsiaalsed teemad: Euroopa muutuv demograafiline maastik (vananev elanikkond), Euroopa ja integratsioon/migratsioon ning keskkonna säästev areng.

Kõik ELi liikmesriigid seisavad silmitsi vananeva elanikkonnaga seotud väljakutsetega, mis puudutavad tervishoidu, arstiabi, sotsiaalteenuseid (nt e-tervis, tervislik vananemine, turvaline elukoht), pensionisüsteemi, pikemat tööelu jms. Kõnealust demograafilist väljakutset esitatakse sageli kui probleemi, kuid see loob ka palju võimalusi. Vananev elanikkond kujutab endast suurt kompetentsi- ja kogemustepõhist teadmiste ressurssi ning paljud vanemad inimesed on samuti hästi teadlikud ja nõudlikud kliendid/tarbijad/patsiendid, mis nõuab erinevatele küsimustele uuenduslikke lahendusi. Kuidas me saame kõige paremini vabastada ja arendada inimese ressursse kogu tema eluajal nii üksikisiku kui ühiskonna huvides? Integratsiooni-ja migratsiooniteema võivad sisaldada nt küsimusi, mis on seotud integratsiooniga tööellu, diskrimineerimisega jms. Säästva arengu — keskkonna teema võib sisaldada nt küsimusi Euroopa ruumilise planeerimise kohta: linn kui liikumapanev jõud, mille puhul on fookuses linnade ja maapiirkondade vaheline koostöö; keskkonna reostus ning selle mõju loodusele, mille puhul on rõhuasetus linnade ja piirkondlike alade koostööl; ning Euroopa vastutus globaalse jätkusuutliku arengu eest, rõhuasetusega maailma ja Euroopa koosmõjul.

3.   Programm Ideed

| 3.1 | Äärmiselt oluline on Euroopa teadusnõukogu (ERC) usaldusväärsus. Teadusnõukogu juhivad sõltumatud ja professionaalsed teadlased ning selle tööd iseloomustab lihtne taotluste menetlemise kord ja prioriteetide selgus. |
| --- | --- |

3.1

Äärmiselt oluline on Euroopa teadusnõukogu (ERC) usaldusväärsus. Teadusnõukogu juhivad sõltumatud ja professionaalsed teadlased ning selle tööd iseloomustab lihtne taotluste menetlemise kord ja prioriteetide selgus.

| 3.2 | Euroopa teadusnõukogu rahastatud teadusuuringute tulemusi tuleb levitada süstemaatiliselt ja asjakohasel viisil teadlastele, kes töötavad teistes Euroopa piirkondades. Komitee on seisukohal, et programmi tuleks rahastada teadlaste liikuvuse meetmete raames koos Euroopa teadusnõukogu otsetoetustega. Viimasel juhul peaks toetus moodustama väiksema osa kogu toetussummast heakskiidetud projektidele. |
| --- | --- |

3.2

Euroopa teadusnõukogu rahastatud teadusuuringute tulemusi tuleb levitada süstemaatiliselt ja asjakohasel viisil teadlastele, kes töötavad teistes Euroopa piirkondades. Komitee on seisukohal, et programmi tuleks rahastada teadlaste liikuvuse meetmete raames koos Euroopa teadusnõukogu otsetoetustega. Viimasel juhul peaks toetus moodustama väiksema osa kogu toetussummast heakskiidetud projektidele.

4.   Programm Inimesed

| 4.1 | Selleks et Euroopa võiks tööle võtta piisava arvu teadlasi, on oluline lihtsustada naiste juurdepääsu töökohtadele teadusuuringute valdkonnas ning kõnealuses küsimuses võivad olla olulisteks teguriteks nii erinevad poliitilised meetmed kui ka tööstuse ja uurimisasutuste muutunud suhtumine. Marie Curie nimelisi meetmeid tuleb tugevdada selleks, et äratada noortes huvi juba gümnaasiumis ning et keskenduda naiste rollile ja kohale teaduses ja teadusuuringutes eesmärgiga suurendada naiste osakaalu. |
| --- | --- |

4.1

Selleks et Euroopa võiks tööle võtta piisava arvu teadlasi, on oluline lihtsustada naiste juurdepääsu töökohtadele teadusuuringute valdkonnas ning kõnealuses küsimuses võivad olla olulisteks teguriteks nii erinevad poliitilised meetmed kui ka tööstuse ja uurimisasutuste muutunud suhtumine. Marie Curie nimelisi meetmeid tuleb tugevdada selleks, et äratada noortes huvi juba gümnaasiumis ning et keskenduda naiste rollile ja kohale teaduses ja teadusuuringutes eesmärgiga suurendada naiste osakaalu.

| 4.2 | Komitee tuletab meelde, et tõenäoliselt on vajalikud paljud erimeetmed selleks, et Euroopa suudaks huvi pakkuda juhtivatele uurimisrühmadele. Erinevused, mis takistavad tõeliste karjäärivõimaluste arengut Euroopas, on seotud geograafiliste, õiguslike ja haldus- ning kultuuriaspektidega. Üheks karjäärivõimaluste positiivse edasiarendamise algatuseks võib olla karjäärietappide, palkade ja sotsiaalsete soodustuste võrdlemine. Samuti võiks soodustada nn kombineeritud ametikohti, kus töötajatele antakse võimalus tegeleda uurimisega, mis moodustab ühe osa tema ametiülesannetest. |
| --- | --- |

4.2

Komitee tuletab meelde, et tõenäoliselt on vajalikud paljud erimeetmed selleks, et Euroopa suudaks huvi pakkuda juhtivatele uurimisrühmadele. Erinevused, mis takistavad tõeliste karjäärivõimaluste arengut Euroopas, on seotud geograafiliste, õiguslike ja haldus- ning kultuuriaspektidega. Üheks karjäärivõimaluste positiivse edasiarendamise algatuseks võib olla karjäärietappide, palkade ja sotsiaalsete soodustuste võrdlemine. Samuti võiks soodustada nn kombineeritud ametikohti, kus töötajatele antakse võimalus tegeleda uurimisega, mis moodustab ühe osa tema ametiülesannetest.

| 4.3 | Komitee arvates peaks elukestvat õpet vaatlema kui Euroopa majanduskasvu ressurssi, kui Euroopa teadustegevuse eesmärkide saavutamise vahendit. Komitee tervitab asjaolu, et kõnealune seisukoht on ära toodud ka komisjoni ettepanekus ning arvab, et on oluline, et asjakohase töö läbiviimisse on kaasatud nii kohaliku kui riikliku tasandi osalejad. Komitee soovib kõnealuses kontekstis juhtida tähelepanu teadus-, uurimis- ja arendustegevuse peadirektoraadi, ettevõtluse peadirektoraadi ning Regioonide Komitee “vastastikuse õppimise platvormide” algatusele (Mutual Learning Platforms). Algatus on suunatud piirkondliku tasandi poliitilistele otsustajatele eesmärgiga töötada välja konkreetsed vahendid vastastikuse õppimise valdkonnas, nt piirkondlikud visiooniuuringud, piirkondlikud võrdlusuuringud ning piirkondlikud profiilid. |
| --- | --- |

4.3

Komitee arvates peaks elukestvat õpet vaatlema kui Euroopa majanduskasvu ressurssi, kui Euroopa teadustegevuse eesmärkide saavutamise vahendit. Komitee tervitab asjaolu, et kõnealune seisukoht on ära toodud ka komisjoni ettepanekus ning arvab, et on oluline, et asjakohase töö läbiviimisse on kaasatud nii kohaliku kui riikliku tasandi osalejad. Komitee soovib kõnealuses kontekstis juhtida tähelepanu teadus-, uurimis- ja arendustegevuse peadirektoraadi, ettevõtluse peadirektoraadi ning Regioonide Komitee “vastastikuse õppimise platvormide” algatusele (Mutual Learning Platforms). Algatus on suunatud piirkondliku tasandi poliitilistele otsustajatele eesmärgiga töötada välja konkreetsed vahendid vastastikuse õppimise valdkonnas, nt piirkondlikud visiooniuuringud, piirkondlikud võrdlusuuringud ning piirkondlikud profiilid.

| 4.4 | Komitee arvab, et komisjon peaks tagama Euroopa teadlaste karjääri arengu kõigis ELi liikmesriikides ning ka avalikus sektoris, nagu kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused. |
| --- | --- |

4.4

Komitee arvab, et komisjon peaks tagama Euroopa teadlaste karjääri arengu kõigis ELi liikmesriikides ning ka avalikus sektoris, nagu kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused.

| 4.5 | Komitee soovib ka rõhutada, et toetada tuleb meetmeid, mis tõhustaksid uue teadlaste põlvkonna arengut, kes oleksid võimelised töötama teaduslikes uurimisasutustes, tööstuses ja avalikus sektoris. Asjakohaseid meetmeid tuleb muuhulgas võtta kraadiõppe valdkonnas, kaasamaks doktorante õppimise ajal osalema nii tööstuses kui avaliku sektori tegevuses. Doktorante tuleb koolitada ja valmistada ette ka töötamiseks väljaspool akadeemilist ringkonda. |
| --- | --- |

4.5

Komitee soovib ka rõhutada, et toetada tuleb meetmeid, mis tõhustaksid uue teadlaste põlvkonna arengut, kes oleksid võimelised töötama teaduslikes uurimisasutustes, tööstuses ja avalikus sektoris. Asjakohaseid meetmeid tuleb muuhulgas võtta kraadiõppe valdkonnas, kaasamaks doktorante õppimise ajal osalema nii tööstuses kui avaliku sektori tegevuses. Doktorante tuleb koolitada ja valmistada ette ka töötamiseks väljaspool akadeemilist ringkonda.

5.   Programm Võimekus

Regioonide Komitee tervitab raamprogrammi kõnealust osa. Kõik kuus algatuste valdkonda on olulised, kuid komitee soovib eriliselt esile tõsta järgmist.

| 5.1 | Teadmiste piirkondade algatus on muuhulgas positiivne seetõttu, et kõnealune programm toob esile piirkondade suurenenud tähtsuse uuenduste ja majanduskasvu osas. Teadmistepõhiste piirkondade osa Euroopa üldise majandusliku juurdekasvu jaoks pole võimalik üle tähtsustada, sest nad on riikide majanduste nurgakivideks. |
| --- | --- |

5.1

Teadmiste piirkondade algatus on muuhulgas positiivne seetõttu, et kõnealune programm toob esile piirkondade suurenenud tähtsuse uuenduste ja majanduskasvu osas. Teadmistepõhiste piirkondade osa Euroopa üldise majandusliku juurdekasvu jaoks pole võimalik üle tähtsustada, sest nad on riikide majanduste nurgakivideks.

| 5.2 | Komitee soovib näha selgemat seost raamprogrammide ja struktuurifondide vahel. Tippteadusele antava toetuse ja ühtekuuluvusele eraldatava toetuse vahel valitseb pinge. Soodustades kõigi piirkondade asjaosalisi tippteaduse arengule kaasa aitama, on võimalik kõnealust pinget tasakaalustada. Regioonide Komitee on lisaks sellele algatanud uurimuse piirkondade ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste struktuurilise võimsuse ja motivatsiooni kohta panustada uurimis- ning arendustegevusse. Uurimuses keskendutakse muuhulgas uurimis- ning teadustegevuse, struktuurifondide ning uuendusküsimuste vahelistele seostele. |
| --- | --- |

5.2

Komitee soovib näha selgemat seost raamprogrammide ja struktuurifondide vahel. Tippteadusele antava toetuse ja ühtekuuluvusele eraldatava toetuse vahel valitseb pinge. Soodustades kõigi piirkondade asjaosalisi tippteaduse arengule kaasa aitama, on võimalik kõnealust pinget tasakaalustada. Regioonide Komitee on lisaks sellele algatanud uurimuse piirkondade ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste struktuurilise võimsuse ja motivatsiooni kohta panustada uurimis- ning arendustegevusse. Uurimuses keskendutakse muuhulgas uurimis- ning teadustegevuse, struktuurifondide ning uuendusküsimuste vahelistele seostele.

| 5.3 | Regioonide Komitee teab, milliseid arutelusid peetakse Euroopas finantsvõimaluste üle. Kõnealuse uue algatuse säilitamine on siiski ülimalt oluline isegi juhul, kui eelarvet hoolimata olemasolevatest ettepanekutest vähendatakse. Ettepanekus esitatud kõnealuse algatuse eesmärke arvestades on esialgne eelarve on siiski liiga väike — vaid ligikaudu 160 miljonit eurot (umbes 2 %) Võimekuse programmile eraldatud kogueelarvest (7,4 miljardit eurot). |
| --- | --- |

5.3

Regioonide Komitee teab, milliseid arutelusid peetakse Euroopas finantsvõimaluste üle. Kõnealuse uue algatuse säilitamine on siiski ülimalt oluline isegi juhul, kui eelarvet hoolimata olemasolevatest ettepanekutest vähendatakse. Ettepanekus esitatud kõnealuse algatuse eesmärke arvestades on esialgne eelarve on siiski liiga väike — vaid ligikaudu 160 miljonit eurot (umbes 2 %) Võimekuse programmile eraldatud kogueelarvest (7,4 miljardit eurot).

| 5.4 | Samuti puudub selge püüe ühendada õppeasutuste töö teadus- ja arendustegevuse kommertsialiseerimise edendamise ja arendamisega koostöös tööstusega. Selle põhjuseks võib olla uuendustega seotud valdkondade üleviimine spetsiaalsesse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (CIP). Tegemist on kõnealuste raamprogrammide vaheliste seoste ja piirialadega seotud ebaselgustega, mida komisjon peaks selgitama. Kuigi probleeme ei pruugi esineda, peab komisjon leidma mudeli erinevate programmide parema koostöö tagamiseks juhuks, kui probleemid peaksid tekkima. Üks näide on ühiste tehnikaalgatuste riskikapitali küsimus: kas projektil on kommertsialiseerimise etapis võimalik saada toetust seitsmenda raamprogrammi kaudu või peaks kõnealuses etapis taotlema vahendeid CIP programmilt? |
| --- | --- |

5.4

Samuti puudub selge püüe ühendada õppeasutuste töö teadus- ja arendustegevuse kommertsialiseerimise edendamise ja arendamisega koostöös tööstusega. Selle põhjuseks võib olla uuendustega seotud valdkondade üleviimine spetsiaalsesse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (CIP). Tegemist on kõnealuste raamprogrammide vaheliste seoste ja piirialadega seotud ebaselgustega, mida komisjon peaks selgitama. Kuigi probleeme ei pruugi esineda, peab komisjon leidma mudeli erinevate programmide parema koostöö tagamiseks juhuks, kui probleemid peaksid tekkima. Üks näide on ühiste tehnikaalgatuste riskikapitali küsimus: kas projektil on kommertsialiseerimise etapis võimalik saada toetust seitsmenda raamprogrammi kaudu või peaks kõnealuses etapis taotlema vahendeid CIP programmilt?

| 5.5 | Rohkem tähelepanu tuleks pöörata uurimisinstituutide kui loomulike sildade rollile tehnosiirde ja ühise tootearenduse valdkonnas. Sõltuvalt erinevate piirkondade tööstusstruktuurist ja avaliku sektori ülesehitusest on spetsialiseerumisvajadus suur. Lisaks sellele, et näidata seoseid ühtekuuluvuspoliitikaga, peaks komisjon rõhutama ka ELi vahendite tähtsust piirkondlike ja riiklike uuendusstrateegiate rakendamisel. |
| --- | --- |

5.5

Rohkem tähelepanu tuleks pöörata uurimisinstituutide kui loomulike sildade rollile tehnosiirde ja ühise tootearenduse valdkonnas. Sõltuvalt erinevate piirkondade tööstusstruktuurist ja avaliku sektori ülesehitusest on spetsialiseerumisvajadus suur. Lisaks sellele, et näidata seoseid ühtekuuluvuspoliitikaga, peaks komisjon rõhutama ka ELi vahendite tähtsust piirkondlike ja riiklike uuendusstrateegiate rakendamisel.

| 5.6 | Regioonide Komitee nõustub komisjoni hinnanguga, mille kohaselt on ELi vastastikuse lähenemise piirkondadel suur teadusuuringute potentsiaal nagu seda määratletakse struktuurifondide raames. |
| --- | --- |

5.6

Regioonide Komitee nõustub komisjoni hinnanguga, mille kohaselt on ELi vastastikuse lähenemise piirkondadel suur teadusuuringute potentsiaal nagu seda määratletakse struktuurifondide raames.

| 5.7 | Unustada ei tohi vähem teadusuuringumahukaid valdkondi, mis aitavad suurel määral kaasa Euroopa majanduskasvule ja Lissaboni protsessile. Käimasolev kuues raamprogramm on suunatud peamiselt mahukate teadusuuringutega tegelevatele osalejatele. Rahaline toetus teadusuuringutega vähem tegelevatele osalejatele, võimaldamaks neil osa saada juba olemasolevast tehnoloogiast, aitaks ellu viia uuendusi, mis muidu ei oleks võimalik. Seepärast tuleks kõnealustele osalejatele anda uurimisprogrammides olulisem koht. |
| --- | --- |

5.7

Unustada ei tohi vähem teadusuuringumahukaid valdkondi, mis aitavad suurel määral kaasa Euroopa majanduskasvule ja Lissaboni protsessile. Käimasolev kuues raamprogramm on suunatud peamiselt mahukate teadusuuringutega tegelevatele osalejatele. Rahaline toetus teadusuuringutega vähem tegelevatele osalejatele, võimaldamaks neil osa saada juba olemasolevast tehnoloogiast, aitaks ellu viia uuendusi, mis muidu ei oleks võimalik. Seepärast tuleks kõnealustele osalejatele anda uurimisprogrammides olulisem koht.

| 5.8 | Komitee kiidab heaks tegevusprogrammi “Teadus ühiskonnas” ning soovib rõhutada, et tegemist on uue raamprogrammi olulise valdkonnaga. |
| --- | --- |

5.8

Komitee kiidab heaks tegevusprogrammi “Teadus ühiskonnas” ning soovib rõhutada, et tegemist on uue raamprogrammi olulise valdkonnaga.

6.   Regioonide Komitee soovitused

Regioonide Komitee

| 6.1 | arvab, et uurimis- ja arendustegevuse seitsmendas raamprogrammis tuleks rohkem rõhutada jätkusuutliku arengu sotsiaalset ja ökoloogilist mõõdet; |
| --- | --- |

6.1

arvab, et uurimis- ja arendustegevuse seitsmendas raamprogrammis tuleks rohkem rõhutada jätkusuutliku arengu sotsiaalset ja ökoloogilist mõõdet;

| 6.2 | loodab, et komisjon võtab aktiivse hoiaku ja toetab mitmeti SMRPga seotud tegevusi, nagu toimiti tehnoloogiaplatvormide vallas. Kõnealune toetus võib väljenduda näiteks selles, et algetapis aidatakse välja töötada SMRP kontseptsioon, koondatakse sidusrühmad pikaajalise visiooni ja strateegilise teadusuuringute programmi ümber, osaletakse nõustavate ja toetavate vaatlejatena erinevate platvormide tegevuses, tagades nii läbipaistvuse ning avatuse ja loomulikult sekretariaadi toetuse. Niiviisi saab komisjon soodustada programmi edukat elluviimist; |
| --- | --- |

6.2

loodab, et komisjon võtab aktiivse hoiaku ja toetab mitmeti SMRPga seotud tegevusi, nagu toimiti tehnoloogiaplatvormide vallas. Kõnealune toetus võib väljenduda näiteks selles, et algetapis aidatakse välja töötada SMRP kontseptsioon, koondatakse sidusrühmad pikaajalise visiooni ja strateegilise teadusuuringute programmi ümber, osaletakse nõustavate ja toetavate vaatlejatena erinevate platvormide tegevuses, tagades nii läbipaistvuse ning avatuse ja loomulikult sekretariaadi toetuse. Niiviisi saab komisjon soodustada programmi edukat elluviimist;

| 6.3 | märgib, et kohaliku ja piirkondliku tasandi esindajad töötavad aktiivselt selle nimel, et ühendada asjaomased osalejad SMRP idee arendamiseks. Komitee sooviks dialoogi arendamist komisjoni, parlamendi, nõukogu, riikide teadusuuringute rahastajate, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, teadlaste ja teiste huvitatud sidusrühmadega, eelkõige teemal “demograafilised muutused — vananev elanikkond”; |
| --- | --- |

6.3

märgib, et kohaliku ja piirkondliku tasandi esindajad töötavad aktiivselt selle nimel, et ühendada asjaomased osalejad SMRP idee arendamiseks. Komitee sooviks dialoogi arendamist komisjoni, parlamendi, nõukogu, riikide teadusuuringute rahastajate, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, teadlaste ja teiste huvitatud sidusrühmadega, eelkõige teemal “demograafilised muutused — vananev elanikkond”;

| 6.4 | arvab, et komisjon peaks tagama tegevuste probleemivaba elluviimise seoses erinevate peadirektoraatide kaasamisega nii kõnealusesse raamprogrammi kui konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (CIP). Lisaks on vaja selgust, millistes valdkondades nimetatud programmid kattuvad; |
| --- | --- |

6.4

arvab, et komisjon peaks tagama tegevuste probleemivaba elluviimise seoses erinevate peadirektoraatide kaasamisega nii kõnealusesse raamprogrammi kui konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (CIP). Lisaks on vaja selgust, millistes valdkondades nimetatud programmid kattuvad;

| 6.5 | rõhutab tehnoloogilise arengu tähtsust seitsmendas raamprogrammis ja tiheda sünergia loomist konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammiga, et soodustada äritegevust ja töökohtade loomist teadmistepõhistes ettevõtetes kõigis Euroopa piirkondades. |
| --- | --- |

6.5

rõhutab tehnoloogilise arengu tähtsust seitsmendas raamprogrammis ja tiheda sünergia loomist konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammiga, et soodustada äritegevust ja töökohtade loomist teadmistepõhistes ettevõtetes kõigis Euroopa piirkondades.

| 6.6 | on seisukohal, et prioriteete tuleb täiendada rahvatervise, tervishoiu, arstiabi ja sotsiaalteenuste teemadega. Lisaks keskkonnaalastele aspektidele on vaja uurida ka muid linnaarengu aspekte. |
| --- | --- |

6.6

on seisukohal, et prioriteete tuleb täiendada rahvatervise, tervishoiu, arstiabi ja sotsiaalteenuste teemadega. Lisaks keskkonnaalastele aspektidele on vaja uurida ka muid linnaarengu aspekte.

| 6.7 | Pidades silmas VKEde rolli Euroopa majanduse liikumapaneva jõuna, soovitab RK, et seitsmendas raamprogrammis tuleks taotleda tasakaalu suurte algatuste ja VKEde algatuste vahel, näiteks suurendades algatuse Teadmiste piirkonnad rahastamist; |
| --- | --- |

6.7

Pidades silmas VKEde rolli Euroopa majanduse liikumapaneva jõuna, soovitab RK, et seitsmendas raamprogrammis tuleks taotleda tasakaalu suurte algatuste ja VKEde algatuste vahel, näiteks suurendades algatuse Teadmiste piirkonnad rahastamist;

| 6.8 | teeb komisjonile ettepaneku analüüsida ja tuua välja häid teadusalase koostöö näiteid erinevate sidusrühmade vahel kohalikul tasandil. See võiks toimuda ka näiteks võistlusena; |
| --- | --- |

6.8

teeb komisjonile ettepaneku analüüsida ja tuua välja häid teadusalase koostöö näiteid erinevate sidusrühmade vahel kohalikul tasandil. See võiks toimuda ka näiteks võistlusena;

| 6.9 | soovitab nõukogul ja parlamendil kiita heaks komisjoni ettepanek seitsmenda raamprogrammi eelarve kohta 72 726 miljoni euro suuruses summas. |
| --- | --- |

6.9

soovitab nõukogul ja parlamendil kiita heaks komisjoni ettepanek seitsmenda raamprogrammi eelarve kohta 72 726 miljoni euro suuruses summas.

Brüssel, 16. november 2005

Regioonide Komitee

president

Peter STRAUB

---

(1)  ELT C 71, 22. 3. 2005, lk 22

1

---

| 16.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 115/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 115/27

---

Regioonide Komitee arvamus teemal “Komisjoni teatis: “Ümberkorraldused ja tööhõive. Ümberkorralduste ennetamine ja nendega kaasaminek tööhõive arengut silmas pidades: Euroopa Liidu roll””

(2006/C 115/06)

REGIOONIDE KOMITEE,

võttes arvesse komisjoni teatist Ümberkorraldused ja tööhõive. Ümberkorralduste ennetamine ja nendega kaasaminek tööhõive arengut silmas pidades: Euroopa Liidu roll, KOM(2005) 120 (lõplik),

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 31. märtsi 2005.aasta otsust konsulteerida antud küsimuses Regioonide Komiteega vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 265 esimesele lõikele,

võttes arvesse Regioonide Komitee juhatuse 12. aprilli 2005 otsust, millega tehti majandus- ja sotsiaalpoliitika komisjonile ülesandeks koostada arvamus nimetatud teemal,

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust Majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssed suunised 2005–2006 (CdR 147/2005 fin),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust Piirkondliku riigiabi andmise juhendi läbivaatamine (CdR 77/2005 fin),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust Komisjoni teatis sotsiaalmeetmete kava kohta (CdR 80/2005 fin),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust komisjoni teatise kohta Globaliseerumise sotsiaalne mõõde — ELi panus hüvede loomiseks kõigile (CdR 328/2004 (lõplik)),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamuse eelnõud CdR 148/2005 rev. 2, mille on majandus- ja sotsiaalpoliitika komisjon vastu võtnud 23. septembril 2005 (raportöör pr Irene Oldfather, Šoti Parlamendi liige, (UK/PES)),

võttis 62. täiskogu istungjärgul 16.- 17. novembril 2005 (16. novembri 2005. aasta istungil) ühehäälselt vastu järgmise arvamuse:

1.   Regioonide Komitee seisukohad

Regioonide Komitee

| 1.1 | tervitab kõnealust teatist kui vajalikku panust olulise tähtsusega arutellu ettevõtete ümberkorraldamise ja selle mõjude üle tööhõivele. Ümberkorraldusest on saanud vahend turumuutuste, siseturu loomise ja globaliseerumisega toimetulekuks. Paljude ettevõtete arvates kujutab see endast olulist elementi konkurentsivõime säilitamisel. Lisaks saab ümberkorraldusi vaadelda kui võimalusi uute, suurema lisaväärtusega meetmete ja jätkusuutlikumate töökohtade loomiseks kõnealusel territooriumil; |
| --- | --- |

1.1

tervitab kõnealust teatist kui vajalikku panust olulise tähtsusega arutellu ettevõtete ümberkorraldamise ja selle mõjude üle tööhõivele. Ümberkorraldusest on saanud vahend turumuutuste, siseturu loomise ja globaliseerumisega toimetulekuks. Paljude ettevõtete arvates kujutab see endast olulist elementi konkurentsivõime säilitamisel. Lisaks saab ümberkorraldusi vaadelda kui võimalusi uute, suurema lisaväärtusega meetmete ja jätkusuutlikumate töökohtade loomiseks kõnealusel territooriumil;

| 1.2 | on rahul sellega, et majanduse ümberkorraldamise üle arutletakse majanduskasvu ja Euroopa sotsiaalset mudelit käsitleva Lissaboni strateegia kontekstis. Regioonide Komitee soovib esile tõsta Euroopa sotsiaalse mudeli tähtsust ümberkorralduse kahjulike mõjude leevendamisel nii üksikisikutele kui ka kohalikele kogukondadele ja tunnistab vajadust rakendada võimaluse korral kõnealuses seoses ennetavaid meetmeid; |
| --- | --- |

1.2

on rahul sellega, et majanduse ümberkorraldamise üle arutletakse majanduskasvu ja Euroopa sotsiaalset mudelit käsitleva Lissaboni strateegia kontekstis. Regioonide Komitee soovib esile tõsta Euroopa sotsiaalse mudeli tähtsust ümberkorralduse kahjulike mõjude leevendamisel nii üksikisikutele kui ka kohalikele kogukondadele ja tunnistab vajadust rakendada võimaluse korral kõnealuses seoses ennetavaid meetmeid;

| 1.3 | nõustub, et on vajalik tagada ümberkorralduse hea juhtimine, vastamaks kahekordsetele majanduslikele ja sotsiaalsetele nõuetele ja see peab moodustama osa Euroopa majanduse arengu pikaajalisest nägemusest, kindlustamaks, et muutused tõepoolest tugevdavad kõnealuse majanduse konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

1.3

nõustub, et on vajalik tagada ümberkorralduse hea juhtimine, vastamaks kahekordsetele majanduslikele ja sotsiaalsetele nõuetele ja see peab moodustama osa Euroopa majanduse arengu pikaajalisest nägemusest, kindlustamaks, et muutused tõepoolest tugevdavad kõnealuse majanduse konkurentsivõimet;

| 1.4 | märgib, et teatises käsitletakse ainult ELi tasandit. Arvestades kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli, on regioonide komitee pettunud, et teatises ei käsitleta laiemat valdkonda ja ei vaadelda eri valitsustasandite vastastikust mõju ning rolli. Siiski kuuluvad ELi pädevusse sellised valdkonnad nagu ühisturu arendamine, kaubandus- ja arengupoliitika ja Lissaboni agenda. On oluline, et Euroopa Komisjon võtaks arvesse kõnealuste poliitikavaldkondade mõju majanduse ümberkorraldamisele ja vastupidi; |
| --- | --- |

1.4

märgib, et teatises käsitletakse ainult ELi tasandit. Arvestades kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli, on regioonide komitee pettunud, et teatises ei käsitleta laiemat valdkonda ja ei vaadelda eri valitsustasandite vastastikust mõju ning rolli. Siiski kuuluvad ELi pädevusse sellised valdkonnad nagu ühisturu arendamine, kaubandus- ja arengupoliitika ja Lissaboni agenda. On oluline, et Euroopa Komisjon võtaks arvesse kõnealuste poliitikavaldkondade mõju majanduse ümberkorraldamisele ja vastupidi;

| 1.5 | nõustub, et ümberkorralduse hind võib olla kõrge mitte ainult asjast huvitatud töötajatele, vaid samuti avaldada kahjulikku mõju kohalikule ja piirkondlikule majandusele; |
| --- | --- |

1.5

nõustub, et ümberkorralduse hind võib olla kõrge mitte ainult asjast huvitatud töötajatele, vaid samuti avaldada kahjulikku mõju kohalikule ja piirkondlikule majandusele;

| 1.6 | tõstab esile Euroopa Muutuste Järelvalvekeskuse olulist rolli parimate tavade väljatoomisel eesmärgiga rajada kindlam alus ümberkorraldust ja ümberpaigutamist puudutavale avalikule arutelule. |
| --- | --- |

1.6

tõstab esile Euroopa Muutuste Järelvalvekeskuse olulist rolli parimate tavade väljatoomisel eesmärgiga rajada kindlam alus ümberkorraldust ja ümberpaigutamist puudutavale avalikule arutelule.

PRAEGUSED VÄLJAKUTSED

Regioonide Komitee

| 1.7 | nõustub, et ettevõtete tasandil tehtavad ümberkorraldused võivad tuleneda järgmistest teguritest:






  — | Euroopa ühisturg ja riikide majanduste avamine rahvusvaheliseks konkurentsiks; |
| --- | --- | --- |

1.7

nõustub, et ettevõtete tasandil tehtavad ümberkorraldused võivad tuleneda järgmistest teguritest:

—

Euroopa ühisturg ja riikide majanduste avamine rahvusvaheliseks konkurentsiks;

| — | tehnoloogiauuendused; |
| --- | --- |

—

tehnoloogiauuendused;

| — | õigusliku raamistiku areng; |
| --- | --- |

—

õigusliku raamistiku areng;

| — | märkimisväärsed muutused tarbijate nõudmistes. |
| --- | --- |

—

märkimisväärsed muutused tarbijate nõudmistes.

| 1.8 | väidab, et teatises peab üksikasjalikumalt vaatlema globaliseerumist ja suure hulga töökohtade ümberpaiknemist Euroopa Liidust väljapoole; |
| --- | --- |

1.8

väidab, et teatises peab üksikasjalikumalt vaatlema globaliseerumist ja suure hulga töökohtade ümberpaiknemist Euroopa Liidust väljapoole;

| 1.9 | arvab, et muutused tööhõive sektorite struktuuris ja töökohtade kvaliteet on olulised kaalutlused tööhõive, väljaõppe, tööstus- ja põllumajanduspoliitika kujundamisse ELi tasandil. Teatises märgitakse, et ajavahemikul 1977–2002 loodi Euroopas Liidus umbes 30 miljonit töökohta. Teenustesektorisse loodi juurde 44 miljonit töökohta, sellal kui tööstuses kaotati 7 miljonit töökohta ja põllumajanduses 7,5 miljonit töökohta. 25,1 % kõrge kvalifikatsiooniga töötajate, 14,2 % keskmise kvalifikatsiooniga töötajate ja vaid 2,2 % madala kvalifikatsiooniga töötajate puhul; |
| --- | --- |

1.9

arvab, et muutused tööhõive sektorite struktuuris ja töökohtade kvaliteet on olulised kaalutlused tööhõive, väljaõppe, tööstus- ja põllumajanduspoliitika kujundamisse ELi tasandil. Teatises märgitakse, et ajavahemikul 1977–2002 loodi Euroopas Liidus umbes 30 miljonit töökohta. Teenustesektorisse loodi juurde 44 miljonit töökohta, sellal kui tööstuses kaotati 7 miljonit töökohta ja põllumajanduses 7,5 miljonit töökohta. 25,1 % kõrge kvalifikatsiooniga töötajate, 14,2 % keskmise kvalifikatsiooniga töötajate ja vaid 2,2 % madala kvalifikatsiooniga töötajate puhul;

| 1.10 | toetab teatist selles osas, mis puudutab positiivset mõju majanduskasvule ja tööhõivele seoses siseturu laienemise ja kaubanduse avanemisega. Regioonide Komitee kiidab samuti heaks teatises oleva seisukoha kõnealuste poliitikavaldkondade piirkondlike mõjude kohta ja sotsiaalse õigluse vajaduse kõnealustes valdkondades; |
| --- | --- |

1.10

toetab teatist selles osas, mis puudutab positiivset mõju majanduskasvule ja tööhõivele seoses siseturu laienemise ja kaubanduse avanemisega. Regioonide Komitee kiidab samuti heaks teatises oleva seisukoha kõnealuste poliitikavaldkondade piirkondlike mõjude kohta ja sotsiaalse õigluse vajaduse kõnealustes valdkondades;

| 1.11 | nõustub teatise esitatud seisukohaga, et ümberkorralduste tagajärgi võivad mõjutada tööjõuturu toimimise parandamisele suunatud poliitika, aktiivse tööhõivepoliitika tugevdamine, muutuste ennetamine ja teisele tööle siirdumist lihtsustavate mehhanismide pakkumine. Regioonide Komitee soovib samuti rõhutada tõhusate kohalike ja piirkondlike majandusarengu strateegiate tähtsust, mille abil toetatakse majanduskasvu ja majandusliku baasi mitmekesistamist. Ettevõtete ümberkorraldust sellist tüüpi majandustes on tunduvalt lihtsam juhtida; |
| --- | --- |

1.11

nõustub teatise esitatud seisukohaga, et ümberkorralduste tagajärgi võivad mõjutada tööjõuturu toimimise parandamisele suunatud poliitika, aktiivse tööhõivepoliitika tugevdamine, muutuste ennetamine ja teisele tööle siirdumist lihtsustavate mehhanismide pakkumine. Regioonide Komitee soovib samuti rõhutada tõhusate kohalike ja piirkondlike majandusarengu strateegiate tähtsust, mille abil toetatakse majanduskasvu ja majandusliku baasi mitmekesistamist. Ettevõtete ümberkorraldust sellist tüüpi majandustes on tunduvalt lihtsam juhtida;

| 1.12 | märgib, et viidatud Ameerika Ühendriikide 2002. aasta kaubanduse kohandamise toetuse reformi seadusele (Trade Adjustment Assistance Reform Act) viidatakse kui positiivsele näitele kaubanduse avanemise ja ettevõtetele ja töötajatele toetuse andmise osas. Siiski usub Regioonide Komitee, et ELi avalik-õiguslike asutuste hulgas leidub palju kõnealusele ümberkorraldusele hästi vastavaid, eeskujuks sobivaid näiteid. |
| --- | --- |

1.12

märgib, et viidatud Ameerika Ühendriikide 2002. aasta kaubanduse kohandamise toetuse reformi seadusele (Trade Adjustment Assistance Reform Act) viidatakse kui positiivsele näitele kaubanduse avanemise ja ettevõtetele ja töötajatele toetuse andmise osas. Siiski usub Regioonide Komitee, et ELi avalik-õiguslike asutuste hulgas leidub palju kõnealusele ümberkorraldusele hästi vastavaid, eeskujuks sobivaid näiteid.

VASTUSED EUROOPA ÜHENDUSE TASANDIL

i.   Üldine lähenemisviis

Regioonide Komitee

| 1.13 | toetab ühenduse ümberkorraldust mõjutava poliitikavaldkondade suuremat kooskõlastamist ja tervitab iseäranis komisjoni talitusi kaasava, ümberkorraldust mõjutava rakkerühma loomist; |
| --- | --- |

1.13

toetab ühenduse ümberkorraldust mõjutava poliitikavaldkondade suuremat kooskõlastamist ja tervitab iseäranis komisjoni talitusi kaasava, ümberkorraldust mõjutava rakkerühma loomist;

| 1.14 | nõustub, et vaja on analüüsida ümberkorraldust mõjutavaid ühenduse poliitikavaldkondi, selleks et läbi viia vajalikud poliitilised muudatused. |
| --- | --- |

1.14

nõustub, et vaja on analüüsida ümberkorraldust mõjutavaid ühenduse poliitikavaldkondi, selleks et läbi viia vajalikud poliitilised muudatused.

ii.   Euroopa tööhõivestrateegia reform

Regioonide Komitee

| 1.15 | kutsub liikmesriike üles tagama, et Euroopa tööhõivestrateegias kokku lepitud vahendeid rakendataks tõhusalt ja koheselt; |
| --- | --- |

1.15

kutsub liikmesriike üles tagama, et Euroopa tööhõivestrateegias kokku lepitud vahendeid rakendataks tõhusalt ja koheselt;

| 1.16 | kiidab heaks teatises välja toodud olulised seosed Lissaboni strateegia, Euroopa tööhõivestrateegia ja ELi struktuurifondide vahel. Regioonide Komitee tõstab esile nende vahendite tähtsust, mida Euroopa Komisjoni on välja pakkunud Euroopa Sotsiaalfondi kohandamise ja ümberkorraldamise toetamiseks. Regioonide Komitee rõhutab samuti kõrgetasemelise juhtimiskoolituse vajadust, mis oleks suunatud kohalikele vajadustele ning põhineks laialdasel partnerlusel, et tööandjatel ja töötajatel oleksid muutuste tõhusaks suunamiseks vajalikud oskused, ja kiidab seega heaks ettepanekud nn muutuste juhtijate väljaõppeks; |
| --- | --- |

1.16

kiidab heaks teatises välja toodud olulised seosed Lissaboni strateegia, Euroopa tööhõivestrateegia ja ELi struktuurifondide vahel. Regioonide Komitee tõstab esile nende vahendite tähtsust, mida Euroopa Komisjoni on välja pakkunud Euroopa Sotsiaalfondi kohandamise ja ümberkorraldamise toetamiseks. Regioonide Komitee rõhutab samuti kõrgetasemelise juhtimiskoolituse vajadust, mis oleks suunatud kohalikele vajadustele ning põhineks laialdasel partnerlusel, et tööandjatel ja töötajatel oleksid muutuste tõhusaks suunamiseks vajalikud oskused, ja kiidab seega heaks ettepanekud nn muutuste juhtijate väljaõppeks;

| 1.17 | nõustub täielikult teatises tehtud järeldusega, mis väidab, et “just kohalikul tasandil on muutuste ennetamine tõhusaim” ja “seetõttu peab Euroopa Liidu regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika toimima katalüsaatorina” (1); |
| --- | --- |

1.17

nõustub täielikult teatises tehtud järeldusega, mis väidab, et “just kohalikul tasandil on muutuste ennetamine tõhusaim” ja “seetõttu peab Euroopa Liidu regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika toimima katalüsaatorina” (1);

| 1.18 | kutsub liikmesriike üles küllaldaselt rahastama piirkondlikku ja ühtekuuluvuspoliitikat, nii et see saaks toimida muutuste katalüsaatorina; |
| --- | --- |

1.18

kutsub liikmesriike üles küllaldaselt rahastama piirkondlikku ja ühtekuuluvuspoliitikat, nii et see saaks toimida muutuste katalüsaatorina;

| 1.19 | tuletab meelde, et riikides, mis olid juba enne viimast laienemist Euroopa Liidu liikmesriigid, on ikka veel piirkondi, mis sõltuvad ühenduse teistele piirkondadele lähenemiseks struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi piirkondliku arengu poliitika jätkamisest vähemalt üleminekuperioodi jooksul; |
| --- | --- |

1.19

tuletab meelde, et riikides, mis olid juba enne viimast laienemist Euroopa Liidu liikmesriigid, on ikka veel piirkondi, mis sõltuvad ühenduse teistele piirkondadele lähenemiseks struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi piirkondliku arengu poliitika jätkamisest vähemalt üleminekuperioodi jooksul;

iii.   Ühenduse rahastamisvahendite reform muutuste paremaks ennetamiseks ja juhtimiseks

Regioonide Komitee

| 1.20 | nõustub teatisega selles osas, et nii Euroopa tööhõivestrateegia ja ELi struktuurifondide kui ka seitsmenda raamprogrammi ja ELi haridus- ja väljaõppeprogrammide abil on võimalik toetada konkurentsivõimelise, teadmistepõhise ja liikuvust soodustava majanduse arengut; |
| --- | --- |

1.20

nõustub teatisega selles osas, et nii Euroopa tööhõivestrateegia ja ELi struktuurifondide kui ka seitsmenda raamprogrammi ja ELi haridus- ja väljaõppeprogrammide abil on võimalik toetada konkurentsivõimelise, teadmistepõhise ja liikuvust soodustava majanduse arengut;

| 1.21 | teeb ettepaneku suurendada teadusuuringuteks ning arendus- ja uuendustegevuseks antavat abi, arvestades märkimisväärset kasu, mida kõnealused tegevused toovad ettevõtete ümberkorraldusele ning mõningatele kohalikele ja piirkondlikele majandustele avalduva võimaliku negatiivse mõju leevendamisele; |
| --- | --- |

1.21

teeb ettepaneku suurendada teadusuuringuteks ning arendus- ja uuendustegevuseks antavat abi, arvestades märkimisväärset kasu, mida kõnealused tegevused toovad ettevõtete ümberkorraldusele ning mõningatele kohalikele ja piirkondlikele majandustele avalduva võimaliku negatiivse mõju leevendamisele;

| 1.22 | märgib, et tähelepanu pole pööratud ümberkorralduste erinevale mõjule naistele ja meestele ning see takistab vastavalt igale teemale kohandatud meetmete rakendamist; |
| --- | --- |

1.22

märgib, et tähelepanu pole pööratud ümberkorralduste erinevale mõjule naistele ja meestele ning see takistab vastavalt igale teemale kohandatud meetmete rakendamist;

| 1.23 | on mures ELi liikmesriikide vahelistel läbirääkimistel konkurentsivõime sihtalale eraldatud madala rahastamise tasemega. Ümberkorraldused jätkuvad siiski kõnealustes valdkondades ja paljud valdkonnad vajavad toetust piirkondliku majanduse täielikuks ajakohastamiseks ja teadmistepõhise majanduse loomiseks; |
| --- | --- |

1.23

on mures ELi liikmesriikide vahelistel läbirääkimistel konkurentsivõime sihtalale eraldatud madala rahastamise tasemega. Ümberkorraldused jätkuvad siiski kõnealustes valdkondades ja paljud valdkonnad vajavad toetust piirkondliku majanduse täielikuks ajakohastamiseks ja teadmistepõhise majanduse loomiseks;

| 1.24 | kinnitab oma toetust ELi struktuurifondide läbirääkimistel ajavahemikuks 2007–2013 esitatud komisjoni ettepanekule majanduskasvu kohandamise fondi loomise kohta; |
| --- | --- |

1.24

kinnitab oma toetust ELi struktuurifondide läbirääkimistel ajavahemikuks 2007–2013 esitatud komisjoni ettepanekule majanduskasvu kohandamise fondi loomise kohta;

| 1.25 | tervitab uut impulssi, mis lähtub ettepanekust globaliseerumisega kohanemise fondi loomise kohta. Fondi eesmärk on leevendada kohalikul ja piirkondlikul tasandil olulisi majanduslikke ja sotsiaalseid šokke, mis tulenevad globaliseerumisest põhjustatud ümberkorraldustest, mida kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ei suuda ennetada; |
| --- | --- |

1.25

tervitab uut impulssi, mis lähtub ettepanekust globaliseerumisega kohanemise fondi loomise kohta. Fondi eesmärk on leevendada kohalikul ja piirkondlikul tasandil olulisi majanduslikke ja sotsiaalseid šokke, mis tulenevad globaliseerumisest põhjustatud ümberkorraldustest, mida kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ei suuda ennetada;

| 1.26 | rõhutab ühise põllumajanduspoliitika reformi ja maaelu arendamise poliitika tähtsust ümberkorralduse kahjulike mõjude vähendamisel põllumajandussektori töötajatele ja maakogukondadele ning toonitab eriti kohalike arengupoliitikate kasulikkust. |
| --- | --- |

1.26

rõhutab ühise põllumajanduspoliitika reformi ja maaelu arendamise poliitika tähtsust ümberkorralduse kahjulike mõjude vähendamisel põllumajandussektori töötajatele ja maakogukondadele ning toonitab eriti kohalike arengupoliitikate kasulikkust.

iv.   Tööstus- ja ettevõtluspoliitika

Regioonide Komitee

| 1.27 | toetab ELi lähenemisviisi tööstus- ja ettevõtluspoliitika läbivaatamisel aprillis 2004. Kõnealusel läbivaatamisel parendati ettevõtete reguleerivat raamistikku, toetati suuremat konkurentsivõimet ja uuendustegevust ning kehtestati valdkondlikul tasandil kooskõlastatud tegevus; |
| --- | --- |

1.27

toetab ELi lähenemisviisi tööstus- ja ettevõtluspoliitika läbivaatamisel aprillis 2004. Kõnealusel läbivaatamisel parendati ettevõtete reguleerivat raamistikku, toetati suuremat konkurentsivõimet ja uuendustegevust ning kehtestati valdkondlikul tasandil kooskõlastatud tegevus;

| 1.28 | toetab teatises tehtud ettepanekut, et komisjon tuvastaks kiirete ja kaugeleulatuvate muudatuste valdkonnad ning keskenduks kõiki tööturu osapooli hõlmavate kõrgetasemeliste töörühmade abil konkurentsivõime arengusuundade analüüsile, keskkonnaga seotud võimalustele ja ohtudele, tagajärgedele piirkondlikul tasandil ja meetmetele, mida võidakse võtta ühenduse tasandil muutuste ennetamiseks ja juhtimiseks. |
| --- | --- |

1.28

toetab teatises tehtud ettepanekut, et komisjon tuvastaks kiirete ja kaugeleulatuvate muudatuste valdkonnad ning keskenduks kõiki tööturu osapooli hõlmavate kõrgetasemeliste töörühmade abil konkurentsivõime arengusuundade analüüsile, keskkonnaga seotud võimalustele ja ohtudele, tagajärgedele piirkondlikul tasandil ja meetmetele, mida võidakse võtta ühenduse tasandil muutuste ennetamiseks ja juhtimiseks.

v.   Konkurentsipoliitika

Regioonide Komitee

| 1.29 | märgib, et olemasolevaid suuniseid, mis on mõeldud raskustes olevate ettevõtete päästmiseks ja ümberkorraldamiseks, tutvustati oktoobris 2004 ilma regioonide komitee või Euroopa Parlamendiga konsulteerimata; |
| --- | --- |

1.29

märgib, et olemasolevaid suuniseid, mis on mõeldud raskustes olevate ettevõtete päästmiseks ja ümberkorraldamiseks, tutvustati oktoobris 2004 ilma regioonide komitee või Euroopa Parlamendiga konsulteerimata;

| 1.30 | märgib, et komisjon avaldas juunis 2005 riigiabi (2) tegevuskava, millest saab regioonide komitee eraldiseisva arvamuse teema. Regioonide Komitee märgib veel, et riigiabi tegevuskava järgi toimub ettevõtete päästmise ja ümberkorraldamise suuniste hindamine ja muutmine ajavahemikul 2007–2008 ja rõhutab vajadust konsulteerida komiteega enne uute suuniste sisseviimist 2009. aastal; |
| --- | --- |

1.30

märgib, et komisjon avaldas juunis 2005 riigiabi (2) tegevuskava, millest saab regioonide komitee eraldiseisva arvamuse teema. Regioonide Komitee märgib veel, et riigiabi tegevuskava järgi toimub ettevõtete päästmise ja ümberkorraldamise suuniste hindamine ja muutmine ajavahemikul 2007–2008 ja rõhutab vajadust konsulteerida komiteega enne uute suuniste sisseviimist 2009. aastal;

| 1.31 | tõstab esile määruse eelnõu tähtsust, millega kehtestatakse Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi üldsätted (KOM(2004)492). Kui rahalist toetust saavad ettevõtted lõpetavad tootmise ja kaotavad töökohad seitsme aasta jooksul alates rahastamisotsuse langetamisest, peavad nad saadud rahalise toetuse tagasi maksma (artikkel 56). |
| --- | --- |

1.31

tõstab esile määruse eelnõu tähtsust, millega kehtestatakse Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi üldsätted (KOM(2004)492). Kui rahalist toetust saavad ettevõtted lõpetavad tootmise ja kaotavad töökohad seitsme aasta jooksul alates rahastamisotsuse langetamisest, peavad nad saadud rahalise toetuse tagasi maksma (artikkel 56).

vi.   Välispoliitika

Regioonide Komitee

| 1.32 | tervitab seda, et teatise kohaselt laieneb sotsiaalmeetmete kava välistegevusele ja tähelepanu pööratakse tööhõive ja sotsiaalpoliitika edendamisele ning inimväärsete/vastuvõetavate töötingimuste loomisele kõikidele töötajatele. Teatises tuuakse ka välja, et sotsiaalmeetmete kava alla kuuluvad sotsiaalsete põhiõiguste edendamine, sotsiaalse dialoogi areng, ettevõtete sotsiaalne vastutus ja muutuste ennetav juhtimine globaalsel tasandil. EL juhindub nimetatud eesmärkidest suhetes selliste rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu ILO, OECD, ÜRO, IMF, Maailmapank ja WTO. |
| --- | --- |

1.32

tervitab seda, et teatise kohaselt laieneb sotsiaalmeetmete kava välistegevusele ja tähelepanu pööratakse tööhõive ja sotsiaalpoliitika edendamisele ning inimväärsete/vastuvõetavate töötingimuste loomisele kõikidele töötajatele. Teatises tuuakse ka välja, et sotsiaalmeetmete kava alla kuuluvad sotsiaalsete põhiõiguste edendamine, sotsiaalse dialoogi areng, ettevõtete sotsiaalne vastutus ja muutuste ennetav juhtimine globaalsel tasandil. EL juhindub nimetatud eesmärkidest suhetes selliste rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu ILO, OECD, ÜRO, IMF, Maailmapank ja WTO.

vii.   Koostöö tugevdamine muutuste nimel

Regioonide Komitee

| 1.33 | toetab teatises olevat tõdemust selle kohta, et komisjon jätkab koostööd muutuste nimel, sotsiaalse dialoogi tugevdamise, ettevõtete sotsiaalse vastutuse teatise ja ümberkorraldusi käsitleva foorumi loomise abil; |
| --- | --- |

1.33

toetab teatises olevat tõdemust selle kohta, et komisjon jätkab koostööd muutuste nimel, sotsiaalse dialoogi tugevdamise, ettevõtete sotsiaalse vastutuse teatise ja ümberkorraldusi käsitleva foorumi loomise abil;

| 1.34 | arvab, et esimest, juunis 2005 korraldatud ümberkorraldusi käsitlevat foorumit saatis suur edu ja ootab rahuloluga foorumi muutumist regulaarseks ürituseks. Regioonide Komitee tervitab iseäranis kavatsust keskenduda tulevasel foorumil kohalikule ja piirkondlikule tasandile; |
| --- | --- |

1.34

arvab, et esimest, juunis 2005 korraldatud ümberkorraldusi käsitlevat foorumit saatis suur edu ja ootab rahuloluga foorumi muutumist regulaarseks ürituseks. Regioonide Komitee tervitab iseäranis kavatsust keskenduda tulevasel foorumil kohalikule ja piirkondlikule tasandile;

| 1.35 | nõustub, et välja pakutud ettevõtete sotsiaalse vastutuse teatises tuleb ümberkorralduste läbiviimiseks keskenduda ettevõtete ja sidusrühmade kasutatavatele parimatele tavadele. Teatise kohaselt saavutavad tõendite põhjal ettevõtted, mis suudavad ümberkorraldusi juhtida sotsiaalses mõttes vastutustundlikult, paremaid tulemusi sageli ka konkurentsivõime ja turumuutustega kohanemise seisukohalt. Regioonide Komitee tervitab kõnealuseid järeldusi; |
| --- | --- |

1.35

nõustub, et välja pakutud ettevõtete sotsiaalse vastutuse teatises tuleb ümberkorralduste läbiviimiseks keskenduda ettevõtete ja sidusrühmade kasutatavatele parimatele tavadele. Teatise kohaselt saavutavad tõendite põhjal ettevõtted, mis suudavad ümberkorraldusi juhtida sotsiaalses mõttes vastutustundlikult, paremaid tulemusi sageli ka konkurentsivõime ja turumuutustega kohanemise seisukohalt. Regioonide Komitee tervitab kõnealuseid järeldusi;

| 1.36 | kiidab heaks teatises esitatud ettepaneku selle kohta, et Euroopa Muutuste Järelvalvekeskusele tehakse ülesandeks ümberkorralduste jälgimine ning avaliku arutelu aluseks oleva kvantitatiivse ja kvalitatiivse analüüsi läbiviimine. |
| --- | --- |

1.36

kiidab heaks teatises esitatud ettepaneku selle kohta, et Euroopa Muutuste Järelvalvekeskusele tehakse ülesandeks ümberkorralduste jälgimine ning avaliku arutelu aluseks oleva kvantitatiivse ja kvalitatiivse analüüsi läbiviimine.

viii.   Õigusliku ja lepingulise raamistiku kohandamine

| 1.37 | kiidab heaks antud punktis esitatud ettepanekud Lissaboni tegevuskavas välja pakutud eeskirjade ajakohastamise ja lihtsustamise meetmeteks ja ettepaneku rohelise raamatu koostamiseks tööõiguse osas, kus käsitletakse uusi töökorraldusmudeleid ja tööõiguse rolli toimetulekul ümberkorraldustega. See annab võimaluse “paindliku ümberkorralduse” toetamise käsitlemiseks. Kõnealuste meetmete alla kuuluvad koolitusperioodid, vabad perioodid, tööjagamine, kaugtöö ja osalise tööajaga töö ning need häirivad vähem kui agressiivsemate ümberkorraldustega seonduvad kohustuslikud koondamised. |
| --- | --- |

1.37

kiidab heaks antud punktis esitatud ettepanekud Lissaboni tegevuskavas välja pakutud eeskirjade ajakohastamise ja lihtsustamise meetmeteks ja ettepaneku rohelise raamatu koostamiseks tööõiguse osas, kus käsitletakse uusi töökorraldusmudeleid ja tööõiguse rolli toimetulekul ümberkorraldustega. See annab võimaluse “paindliku ümberkorralduse” toetamise käsitlemiseks. Kõnealuste meetmete alla kuuluvad koolitusperioodid, vabad perioodid, tööjagamine, kaugtöö ja osalise tööajaga töö ning need häirivad vähem kui agressiivsemate ümberkorraldustega seonduvad kohustuslikud koondamised.

ix.   Ettevõtete ümberkorralduste ja Euroopa töönõukogude üle tööturu osapooltega peetavate läbirääkimiste teine etapp

| 1.38 | nõustub teatisega selles, et tööturu osapooli tuleb rohkem kaasata muutuste ja ümberkorralduste ennetamisse ja juhtimisse; |
| --- | --- |

1.38

nõustub teatisega selles, et tööturu osapooli tuleb rohkem kaasata muutuste ja ümberkorralduste ennetamisse ja juhtimisse;

| 1.39 | kiidab heaks komisjoni lähenemisviisi Euroopa töönõukogude direktiivi läbivaatamise osas, mida alustati aprillis 2004. Komisjon tõi välja neli valdkonda kokkuleppeks töönõukogude rolli üle muutuse ja ümberkorralduse ennetamisel ja juhtimisel. Kõnealuste valdkondade alla kuuluvad parimate tavade ja ühiste lähenemisviiside rakendamiseks ümberkorralduse osas. |
| --- | --- |

1.39

kiidab heaks komisjoni lähenemisviisi Euroopa töönõukogude direktiivi läbivaatamise osas, mida alustati aprillis 2004. Komisjon tõi välja neli valdkonda kokkuleppeks töönõukogude rolli üle muutuse ja ümberkorralduse ennetamisel ja juhtimisel. Kõnealuste valdkondade alla kuuluvad parimate tavade ja ühiste lähenemisviiside rakendamiseks ümberkorralduse osas.

2.   Regioonide Komitee soovitused

Regioonide Komitee

| 2.1 | arvab, et majanduse ümberkorraldamine ettevõtete tasandil on vältimatu osa ajakohastamise protsessist tulevikku suunatud teadmistepõhiste majanduse loomisel, ent rõhutab samas Euroopa sotsiaalse mudeli kindlustamise vajadust, leevendamaks võimalikke ümberkorraldusest tingitud probleeme üksikisikutele ja kohalikele kogukondadele; |
| --- | --- |

2.1

arvab, et majanduse ümberkorraldamine ettevõtete tasandil on vältimatu osa ajakohastamise protsessist tulevikku suunatud teadmistepõhiste majanduse loomisel, ent rõhutab samas Euroopa sotsiaalse mudeli kindlustamise vajadust, leevendamaks võimalikke ümberkorraldusest tingitud probleeme üksikisikutele ja kohalikele kogukondadele;

| 2.2 | nõustub Euroopa Komisjoniga, et ümberkorraldust käsitleval foorumil on oluline roll ja et tulevasel foorumil peab uurima ümberkorralduse rolli kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

2.2

nõustub Euroopa Komisjoniga, et ümberkorraldust käsitleval foorumil on oluline roll ja et tulevasel foorumil peab uurima ümberkorralduse rolli kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

| 2.3 | kutsub üles rohkem uurima valitsuse reaktsiooni ettevõtete ümberkorraldusele, seda iseäranis ELi ning riiklike, piirkondlike ja kohalike valitsemistasandite rollile ja omavahelistele seostele. Samuti tuleks põhjalikumalt uurida ümberkorralduse põhjuseid, iseäranis üleilmastumist; |
| --- | --- |

2.3

kutsub üles rohkem uurima valitsuse reaktsiooni ettevõtete ümberkorraldusele, seda iseäranis ELi ning riiklike, piirkondlike ja kohalike valitsemistasandite rollile ja omavahelistele seostele. Samuti tuleks põhjalikumalt uurida ümberkorralduse põhjuseid, iseäranis üleilmastumist;

| 2.4 | kutsub üles ELi, riiklikku ja kohalikku poliitikat keskenduma pigem töösuhete püsivusele kui tööga kindlustamisele. See tähendaks liikumist eluaegse töökoha kontseptsioonilt (töösuhete püsivuselt) sellise olukorra suunas, kus töötajad omandaksid oskused kergemaks liikumiseks ühelt töökohalt teisele (tööga kindlustamisele); |
| --- | --- |

2.4

kutsub üles ELi, riiklikku ja kohalikku poliitikat keskenduma pigem töösuhete püsivusele kui tööga kindlustamisele. See tähendaks liikumist eluaegse töökoha kontseptsioonilt (töösuhete püsivuselt) sellise olukorra suunas, kus töötajad omandaksid oskused kergemaks liikumiseks ühelt töökohalt teisele (tööga kindlustamisele);

| 2.5 | rõhutab Euroopa Muutuste Järelvalvekeskuse rolli majanduse ümberkorraldust käsitleva ajakohase informatsiooni pakkumises muutuste ennetamist ja juhtimist käsitleva arutelu teavitamiseks; |
| --- | --- |

2.5

rõhutab Euroopa Muutuste Järelvalvekeskuse rolli majanduse ümberkorraldust käsitleva ajakohase informatsiooni pakkumises muutuste ennetamist ja juhtimist käsitleva arutelu teavitamiseks;

| 2.6 | rõhutab ELi poliitika suurema kooskõlastamise vajadust muutuste ennetamiseks ja juhtimiseks ning juhib kooskõlas komisjoni soovitustega tähelepanu vajadusele lülitada haridus- ja koolituspoliitika nende poliitikavaldkondade nimekirja, mis vajavad koordineerimist; |
| --- | --- |

2.6

rõhutab ELi poliitika suurema kooskõlastamise vajadust muutuste ennetamiseks ja juhtimiseks ning juhib kooskõlas komisjoni soovitustega tähelepanu vajadusele lülitada haridus- ja koolituspoliitika nende poliitikavaldkondade nimekirja, mis vajavad koordineerimist;

| 2.7 | soovib näha hästitoimivat Euroopa tööhõivestrateegiat, millel on olulise tähtsusega roll muutustega kohanemisel ja nende juhtimisel ning tööhõive loomisel majanduskasvu sektorites; |
| --- | --- |

2.7

soovib näha hästitoimivat Euroopa tööhõivestrateegiat, millel on olulise tähtsusega roll muutustega kohanemisel ja nende juhtimisel ning tööhõive loomisel majanduskasvu sektorites;

| 2.8 | tõstab esile fakti, et ettevõtte tasandil ümberkorraldust on kergem juhtida siis, kui kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused on välja töötanud kasvu ja majanduse mitmekesistamist edendavad majandusarengu strateegiad. See muudab endiste töötajate jaoks uute töökohtade leidmise lihtsamaks; |
| --- | --- |

2.8

tõstab esile fakti, et ettevõtte tasandil ümberkorraldust on kergem juhtida siis, kui kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused on välja töötanud kasvu ja majanduse mitmekesistamist edendavad majandusarengu strateegiad. See muudab endiste töötajate jaoks uute töökohtade leidmise lihtsamaks;

| 2.9 | tunnustab ELi struktuurifondide ja Euroopa Sotsiaalfondi olulise tähtsusega rolli ümberkorralduses ja muutuste juhtimises. Regioonide Komitee kutsub liikmesriike üles jõudma kokkuleppele ELi eelarve osas, mis võimaldab kohalikel ja piirkondlikel ametivõimudel oma majandust ajakohastada ja seega vähendada ümberkorralduse kahjulikke mõjusid eraettevõtete tasandil, arvestades, et tegemist on horisontaalse probleemiga, mis puudutab igat liiki piirkondi; |
| --- | --- |

2.9

tunnustab ELi struktuurifondide ja Euroopa Sotsiaalfondi olulise tähtsusega rolli ümberkorralduses ja muutuste juhtimises. Regioonide Komitee kutsub liikmesriike üles jõudma kokkuleppele ELi eelarve osas, mis võimaldab kohalikel ja piirkondlikel ametivõimudel oma majandust ajakohastada ja seega vähendada ümberkorralduse kahjulikke mõjusid eraettevõtete tasandil, arvestades, et tegemist on horisontaalse probleemiga, mis puudutab igat liiki piirkondi;

| 2.10 | soovitab ELi liikmesriikidel uuesti kaaluda majanduskasvu kohandamise või globaliseerumisega kohanemise fondi loomist ELi struktuurifondide abil, mis võimaldaks ELi sekkumist ümberkorraldusest põhjustatud kohalikku või piirkondlikku majanduskriisi. Regioonide Komitee leiab, et kõnealune fond sekkuks vaid juhul, kui ületatakse piirkondlik künnis, mis on määratletud töötajate osakaaluga, keda tabab ümberkorraldustest tulenev ootamatu šokk, piirkondliku töötuse määra ning mõjuga piirkondlikule RKT-le. Komitee nõustub, et fond peaks sisaldama meetmeid töötajaid tabava šoki leevendamiseks koolituste ja ümberpaigutuste näol, ning teeb ettepaneku, et kõnealune fond lisataks Euroopa Liidu eelarvesse kui alaline sõltumatu fond oma kindlaksmääratud aastase eelarvega. Regioonide Komitee toetab kõnealusele fondile 1 miljardi euro eraldamist aastas; |
| --- | --- |

2.10

soovitab ELi liikmesriikidel uuesti kaaluda majanduskasvu kohandamise või globaliseerumisega kohanemise fondi loomist ELi struktuurifondide abil, mis võimaldaks ELi sekkumist ümberkorraldusest põhjustatud kohalikku või piirkondlikku majanduskriisi. Regioonide Komitee leiab, et kõnealune fond sekkuks vaid juhul, kui ületatakse piirkondlik künnis, mis on määratletud töötajate osakaaluga, keda tabab ümberkorraldustest tulenev ootamatu šokk, piirkondliku töötuse määra ning mõjuga piirkondlikule RKT-le. Komitee nõustub, et fond peaks sisaldama meetmeid töötajaid tabava šoki leevendamiseks koolituste ja ümberpaigutuste näol, ning teeb ettepaneku, et kõnealune fond lisataks Euroopa Liidu eelarvesse kui alaline sõltumatu fond oma kindlaksmääratud aastase eelarvega. Regioonide Komitee toetab kõnealusele fondile 1 miljardi euro eraldamist aastas;

| 2.11 | soovitab Euroopa Liidul uurida toiminguid maapiirkondade majanduse mitmekesistamiseks ja nende konkurentsivõime parandamiseks, mis võimaldaks vähendada põllumajanduse ümberkorralduste tõsiseid tagajärgi, ja rõhutab siinjuures eriti kohalike arengupoliitikate võimalikku olulist rolli; |
| --- | --- |

2.11

soovitab Euroopa Liidul uurida toiminguid maapiirkondade majanduse mitmekesistamiseks ja nende konkurentsivõime parandamiseks, mis võimaldaks vähendada põllumajanduse ümberkorralduste tõsiseid tagajärgi, ja rõhutab siinjuures eriti kohalike arengupoliitikate võimalikku olulist rolli;

| 2.12 | kiites heaks tööstus- ja ettevõtluspoliitikat käsitlevad ettepanekud, soovitab Regioonide Komitee Euroopa Komisjonil teha tihedat koostööd kohalike ja piirkondlike ametivõimudega, et tuvastada sektoreid, milles toimuvad kiired muutused; |
| --- | --- |

2.12

kiites heaks tööstus- ja ettevõtluspoliitikat käsitlevad ettepanekud, soovitab Regioonide Komitee Euroopa Komisjonil teha tihedat koostööd kohalike ja piirkondlike ametivõimudega, et tuvastada sektoreid, milles toimuvad kiired muutused;

| 2.13 | soovib, et komiteega konsulteeritaks ettevõtete päästmise ja ümberkorraldamise suuniste läbivaatamisel ajavahemikul 2007–2008; |
| --- | --- |

2.13

soovib, et komiteega konsulteeritaks ettevõtete päästmise ja ümberkorraldamise suuniste läbivaatamisel ajavahemikul 2007–2008;

| 2.14 | soovitab, et sotsiaalmeetmete kavas olevatel kaalutlustel oleks keskne roll läbirääkimistel rahvusvaheliste organisatsioonidega ja Doha läbirääkimiste voorul; |
| --- | --- |

2.14

soovitab, et sotsiaalmeetmete kavas olevatel kaalutlustel oleks keskne roll läbirääkimistel rahvusvaheliste organisatsioonidega ja Doha läbirääkimiste voorul;

| 2.15 | rõhutab vajadust muutuste ja ümberkorralduse vastutustundlikuks juhtimiseks ettevõtete tasandil ja seda, et erinevatel valitsemistasanditel tuleb tagada vastutavate tööandjate teadlikkus oma kohustustest. Regioonide Komitee soovituste kohaselt on selleks ELi tasandil mitmeid viise: sotsiaalse dialoogi tugevdamine, ettevõtete sotsiaalse vastutuse teatis ja Euroopa töönõukogude direktiivi puudutavad läbirääkimised; |
| --- | --- |

2.15

rõhutab vajadust muutuste ja ümberkorralduse vastutustundlikuks juhtimiseks ettevõtete tasandil ja seda, et erinevatel valitsemistasanditel tuleb tagada vastutavate tööandjate teadlikkus oma kohustustest. Regioonide Komitee soovituste kohaselt on selleks ELi tasandil mitmeid viise: sotsiaalse dialoogi tugevdamine, ettevõtete sotsiaalse vastutuse teatis ja Euroopa töönõukogude direktiivi puudutavad läbirääkimised;

| 2.16 | soovitab, et ettevõtted käsitleksid esmalt “paindliku ümberkorralduse” toetamist. Kõnealuste meetmete alla kuuluvad koolitusperioodid, vabad perioodid, tööjagamine, kaugtöö ja osalise tööajaga töö ja need häirivad vähem kui agressiivsemate ümberkorraldustega seonduvad kohustuslikud koondamised ettevõtete sulgemisel. |
| --- | --- |

2.16

soovitab, et ettevõtted käsitleksid esmalt “paindliku ümberkorralduse” toetamist. Kõnealuste meetmete alla kuuluvad koolitusperioodid, vabad perioodid, tööjagamine, kaugtöö ja osalise tööajaga töö ja need häirivad vähem kui agressiivsemate ümberkorraldustega seonduvad kohustuslikud koondamised ettevõtete sulgemisel.

Brüssel, 16. november 2005

Regioonide Komitee

president

Peter STRAUB

---

(1)  KOM(2005) 120 (lõplik), lk 12, joonealune märkus

1

(2)  KOM(2005) 107 (lõplik) – CdR 225/2005.

2

---

| 16.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 115/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 115/32

---

Regioonide Komitee arvamus teemal “Seadusandliku võimuga regionaalparlamentide roll Euroopa Liidu demokraatias”

(2006/C 115/07)

REGIOONIDE KOMITEE,

võttes arvesse juhatuse 15. juuni 2004 otsust, mis tegi põhiseaduse ja Euroopa valitsemisasjade komisjonile ülesandeks töötada välja omaalgatuslik arvamus teemal “Seadusandliku võimuga regionaalparlamentide roll EL demokraatias”;

võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingut, eelkõige sätteid subsidiaarsuse põhimõtte kohaldamise kohta;

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust Euroopa põhiseaduse lepingu kohta (CdR 354/2003 fin) (1);

võttes arvesse komitee 13. oktoobri 2005. aasta arvamust teemal “Järelemõtlemisaeg: struktuur, teemad ja raamistik hindamaks väitlust Euroopa Liidu üle” (CdR 250/2005 fin);

võttes arvesse juhatuse 26. oktoobri 2001. aasta deklaratsiooni, mis käsitleb seadusandlike võimuga piirkondade rolli ühenduse otsustamisprotsessis (CdR 191/2001 fin);

võttes arvesse Regioonide Komitee ja Euroopa Piirkondlike Seadusandlike Kogude Konverentsi (CALRE) tegevuskava 2003-2004;

võttes arvesse Euroopa Piirkondlike Seadusandlike Kogude Konverentsi esimehe avaldust 27.-28. oktoobril 2003 Reggio di Calabrias, 26. oktoobril 2004 Milanos ja 24.–25. oktoobril Barcelonas;

võttes arvesse 1997. aastal Oviedos koostatud dokumenti, mille alusel loodi Euroopa Kohalike ja Regionaalsete Omavalitsuste Kongress (CLRAE) ning milles kehtestatakse kõnealuse kongressi eesmärgid ja põhimõtted;

võttes arvesse põhiseaduse ja Euroopa valitsemisasjade komisjoni poolt 22. aprillil 2005. aastal vastu võetud arvamuse eelnõud (CdR 221/2004 rev 3) (raportöör: hr Luc VAN DEN BRANDE, BE/EPP, flaami parlamendi liige ja senaator);

ning arvestades, et:

| 1) | mõningates liikmesriikides on seadusandliku võimuga piirkondi, millel on seega Euroopa Liidu õigussätete kohaldamise pädevus; |
| --- | --- |

1)

mõningates liikmesriikides on seadusandliku võimuga piirkondi, millel on seega Euroopa Liidu õigussätete kohaldamise pädevus;

| 2) | seadusandliku võimuga piirkondade spetsiifilised volitused saavad Euroopa põhiseaduse lepingus ainupädevuse subsidiaarsuse kohaldamise ja kontrolli mehhanismide osas ja et nad omandavad seega erilise koha Euroopa Liidu demokraatlikes otsustusprotsessides; |
| --- | --- |

2)

seadusandliku võimuga piirkondade spetsiifilised volitused saavad Euroopa põhiseaduse lepingus ainupädevuse subsidiaarsuse kohaldamise ja kontrolli mehhanismide osas ja et nad omandavad seega erilise koha Euroopa Liidu demokraatlikes otsustusprotsessides;

| 3) | käesolev arvamus piirdub seadusandliku võimu käsitlemisega, mis on regionaalparlamentidele antud Euroopa põhiseaduse lepinguga, ei tunnustata sugugi vähem teiste poliitiliste otsuste tegemise tasandeid ning seda, et käesoleva arvamuse soovitusi võib mutatis mutandis rakendada ka teistel poliitilistel tasanditel; |
| --- | --- |

3)

käesolev arvamus piirdub seadusandliku võimu käsitlemisega, mis on regionaalparlamentidele antud Euroopa põhiseaduse lepinguga, ei tunnustata sugugi vähem teiste poliitiliste otsuste tegemise tasandeid ning seda, et käesoleva arvamuse soovitusi võib mutatis mutandis rakendada ka teistel poliitilistel tasanditel;

| 4) | seadusandliku võimuga regionaalparlamendid tagavad ise täielikult otsuste ellurakendamise ja et see on selgesõnaliselt sätestatud ka põhiseaduse lepingu “Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamise protokollis”; |
| --- | --- |

4)

seadusandliku võimuga regionaalparlamendid tagavad ise täielikult otsuste ellurakendamise ja et see on selgesõnaliselt sätestatud ka põhiseaduse lepingu “Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamise protokollis”;

| 5) | 3. märtsil 2005 toimus põhiseaduse ja Euroopa valitsemisasjade komisjoni poolt organiseeritud kuulamine teemal “Regionaalparlamentide ja seadusandlike regionaalkogude roll Euroopa Liidu demokraatias”, mille käigus toimunud arutelude raames kinnitati, et Euroopa poliitilise ühendamise protsessi kaasatakse üha enam seadusandlike volitustega regionaalparlamente ja piirkondlikke omavalitsusi — |
| --- | --- |

5)

3. märtsil 2005 toimus põhiseaduse ja Euroopa valitsemisasjade komisjoni poolt organiseeritud kuulamine teemal “Regionaalparlamentide ja seadusandlike regionaalkogude roll Euroopa Liidu demokraatias”, mille käigus toimunud arutelude raames kinnitati, et Euroopa poliitilise ühendamise protsessi kaasatakse üha enam seadusandlike volitustega regionaalparlamente ja piirkondlikke omavalitsusi —

| 6) | paus põhiseaduse ratifitseerimise protsessis ei tohiks kuidagi saada takistuseks käsilolevatele algatustele, mille eesmärk on regionaalparlamentide parem kaasamine Euroopa Liidu demokraatlikku ellu ega ühenduse õigusaktide väljatöötamisele, rakendamisele ja järelevalvele, mis tulenevad poliitilisest üksmeelest põhiseaduse lepingu osas; |
| --- | --- |

6)

paus põhiseaduse ratifitseerimise protsessis ei tohiks kuidagi saada takistuseks käsilolevatele algatustele, mille eesmärk on regionaalparlamentide parem kaasamine Euroopa Liidu demokraatlikku ellu ega ühenduse õigusaktide väljatöötamisele, rakendamisele ja järelevalvele, mis tulenevad poliitilisest üksmeelest põhiseaduse lepingu osas;

võttis vastu oma 62. täiskogu istungil 16.-17. novembril 2005 (16. novembri istungil) järgmise arvamuse.

1.   Regioonide Komitee seisukohad

Regioonide Komitee

| 1.1 | soovitab, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte rakendamise protokoll ning protokoll riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus lisataks praegustesse lepingutesse, kuna kõnealused protokollid võivad oluliselt edendada demokraatiat ja kodanike osalemist Euroopa Liidu otsustusprotsessis; |
| --- | --- |

1.1

soovitab, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte rakendamise protokoll ning protokoll riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus lisataks praegustesse lepingutesse, kuna kõnealused protokollid võivad oluliselt edendada demokraatiat ja kodanike osalemist Euroopa Liidu otsustusprotsessis;

| 1.2 | on seisukohal, et regionaalne demokraatia aitab erilisel viisil kaasa kodanike poliitikasse kaasamisele ja et talle tuleks Euroopa Liidu tasandil seetõttu vajalikku tähelepanu pöörata. Sel põhjusel peab valitavate piirkondlike ja kohalike kogude panus kodanike kaasamisse saama muuhulgas tunnustust ka seeläbi, et neid piirkondlikke omavalitsusi rakendatakse täiel määral otsustamisprotsessis; |
| --- | --- |

1.2

on seisukohal, et regionaalne demokraatia aitab erilisel viisil kaasa kodanike poliitikasse kaasamisele ja et talle tuleks Euroopa Liidu tasandil seetõttu vajalikku tähelepanu pöörata. Sel põhjusel peab valitavate piirkondlike ja kohalike kogude panus kodanike kaasamisse saama muuhulgas tunnustust ka seeläbi, et neid piirkondlikke omavalitsusi rakendatakse täiel määral otsustamisprotsessis;

| 1.3 | arvestades, et piirkondlikud parlamendid annavad oma panuse Euroopa kodakondsuse loomisele, arvestades sealjuures liidu kultuurilise ja keelelise mitmekesisusega; |
| --- | --- |

1.3

arvestades, et piirkondlikud parlamendid annavad oma panuse Euroopa kodakondsuse loomisele, arvestades sealjuures liidu kultuurilise ja keelelise mitmekesisusega;

| 1.4 | on veendunud, et kohaliku ja piirkondliku autonoomia tugevnemine paljudes liikmesriikides annab olulise panuse muuhulgas demokraatia, kodanikuläheduse ja detsentraliseerimise põhimõtetest lähtuva Euroopa ülesehitamisse; |
| --- | --- |

1.4

on veendunud, et kohaliku ja piirkondliku autonoomia tugevnemine paljudes liikmesriikides annab olulise panuse muuhulgas demokraatia, kodanikuläheduse ja detsentraliseerimise põhimõtetest lähtuva Euroopa ülesehitamisse;

| 1.5 | konstateerib, et kõigis Euroopa Liidu liikmesriikides on esinenud olulisi arenguid detsentraliseerimise suunas, mistõttu on piirkonnad saanud Euroopa Liidu tasandil olulisteks poliitilisteks ja majanduslikeks osalejateks; |
| --- | --- |

1.5

konstateerib, et kõigis Euroopa Liidu liikmesriikides on esinenud olulisi arenguid detsentraliseerimise suunas, mistõttu on piirkonnad saanud Euroopa Liidu tasandil olulisteks poliitilisteks ja majanduslikeks osalejateks;

| 1.6 | märgib, et regionaalparlamendid ning linna- ja vallavolikogud on Euroopa riikide demokraatia arenguprotsessi kindlaks koostisosaks. Piirkondliku ja kohaliku tasandil peab seetõttu Euroopa Liidu debattides olema oma kindel koht; |
| --- | --- |

1.6

märgib, et regionaalparlamendid ning linna- ja vallavolikogud on Euroopa riikide demokraatia arenguprotsessi kindlaks koostisosaks. Piirkondliku ja kohaliku tasandil peab seetõttu Euroopa Liidu debattides olema oma kindel koht;

| 1.7 | väljendab kahetsust, et — kuigi Laekeni avaldus andis esimese positiivse impulsi võtta arvesse seadusandlike regionaalparlamentide detsentraalset võimu — ei too Euroopa põhiseaduslik leping kaasa asjaomaste piirkondade otsest regressiõigust; |
| --- | --- |

1.7

väljendab kahetsust, et — kuigi Laekeni avaldus andis esimese positiivse impulsi võtta arvesse seadusandlike regionaalparlamentide detsentraalset võimu — ei too Euroopa põhiseaduslik leping kaasa asjaomaste piirkondade otsest regressiõigust;

| 1.8 | tervitab seda, et komitee on omandanud õiguse esitada Euroopa Kohtusse kaebusi seadusandlike aktide osas, mille vastuvõtmiseks tuleb vastavalt põhiseadusele komiteega konsulteerida. Samas väljendab Regioonide Komitee kahetsust selle üle, et seadusandlike võimuga piirkondadel pole (veel) õigust kohtu poole pöörduda; |
| --- | --- |

1.8

tervitab seda, et komitee on omandanud õiguse esitada Euroopa Kohtusse kaebusi seadusandlike aktide osas, mille vastuvõtmiseks tuleb vastavalt põhiseadusele komiteega konsulteerida. Samas väljendab Regioonide Komitee kahetsust selle üle, et seadusandlike võimuga piirkondadel pole (veel) õigust kohtu poole pöörduda;

| 1.9 | märgib, et kui regionaalparlamendid, eriti seadusandliku õigusega regionaalparlamendid tahavad algatada niisugust kohtumenetlust, siis võivad nad kaasata Regioonide Komiteed, ning vajaduse korral võivad nad ka tegutseda riigi parlamendi vahendusel. |
| --- | --- |

1.9

märgib, et kui regionaalparlamendid, eriti seadusandliku õigusega regionaalparlamendid tahavad algatada niisugust kohtumenetlust, siis võivad nad kaasata Regioonide Komiteed, ning vajaduse korral võivad nad ka tegutseda riigi parlamendi vahendusel.

| 1.10 | toetab Euroopa Piirkondlike Seadusandlike Kogude Konverentsi (CALRE) jõupingutusi piirkondliku tasandi parlamentaarsete süsteemide kaasamisel Euroopa Liidu otsustamisprotsessi; |
| --- | --- |

1.10

toetab Euroopa Piirkondlike Seadusandlike Kogude Konverentsi (CALRE) jõupingutusi piirkondliku tasandi parlamentaarsete süsteemide kaasamisel Euroopa Liidu otsustamisprotsessi;

| 1.11 | rõhutab järjekordselt ja seda kooskõlas valge raamatuga “Euroopa valitsemine”, et on kohane, et Euroopa Liidu õigussätete rakendamise eest vastutavad poliitilised tasandid oleksid kaasatud nende õigusaktide loomise ja Euroopa Liidu poliitika ühtlustamise protsessi täisväärtuslike partneritena. See puudutab eriti seadusandlikke regionaalkogusid, kuna nad võtavad vastu ühenduse õigusaktide piirkondlikke rakendussätteid. Komitee toetab seadusandlike regionaalkogude aktiivset osalemist seadusloome eelses konsultatsiooniprotsessis ja oma esindusühenduste huvide vahendajana struktureeritud dialoogi raames; |
| --- | --- |

1.11

rõhutab järjekordselt ja seda kooskõlas valge raamatuga “Euroopa valitsemine”, et on kohane, et Euroopa Liidu õigussätete rakendamise eest vastutavad poliitilised tasandid oleksid kaasatud nende õigusaktide loomise ja Euroopa Liidu poliitika ühtlustamise protsessi täisväärtuslike partneritena. See puudutab eriti seadusandlikke regionaalkogusid, kuna nad võtavad vastu ühenduse õigusaktide piirkondlikke rakendussätteid. Komitee toetab seadusandlike regionaalkogude aktiivset osalemist seadusloome eelses konsultatsiooniprotsessis ja oma esindusühenduste huvide vahendajana struktureeritud dialoogi raames;

| 1.12 | võtab Euroopa Liidu tasandi parlamentidevahelise koostöö tõhustamist puudutavad mitmesugused ettepanekud ja algatused teatavaks ja on seisukohal, et parlamentidevaheline koostöö annab oma panuse Euroopa Liidu integratsiooniprotsessi; |
| --- | --- |

1.12

võtab Euroopa Liidu tasandi parlamentidevahelise koostöö tõhustamist puudutavad mitmesugused ettepanekud ja algatused teatavaks ja on seisukohal, et parlamentidevaheline koostöö annab oma panuse Euroopa Liidu integratsiooniprotsessi;

| 1.13 | on sellegipoolest arvamusel, et tuleb veel põhjalikumalt uurida, kas see on tõepoolest soovitav ja teostatav, ja eelkõige kas need ettepanekud aitaksid kaasa regionaalkogude poliitilise mõjujõu tugevnemisele; |
| --- | --- |

1.13

on sellegipoolest arvamusel, et tuleb veel põhjalikumalt uurida, kas see on tõepoolest soovitav ja teostatav, ja eelkõige kas need ettepanekud aitaksid kaasa regionaalkogude poliitilise mõjujõu tugevnemisele;

| 1.14 | rõhutab, et Euroopa Liidus põhiseaduse lepingu teksti üle järelemõtlemiseks võetud aeg ei tohi mitte mingil juhul kaasa tuua tekstis sisalduvate nõudmiste nõrgenemist või nendest loobumist; |
| --- | --- |

1.14

rõhutab, et Euroopa Liidus põhiseaduse lepingu teksti üle järelemõtlemiseks võetud aeg ei tohi mitte mingil juhul kaasa tuua tekstis sisalduvate nõudmiste nõrgenemist või nendest loobumist;

| 1.15 | sedastab, et Euroopa põhiseaduse lepingu eelnõu subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid käsitlev protokoll on esimene, kuid tähtis samm seadusandliku võimuga regionaalkogude faktilise tunnustamise suunas. Selles protokollis nähakse ette, et riikide parlamendid konsulteerivad vajaduse korral nende regionaalparlamentidega kõigis subsidiaarsuse kontrolli puudutavates küsimustes; |
| --- | --- |

1.15

sedastab, et Euroopa põhiseaduse lepingu eelnõu subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid käsitlev protokoll on esimene, kuid tähtis samm seadusandliku võimuga regionaalkogude faktilise tunnustamise suunas. Selles protokollis nähakse ette, et riikide parlamendid konsulteerivad vajaduse korral nende regionaalparlamentidega kõigis subsidiaarsuse kontrolli puudutavates küsimustes;

| 1.16 | märgib, et kõik regionaalkogud on vastavalt neile antud pädevustele seotud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kontrolli ja rakendamise mehhanismidega; |
| --- | --- |

1.16

märgib, et kõik regionaalkogud on vastavalt neile antud pädevustele seotud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kontrolli ja rakendamise mehhanismidega;

| 1.17 | viitab sellele, et nii Euroopa Komisjoni ettepanekud Euroopa avaliku halduse kui Euroopa põhiseaduse lepingu eelnõu kohta kinnitavad vaieldamatult, et Euroopa Liit võtab kasutusele mitmel tasandil valitsemise süsteemi. See tähendab, et erinevad poliitilised tasandid peavad omama suhteid, mis põhinevad horisontaalsel koostööl ning on loodud otsuste tõhusaks ja terviklikuks vastuvõtmiseks ning et nende vahel tuleb kindlaks määrata pädevuste jagunemine, et oleks selge kes mille eest vastutab ja millisel tasandil lasub poliitiline vastutus; |
| --- | --- |

1.17

viitab sellele, et nii Euroopa Komisjoni ettepanekud Euroopa avaliku halduse kui Euroopa põhiseaduse lepingu eelnõu kohta kinnitavad vaieldamatult, et Euroopa Liit võtab kasutusele mitmel tasandil valitsemise süsteemi. See tähendab, et erinevad poliitilised tasandid peavad omama suhteid, mis põhinevad horisontaalsel koostööl ning on loodud otsuste tõhusaks ja terviklikuks vastuvõtmiseks ning et nende vahel tuleb kindlaks määrata pädevuste jagunemine, et oleks selge kes mille eest vastutab ja millisel tasandil lasub poliitiline vastutus;

| 1.18 | märgib, et seadusandliku võimuga regionaalkogude osalemine Regioonide Komitees on lisaväärtus, kuna seeläbi saavad väljundi erinevad Euroopa Liidu piirkondlikud valitsustasandid ning saab võimalikuks Regioonide Komitee ja seadusandliku võimuga regionaalkogude tihedam koostöö, mille ühiseks eesmärgiks on Euroopa piirkondliku demokraatia tugevdamine ning Põhiseaduse lepingus Euroopa jaoks sätestatud uute pädevuste parem rakendamine ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete korrektne rakendamine, ning kõik see kooskõlas piirkondlike täitesaatvate organitega; |
| --- | --- |

1.18

märgib, et seadusandliku võimuga regionaalkogude osalemine Regioonide Komitees on lisaväärtus, kuna seeläbi saavad väljundi erinevad Euroopa Liidu piirkondlikud valitsustasandid ning saab võimalikuks Regioonide Komitee ja seadusandliku võimuga regionaalkogude tihedam koostöö, mille ühiseks eesmärgiks on Euroopa piirkondliku demokraatia tugevdamine ning Põhiseaduse lepingus Euroopa jaoks sätestatud uute pädevuste parem rakendamine ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete korrektne rakendamine, ning kõik see kooskõlas piirkondlike täitesaatvate organitega;

| 1.19 | on seisukohal, et Euroopa põhiseaduse lepingu eelnõu ratifitseerimine on seadusandliku võimuga regionaalparlamentidele suur võimalus juhtida tähelepanu oma rollile ja tähtsusele Euroopa Liidu integratsiooniprotsessis. |
| --- | --- |

1.19

on seisukohal, et Euroopa põhiseaduse lepingu eelnõu ratifitseerimine on seadusandliku võimuga regionaalparlamentidele suur võimalus juhtida tähelepanu oma rollile ja tähtsusele Euroopa Liidu integratsiooniprotsessis.

2.   Regioonide Komitee soovitused

Regioonide Komitee

| 2.1 | soovib, et nii regionaalparlamendid, regionaalkogud kui kohalikud ühendused, oleksid institutsioonilisel tasandil, vastavalt neile antud pädevusele aktiivselt ja täiel määral kaasatud Euroopa Liidu tulevikku käsitlevasse arutelusse, kusjuures nad peavad täitma oma kohustusi kodanike ees, seda eelkõige praegusel järelemõtlemisajal; |
| --- | --- |

2.1

soovib, et nii regionaalparlamendid, regionaalkogud kui kohalikud ühendused, oleksid institutsioonilisel tasandil, vastavalt neile antud pädevusele aktiivselt ja täiel määral kaasatud Euroopa Liidu tulevikku käsitlevasse arutelusse, kusjuures nad peavad täitma oma kohustusi kodanike ees, seda eelkõige praegusel järelemõtlemisajal;

| 2.2 | rõhutab selles kontekstis soovi, et regionaalparlamente kaasataks järelemõtlemisaja raames Euroopa Parlamendi kavandatavatesse foorumitesse eesmärgiga soodustada Euroopa dialoogi põhiseaduse kriisist välja tulemiseks; |
| --- | --- |

2.2

rõhutab selles kontekstis soovi, et regionaalparlamente kaasataks järelemõtlemisaja raames Euroopa Parlamendi kavandatavatesse foorumitesse eesmärgiga soodustada Euroopa dialoogi põhiseaduse kriisist välja tulemiseks;

| 2.3 | soovitab, et kohalikke ja piirkondlike omavalitsusi ja eriti seadusandliku võimuga regionaalparlamente tuleb ühenduse õigusloome ettevalmistamisse kaasata eelkõige juba esialgsete konsultatsioonide faasis ja kuulata ära varajase hoiatamise süsteemi rakendamise raames; |
| --- | --- |

2.3

soovitab, et kohalikke ja piirkondlike omavalitsusi ja eriti seadusandliku võimuga regionaalparlamente tuleb ühenduse õigusloome ettevalmistamisse kaasata eelkõige juba esialgsete konsultatsioonide faasis ja kuulata ära varajase hoiatamise süsteemi rakendamise raames;

| 2.4 | soovib regionaalparlamentide täielikku kaasamist Euroopa Komisjoni pakutud plaani D — seda nii ühenduse algatuste kui soovitatavate riiklike arupidamiste raames, et arutada Euroopa tulevikku ja kodanike ootusi; |
| --- | --- |

2.4

soovib regionaalparlamentide täielikku kaasamist Euroopa Komisjoni pakutud plaani D — seda nii ühenduse algatuste kui soovitatavate riiklike arupidamiste raames, et arutada Euroopa tulevikku ja kodanike ootusi;

| 2.5 | plaanib tõhustada koostööd ja dialoogi seadusandlike regionaalparlamentidega, et seda kaasatust optimeerida; |
| --- | --- |

2.5

plaanib tõhustada koostööd ja dialoogi seadusandlike regionaalparlamentidega, et seda kaasatust optimeerida;

| 2.6 | märgib, et koostöö raames kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning nende ühendustega võtab komitee tähelepanelikult kuulda kaebuste algatusi Euroopa Liidu õigusaktide suhtes vastavalt kehtestatavatele sisemenetlustele; |
| --- | --- |

2.6

märgib, et koostöö raames kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning nende ühendustega võtab komitee tähelepanelikult kuulda kaebuste algatusi Euroopa Liidu õigusaktide suhtes vastavalt kehtestatavatele sisemenetlustele;

| 2.7 | püüab selle poole, et seadusandliku võimuga regionaalparlamendidvastavalt Euroopa Liidu poolt teostatavatele volitustele esineksid kas riikliku parlamendisüsteemi osana või riikliku parlamendi kojana ja saaksid ka pöörduda oma riikliku parlamendi poole, et esitada Euroopa Kohtusse; |
| --- | --- |

2.7

püüab selle poole, et seadusandliku võimuga regionaalparlamendidvastavalt Euroopa Liidu poolt teostatavatele volitustele esineksid kas riikliku parlamendisüsteemi osana või riikliku parlamendi kojana ja saaksid ka pöörduda oma riikliku parlamendi poole, et esitada Euroopa Kohtusse;

| 2.8 | kutsub seadusandliku võimuga regionaalparlamente ja regionaalkogusid üles anda oma panus Regioonide Komitee poolt koostatud dokumendi “Pädevuste jagamine Euroopa Liidu, liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel. Pädevuste loend” (CdR 104/2004) uuendamisse; |
| --- | --- |

2.8

kutsub seadusandliku võimuga regionaalparlamente ja regionaalkogusid üles anda oma panus Regioonide Komitee poolt koostatud dokumendi “Pädevuste jagamine Euroopa Liidu, liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel. Pädevuste loend” (CdR 104/2004) uuendamisse;

| 2.9 | nõuab, et seadusandlike regionaalparlamentide tasandil kaalutaks parlamentaarse komisjoni loomist, mille ülesandeks oleks subsidiaarsuse põhimõtte järgimise kontrollimine ja mis oleks seega esimene kontaktitasand nimetatud võrgustikus; |
| --- | --- |

2.9

nõuab, et seadusandlike regionaalparlamentide tasandil kaalutaks parlamentaarse komisjoni loomist, mille ülesandeks oleks subsidiaarsuse põhimõtte järgimise kontrollimine ja mis oleks seega esimene kontaktitasand nimetatud võrgustikus;

| 2.10 | astub välja selle eest, et neis liikmesriikides, kus volitused jagunevad riikliku ja piirkondliku tasandi vahel, oleksid siduvad kokkulepped seoses subsidiaarsuse kontrolli varajase hoiatamise süsteemi menetlusega, tagamaks selle protsessi selgust ja läbipaistvust. Regioonide Komitee teeb ettepaneku omandada ülevaade neist kokkulepetest, mis on sõlmitud liikmesriikide tasandil; |
| --- | --- |

2.10

astub välja selle eest, et neis liikmesriikides, kus volitused jagunevad riikliku ja piirkondliku tasandi vahel, oleksid siduvad kokkulepped seoses subsidiaarsuse kontrolli varajase hoiatamise süsteemi menetlusega, tagamaks selle protsessi selgust ja läbipaistvust. Regioonide Komitee teeb ettepaneku omandada ülevaade neist kokkulepetest, mis on sõlmitud liikmesriikide tasandil;

| 2.11 | soovitab, et subsidiaarsuse põhimõtte kontrolliprotsessiga kaasneks reformiprotsess liikmesriikides, mis peaks arvestama iga riigi põhiseadust ning mis konsolideeriks seadusandlike regionaalparlamentide osaluse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte rakendamise protokollis toodud mehhanismides; |
| --- | --- |

2.11

soovitab, et subsidiaarsuse põhimõtte kontrolliprotsessiga kaasneks reformiprotsess liikmesriikides, mis peaks arvestama iga riigi põhiseadust ning mis konsolideeriks seadusandlike regionaalparlamentide osaluse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte rakendamise protokollis toodud mehhanismides;

| 2.12 | soovitab seadusandlikele regionaalparlamentidele, kes vastavalt oma pädevusele peavad ratifitseerima Euroopa põhiseaduse lepingu, kohaldada seda Euroopa otsustamisprotsessi raames ning mitte ainult institutsioonilise võimu, vaid ka oma fiskaalpädevuse alusel; |
| --- | --- |

2.12

soovitab seadusandlikele regionaalparlamentidele, kes vastavalt oma pädevusele peavad ratifitseerima Euroopa põhiseaduse lepingu, kohaldada seda Euroopa otsustamisprotsessi raames ning mitte ainult institutsioonilise võimu, vaid ka oma fiskaalpädevuse alusel;

| 2.13 | kutsub, lõpuks Euroopa Liitu tungivalt üles võtma endale kohustuse rõhutada rohkem piirkondlikku debatti Euroopas. See debatt peab tingimata toimuma koostöös Euroopa Parlamendi, riikide parlamentide, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja eriti seadusandlike regionaalparlamentide vahel. Selle üle, kuidas see koostöö konkreetselt peaks välja nägema, tuleb veel aru pidada, samuti peab selgesti nähtav olema nende lisandväärtus demokraatia arendajatena Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

2.13

kutsub, lõpuks Euroopa Liitu tungivalt üles võtma endale kohustuse rõhutada rohkem piirkondlikku debatti Euroopas. See debatt peab tingimata toimuma koostöös Euroopa Parlamendi, riikide parlamentide, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja eriti seadusandlike regionaalparlamentide vahel. Selle üle, kuidas see koostöö konkreetselt peaks välja nägema, tuleb veel aru pidada, samuti peab selgesti nähtav olema nende lisandväärtus demokraatia arendajatena Euroopa Liidus.

Brüssel, 16. november 2005

Regioonide Komitee

president

Peter STRAUB

---

(1)  ELT C 71, 23.3.2005, lk. 1.

1

---

| 16.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 115/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 115/35

---

Arvamus teemal “Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamise ja kontrolli suunised”

(2006/C 115/08)

REGIOONIDE KOMITEE,

võttes arvesse Regioonide Komitee juhatuse 20. juuni 2004. aasta otsust teha vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 265 lõikele 5 põhiseaduse ja Euroopa valitsemisasjade komisjonile ülesandeks koostada omaalgatuslik arvamus teemal “Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamine ja kontroll”;

võttes arvesse riigipeade ja valitsusjuhtide poolt 29. oktoobril 2004 allkirjastatud Euroopa põhiseaduse lepingut, eriti subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamise protokolli sätteid (edaspidi “subsidiaarsuse protokoll”) (CIG 87/04 rev 1, CIG 87/04 Add. 1 rev 1, CIG 87/04 Add. 2 rev 1);

võttes arvesse komisjoni teatist “Ühenduse õigustiku ajakohastamine ja lihtsustamine”, KOM (2004) 432 lõplik;

võttes arvesse arvamust teemal “Euroopa põhiseaduse lepingu läbivaatamine” (CdR 136/1995) ja täiendavat arvamust teemal “Subsidiaarsuse põhimõtte kohaldamine Euroopa Liidus” (CdR 136/1995 lisa);

võttes arvesse otsust teemal“Valitsustevahelise konverentsi tulemused” (CdR 305/97 fin);

võttes arvesse arvamust teemal “Tõelise subsidiaarsuskultuuri eest! Regioonide Komitee ülekutse” (CdR 302/98 fin (1));

võttes arvesse arvamust teemal “Seadusloome parandamine 1998 — Jagatud vastutus” (CdR 50/1999 fin (2));

võttes arvesse arvamust teemal “Euroopa Liidu seadusandluse kohaldamine piirkondlike ja kohalike omavalitsuste poolt” (CdR 51/1999 fin (3));

võttes arvesse arvamust teemal “Valitsustevaheline konverents 2000” (CdR 53/1999 fin (4));

võttes arvesse otsust teemal“Järgmine valitsustevaheline konverents” (CdR 54/1999 fin (5));

võttes arvesse arvamust, mis käsitleb komisjoni aruannet Euroopa Liidu Ülemkogule teemal “Seadusloome parandamine 1999” (CdR 18/2000 fin (6));

võttes arvesse arvamust, mis käsitleb komisjoni aruannet “Seadusloome parandamine 2002” ja komisjoni teatist teemal “Ühenduse õigustiku ajakohastamine ja lihtsustamine”, (CdR 62/2003 fin (7));

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamusi teemal “Parem õigusloome 2004” ja “Parem õiguslik reguleerimine majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks Euroopa Liidus” (CdR 121/2005 fin);

võttes arvesse arvamust teemal “Euroopa põhiseaduse leping” (CdR 354/2003 fin);

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust teemal “Järelemõtlemisaeg: struktuur, teemad ja raamistik hindamaks väitlust Euroopa Liidu üle” (CdR250/2005);

võttes arvesse arvamuse eelnõud (CdR 220/2004 rev 3), mille põhiseaduse ja Euroopa valitsemisasjade komisjon võttis vastu 4. oktoobril 2005 (Raportöör: hr Peter Straub, Baden-Württembergi Landtag'i esimees (DE/EPP);

ning arvestades järgmist:

| 1) | seoses subsidiaarsuse põhimõtte edasiarendamisega lepingutes on komitee ettepanekuid lepingutes viimaste aastate jooksul järk-järgult arvestatud; |
| --- | --- |

1)

seoses subsidiaarsuse põhimõtte edasiarendamisega lepingutes on komitee ettepanekuid lepingutes viimaste aastate jooksul järk-järgult arvestatud;

| 2) | komitee algatusel 27. mail 2004. aastal Berliinis toimunud esimese subsidiaarsuse teemalise konverentsi tulemused; |
| --- | --- |

2)

komitee algatusel 27. mail 2004. aastal Berliinis toimunud esimese subsidiaarsuse teemalise konverentsi tulemused;

| 3) | subsidiaarsuse põhimõtet laiendatakse piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele (artikkel 1-11) ja sellega konkretiseeritakse põhiseaduses fikseeritud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste austamise põhimõtet (artikli I-5 lõige 1); |
| --- | --- |

3)

subsidiaarsuse põhimõtet laiendatakse piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele (artikkel 1-11) ja sellega konkretiseeritakse põhiseaduses fikseeritud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste austamise põhimõtet (artikli I-5 lõige 1);

| 4) | Euroopa Komisjonil soovitatakse juba seadusloome-eelses faasis pidada laialdasi konsultatsioone piirkondlike ja kohalike omavalitsustega (subsidiaarsuse protokolli artikkel 2); |
| --- | --- |

4)

Euroopa Komisjonil soovitatakse juba seadusloome-eelses faasis pidada laialdasi konsultatsioone piirkondlike ja kohalike omavalitsustega (subsidiaarsuse protokolli artikkel 2);

| 5) | Euroopa Liidu piirkondade ja linnade institutsionaliseeritud häälekandjana on komiteele antud õigus esitada hagi, kaitsmaks oma õigusi Euroopa Kohtus (artikkel III -365 lõige 3); |
| --- | --- |

5)

Euroopa Liidu piirkondade ja linnade institutsionaliseeritud häälekandjana on komiteele antud õigus esitada hagi, kaitsmaks oma õigusi Euroopa Kohtus (artikkel III -365 lõige 3);

| 6) | Komiteel on hagi esitamise õigus ka subsidiaarsuse põhimõtte rikkumise korral (artikkel III-365 ja subsidiaarsuse protokolli artikkel 8); |
| --- | --- |

6)

Komiteel on hagi esitamise õigus ka subsidiaarsuse põhimõtte rikkumise korral (artikkel III-365 ja subsidiaarsuse protokolli artikkel 8);

| 7) | koos teiste institutsioonide ja riikide parlamentidega on komitee kutsutud üles läbi vaatama komisjoni iga-aastast aruannet, mis käsitleb põhiseaduse lepingu artiklite I-11 (subsidiaarsus ja proportsionaalsus) kohaldamist (subsidiaarsuse protokolli artikkel 9); |
| --- | --- |

7)

koos teiste institutsioonide ja riikide parlamentidega on komitee kutsutud üles läbi vaatama komisjoni iga-aastast aruannet, mis käsitleb põhiseaduse lepingu artiklite I-11 (subsidiaarsus ja proportsionaalsus) kohaldamist (subsidiaarsuse protokolli artikkel 9);

| 8) | luuakse subsidiaarsuse põhimõtte järgimise poliitilise kontrolli varajase hoiatamise süsteem, mis annab riikide ja piirkondade parlamentidele esmakordselt võimaluse osaleda ELi seadusandlikus protsessis (subsidiaarsuse protokolli artikkel 6); |
| --- | --- |

8)

luuakse subsidiaarsuse põhimõtte järgimise poliitilise kontrolli varajase hoiatamise süsteem, mis annab riikide ja piirkondade parlamentidele esmakordselt võimaluse osaleda ELi seadusandlikus protsessis (subsidiaarsuse protokolli artikkel 6);

võttis 62. täiskogu istungil, mis toimus 16.-17. novembril 2005 (16. novembril) vastu järgmise arvamuse:

REGIOONIDE KOMITEE SEISUKOHAD JA SOOVITUSED

1.   Sissejuhatav märkus põhiseaduse lepingu ratifitseerimisprotsessi seisu kohta

Regioonide Komitee

| 1.1 | võtab teadmiseks, et enamik liikmesriike on põhiseaduse lepingu ratifitseerinud, kuid kahe liikmesriigi elanikkond lükkas põhiseaduse lepingu referendumil tagasi; |
| --- | --- |

1.1

võtab teadmiseks, et enamik liikmesriike on põhiseaduse lepingu ratifitseerinud, kuid kahe liikmesriigi elanikkond lükkas põhiseaduse lepingu referendumil tagasi;

| 1.2 | tervitab Euroopa Ülemkogu 16.–17. juunil 2005 otsustatud “mõttepausi” ratifitseerimisprotsessis ja peab vajalikuks seda aega kasutada järelemõtlemiseks, kuidas EL saaks oma poliitikat paremini kohandada kodanike ootustele ja tõhustada teabevahetust kodanikega; rõhutab, et just piirkondlike ja kohalike omavalitsuste esindajad, kellel on kodanikega eriti tihe kontakt, saavad siin anda otsustava panuse, seda ka ettepanekute ja algatuste vormis; |
| --- | --- |

1.2

tervitab Euroopa Ülemkogu 16.–17. juunil 2005 otsustatud “mõttepausi” ratifitseerimisprotsessis ja peab vajalikuks seda aega kasutada järelemõtlemiseks, kuidas EL saaks oma poliitikat paremini kohandada kodanike ootustele ja tõhustada teabevahetust kodanikega; rõhutab, et just piirkondlike ja kohalike omavalitsuste esindajad, kellel on kodanikega eriti tihe kontakt, saavad siin anda otsustava panuse, seda ka ettepanekute ja algatuste vormis;

| 1.3 | on rõhutanud kohaliku ja piirkondliku tasandi aktiivset osalemist “mõttepausi” ajal ning esitanud soovitusi arutelu ülesehituse, järelemõtlemist ja hindamist vajavate teemade kohta (CdR 250/2005). |
| --- | --- |

1.3

on rõhutanud kohaliku ja piirkondliku tasandi aktiivset osalemist “mõttepausi” ajal ning esitanud soovitusi arutelu ülesehituse, järelemõtlemist ja hindamist vajavate teemade kohta (CdR 250/2005).

| 1.4 | rõhutab, et ELi poliitika juhindumine subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetest ning subsidiaarsuskultuuri areng saab otsustavalt kaasa aidata kodanike usalduse suurendamisele üle-euroopalise koostöö vastu ja negatiivsete tulemustega referendumitel ilmsiks tulnud kahtlustest ülesaamisele; |
| --- | --- |

1.4

rõhutab, et ELi poliitika juhindumine subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetest ning subsidiaarsuskultuuri areng saab otsustavalt kaasa aidata kodanike usalduse suurendamisele üle-euroopalise koostöö vastu ja negatiivsete tulemustega referendumitel ilmsiks tulnud kahtlustest ülesaamisele;

| 1.5 | kutsub seega ELi organeid ja institutsioone üles põhiseaduse lepingu ratifitseerimisest sõltumatult viivitamatult praktikas ellu viima eelkõige põhiseaduse lepingus sätestatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid ning teostama nende üle kontrolli — kui see on õiguslikult teostatav; |
| --- | --- |

1.5

kutsub seega ELi organeid ja institutsioone üles põhiseaduse lepingu ratifitseerimisest sõltumatult viivitamatult praktikas ellu viima eelkõige põhiseaduse lepingus sätestatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid ning teostama nende üle kontrolli — kui see on õiguslikult teostatav;

| 1.6 | peab sellega seoses tingimata vajalikuks, nagu põhiseaduse lepingu subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitlevas protokollis on ette nähtud, arvestada rohkem piirkondlikku ja kohalikku mõõdet ELis seeläbi, et enne iga seadusandliku akti vastuvõtmist viiakse läbi eelnev laialdane konsultatsioon ja iga Euroopa raamseaduse puhul luuakse subsidiaarsuse seisukoht, milles Euroopa Komisjon hindab kõnealuse raamseaduse rahalisi ja õiguslikke mõjusid piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele (CdR 121/2005 — punkt 2.1.2); |
| --- | --- |

1.6

peab sellega seoses tingimata vajalikuks, nagu põhiseaduse lepingu subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitlevas protokollis on ette nähtud, arvestada rohkem piirkondlikku ja kohalikku mõõdet ELis seeläbi, et enne iga seadusandliku akti vastuvõtmist viiakse läbi eelnev laialdane konsultatsioon ja iga Euroopa raamseaduse puhul luuakse subsidiaarsuse seisukoht, milles Euroopa Komisjon hindab kõnealuse raamseaduse rahalisi ja õiguslikke mõjusid piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele (CdR 121/2005 — punkt 2.1.2);

2.   Poliitiline hinnang subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele põhiseaduse lepingus

Regioonide Komitee

| 2.1 | väljendab heameelt selle üle, et lepingute reformimisega alates 1996. aastast ning 29. oktoobril 2004. aastal allkirjastatud põhiseaduse lepinguga on täidetud peaaegu kõik viimase kümne aasta jooksul komitee poolt esitatud nõudmised subsidiaarsuse põhimõtte kohta, seda eelkõige põhiseaduse konvendi töö raames; mis annab tunnistust komitee võimest rõhutada oma eesmärke ning tema mõjust Euroopa õigusloomeprotsessile; |
| --- | --- |

2.1

väljendab heameelt selle üle, et lepingute reformimisega alates 1996. aastast ning 29. oktoobril 2004. aastal allkirjastatud põhiseaduse lepinguga on täidetud peaaegu kõik viimase kümne aasta jooksul komitee poolt esitatud nõudmised subsidiaarsuse põhimõtte kohta, seda eelkõige põhiseaduse konvendi töö raames; mis annab tunnistust komitee võimest rõhutada oma eesmärke ning tema mõjust Euroopa õigusloomeprotsessile;

| 2.2 | kiidab heaks subsidiaarsuse põhimõtte uue määratluse ja Regioonide Komitee osalemise sellest kinnipidamise järelevalves; samuti avaldab komitee tunnustust selle üle, et sarnaselt teiste institutsioonide ja riikide parlamentidega edastatakse ka talle komisjoni iga-aastane aruanne, mis käsitleb põhiseaduse lepingu artiklite I-11 (subsidiaarsus ja proportsionaalsus) rakendamist (subsidiaarsuse protokolli artikkel 9) (CdR 354/2003 punkt 1.12); |
| --- | --- |

2.2

kiidab heaks subsidiaarsuse põhimõtte uue määratluse ja Regioonide Komitee osalemise sellest kinnipidamise järelevalves; samuti avaldab komitee tunnustust selle üle, et sarnaselt teiste institutsioonide ja riikide parlamentidega edastatakse ka talle komisjoni iga-aastane aruanne, mis käsitleb põhiseaduse lepingu artiklite I-11 (subsidiaarsus ja proportsionaalsus) rakendamist (subsidiaarsuse protokolli artikkel 9) (CdR 354/2003 punkt 1.12);

| 2.3 | rõhutab, et tänu muudatustele põhiseaduse lepingus omandab Regioonide Komitee olulise rolli subsidiaarsuse põhimõtte kontrolli teostajana, mis tugevdab tema institutsioonilist rolli Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

2.3

rõhutab, et tänu muudatustele põhiseaduse lepingus omandab Regioonide Komitee olulise rolli subsidiaarsuse põhimõtte kontrolli teostajana, mis tugevdab tema institutsioonilist rolli Euroopa Liidus;

| 2.4 | teeb suuri jõupingutusi, et end kõnealuse uue ülesande täitmiseks ette valmistada ning asjaomaste institutsioonide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajatega veelgi tihedamat koostööd teha; |
| --- | --- |

2.4

teeb suuri jõupingutusi, et end kõnealuse uue ülesande täitmiseks ette valmistada ning asjaomaste institutsioonide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajatega veelgi tihedamat koostööd teha;

| 2.5 | rõhutab, et uuendatud subsidiaarsuse põhimõtte tegelik kasutamine ehk piirkondlike ja kohalike osalejate tugevam kaasamine võib osutuda võtmeteguriks ühenduse institutsioonide poliitikasuundade ja meetmete konkreetsemal kujundamisel; just seetõttu, et piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused saavad tänu erilisele kodanikulähedusele paremini edastada ühenduse institutsioonidele nende tasandilt alguse saanud ettepanekuid ja soovitusi majandusliku ja sotsiaalse arengu suhtes. Peale selle võivad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused anda oma panuse sellesse, et veenda kodanikke euroopalike ideaalide olulisuses; |
| --- | --- |

2.5

rõhutab, et uuendatud subsidiaarsuse põhimõtte tegelik kasutamine ehk piirkondlike ja kohalike osalejate tugevam kaasamine võib osutuda võtmeteguriks ühenduse institutsioonide poliitikasuundade ja meetmete konkreetsemal kujundamisel; just seetõttu, et piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused saavad tänu erilisele kodanikulähedusele paremini edastada ühenduse institutsioonidele nende tasandilt alguse saanud ettepanekuid ja soovitusi majandusliku ja sotsiaalse arengu suhtes. Peale selle võivad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused anda oma panuse sellesse, et veenda kodanikke euroopalike ideaalide olulisuses;

| 2.6 | kiidab heaks komisjoni presidendi Barroso 24. veebruari 2005. aasta täiskogu istungil esitatud ettepaneku seoses ELi Komisjoni ja komitee vahelise poliitilise partnerluse tugevdamise ja 2001. aasta koostöölepingu edasiarendamisega; tuletab meelde, et ootab komisjoniga tõelist dialoogi, mida tuleks laiendada kõige olulisemate teemadeni (CdR 354/2003 punkt 1.18); |
| --- | --- |

2.6

kiidab heaks komisjoni presidendi Barroso 24. veebruari 2005. aasta täiskogu istungil esitatud ettepaneku seoses ELi Komisjoni ja komitee vahelise poliitilise partnerluse tugevdamise ja 2001. aasta koostöölepingu edasiarendamisega; tuletab meelde, et ootab komisjoniga tõelist dialoogi, mida tuleks laiendada kõige olulisemate teemadeni (CdR 354/2003 punkt 1.18);

| 2.7 | tervitab seda, et põhiseaduse lepingus on esimest korda sätestatud selged pädevuskategooriad (ainupädevus, jagatud pädevus, täiendav pädevus, artikkel I-12) ja samas on täpsemalt piiritletud Euroopa Liidu, liikmesriikide ning nende piirkondlike ja kohalike omavalitsuste pädevused (artiklid I-13 kuni I-18) vastavalt komitee korduvatele taotlustele (8); |
| --- | --- |

2.7

tervitab seda, et põhiseaduse lepingus on esimest korda sätestatud selged pädevuskategooriad (ainupädevus, jagatud pädevus, täiendav pädevus, artikkel I-12) ja samas on täpsemalt piiritletud Euroopa Liidu, liikmesriikide ning nende piirkondlike ja kohalike omavalitsuste pädevused (artiklid I-13 kuni I-18) vastavalt komitee korduvatele taotlustele (8);

| 2.8 | tuletab sellega seoses meelde, et subsidiaarsuse põhimõtte kui dünaamilise poliitilise meetme, mis võimaldab pädevuste jagamist Euroopa Liidu avalikus elus osalevate asutuste ja institutsioonide vahel, peaeesmärk on tagada, et otsused võetaks Euroopas vastu tasandil, kus neil on kõige kodanikulähedasem mõju; |
| --- | --- |

2.8

tuletab sellega seoses meelde, et subsidiaarsuse põhimõtte kui dünaamilise poliitilise meetme, mis võimaldab pädevuste jagamist Euroopa Liidu avalikus elus osalevate asutuste ja institutsioonide vahel, peaeesmärk on tagada, et otsused võetaks Euroopas vastu tasandil, kus neil on kõige kodanikulähedasem mõju;

| 2.9 | märgib, et subsidiaarsuse põhimõte on dünaamiline printsiip, mis ühes valdkonnas võib viia “enama”, teises aga “vähema Euroopani” (CdR 302/98 punkt 1.1.5); |
| --- | --- |

2.9

märgib, et subsidiaarsuse põhimõte on dünaamiline printsiip, mis ühes valdkonnas võib viia “enama”, teises aga “vähema Euroopani” (CdR 302/98 punkt 1.1.5);

| 2.10 | rõhutab, et Euroopa Liit vajab nii ühtlustamist kui suurenenud mitmekesisuse säilitamist ning pooldab Euroopat, kus mitmekesisus ja liikmesriikide rahvaste identiteet ja jõud võivad vabalt areneda, tõhustades viljakat konkurentsi ilma, et solidaarsus ja ühtekuuluvus Euroopa Liidus (9) seejuures kahjustada saaks; |
| --- | --- |

2.10

rõhutab, et Euroopa Liit vajab nii ühtlustamist kui suurenenud mitmekesisuse säilitamist ning pooldab Euroopat, kus mitmekesisus ja liikmesriikide rahvaste identiteet ja jõud võivad vabalt areneda, tõhustades viljakat konkurentsi ilma, et solidaarsus ja ühtekuuluvus Euroopa Liidus (9) seejuures kahjustada saaks;

| 2.11 | juhib Euroopa Komisjoni tähelepanu sellele, et subsidiaarsuse põhimõtte rakendamine tähendab eelkõige proaktiivselt näidata, mida riiklikud ja piirkondlikud parlamendid reguleerida saavad, ning kriitiliselt järele mõelda selle üle, kas Euroopa seadusandlik algatus on üldse vajalik; |
| --- | --- |

2.11

juhib Euroopa Komisjoni tähelepanu sellele, et subsidiaarsuse põhimõtte rakendamine tähendab eelkõige proaktiivselt näidata, mida riiklikud ja piirkondlikud parlamendid reguleerida saavad, ning kriitiliselt järele mõelda selle üle, kas Euroopa seadusandlik algatus on üldse vajalik;

| 2.12 | rõhutab, et vastavalt põhiseaduse lepingule lisatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamise protokolli punktile 1 on kõik Euroopa Liidu organid kohustatud kõnealustest põhimõtetest kinni pidama ning neid rakendama kogu seadusandlusprotsessi jooksul, ka arutelude käigus Euroopa Parlamendis ja nõukogus. Seetõttu on väga tähtis, et komitee leiab ja arendab oma uusi pädevusi silmas pidades vahendeid, mille abil on võimalik tagada subsidiaarsuse põhimõtte järgimine kogu seadusandliku menetluse käigus ja vajaduse korral Euroopa Kohtu poole pöördumine; |
| --- | --- |

2.12

rõhutab, et vastavalt põhiseaduse lepingule lisatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamise protokolli punktile 1 on kõik Euroopa Liidu organid kohustatud kõnealustest põhimõtetest kinni pidama ning neid rakendama kogu seadusandlusprotsessi jooksul, ka arutelude käigus Euroopa Parlamendis ja nõukogus. Seetõttu on väga tähtis, et komitee leiab ja arendab oma uusi pädevusi silmas pidades vahendeid, mille abil on võimalik tagada subsidiaarsuse põhimõtte järgimine kogu seadusandliku menetluse käigus ja vajaduse korral Euroopa Kohtu poole pöördumine;

| 2.13 | märgib rahuloluga, et subsidiaarsuse põhimõtte rakendamisega kohalikul tasandil tehti selgeks, et kõnealuse põhimõtte puhul pole tegemist mitte ainult riikliku ja piirkondliku tasandi seadusandlike õiguste tunnustamisega, vaid sellega, et Euroopa Liit peab kohaliku ja piirkondliku omavalitsuse raames tagama linnade ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste eesõigused; |
| --- | --- |

2.13

märgib rahuloluga, et subsidiaarsuse põhimõtte rakendamisega kohalikul tasandil tehti selgeks, et kõnealuse põhimõtte puhul pole tegemist mitte ainult riikliku ja piirkondliku tasandi seadusandlike õiguste tunnustamisega, vaid sellega, et Euroopa Liit peab kohaliku ja piirkondliku omavalitsuse raames tagama linnade ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste eesõigused;

| 2.14 | väljendab aga kahetsust, et Euroopa Liidu seadusloomeettepaneku subsidiaarsuse põhimõttega ühilduvuse kontrollimise kriteeriumid, mis sisalduvad Amsterdami lepingu subsidiaarsuse protokollis, ei ole uues subsidiaarsuse protokollis täielikult üle võetud, ja soovitab Euroopa Komisjonil edaspidi subsidiaarsuse põhimõtte rakendamise raames välja selgitada, kas






  — | kõnealuses valdkonnas esineb riikidevahelisi aspekte, mida pole võimalik piisavalt reguleerida liikmesriikide või nende piirkondlike ja kohalike omavalitsuste meetmete abil, |
| --- | --- | --- |

2.14

väljendab aga kahetsust, et Euroopa Liidu seadusloomeettepaneku subsidiaarsuse põhimõttega ühilduvuse kontrollimise kriteeriumid, mis sisalduvad Amsterdami lepingu subsidiaarsuse protokollis, ei ole uues subsidiaarsuse protokollis täielikult üle võetud, ja soovitab Euroopa Komisjonil edaspidi subsidiaarsuse põhimõtte rakendamise raames välja selgitada, kas

—

kõnealuses valdkonnas esineb riikidevahelisi aspekte, mida pole võimalik piisavalt reguleerida liikmesriikide või nende piirkondlike ja kohalike omavalitsuste meetmete abil,

| — | liikmesriikide või nende piirkondlike ja kohalike omavalitsuste meetmed või ühenduse meetmete puudumine ei oleks vastuolus lepingu nõuetega või kahjustaks muul viisil oluliselt liikmesriikide või nende piirkondlike ja kohalike omavalitsuste huve, |
| --- | --- |

—

liikmesriikide või nende piirkondlike ja kohalike omavalitsuste meetmed või ühenduse meetmete puudumine ei oleks vastuolus lepingu nõuetega või kahjustaks muul viisil oluliselt liikmesriikide või nende piirkondlike ja kohalike omavalitsuste huve,

| — | ühenduse tasandil rakendatavad meetmed omavad selgeid eeliseid tänu oma ulatusele või mõjule võrreldes liikmesriikide tasandil või nende piirkondlike ja kohalike omavalitsuste tasandil rakendatavate meetmetega; |
| --- | --- |

—

ühenduse tasandil rakendatavad meetmed omavad selgeid eeliseid tänu oma ulatusele või mõjule võrreldes liikmesriikide tasandil või nende piirkondlike ja kohalike omavalitsuste tasandil rakendatavate meetmetega;

| 2.15 | on seisukohal, et subsidiaarsuse kontrolli juures tuleb arvesse võtta seda, kuivõrd Euroopa Liidu meetmete abil on võimalik saavutada majanduslikku mastaabisäätu ja lisaväärtust piiriüleste ja riikidevaheliste mõjude kaudu; |
| --- | --- |

2.15

on seisukohal, et subsidiaarsuse kontrolli juures tuleb arvesse võtta seda, kuivõrd Euroopa Liidu meetmete abil on võimalik saavutada majanduslikku mastaabisäätu ja lisaväärtust piiriüleste ja riikidevaheliste mõjude kaudu;

| 2.16 | rõhutab, et juhul, kui subsidiaarsuse põhimõtte rakendamiseks on vajalikud õigusaktid Euroopa tasandil, tuleb kõnealused aktid koostada selliselt, et riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele otsustele jääks võimalikult suur tegutsemisruum, ning et Euroopa õigusaktide hulka tuleb veelgi vähendada, nii et see piirduks vaid lepingutes sisalduvate eesmärkide saavutamiseks vajalike õigusaktidega (proportsionaalsuse põhimõte); eelkõige turvalisuse ja töökohtade tagamise ja loomise huvides ei tohiks kodanikke ja majandust liigse bürokraatiaga koormata; tervitab seetõttu Euroopa Komisjoni meetmeid, mida tuleb tõhustada ühenduse õigustiku lihtsustamiseks ja aktualiseerimiseks; |
| --- | --- |

2.16

rõhutab, et juhul, kui subsidiaarsuse põhimõtte rakendamiseks on vajalikud õigusaktid Euroopa tasandil, tuleb kõnealused aktid koostada selliselt, et riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele otsustele jääks võimalikult suur tegutsemisruum, ning et Euroopa õigusaktide hulka tuleb veelgi vähendada, nii et see piirduks vaid lepingutes sisalduvate eesmärkide saavutamiseks vajalike õigusaktidega (proportsionaalsuse põhimõte); eelkõige turvalisuse ja töökohtade tagamise ja loomise huvides ei tohiks kodanikke ja majandust liigse bürokraatiaga koormata; tervitab seetõttu Euroopa Komisjoni meetmeid, mida tuleb tõhustada ühenduse õigustiku lihtsustamiseks ja aktualiseerimiseks;

| 2.17 | väljendab kahetsust, et proportsionaalsuse põhimõtet käsitlevad sätted pole nii ulatuslikud ega selged kui subsidiaarsuse põhimõtet käsitlevad sätted; seda enam, et asutamisleping tunnustab piirkondlike ja kohalike omavalitsuste iseseisvust (artikkel I-5 ja preambuli II osa) ning et kohalikud ja piirkondlikud üksused vastutavad ELi õigusakti ellurakendamise eest enam kui 70 % ulatuses; |
| --- | --- |

2.17

väljendab kahetsust, et proportsionaalsuse põhimõtet käsitlevad sätted pole nii ulatuslikud ega selged kui subsidiaarsuse põhimõtet käsitlevad sätted; seda enam, et asutamisleping tunnustab piirkondlike ja kohalike omavalitsuste iseseisvust (artikkel I-5 ja preambuli II osa) ning et kohalikud ja piirkondlikud üksused vastutavad ELi õigusakti ellurakendamise eest enam kui 70 % ulatuses;

| 2.18 | viitab seoses sellega Euroopa Kohtu (10) lahenditele, vastavalt millele tuleks seadusettepanekute subsidiaarsuse põhimõttega ühildumise hindamisel arvestada ka proportsionaalsuse põhimõtte aspekte, ning et mõlemaid põhimõtteid pole võimalik täielikult teineteisest lahutada; |
| --- | --- |

2.18

viitab seoses sellega Euroopa Kohtu (10) lahenditele, vastavalt millele tuleks seadusettepanekute subsidiaarsuse põhimõttega ühildumise hindamisel arvestada ka proportsionaalsuse põhimõtte aspekte, ning et mõlemaid põhimõtteid pole võimalik täielikult teineteisest lahutada;

| 2.19 | selgitab seoses hagi esitamise õigusega subsidiaarsuse põhimõtte küsimustes, et komiteele on tähtis vaid piirkondlike ja kohalike omavalitsuste tõhus panus subsidiaarsuse põhimõtte paremasse rakendamisse alates seadusettepanekute väljatöötamisest Euroopa Komisjoni poolt kuni nende vastuvõtmiseni Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt; |
| --- | --- |

2.19

selgitab seoses hagi esitamise õigusega subsidiaarsuse põhimõtte küsimustes, et komiteele on tähtis vaid piirkondlike ja kohalike omavalitsuste tõhus panus subsidiaarsuse põhimõtte paremasse rakendamisse alates seadusettepanekute väljatöötamisest Euroopa Komisjoni poolt kuni nende vastuvõtmiseni Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt;

| 2.20 | kutsub sellega seoses Euroopa Komisjoni, Euroopa Parlamenti, ministrite nõukogu, riiklikke ja piirkondlikke parlamente üles looma tõelist subsidiaarsuskultuuri Euroopa Liidus ning koos selle kallal töötama, et kõnealust põhimõtet Euroopa, liikmesriikide, piirkondliku ja kohaliku tasandi poliitiliselt vastutavatele isikutele teadvustada, ning pidama kestvat dialoogi subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete rakendamise konkreetsete meetmete üle; |
| --- | --- |

2.20

kutsub sellega seoses Euroopa Komisjoni, Euroopa Parlamenti, ministrite nõukogu, riiklikke ja piirkondlikke parlamente üles looma tõelist subsidiaarsuskultuuri Euroopa Liidus ning koos selle kallal töötama, et kõnealust põhimõtet Euroopa, liikmesriikide, piirkondliku ja kohaliku tasandi poliitiliselt vastutavatele isikutele teadvustada, ning pidama kestvat dialoogi subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete rakendamise konkreetsete meetmete üle;

| 2.21 | meenutab siinjuures tihedat seost subsidiaarsuse põhimõtte rakendamise ja Euroopa hea valitsemistava vahel, kuna kõnealused põhimõtted aitavad kaasa demokraatliku legitiimsuse ja läbipaistvuse tugevdamisele Euroopa Liidus ja põhiseaduse leping laiendab — mis on väga tervitatav — Euroopa Komisjoni ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste vahelisi seadusloome-eelseid konsultatsioone (subsidiaarsuse protokolli artikkel 2), mis peaksid kaasa tooma tõelise arvamustevahetuse; |
| --- | --- |

2.21

meenutab siinjuures tihedat seost subsidiaarsuse põhimõtte rakendamise ja Euroopa hea valitsemistava vahel, kuna kõnealused põhimõtted aitavad kaasa demokraatliku legitiimsuse ja läbipaistvuse tugevdamisele Euroopa Liidus ja põhiseaduse leping laiendab — mis on väga tervitatav — Euroopa Komisjoni ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste vahelisi seadusloome-eelseid konsultatsioone (subsidiaarsuse protokolli artikkel 2), mis peaksid kaasa tooma tõelise arvamustevahetuse;

| 2.22 | kutsub riikide parlamente, kes nagu komiteegi on saanud Euroopa Kohtule hagi esitamise õiguse, üles pidama pidevat dialoogi komiteega, et arendada ühiseid strateegiaid subsidiaarsuse protokolli tõhusaks rakendamiseks ning korraldama riiklikul tasandil põhiseaduse lepingus sätestatud tõhusaid ja läbipaistvaid konsultatsioone kohaliku ja piirkondliku tasandi esindajatega, eelkõige seadusandliku võimuga piirkondlike parlamentidega; |
| --- | --- |

2.22

kutsub riikide parlamente, kes nagu komiteegi on saanud Euroopa Kohtule hagi esitamise õiguse, üles pidama pidevat dialoogi komiteega, et arendada ühiseid strateegiaid subsidiaarsuse protokolli tõhusaks rakendamiseks ning korraldama riiklikul tasandil põhiseaduse lepingus sätestatud tõhusaid ja läbipaistvaid konsultatsioone kohaliku ja piirkondliku tasandi esindajatega, eelkõige seadusandliku võimuga piirkondlike parlamentidega;

| 2.23 | kutsub riikide parlamente ka edaspidi komiteega koostööd tegema ja sisemisi meetmeid rakendama, mis võimaldavad kiiret otsuste vastuvõtmist ja tõhusat teabevahetust subsidiaarsuse küsimustes varajase hoiatamise süsteemi raames; |
| --- | --- |

2.23

kutsub riikide parlamente ka edaspidi komiteega koostööd tegema ja sisemisi meetmeid rakendama, mis võimaldavad kiiret otsuste vastuvõtmist ja tõhusat teabevahetust subsidiaarsuse küsimustes varajase hoiatamise süsteemi raames;

3.   Regioonide Komitee roll subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kontrolli juures alates seadusloome- eelsest faasist kuni hagi esitamiseni Euroopa Kohtusse

a)   Seadusloome-eelne faas

Regioonide Komitee

| 3.1 | rõhutab, et õigusakti kavandamise etapp annab komiteele ja kohalikele omavalitsustele kõik võimalused kohaliku ja piirkondliku mõõtme tõhusaks kaasamiseks ning juhib tähelepanu sellele, et komitee varajane osalemine ja komitee seisukoha arvestamine võib muuta Euroopa Kohtu poole pöördumise seoses subsidiaarsuse põhimõtte rikkumisega üleliigseks; |
| --- | --- |

3.1

rõhutab, et õigusakti kavandamise etapp annab komiteele ja kohalikele omavalitsustele kõik võimalused kohaliku ja piirkondliku mõõtme tõhusaks kaasamiseks ning juhib tähelepanu sellele, et komitee varajane osalemine ja komitee seisukoha arvestamine võib muuta Euroopa Kohtu poole pöördumise seoses subsidiaarsuse põhimõtte rikkumisega üleliigseks;

| 3.2 | kiidab heaks, et Euroopa Komisjon peab enne seadusandlike ettepanekute esitamist kontrollima selle finats- ja haldusalaseid mõjusid ja eeldab, et subsidiaarsuse toimikus sisalduvad ka mõjud kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, kuna sageli vastutab just see valitsus- ja haldustasand ELi uute algatuste reguleerimise ja ellurakendamise eest; komitee palub Euroopa Parlamendil samal viisil arvesse võtta seadusandlike ettepanekute kohta esitatud muudatusettepanekute mõjusid (CdR 354/2003 punkt 1.21); |
| --- | --- |

3.2

kiidab heaks, et Euroopa Komisjon peab enne seadusandlike ettepanekute esitamist kontrollima selle finats- ja haldusalaseid mõjusid ja eeldab, et subsidiaarsuse toimikus sisalduvad ka mõjud kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, kuna sageli vastutab just see valitsus- ja haldustasand ELi uute algatuste reguleerimise ja ellurakendamise eest; komitee palub Euroopa Parlamendil samal viisil arvesse võtta seadusandlike ettepanekute kohta esitatud muudatusettepanekute mõjusid (CdR 354/2003 punkt 1.21);

| 3.3 | rõhutab, et komisjon peaks täielikult ära kasutama raamseadusi, lubades riiklikel, piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel valida soovitud tulemuste saavutamiseks kõige sobivamad viisid ja meetodid; |
| --- | --- |

3.3

rõhutab, et komisjon peaks täielikult ära kasutama raamseadusi, lubades riiklikel, piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel valida soovitud tulemuste saavutamiseks kõige sobivamad viisid ja meetodid;

| 3.4 | soovitab Euroopa Komisjonil juba kuulamismenetluse raames vastavalt subsidiaarsuse protokolli artiklile 2 esitada üksikasjaliku seletuse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete rakendamise ja selle mõju analüüsi kohta; |
| --- | --- |

3.4

soovitab Euroopa Komisjonil juba kuulamismenetluse raames vastavalt subsidiaarsuse protokolli artiklile 2 esitada üksikasjaliku seletuse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete rakendamise ja selle mõju analüüsi kohta;

| 3.5 | eeldab, et Euroopa Komisjon kaasab komiteed korrapäraselt seadusloome-eelsesse konsultatsioonimenetlusse vastavalt subsidiaarsuse protokolli artiklile 2; |
| --- | --- |

3.5

eeldab, et Euroopa Komisjon kaasab komiteed korrapäraselt seadusloome-eelsesse konsultatsioonimenetlusse vastavalt subsidiaarsuse protokolli artiklile 2;

| 3.6 | soovib, et komiteele antakse võimalus Euroopa Komisjoni iga-aastase subsidiaarsuse põhimõtte rakendamist käsitleva aruandluse raames anda oma panus, mis esitatakse Euroopa Liidu Ülemkogule; Euroopa Komisjoni iga-aastasele aruandele tuleb kindlasti lisada Regioonide Komitee arvamus, mis käsitleb põhiseaduse lepingu artikli I-11 (subsidiaarsus ja proportsionaalsus) rakendamist; |
| --- | --- |

3.6

soovib, et komiteele antakse võimalus Euroopa Komisjoni iga-aastase subsidiaarsuse põhimõtte rakendamist käsitleva aruandluse raames anda oma panus, mis esitatakse Euroopa Liidu Ülemkogule; Euroopa Komisjoni iga-aastasele aruandele tuleb kindlasti lisada Regioonide Komitee arvamus, mis käsitleb põhiseaduse lepingu artikli I-11 (subsidiaarsus ja proportsionaalsus) rakendamist;

| 3.7 | teeb ettepaneku korraldada subsidiaarsuse arendamiseks Euroopa Liidus iga-aastane subsidiaarsuse alane konverents, kus osaleksid Euroopa Komisjon, ministrite nõukogu, Euroopa Parlament, Euroopa Kohus, riiklikud parlamendid ja regionaalkogud, et arutada ja hinnata subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte rakendamisega seotud edusamme, takistusi ja arenguid; |
| --- | --- |

3.7

teeb ettepaneku korraldada subsidiaarsuse arendamiseks Euroopa Liidus iga-aastane subsidiaarsuse alane konverents, kus osaleksid Euroopa Komisjon, ministrite nõukogu, Euroopa Parlament, Euroopa Kohus, riiklikud parlamendid ja regionaalkogud, et arutada ja hinnata subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte rakendamisega seotud edusamme, takistusi ja arenguid;

| 3.8 | on veendunud, et komitee võimalused osaleda seadusloome-eelses faasis tuleb veelgi paremini välja arendada ning kutsub seega Euroopa Komisjoni üles koostöölepingu 2005. aastal toimuva läbivaatamise käigus osutama erilist tähelepanu küsimustele, mis käsitlevad koostööd subsidiaarsuse põhimõtte rakendamise raames ja komitee uut rolli. |
| --- | --- |

3.8

on veendunud, et komitee võimalused osaleda seadusloome-eelses faasis tuleb veelgi paremini välja arendada ning kutsub seega Euroopa Komisjoni üles koostöölepingu 2005. aastal toimuva läbivaatamise käigus osutama erilist tähelepanu küsimustele, mis käsitlevad koostööd subsidiaarsuse põhimõtte rakendamise raames ja komitee uut rolli.

b)   Seadusloomefaas

Regioonide Komitee

| 3.9 | rõhutab, et tänu oma äsja omandatud nõuandvale funktsioonile on komiteel õigus kontrollida ELi seaduseelnõu ühildumist subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega ning esitada oma seisukoht Euroopa institutsioonidele ja riiklikele parlamentidele; |
| --- | --- |

3.9

rõhutab, et tänu oma äsja omandatud nõuandvale funktsioonile on komiteel õigus kontrollida ELi seaduseelnõu ühildumist subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega ning esitada oma seisukoht Euroopa institutsioonidele ja riiklikele parlamentidele;

| 3.10 | leiab, et subsidiaarsuse põhimõtte järgimise hindamisel ei tohiks komitee piirduda kümne kohustusliku konsulteerimisvaldkonnaga, vaid peaks näitama üles suuremat algatusvõimet; |
| --- | --- |

3.10

leiab, et subsidiaarsuse põhimõtte järgimise hindamisel ei tohiks komitee piirduda kümne kohustusliku konsulteerimisvaldkonnaga, vaid peaks näitama üles suuremat algatusvõimet;

| 3.11 | on teadlik, et hagi esitamise õigus komitee õiguste kaitseks toob endaga kaasa komitee poliitilise osatähtsuse suurenemise; |
| --- | --- |

3.11

on teadlik, et hagi esitamise õigus komitee õiguste kaitseks toob endaga kaasa komitee poliitilise osatähtsuse suurenemise;

| 3.12 | viitab sellele, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte rikkumise tagajärjel esitatud kaebuse korral pole komitee — erinevalt riiklikest parlamentidest — varajase hoiatuse süsteemi raames tähtajaga seotud; |
| --- | --- |

3.12

viitab sellele, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte rikkumise tagajärjel esitatud kaebuse korral pole komitee — erinevalt riiklikest parlamentidest — varajase hoiatuse süsteemi raames tähtajaga seotud;

| 3.13 | otsustab seejärel seoses tähtajast kinnipidamise vajadusega varajase hoiatuse süsteemi ja hagi esitamise puhul komitee poolt anda juhatusele volitused teostada subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kontrolli kohustusliku konsulteerimise valdkondade alla kuuluvates Euroopa Komisjoni seadusettepanekutes, ning teha lisaks juhatusele ülesandeks teha komitee seisukoht teatavaks Euroopa institutsioonidele ja riiklikele parlamentidele, juhatusesisese menetluse sätted tuleks määratleda Regioonide Komitee töökorra läbivaatamise raames; |
| --- | --- |

3.13

otsustab seejärel seoses tähtajast kinnipidamise vajadusega varajase hoiatuse süsteemi ja hagi esitamise puhul komitee poolt anda juhatusele volitused teostada subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kontrolli kohustusliku konsulteerimise valdkondade alla kuuluvates Euroopa Komisjoni seadusettepanekutes, ning teha lisaks juhatusele ülesandeks teha komitee seisukoht teatavaks Euroopa institutsioonidele ja riiklikele parlamentidele, juhatusesisese menetluse sätted tuleks määratleda Regioonide Komitee töökorra läbivaatamise raames;

| 3.14 | rõhutab, et arvamuse sisu säilitamine jääb kogu õigusloomeprotsessi jooksul kõigi seaduseelnõude puhul ka edaspidi komisjonide ja nende raportööride pädevusse; |
| --- | --- |

3.14

rõhutab, et arvamuse sisu säilitamine jääb kogu õigusloomeprotsessi jooksul kõigi seaduseelnõude puhul ka edaspidi komisjonide ja nende raportööride pädevusse;

| 3.15 | rõhutab, et kogu seadusandlusprotsessi ajal tuleb tagada subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete rakendamise seire; eriti peab raportöör pöörama tähelepanu sellele, kas parlamendi ja ministrite nõukogu arutelul on teksti tehtud muudatusi, mis muudavad ettepaneku ühildumatuks subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega, sellest tuleb vajadusel teavitada ka komiteed (juhatust); |
| --- | --- |

3.15

rõhutab, et kogu seadusandlusprotsessi ajal tuleb tagada subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete rakendamise seire; eriti peab raportöör pöörama tähelepanu sellele, kas parlamendi ja ministrite nõukogu arutelul on teksti tehtud muudatusi, mis muudavad ettepaneku ühildumatuks subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega, sellest tuleb vajadusel teavitada ka komiteed (juhatust);

| 3.16 | kutsub seetõttu ministrite nõukogu ja Euroopa Parlamenti seoses nende põhiseaduse lepingus sätestatud tulevaste kohustustega konsulteerima komiteega kohustuslikes valdkondades (artikkel III-388); ning seoses komitee uute pädevustega subsidiaarsuse kontrolli osas kaaluma võimalust algatada läbirääkimisi ka koostöölepingute üle, kusjuures pidades silmas komitee subsidiaarsuse alast pädevust peaks kõnealuses lepingus eelkõige määrama kindlaks komitee konsulteerimise tingimused ning komitee ja parlamendi ning ministrite nõukogu vahelise teabevahetuse korralduse; |
| --- | --- |

3.16

kutsub seetõttu ministrite nõukogu ja Euroopa Parlamenti seoses nende põhiseaduse lepingus sätestatud tulevaste kohustustega konsulteerima komiteega kohustuslikes valdkondades (artikkel III-388); ning seoses komitee uute pädevustega subsidiaarsuse kontrolli osas kaaluma võimalust algatada läbirääkimisi ka koostöölepingute üle, kusjuures pidades silmas komitee subsidiaarsuse alast pädevust peaks kõnealuses lepingus eelkõige määrama kindlaks komitee konsulteerimise tingimused ning komitee ja parlamendi ning ministrite nõukogu vahelise teabevahetuse korralduse;

| 3.17 | kavatseb juba enne Euroopa Liidu põhiseaduse lepingu jõustumist — juhul, kui see aset leiab — testimisfaasis kasutada subsidiaarsuse kontrolli instumente, eelkõige elektroonilise võrgustiku ülesehitust piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ja nende ühendustega. |
| --- | --- |

3.17

kavatseb juba enne Euroopa Liidu põhiseaduse lepingu jõustumist — juhul, kui see aset leiab — testimisfaasis kasutada subsidiaarsuse kontrolli instumente, eelkõige elektroonilise võrgustiku ülesehitust piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ja nende ühendustega.

c)   Euroopa Kohtusse hagi esitamine

Regioonide Komitee

| 3.18 | tõdeb, et Euroopa Kohus on senini väga piiravalt rakendanud subsidiaarsuse järgimise kontrolli. Euroopa Kohus kontrollib põhiliselt seda, kas institutsioonid on kinni pidanud subsidiaarsuse põhimõtte järgimise kohustusest. Seevastu ei vaata Euroopa Kohus läbi materiaalõiguse valdkonda kuuluvaid küsimusi, välja arvatud seaduste selge rikkumise korral. Kuna subsidiaarsuse põhimõte ja selle järgimise kontroll on põhiseaduse lepingu raames omandanud palju suurema tähtsuse, jääb üle ära oodata, kas Euroopa Kohus asub teostama tihedamat kontrolli kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

3.18

tõdeb, et Euroopa Kohus on senini väga piiravalt rakendanud subsidiaarsuse järgimise kontrolli. Euroopa Kohus kontrollib põhiliselt seda, kas institutsioonid on kinni pidanud subsidiaarsuse põhimõtte järgimise kohustusest. Seevastu ei vaata Euroopa Kohus läbi materiaalõiguse valdkonda kuuluvaid küsimusi, välja arvatud seaduste selge rikkumise korral. Kuna subsidiaarsuse põhimõte ja selle järgimise kontroll on põhiseaduse lepingu raames omandanud palju suurema tähtsuse, jääb üle ära oodata, kas Euroopa Kohus asub teostama tihedamat kontrolli kõnealuses valdkonnas;

| 3.19 | tõdeb, et komitee peab vastavalt artiklile III-365 hiljemalt kaks kuud pärast õigusakti jõustumist esitama hagi subsidiaarsuse põhimõtte rikkumise asjus; |
| --- | --- |

3.19

tõdeb, et komitee peab vastavalt artiklile III-365 hiljemalt kaks kuud pärast õigusakti jõustumist esitama hagi subsidiaarsuse põhimõtte rikkumise asjus;

| 3.20 | kiidab heaks, et koos hagi esitamise õigusega oma õiguste kaitseks ja subsidiaarsuse kontrolliks seadusaktide kohta, mille puhul on ette nähtud komiteega konsulteerimine, saab komitee endale uue kohtuliku õiguspärasuse; |
| --- | --- |

3.20

kiidab heaks, et koos hagi esitamise õigusega oma õiguste kaitseks ja subsidiaarsuse kontrolliks seadusaktide kohta, mille puhul on ette nähtud komiteega konsulteerimine, saab komitee endale uue kohtuliku õiguspärasuse;

| 3.21 | leiab, et komitee võib subsidiaarsuse põhimõtte rikkumise kohta Euroopa Kohtusse hagi esitada ka siis, kui komitee ei ole võtnud vastu kriitilist arvamust subsidiaarsuse põhimõtte rakendamise kohta, vaid on piirdunud kohustusliku või vabatahtliku nõustamise käigus välja antud arvamusega; |
| --- | --- |

3.21

leiab, et komitee võib subsidiaarsuse põhimõtte rikkumise kohta Euroopa Kohtusse hagi esitada ka siis, kui komitee ei ole võtnud vastu kriitilist arvamust subsidiaarsuse põhimõtte rakendamise kohta, vaid on piirdunud kohustusliku või vabatahtliku nõustamise käigus välja antud arvamusega;

| 3.22 | on otsustanud kasutada hagi esitamise õigust Euroopa Kohtusse ultima ratio meetmena, mida rakendatakse alles siis, kui kõik muud võimalused on ammendatud; |
| --- | --- |

3.22

on otsustanud kasutada hagi esitamise õigust Euroopa Kohtusse ultima ratio meetmena, mida rakendatakse alles siis, kui kõik muud võimalused on ammendatud;

| 3.23 | otsustab seetõttu, et põhimõtteliselt otsustab juhatus Euroopa Kohtule hagi esitamise subsidiaarsuse põhimõtte rikkumise korral. Kui see on tähtaja piires võimalik, teeb otsuse täiskogu istung juhatuse ettepanekul. Täiskogu istung jätab endale hagi esitamise tähtsuse alusel alati õiguse juhatuse otsus üle vaadata, juhatusesisese menetluse sätted tuleks määratleda Regioonide Komitee töökorra läbivaatamise raames; |
| --- | --- |

3.23

otsustab seetõttu, et põhimõtteliselt otsustab juhatus Euroopa Kohtule hagi esitamise subsidiaarsuse põhimõtte rikkumise korral. Kui see on tähtaja piires võimalik, teeb otsuse täiskogu istung juhatuse ettepanekul. Täiskogu istung jätab endale hagi esitamise tähtsuse alusel alati õiguse juhatuse otsus üle vaadata, juhatusesisese menetluse sätted tuleks määratleda Regioonide Komitee töökorra läbivaatamise raames;

| 3.24 | tõdeb, et koostöövõrgustiku raames piirkondlike ja kohalike omavalitsustega ning nende ühendustega asub komitee tähelepanelikult kontrollima ettepanekuid hagide esitamiseks ELi õigusaktide vastu vastavalt sisemistele menetlustele, mis tuleb alles kehtestada. |
| --- | --- |

3.24

tõdeb, et koostöövõrgustiku raames piirkondlike ja kohalike omavalitsustega ning nende ühendustega asub komitee tähelepanelikult kontrollima ettepanekuid hagide esitamiseks ELi õigusaktide vastu vastavalt sisemistele menetlustele, mis tuleb alles kehtestada.

Brüssel, 16. november 2005

Regioonide Komitee

president

Peter STRAUB

---

(1)  EÜT C 198, 14.07.1999, lk 73.

1

(2)  EÜT C 374, 23.12.1999, lk 11.

2

(3)  EÜT C 374, 23.12.1999, lk 25.

3

(4)  EÜT C 156, 06.06.2000, lk 6.

4

(5)  EÜT C 293, 13.10.1999, lk 74.

5

(6)  EÜT C 226, 08.08.2000, lk 60.

6

(7)  EÜT C 73, 23.03.2004, lk 38.

7

(8)  Arvamus teemal “Pädevuste parem jaotumine ja määratlemine Euroopa Liidus” (CdR 119/2002 fin)

8

(9)  RK 308/1998

9

(10)  (C 491/01)

10

---

LISA I

SUBSIDIAARSUSE ANALÜÜSI HINDAMISTABELI PROJEKT (1)

1.   Viide Euroopa Komisjoni dokumendile

2.   Õiguslik alus

3.   Meetme põhjendus ja eesmärk

| — | Kas tegemist on ühenduse ainupädevuse või liikmesriikidega jagatud pädevuse valdkonna meetmega? |
| --- | --- |

—

Kas tegemist on ühenduse ainupädevuse või liikmesriikidega jagatud pädevuse valdkonna meetmega?

| — | Kas kavandatud meetme eesmärgid vastavad Euroopa Liidu kohustustele? |
| --- | --- |

—

Kas kavandatud meetme eesmärgid vastavad Euroopa Liidu kohustustele?

| — | Kas ühenduse tasandil meede toob endaga kaasa lisaväärtuse? |
| --- | --- |

—

Kas ühenduse tasandil meede toob endaga kaasa lisaväärtuse?

| — | Kas liikmesriikide meetme võimalik puudulikkus on tõestatud? |
| --- | --- |

—

Kas liikmesriikide meetme võimalik puudulikkus on tõestatud?

| — | Kas kavandatud meetme eesmärki oleks olnud võimalik piisaval määral saavutada kohalikul või piirkondlikul tasandil? |
| --- | --- |

—

Kas kavandatud meetme eesmärki oleks olnud võimalik piisaval määral saavutada kohalikul või piirkondlikul tasandil?

4.   Kohalik ja piirkondlik mõõde

| — | Kas kavandatud meetmete piirkondlikku ja kohalikku mõõdet on arvesse võetud? |
| --- | --- |

—

Kas kavandatud meetmete piirkondlikku ja kohalikku mõõdet on arvesse võetud?

| — | Millised on konkreetsed tagajärjed kohaliku ja piirkondliku tasandi seadusandlusele? |
| --- | --- |

—

Millised on konkreetsed tagajärjed kohaliku ja piirkondliku tasandi seadusandlusele?

5.   Instrumentide valik

| — | Kas ettenähtud instrument (direktiiv, määrus, jne) on kõige otstarbekam? |
| --- | --- |

—

Kas ettenähtud instrument (direktiiv, määrus, jne) on kõige otstarbekam?

6.   Õiguslik ja haldusalane lihtsustamine

| — | Kas ettenähtud meede vastab õigusliku ja haldusalase lihtsustamise kriteeriumitele nii ühenduse kui liikmesriikide tasandil? |
| --- | --- |

—

Kas ettenähtud meede vastab õigusliku ja haldusalase lihtsustamise kriteeriumitele nii ühenduse kui liikmesriikide tasandil?

| — | Millised on kavandatud meetme eelised või piirangud kohaliku ja piirkondliku tasandi omavalitsustele? |
| --- | --- |

—

Millised on kavandatud meetme eelised või piirangud kohaliku ja piirkondliku tasandi omavalitsustele?

7.   Finantshinnang

| — | Hinnang vastavalt Euroopa Komisjoni ettepanekule lisatud finantsaruandele. |
| --- | --- |

—

Hinnang vastavalt Euroopa Komisjoni ettepanekule lisatud finantsaruandele.

| — | Kohalikul ja piirkondlikul tasandil avalduvate finantsmõjude hindamine. |
| --- | --- |

—

Kohalikul ja piirkondlikul tasandil avalduvate finantsmõjude hindamine.

8.   Väliskonsultatsioon

| — | Kas kõnealuste konsultatsioonide puhul on arvesse võetud kavandatavate meetmete piirkondlikku ja kohalikku mõõdet? |
| --- | --- |

—

Kas kõnealuste konsultatsioonide puhul on arvesse võetud kavandatavate meetmete piirkondlikku ja kohalikku mõõdet?

| — | Kas Euroopa Komisjoni algatuse teemal on konsulteeritud kohalike ja piirkondlike omavalitsustega? Kas kõnealune konsultatsioon oli otstarbekas? |
| --- | --- |

—

Kas Euroopa Komisjoni algatuse teemal on konsulteeritud kohalike ja piirkondlike omavalitsustega? Kas kõnealune konsultatsioon oli otstarbekas?

9.   Mõju analüüs

| — | Kas Euroopa Komisjoni algatuse kohta on koostatud mõjuhinnang? |
| --- | --- |

—

Kas Euroopa Komisjoni algatuse kohta on koostatud mõjuhinnang?

| — | Kas algatuse piirkondlikke mõjusid on arvesse võetud? |
| --- | --- |

—

Kas algatuse piirkondlikke mõjusid on arvesse võetud?

10.   Proportsionaalsus

| — | Kas regulatsioon on sobiv, vajalik ja mõistlik? |
| --- | --- |

—

Kas regulatsioon on sobiv, vajalik ja mõistlik?

| — | Kas õiguslik vorm, reguleerimisala ja –tihedus on mõistlikud? |
| --- | --- |

—

Kas õiguslik vorm, reguleerimisala ja –tihedus on mõistlikud?

| — | Kas finantskoormus ja halduskulud on mõistlikud? |
| --- | --- |

—

Kas finantskoormus ja halduskulud on mõistlikud?

---

(1)  Kõnealune hindamistabeli projekt töötati välja Regioonide Komitee haldusreformi meetme B32 raames, mille eesmärk on Regioonide Komitee arvamuste struktuuri järk-järgult sisse viia subsidiaarsuse põhimõtte järgimise ning ellurakendamise ja kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rahastamise mõju hinnang vastavalt Regioonide Komitee töökorra artiklile 51. Mõningate testarvamuste põhjal hinnatakse kõnealuse hindamistabeli otstarbekust ning see peaks üldkasutatavaks muutuma 2005. aasta jooksul. Hindamistabelit täiendatakse arvamuse põhiosas sisalduva poliitilise hinnanguga ja varustatakse rakenduseeskirjadega.

---

| 16.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 115/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 115/42

---

Regioonide Komitee arvamus teemal “Detsentraliseeritud koostöö ELi arengupoliitika reformi elluviimisel”

(2006/C 115/09)

REGIOONIDE KOMITEE,

võttes arvesse Regioonide Komitee juhatuse 5. juuli 2005. aasta otsust usaldada vastavalt ELi lepingu artikli 265 lõikele 5 omaalgatusliku arvamuse väljatöötamine teemal “Detsentraliseeritud koostöö ELi arengupoliitika reformi elluviimisel” välissuhete komisjonile (RELEX);

võttes arvesse RELEXi poolt 30. juunil 2005. aastal juhatusele esitamiseks vastu võetud dokumenti “Regioonide Komitee välissuhete strateegia: tegevusjuhised” (DI CdR 8/2005);

võttes arvesse juhatuse poolt 12. aprilli 2005. aasta koosolekul vastu võetud RELEX komisjoni tööprogrammi (CdR 62/2005 punkt 8 lisa 6) ja eriti selle punkti 1.3;

võttes arvesse komitee 23. veebruari 2005. aasta arvamust komisjoni teatise kohta teemal “Globaliseerumise sotsiaalne mõõde” (CdR 328/2004 fin) (1)

võttes arvesse komitee 9. oktoobri 2003. aasta arvamust komisjoni teatise kohta teemal “Kaubandus ja areng — abi arengumaadele kaubanduse ärakasutamiseks” (CdR 100/2003 fin) (2);

võttes arvesse komitee 3. juuli 2003. aasta arvamust teemal “WTO teenuskaubanduse üldlepingu mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele” (CdR 103/2003 fin) (3);

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikleid 177 kuni 181;

võttes arvesse nõukogu 23. ja 24. mai 2005. aasta istungi järeldusi, eriti neid, millega võeti vastu komisjoni 12. aprilli 2005. aasta teatised;

võttes arvesse komisjoni 12. aprilli 2005. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele: Kiirendada edasiminekut millenniumi arengueesmärkide suunas — Euroopa Liidu panus (KOM(2005)132 lõplik);

võttes arvesse komisjoni poolt 7. jaanuaril 2005 algatatud ELi arengupoliitika tulevikku käsitleva arutelu tulemusi;

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 16.–17. juuni 2005. aasta Brüsseli kohtumise, eriti IV punkti (10255/05) järeldusi;

võttes arvesse25. juunil 2005 allkirjastatud muudetud Cotonou lepingut;

võttes arvesse komisjoni 13. juuli 2005. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Ettepanek nõukogu, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavalduse kohta — Euroopa Liidu arengupoliitika “Euroopa konsensus” (KOM(2005)311 lõplik);

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 21. märtsi 2005. aasta aruannet millenniumi arengueesmärkide saavutamise hetkeolukorra ja väljavaadete osas, mida arutati New Yorgi 2005. aasta septembri tippkohtumisel;

võttes arvesse komitee välissuhete komisjoni poolt 15. septembril vastu võetud arvamuse projekti (CdR 224/2005) (raportöör: Corps-Nudsi linnapea pr Juliette SOULABAILLE, FR/PES);

NING ARVESTADES JÄRGMIST:

| 1) | komitee ülesanne on anda ametlik seisukoht Euroopa kohalike omavalitsuste poolt arengu soodustamiseks läbi viidavate detsentraliseeritud koostöö projektide eripärade kohta; |
| --- | --- |

1)

komitee ülesanne on anda ametlik seisukoht Euroopa kohalike omavalitsuste poolt arengu soodustamiseks läbi viidavate detsentraliseeritud koostöö projektide eripärade kohta;

| 2) | ELi ülemaailmse vaesusevastase võitlusega seotud eesmärkidele suunatud tegevuse asjakohasuse ja tõhususe tagamiseks tuleb kaaluda selliste osalejate kaasamist, kelle kogemus demokraatia edendamise ja organiseerimise vallas vastab elanike vajadustele ja ootustele; |
| --- | --- |

2)

ELi ülemaailmse vaesusevastase võitlusega seotud eesmärkidele suunatud tegevuse asjakohasuse ja tõhususe tagamiseks tuleb kaaluda selliste osalejate kaasamist, kelle kogemus demokraatia edendamise ja organiseerimise vallas vastab elanike vajadustele ja ootustele;

| 3) | komisjon edastas komiteele ettepaneku nõukogu, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavalduse kohta — Euroopa Liidu arengupoliitika “Euroopa konsensus” (KOM(2005)311 lõplik), |
| --- | --- |

3)

komisjon edastas komiteele ettepaneku nõukogu, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavalduse kohta — Euroopa Liidu arengupoliitika “Euroopa konsensus” (KOM(2005)311 lõplik),

võttis 16.–17. novembrini 2005 toimunud 62. täiskogu istungil (16. novembri istung) ühehäälselt vastu järgmise arvamuse:

1.   Regioonide Komitee seisukohad

1.1   Euroopa arengupoliitika

Regioonide Komitee

| 1.1.1 | meenutab, et ühenduse arengupoliitika on sätestatud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklites 177– 181 ja et see on üks Euroopa Liidu välistegevuse peamisi koostisosi; |
| --- | --- |

1.1.1

meenutab, et ühenduse arengupoliitika on sätestatud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklites 177– 181 ja et see on üks Euroopa Liidu välistegevuse peamisi koostisosi;

| 1.1.2 | toetab Euroopa arengupoliitika 2000. aasta novembri reformi, mis seab peaeesmärgiks võitluse ülemaailmse vaesusega ja kinnitab ühenduse toetust demokraatiale ja inimõigustele ning mis töötati välja koostöös abi saavate riikidega; komitee rõhutab ÜRO millenniumi arengueesmärkide tähtsust ja nende keskendumist vaesuse vastu võitlemisele ning on arvamusel, et kõnealuseid ambitsioonikaid eesmärke ei ole võimalik saavutada ilma kohalike ja piirkondlike omavalitsuste aktiivse osaluseta. Seda peaks selgelt väljendama ning neile peaks koostöö arendamisel omistama selge ja olulise rolli; |
| --- | --- |

1.1.2

toetab Euroopa arengupoliitika 2000. aasta novembri reformi, mis seab peaeesmärgiks võitluse ülemaailmse vaesusega ja kinnitab ühenduse toetust demokraatiale ja inimõigustele ning mis töötati välja koostöös abi saavate riikidega; komitee rõhutab ÜRO millenniumi arengueesmärkide tähtsust ja nende keskendumist vaesuse vastu võitlemisele ning on arvamusel, et kõnealuseid ambitsioonikaid eesmärke ei ole võimalik saavutada ilma kohalike ja piirkondlike omavalitsuste aktiivse osaluseta. Seda peaks selgelt väljendama ning neile peaks koostöö arendamisel omistama selge ja olulise rolli;

| 1.1.3 | hindab Euroopa abiprogrammide läbipaistvuse ning tõhususe suurendamiseks tarvitusele võetud meetmeid ja nende kohaldamist abi saavate riikide poolt (mitmeaastaste arengustrateegiate väljatöötamine, EuropeAidi loomine, ühenduse programmide tõhus detsentraliseerimine komisjoni delegatsioonides); |
| --- | --- |

1.1.3

hindab Euroopa abiprogrammide läbipaistvuse ning tõhususe suurendamiseks tarvitusele võetud meetmeid ja nende kohaldamist abi saavate riikide poolt (mitmeaastaste arengustrateegiate väljatöötamine, EuropeAidi loomine, ühenduse programmide tõhus detsentraliseerimine komisjoni delegatsioonides);

| 1.1.4 | nendib, et Euroopa Liidu arengupoliitika puudutab tänaseks 151 riiki ja territooriumi, mille nimekiri on koostatud rahvusvahelisel tasandil, ja et seda poliitikat rakendatakse arvukate geograafiliste ning temaatiliste programmide kaudu ning AKV riikide osas Cotonou lepingu kaudu; |
| --- | --- |

1.1.4

nendib, et Euroopa Liidu arengupoliitika puudutab tänaseks 151 riiki ja territooriumi, mille nimekiri on koostatud rahvusvahelisel tasandil, ja et seda poliitikat rakendatakse arvukate geograafiliste ning temaatiliste programmide kaudu ning AKV riikide osas Cotonou lepingu kaudu;

| 1.1.5 | avaldab kahetsust, et komisjon, soovides soodustada arenguprogrammide kohaldamist asjassepuutuvate riikide elanike poolt, pidas oma 2002. aasta teatises teemal “Mitteriiklike osalejate osalemine ühenduse arengupoliitikas”
   (4) silmas peamiselt kodanikuühiskonna organisatsioone, kaalumata kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamist; |
| --- | --- |

1.1.5

avaldab kahetsust, et komisjon, soovides soodustada arenguprogrammide kohaldamist asjassepuutuvate riikide elanike poolt, pidas oma 2002. aasta teatises teemal “Mitteriiklike osalejate osalemine ühenduse arengupoliitikas”
   (4) silmas peamiselt kodanikuühiskonna organisatsioone, kaalumata kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamist;

| 1.1.6 | tervitab sellest lähenemisest tingitud kallutatuse likvideerimiseks Cotonou lepingusse vahehindamisel tehtud muudatusi (5), eriti artikli 4 muudatust, mis laiendab varem vaid mitteriiklikke osalejaid puudutanud sätted nüüdsest ka “detsentraliseeritud kohalikele omavalitsustele”. |
| --- | --- |

1.1.6

tervitab sellest lähenemisest tingitud kallutatuse likvideerimiseks Cotonou lepingusse vahehindamisel tehtud muudatusi (5), eriti artikli 4 muudatust, mis laiendab varem vaid mitteriiklikke osalejaid puudutanud sätted nüüdsest ka “detsentraliseeritud kohalikele omavalitsustele”.

1.2   Detsentraliseeritud koostööle määratud roll

Regioonide Komitee

| 1.2.1 | mõistab detsentraliseeritud koostöö all rahvusvahelist koostööd Euroopa omavalitsuste (nagu määratletud asjaomastes liikmesriikides) vahel, mida juhivad demokraatlikult valitud täidesaatvad organid ja mis kaasavad territooriumi sidusrühmad, mis on eraldatud nii riigi keskvõimust kui ka kodanikuühiskonnast; |
| --- | --- |

1.2.1

mõistab detsentraliseeritud koostöö all rahvusvahelist koostööd Euroopa omavalitsuste (nagu määratletud asjaomastes liikmesriikides) vahel, mida juhivad demokraatlikult valitud täidesaatvad organid ja mis kaasavad territooriumi sidusrühmad, mis on eraldatud nii riigi keskvõimust kui ka kodanikuühiskonnast;

| 1.2.2 | avaldab kahetsust, et Euroopa omavalitsuste kaasamine ühenduse arengupoliitikasse, nagu ka muusse välisabiga seotud poliitikasse, on hetkel suuresti alahinnatud; |
| --- | --- |

1.2.2

avaldab kahetsust, et Euroopa omavalitsuste kaasamine ühenduse arengupoliitikasse, nagu ka muusse välisabiga seotud poliitikasse, on hetkel suuresti alahinnatud;

| 1.2.3 | nendib, et see alahindamine avaldub eriti erinevates arengupoliitikaga seotud programmides kohalikele omavalitsustele määratud rolli kõikumises, mille tulemusena:






  a) | mõned programmid, nagu URB-AL või Asia-Urbs (nüüdsest liidetud programmiga Asia Pro Eco II) eraldavad neile erilise rolli, |
| --- | --- | --- |

1.2.3

nendib, et see alahindamine avaldub eriti erinevates arengupoliitikaga seotud programmides kohalikele omavalitsustele määratud rolli kõikumises, mille tulemusena:

a)

mõned programmid, nagu URB-AL või Asia-Urbs (nüüdsest liidetud programmiga Asia Pro Eco II) eraldavad neile erilise rolli,

| b) | komisjoni 2002. aasta teatises teemal “Mitteriiklike organisatsioonide osalemine ühenduse arengupoliitikas”, nagu ka 2000. aasta juunis allkirjastatud Cotonou lepingus, loetakse kohalikud omavalitsused riiklike osalejate hulka kuuluvaks ja mitteriiklikest osalejatest eraldiseisvateks, |
| --- | --- |

b)

komisjoni 2002. aasta teatises teemal “Mitteriiklike organisatsioonide osalemine ühenduse arengupoliitikas”, nagu ka 2000. aasta juunis allkirjastatud Cotonou lepingus, loetakse kohalikud omavalitsused riiklike osalejate hulka kuuluvaks ja mitteriiklikest osalejatest eraldiseisvateks,

| c) | samas esinevad detsentraliseeritud koostööd käsitlevas eeskirjas samad kohalikud omavalitsused (kaasa arvatud linnaomavalitsused) kodanikuühiskonnast pärinevate osalejate pikas loetelus; |
| --- | --- |

c)

samas esinevad detsentraliseeritud koostööd käsitlevas eeskirjas samad kohalikud omavalitsused (kaasa arvatud linnaomavalitsused) kodanikuühiskonnast pärinevate osalejate pikas loetelus;

| 1.2.4 | soovib, et valitsusväliste arenguprogrammidest osavõtjate arvessevõtmisel saavutataks suurem tasakaal erinevate mitteriiklikeks osalejateks nimetatavate kodanikuühiskonna organisatsioonivormide ja kohalike omavalitsuste vahel. See soov ei vastanda kuidagi omavalitsuste ja mitteriiklike osalejate vahelist partnerlust detsentraliseeritud koostöö teostamisel. |
| --- | --- |

1.2.4

soovib, et valitsusväliste arenguprogrammidest osavõtjate arvessevõtmisel saavutataks suurem tasakaal erinevate mitteriiklikeks osalejateks nimetatavate kodanikuühiskonna organisatsioonivormide ja kohalike omavalitsuste vahel. See soov ei vastanda kuidagi omavalitsuste ja mitteriiklike osalejate vahelist partnerlust detsentraliseeritud koostöö teostamisel.

1.3   Arengupoliitikas osalevad kohalikud omavalitsused

Regioonide Komitee

| 1.3.1 | rõhutab, et kohalikud omavalitsused on mitmeid aastaid teinud liikmesriikides kehtivate riiklike normide raames koostööd Euroopa Liidu väliste riikide, eriti arenguriikide kohalike omavalitsustega; |
| --- | --- |

1.3.1

rõhutab, et kohalikud omavalitsused on mitmeid aastaid teinud liikmesriikides kehtivate riiklike normide raames koostööd Euroopa Liidu väliste riikide, eriti arenguriikide kohalike omavalitsustega;

| 1.3.2 | märgib, et olenemata sellest, kui palju algatusõigust on omavalitsustele antud, toetavad liikmesriigid erineval moel sageli nendevahelist detsentraliseeritud koostööd ja selle liigendamist riigisisese arengukoostööga, tunnustades nii omavalitsuste täiendavat kaasamist; |
| --- | --- |

1.3.2

märgib, et olenemata sellest, kui palju algatusõigust on omavalitsustele antud, toetavad liikmesriigid erineval moel sageli nendevahelist detsentraliseeritud koostööd ja selle liigendamist riigisisese arengukoostööga, tunnustades nii omavalitsuste täiendavat kaasamist;

| 1.3.3 | meenutab, et omavalitsused toovad detsentraliseeritud koostöösse mitmesugustelt tegevusaladelt omandatud oskusi ja kogemusi: tervishoiu ja haridusega seotud avalikud teenused, linnade pakutavad teenused (veevärk, jäätmekäitlus), territooriumi majanduslik arendamine nii kaubanduse kui ka kohaliku võimu poolt antava toetuse abil, kohaliku ja piirkondliku demokraatia kogemused ja toimivad demokraatlikud institutsioonid ning minevikupärandi väärtustamine. Lisaks tuleb arvesse võtta rolli, mida omavalitsused võivad mängida rahu edendamisel (linnade diplomaatia). Seega aitab Euroopa omavalitsuste tegevus oluliselt kaasa arengumaade detsentraliseeritud kohalike omavalitsuste detsentraliseerimisest tingitud kohustuste täitmisele; |
| --- | --- |

1.3.3

meenutab, et omavalitsused toovad detsentraliseeritud koostöösse mitmesugustelt tegevusaladelt omandatud oskusi ja kogemusi: tervishoiu ja haridusega seotud avalikud teenused, linnade pakutavad teenused (veevärk, jäätmekäitlus), territooriumi majanduslik arendamine nii kaubanduse kui ka kohaliku võimu poolt antava toetuse abil, kohaliku ja piirkondliku demokraatia kogemused ja toimivad demokraatlikud institutsioonid ning minevikupärandi väärtustamine. Lisaks tuleb arvesse võtta rolli, mida omavalitsused võivad mängida rahu edendamisel (linnade diplomaatia). Seega aitab Euroopa omavalitsuste tegevus oluliselt kaasa arengumaade detsentraliseeritud kohalike omavalitsuste detsentraliseerimisest tingitud kohustuste täitmisele;

| 1.3.4 | rõhutab samal ajal seda, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on heaks teadlikkuse suurendamise kohaks, eriti Euroopa kodanike tähelepanu juhtimiseks arenguabi määratlemisele ja nende vastava suunalise tegevuse toetamisele; |
| --- | --- |

1.3.4

rõhutab samal ajal seda, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on heaks teadlikkuse suurendamise kohaks, eriti Euroopa kodanike tähelepanu juhtimiseks arenguabi määratlemisele ja nende vastava suunalise tegevuse toetamisele;

| 1.3.5 | tunnistab, et riigisiseste õigusaktide suur hulk, kohalike omavalitsuste koostöövaldkondade mitmekesisus, iga omavalitsuse eripärad ning olulised erinevused nende poolt detsentraliseeritud koostööle pühendatud inim- ja finantsressursside vahel muudavad tegevuse üheaegselt võimalusterohkeks ja keeruliseks; |
| --- | --- |

1.3.5

tunnistab, et riigisiseste õigusaktide suur hulk, kohalike omavalitsuste koostöövaldkondade mitmekesisus, iga omavalitsuse eripärad ning olulised erinevused nende poolt detsentraliseeritud koostööle pühendatud inim- ja finantsressursside vahel muudavad tegevuse üheaegselt võimalusterohkeks ja keeruliseks;

| 1.3.6 | leiab, et arusaadavus on omavalitsuste kaasamisel vaesusevastasesse võitlusesse ja demokraatia edendamisse võtmetähtsusega, kuna see ei võimalda detsentraliseeritud koostöö käsitlemist mitte üksnes tegevuste ja programmide arvu suurendamisena, vaid ka globaalse strateegia lokaalse mõõtmena ühe kindla riigi või piirkonna arendamisel; |
| --- | --- |

1.3.6

leiab, et arusaadavus on omavalitsuste kaasamisel vaesusevastasesse võitlusesse ja demokraatia edendamisse võtmetähtsusega, kuna see ei võimalda detsentraliseeritud koostöö käsitlemist mitte üksnes tegevuste ja programmide arvu suurendamisena, vaid ka globaalse strateegia lokaalse mõõtmena ühe kindla riigi või piirkonna arendamisel;

| 1.3.7 | tervitab nii Euroopa kui ka arenguriikide kohalike omavalitsuste algatusi omavahelise koostöö struktureerimiseks temaatilisel või geograafilisel alusel; |
| --- | --- |

1.3.7

tervitab nii Euroopa kui ka arenguriikide kohalike omavalitsuste algatusi omavahelise koostöö struktureerimiseks temaatilisel või geograafilisel alusel;

| 1.3.8 | avaldab rahulolu ülemaailmse organisatsiooni Ühinenud Linnad ja Kohalikud Omavalitsused (UCLG) loomisega 2004. aastal. Nüüdseks ÜRO poolt koostööpartnerina tunnustatud organisatsiooni rajamisel lähtuti rahu, kohaliku autonoomia ja solidaarsuse väärtustest ning kõnealune organisatsioon ühendab kõigi maailma piirkondade omavalitsusi rahvusvaheliseks koostööks. |
| --- | --- |

1.3.8

avaldab rahulolu ülemaailmse organisatsiooni Ühinenud Linnad ja Kohalikud Omavalitsused (UCLG) loomisega 2004. aastal. Nüüdseks ÜRO poolt koostööpartnerina tunnustatud organisatsiooni rajamisel lähtuti rahu, kohaliku autonoomia ja solidaarsuse väärtustest ning kõnealune organisatsioon ühendab kõigi maailma piirkondade omavalitsusi rahvusvaheliseks koostööks.

1.4   Ettepanek nõukogu, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavalduse kohta — Euroopa Liidu arengupoliitika “Euroopa konsensus” (KOM(2005)311 lõplik)

Regioonide Komitee

| 1.4.1 | tänab Euroopa Komisjoni, et see valis Regioonide Komitee suure poliitilise tähtsusega ühisavalduse ettepaneku üheks adressaadiks; |
| --- | --- |

1.4.1

tänab Euroopa Komisjoni, et see valis Regioonide Komitee suure poliitilise tähtsusega ühisavalduse ettepaneku üheks adressaadiks;

| 1.4.2 | avaldab rahulolu, kuna see läkitus on tunnustus kohalikele omavalitsustele kui Euroopa arengupoliitika osalistele; |
| --- | --- |

1.4.2

avaldab rahulolu, kuna see läkitus on tunnustus kohalikele omavalitsustele kui Euroopa arengupoliitika osalistele;

| 1.4.3 | jagab teksti üldist suunitlust, et “globaliseerumine oleks kogu inimkonna jaoks positiivne jõud”, mida on ühes oma varasemas arvamuses (6) toetanud ka Regioonide Komitee; |
| --- | --- |

1.4.3

jagab teksti üldist suunitlust, et “globaliseerumine oleks kogu inimkonna jaoks positiivne jõud”, mida on ühes oma varasemas arvamuses (6) toetanud ka Regioonide Komitee;

| 1.4.4 | hindab Euroopa Liidu valmisolekut sidusama arengu heaks suunatud tegevuse toetamiseks sellise temaatilise raamistiku määratlemise kaudu, mis annab juhtnöörid prioriteetide valikuks sise- ja välispoliitika (eriti vajalik rahvusvahelise kaubanduse ja põllumajanduse osas) ning komisjoni ja liikmesriikide tegevuse vahel; |
| --- | --- |

1.4.4

hindab Euroopa Liidu valmisolekut sidusama arengu heaks suunatud tegevuse toetamiseks sellise temaatilise raamistiku määratlemise kaudu, mis annab juhtnöörid prioriteetide valikuks sise- ja välispoliitika (eriti vajalik rahvusvahelise kaubanduse ja põllumajanduse osas) ning komisjoni ja liikmesriikide tegevuse vahel;

| 1.4.5 | avaldab rahulolu, et kohalikke omavalitsusi mainitakse mitmes tegevusteemas kui kohaliku võimu teostamises ja detsentraliseeritud arengus osalejaid. Regioonide Komitee hinnangu kohaselt võiks neid aga mainida ka muudes valdkondades (eriti veevarustuse osas); |
| --- | --- |

1.4.5

avaldab rahulolu, et kohalikke omavalitsusi mainitakse mitmes tegevusteemas kui kohaliku võimu teostamises ja detsentraliseeritud arengus osalejaid. Regioonide Komitee hinnangu kohaselt võiks neid aga mainida ka muudes valdkondades (eriti veevarustuse osas);

| 1.4.6 | ootab huviga komisjoni poolt välja kuulutatud teksti Aafrika olukorra ja sellele mandrile osutatava abi kohta ilmumist. |
| --- | --- |

1.4.6

ootab huviga komisjoni poolt välja kuulutatud teksti Aafrika olukorra ja sellele mandrile osutatava abi kohta ilmumist.

2.   Regioonide Komitee soovitused

Regioonide Komitee

| 2.1 | soovitab detsentraliseeritud koostöö rolli kaalumisel võtta aluseks järgmised põhimõtted:






  a) | globaalse lähenemise käigus vaesusevastasele võitlusele ja ÜRO Millenniumi arengueesmärkide saavutamisele osutatav tähelepanu peab selgelt tunnustama kohalikku mõõdet nii vajaduste kui ka nende rahuldamise osas; |
| --- | --- | --- |

2.1

soovitab detsentraliseeritud koostöö rolli kaalumisel võtta aluseks järgmised põhimõtted:

a)

globaalse lähenemise käigus vaesusevastasele võitlusele ja ÜRO Millenniumi arengueesmärkide saavutamisele osutatav tähelepanu peab selgelt tunnustama kohalikku mõõdet nii vajaduste kui ka nende rahuldamise osas;

| b) | seetõttu tuleb tunnistada, et omavalitsused omavad teiste osalejate kõrval spetsiifilisi oskusi ja teadmisi, mis tulenevad nende pädevusest ja kohustustest antud territooriumi elanike suhtes; |
| --- | --- |

b)

seetõttu tuleb tunnistada, et omavalitsused omavad teiste osalejate kõrval spetsiifilisi oskusi ja teadmisi, mis tulenevad nende pädevusest ja kohustustest antud territooriumi elanike suhtes;

| c) | Euroopa arengupoliitika mõju suurendamiseks peavad selle strateegiad hõlmama nende osalejate panust, kes toetavad demokraatiat ja arengut ning jagavad Euroopa Liidu koostöö ja omavastutuse põhimõtteid; |
| --- | --- |

c)

Euroopa arengupoliitika mõju suurendamiseks peavad selle strateegiad hõlmama nende osalejate panust, kes toetavad demokraatiat ja arengut ning jagavad Euroopa Liidu koostöö ja omavastutuse põhimõtteid;

| d) | tunnistab, et rahvusvaheline areng on kahesuunaline protsess — ühelt poolt on Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rohked ideed ja head tavad panus arengusse; teiselt poolt saavad nad ise kasu suuremast interaktsioonist ja kokkupuutest valitsuste ja kohalike omavalitsuste vahel üle kogu maailma, õppides nende tööst ja kogemustest; |
| --- | --- |

d)

tunnistab, et rahvusvaheline areng on kahesuunaline protsess — ühelt poolt on Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rohked ideed ja head tavad panus arengusse; teiselt poolt saavad nad ise kasu suuremast interaktsioonist ja kokkupuutest valitsuste ja kohalike omavalitsuste vahel üle kogu maailma, õppides nende tööst ja kogemustest;

| e) | tunnistab, et parem valitsemine on eduka arengupoliitika võti ning hea valitsemise tunnuseks on arusaam, et kõige parem on teha otsuseid neist mõjutatud kodanikele lähimal tasandil. |
| --- | --- |

e)

tunnistab, et parem valitsemine on eduka arengupoliitika võti ning hea valitsemise tunnuseks on arusaam, et kõige parem on teha otsuseid neist mõjutatud kodanikele lähimal tasandil.

| 2.2 | teeb ettepaneku, toetudes omavalitsuste praegusele detsentraliseeritud arengukoostöö läbiviimise töökorraldusele, eriti Ühinenud Linnade ja Kohalike Omavalitsuste raames, samuti toetudes erinevatele detsentraliseeritud koostööd toetavatele asutustele, võtta tarvitusele järgmised meetmed: |
| --- | --- |

2.2

teeb ettepaneku, toetudes omavalitsuste praegusele detsentraliseeritud arengukoostöö läbiviimise töökorraldusele, eriti Ühinenud Linnade ja Kohalike Omavalitsuste raames, samuti toetudes erinevatele detsentraliseeritud koostööd toetavatele asutustele, võtta tarvitusele järgmised meetmed:

| 2.2.1 | Euroopa kohalike omavalitsuste juhtimisel:






  a) | määratleda detsentraliseeritud koostöö operatsioonid. See määratlemine on detsentraliseeritud koostöö võimaluste ühendusepoolse tajumise ja omavalitsuste kogemuste vahetamise peamiseks eelduseks. Euroopa ja Ladina-Ameerika detsentraliseeritud koostöösuhete vaatluskeskuse (asutatud programmi Urb-Al raames käivitatud projektikonkursi järel) näidet tuleb tervitada ja kaaluda sarnase keskuse rajamist teiste maailma piirkondade tarbeks; |
| --- | --- | --- |

2.2.1

Euroopa kohalike omavalitsuste juhtimisel:

a)

määratleda detsentraliseeritud koostöö operatsioonid. See määratlemine on detsentraliseeritud koostöö võimaluste ühendusepoolse tajumise ja omavalitsuste kogemuste vahetamise peamiseks eelduseks. Euroopa ja Ladina-Ameerika detsentraliseeritud koostöösuhete vaatluskeskuse (asutatud programmi Urb-Al raames käivitatud projektikonkursi järel) näidet tuleb tervitada ja kaaluda sarnase keskuse rajamist teiste maailma piirkondade tarbeks;

| b) | julgustada valitsusväliste organisatsioonide (CONCORD) platvormile sarnase platvormi väljatöötamist, et algatada ühenduse institutsioonide ja arengust huvitatud kohalike omavalitsuste vahelist poliitilist kahekõnet; |
| --- | --- |

b)

julgustada valitsusväliste organisatsioonide (CONCORD) platvormile sarnase platvormi väljatöötamist, et algatada ühenduse institutsioonide ja arengust huvitatud kohalike omavalitsuste vahelist poliitilist kahekõnet;

| c) | lihtsustada teabe- ja arvamustevahetust omavalitsuste vahel, võimaldades selleks ELi ja arengumaade ühisprojektide rahastamist; |
| --- | --- |

c)

lihtsustada teabe- ja arvamustevahetust omavalitsuste vahel, võimaldades selleks ELi ja arengumaade ühisprojektide rahastamist;

| d) | vaadelda eraldi uuringu raames erinevate liikmesriikide õigusnorme territoriaalsete omavalitsuste rahvusvahelise koostöö kohta; |
| --- | --- |

d)

vaadelda eraldi uuringu raames erinevate liikmesriikide õigusnorme territoriaalsete omavalitsuste rahvusvahelise koostöö kohta;

| 2.2.2 | muuta arengumaade omavalitsuste juhtimisel Euroopa arenguabi üldpõhimõtteid vastavalt detsentraliseeritud lähenemisele:






  a) | komisjoni tegevuse detsentraliseerimise osas peaksid komisjoni delegatsioonid arvesse võtma kohalikku mõõdet, pannes rõhku sellele, kuivõrd täiendab detsentraliseeritud koostöö riiklikku tegevust, samuti arvestama selle vastavust asjassepuutuvate maade kohalike omavalitsuste vajadustele, et soodustada demokraatiat ja detsentraliseerimist. Võiks välja töötada tegevusjuhised selleks, et seda lähenemist võiks arvesse võtta programmide väljatöötamise igas staadiumis alates nende kavandamisest kuni nende ellurakendamise rahastamiseni; |
| --- | --- | --- |

2.2.2

muuta arengumaade omavalitsuste juhtimisel Euroopa arenguabi üldpõhimõtteid vastavalt detsentraliseeritud lähenemisele:

a)

komisjoni tegevuse detsentraliseerimise osas peaksid komisjoni delegatsioonid arvesse võtma kohalikku mõõdet, pannes rõhku sellele, kuivõrd täiendab detsentraliseeritud koostöö riiklikku tegevust, samuti arvestama selle vastavust asjassepuutuvate maade kohalike omavalitsuste vajadustele, et soodustada demokraatiat ja detsentraliseerimist. Võiks välja töötada tegevusjuhised selleks, et seda lähenemist võiks arvesse võtta programmide väljatöötamise igas staadiumis alates nende kavandamisest kuni nende ellurakendamise rahastamiseni;

| b) | piirkondliku integreerimise tugevdamiseks tuleks arenguriikides julgustada ühenduste ja kohalike elanike esindajate võrgustike tekkimist ja kasutada samalaadsete Euroopa organisatsioonide abi; |
| --- | --- |

b)

piirkondliku integreerimise tugevdamiseks tuleks arenguriikides julgustada ühenduste ja kohalike elanike esindajate võrgustike tekkimist ja kasutada samalaadsete Euroopa organisatsioonide abi;

| c) | abi ühtlustamiseks võiks organiseerida riikide foorumeid, mis koondaksid ühes ja samas arenguriigis tegutsevaid Euroopa omavalitsusi; arutlusele võiks tulla selliste foorumite loomine neljas riigis, kus on nõukogu 2002. aasta märtsis Barcelona istungil tehtud otsuste tulemusena liikmesriikide poolt osutatava abi ühtlustamist juba katsetatud; |
| --- | --- |

c)

abi ühtlustamiseks võiks organiseerida riikide foorumeid, mis koondaksid ühes ja samas arenguriigis tegutsevaid Euroopa omavalitsusi; arutlusele võiks tulla selliste foorumite loomine neljas riigis, kus on nõukogu 2002. aasta märtsis Barcelona istungil tehtud otsuste tulemusena liikmesriikide poolt osutatava abi ühtlustamist juba katsetatud;

| 2.3 | soovitab Euroopa arengupoliitika elluviimisse kaasata kohalikke omavalitsusi, kes aitavad juba praegu, sageli koostöös valitsusväliste organisatsioonidega, teavitada avalikkust vaesusevastase võitlusega seotud küsimustest, viies elanike, eriti noorte juures läbi erinevaid tegevusi; |
| --- | --- |

2.3

soovitab Euroopa arengupoliitika elluviimisse kaasata kohalikke omavalitsusi, kes aitavad juba praegu, sageli koostöös valitsusväliste organisatsioonidega, teavitada avalikkust vaesusevastase võitlusega seotud küsimustest, viies elanike, eriti noorte juures läbi erinevaid tegevusi;

| 2.4 | Ettepanek nõukogu, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavalduse kohta — Euroopa Liidu arengupoliitika “Euroopa konsensus” (KOM(2005)311 lõplik)

  Regioonide Komitee |
| --- | --- |

2.4

Ettepanek nõukogu, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavalduse kohta — Euroopa Liidu arengupoliitika “Euroopa konsensus” (KOM(2005)311 lõplik)

Regioonide Komitee

| 2.4.1 | peab küsitavaks, arvestades Euroopa Liiduga keerulist partnerlussuhet omavatele riikidele pööratavat tähelepanu, neile riikidele eraldatud detsentraliseeritud koostöö eelarveritta (7) alates 2007. aastast tehtavaid muudatusi, samas kui neile praegu eraldatud summa on selgelt ebapiisav; |
| --- | --- |

2.4.1

peab küsitavaks, arvestades Euroopa Liiduga keerulist partnerlussuhet omavatele riikidele pööratavat tähelepanu, neile riikidele eraldatud detsentraliseeritud koostöö eelarveritta (7) alates 2007. aastast tehtavaid muudatusi, samas kui neile praegu eraldatud summa on selgelt ebapiisav;

| 2.4.2 | loodab, et eelarveline abi, mille osakaalu Euroopa abimeetmete seas tuleks suurendada, annab abi saavatele valitsustele võimaluse eraldada kohalikele omavalitsustele riigieelarvest summasid, mis vastavad neile detsentraliseerimise käigus usaldatud kohustustele; |
| --- | --- |

2.4.2

loodab, et eelarveline abi, mille osakaalu Euroopa abimeetmete seas tuleks suurendada, annab abi saavatele valitsustele võimaluse eraldada kohalikele omavalitsustele riigieelarvest summasid, mis vastavad neile detsentraliseerimise käigus usaldatud kohustustele;

| 2.4.3 | palub komisjonil Euroopa Liidu arengupoliitika uue etapi huvides võtta käesolevas arvamuses esitatud soovitused kaalumisele. |
| --- | --- |

2.4.3

palub komisjonil Euroopa Liidu arengupoliitika uue etapi huvides võtta käesolevas arvamuses esitatud soovitused kaalumisele.

Brüssel, 16. november 2005.

Regioonide Komitee

president

Peter STRAUB

---

(1)  ELT C 164, 5.7.2005, lk 82

1

(2)  ELT C 23, 27.1.2004, lk 8

2

(3)  ELT C 256, 24.10.2003, lk 83

3

(4)  KOM(2002)598 lõplik

4

(5)  KOM(2005)185 lõplik

5

(6)  CdR 328/2004 fin

6

(7)  Nõukogu määrus nr 625/2004 aastate 2004–2006 kohta – eelarvepunkt 21 02 13

7

---

| 16.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 115/47 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 115/47

---

Regioonide Komitee arvamus teemal “Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: raamprogramm “Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” aastateks 2007–2013”

(2006/C 115/10)

REGIOONIDE KOMITEE,

VÕTTES ARVESSE komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile: raamprogramm “Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” aastateks 2007–2013, KOM(2005) 123 lõplik;

VÕTTES ARVESSE Euroopa Komisjoni 6. aprilli 2005. aasta otsust konsulteerida vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 265 lõikele 1 kõnealuses küsimuses Regioonide Komiteega;

VÕTTES ARVESSE Regioonide Komitee juhatuse 22. veebruari 2005. aasta otsust anda välissuhete komisjonile korraldus koostada kõnealusel teemal arvamus;

VÕTTES ARVESSE Regioonide Komitee 7. juuli 2005. aasta arvamust “Roheline raamat ELi lähenemisviisi kohta majandusmigratsiooni juhtimisele” (CdR 82/2005 fin);

VÕTTES ARVESSE Regioonide Komitee välissuhete komisjoni poolt 15. septembril 2005 vastu võetud arvamuse eelnõu (CdR 144/2005 rev 1) (raportöör: hr Paleologos, Livadia omavalitsusnõukogu liige (GR/PES));

ARVESTADES, et solidaarsusprogrammi näol on tegemist uue poliitikavahendiga vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala rajamiseks kõigile Euroopa Liidu kodanikele;

ARVESTADES, et komitee kavatseb saavutada tasakaalu Euroopa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala poliitika tõhusa toetuse ning riiklike, piirkondlike ja kohalike vajaduste vahel vastavalt kohustuste õiglase jaotumise põhimõttele;

ARVESTADES, et erinevad tegurid jätkavad rändevoogude põhjustamist vähem arenenud ja ebaturvalistest riikidest Euroopa Liitu, samas kui kuritegelikud võrgustikud, rassistlikud ja ksenofoobiat põhjustavad mõtteviisid ja liikumised ning lüngad haldustegevuses võivad kahjustada nii sisserändajate kui lähetavate ja vastuvõtvate ühiskondade huvides olevat reguleeritud, juhitud ning majanduslikult ja sotsiaalselt hõlvavat rännet;

ARVESTADES, et Euroopa Liidu üha suurem kaasatus mitmetesse poliitikavaldkondadesse ja tegevustesse vajab piisavaid rahalisi ressursse ja vahendeid;

ARVESTADES, et tõenäoliselt suurenevad elanikkonna vananemise ja tööealise elanikkonna vähenemise tulemusena sisserändevood, mis muutuvad laienenud ELi vajaduste rahuldamiseks üha vajalikumaks;

ARVESTADES, et raamprogramm sisaldab piirkondlikke ja kohalikke võimuorganeid puudutavat kindlat õiguslikku alust, mis rõhutab, et kooskõlas kehtivate riiklike eeskirjade ja tavadega sõlmib iga liikmesriik partnerluse enda määratud asutuste ja organitega, nimelt pädevate piirkondlike ja linnade ametiasutuste ning muude riigiasutustega;

võttis 16.–17. novembril 2005 toimunud 62. täiskogu istungil (16. november) ühehäälselt vastu järgmise arvamuse:

1.   Regioonide Komitee seisukohad

Regioonide Komitee:

| 1.1 | tervitab Euroopa Komisjoni ettepanekut solidaarsuse ja rändevoogude juhtimise raamprogrammi koostamise kohta aastateks 2007–2013; |
| --- | --- |

1.1

tervitab Euroopa Komisjoni ettepanekut solidaarsuse ja rändevoogude juhtimise raamprogrammi koostamise kohta aastateks 2007–2013;

| 1.2 | tunnistab ülemaailmse rände tähtsust ja ulatust ning selle olulisust mitmekesisusele ja arengule eriti kohalikus kogukonnas. Komitee toetab täielikult sisserände-, varjupaiga- ja integratsioonipoliitika kooskõlastamise tähtsust Euroopa Liidus. See on isegi veel tähtsam nüüd, laienenud ühenduses; |
| --- | --- |

1.2

tunnistab ülemaailmse rände tähtsust ja ulatust ning selle olulisust mitmekesisusele ja arengule eriti kohalikus kogukonnas. Komitee toetab täielikult sisserände-, varjupaiga- ja integratsioonipoliitika kooskõlastamise tähtsust Euroopa Liidus. See on isegi veel tähtsam nüüd, laienenud ühenduses;

| 1.3 | tunnistab ühenduse juhitud laiaulatusliku ja jätkusuutliku rändevoogude juhtimise poliitika tähtsust, sealhulgas piiride turvalisust, rahvusvahelist kaitset vajavate isikute tõhusat kaitset, Euroopa Liidus ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tõhusalt reguleeritud tagasipöördumist kodumaale, seaduslike sisserändajate majanduslikku, sotsiaalset, kultuurilist ja poliitilist integratsiooni; |
| --- | --- |

1.3

tunnistab ühenduse juhitud laiaulatusliku ja jätkusuutliku rändevoogude juhtimise poliitika tähtsust, sealhulgas piiride turvalisust, rahvusvahelist kaitset vajavate isikute tõhusat kaitset, Euroopa Liidus ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tõhusalt reguleeritud tagasipöördumist kodumaale, seaduslike sisserändajate majanduslikku, sotsiaalset, kultuurilist ja poliitilist integratsiooni;

| 1.4 | rõhutab, et riiklik tasand vastutab õigusaktide väljatöötamise ja rakendamise eest, kuid sisserändajate vastuvõtmise, sisseseadmise ja integreerimise ülesanne lasub peamiselt piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Regioonide Komitee soovib seetõttu eriti rõhutada, kui tähtis roll on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel, mille ülesanded hõlmavad planeerimist, majutamist, haridust ja tööturgu, millel on otsene mõju integratsioonile ning mis võivad soodustada sotsiaalset ühtekuuluvust, sotsiaalset integratsiooni ja jätkusuutlikke ühiskondi; |
| --- | --- |

1.4

rõhutab, et riiklik tasand vastutab õigusaktide väljatöötamise ja rakendamise eest, kuid sisserändajate vastuvõtmise, sisseseadmise ja integreerimise ülesanne lasub peamiselt piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Regioonide Komitee soovib seetõttu eriti rõhutada, kui tähtis roll on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel, mille ülesanded hõlmavad planeerimist, majutamist, haridust ja tööturgu, millel on otsene mõju integratsioonile ning mis võivad soodustada sotsiaalset ühtekuuluvust, sotsiaalset integratsiooni ja jätkusuutlikke ühiskondi;

| 1.5 | rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused loodavad moodustada solidaarsusahela keskse lüli ning aidata kõrvaldada migratsiooni põhjused, tugevdades rahanduskoostöö meetmeid ja arendades piiriülese, piirkondadevahelise ja riikidevahelise koostöö ühisstrateegiat rändevoogude juhtimise valdkonnas. Nende pädevused migratsiooni, sisserände ja integratsiooni valdkonnas ning nende positsioon infrastruktuuride haldajate või omanikena asetavad kõnealused ametiasutused nii rändevoogude vältimise, rahastamise kui juhtimise osas eesliinile; |
| --- | --- |

1.5

rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused loodavad moodustada solidaarsusahela keskse lüli ning aidata kõrvaldada migratsiooni põhjused, tugevdades rahanduskoostöö meetmeid ja arendades piiriülese, piirkondadevahelise ja riikidevahelise koostöö ühisstrateegiat rändevoogude juhtimise valdkonnas. Nende pädevused migratsiooni, sisserände ja integratsiooni valdkonnas ning nende positsioon infrastruktuuride haldajate või omanikena asetavad kõnealused ametiasutused nii rändevoogude vältimise, rahastamise kui juhtimise osas eesliinile;

| 1.6 | rõhutab, et mitmel pool Euroopa Liidus kogutakse maksutulu riiklikul tasandil, kuid sisserändega seotud tõrjutusega tegelemise majanduslik koorem lasub kohalikul tasandil. Asjaolu, et erinevate tasandite vahel ei peeta piisavalt nõu, võib takistada majandusressursside parimat kasutamist. Kohustuste jagamine võiks täiendada sellealast tegevust Euroopa Liidu tasandil ning anda valdkonnas positiivseid tulemusi; |
| --- | --- |

1.6

rõhutab, et mitmel pool Euroopa Liidus kogutakse maksutulu riiklikul tasandil, kuid sisserändega seotud tõrjutusega tegelemise majanduslik koorem lasub kohalikul tasandil. Asjaolu, et erinevate tasandite vahel ei peeta piisavalt nõu, võib takistada majandusressursside parimat kasutamist. Kohustuste jagamine võiks täiendada sellealast tegevust Euroopa Liidu tasandil ning anda valdkonnas positiivseid tulemusi;

| 1.7 | a) | tuletab meelde, et naisi diskrimineeritakse nii soo kui etnilise päritolu alusel. Kui soolise võrdõiguslikkuse küsimusi võetakse arvesse, on jõupingutused rändevoogude paremaks juhtimiseks eesmärgistatumad ja tõhusamad. Samuti ei tohi alahinnata naiste tähtsust integratsiooni edukuses, kuna tihti on neil otseside perekonna lastega; |
| --- | --- | --- |

1.7

a)

tuletab meelde, et naisi diskrimineeritakse nii soo kui etnilise päritolu alusel. Kui soolise võrdõiguslikkuse küsimusi võetakse arvesse, on jõupingutused rändevoogude paremaks juhtimiseks eesmärgistatumad ja tõhusamad. Samuti ei tohi alahinnata naiste tähtsust integratsiooni edukuses, kuna tihti on neil otseside perekonna lastega;

| b) | rõhutab, et eduka migratsioonipoliitika saavutamine nõuab, et lisaks majanduslikele väärtustele võetakse arvesse ka muid väärtusi. Sisseränne avab perspektiive, mis võivad rikastada iga üksiku kodaniku elu, ja teiselt poolt võib see pakkuda Euroopa Liidule oskusi, mis on väärtuslikud globaalses mõttes; |
| --- | --- |

b)

rõhutab, et eduka migratsioonipoliitika saavutamine nõuab, et lisaks majanduslikele väärtustele võetakse arvesse ka muid väärtusi. Sisseränne avab perspektiive, mis võivad rikastada iga üksiku kodaniku elu, ja teiselt poolt võib see pakkuda Euroopa Liidule oskusi, mis on väärtuslikud globaalses mõttes;

| c) | kutsub nõukogu ja komisjoni üles edasi kasutama kogemusi, mille kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on omandanud migratsioonipoliitika praktiliste kogemuste rakendamisel aastakümnete jooksul; |
| --- | --- |

c)

kutsub nõukogu ja komisjoni üles edasi kasutama kogemusi, mille kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on omandanud migratsioonipoliitika praktiliste kogemuste rakendamisel aastakümnete jooksul;

| 1.8 | a) | rõhutab, et ühisele integratsioonipoliitikale antava majandusliku toetuse tõhususe tagamiseks kavandatud algatused peavad võtma arvesse piirkondlikke erinevusi. Toetus peab soodustama paindlikke lahendusi ning kohalikule ja piirkondlikule tasandile tuleb anda vabadus valida oma lähenemisviis; |
| --- | --- | --- |

1.8

a)

rõhutab, et ühisele integratsioonipoliitikale antava majandusliku toetuse tõhususe tagamiseks kavandatud algatused peavad võtma arvesse piirkondlikke erinevusi. Toetus peab soodustama paindlikke lahendusi ning kohalikule ja piirkondlikule tasandile tuleb anda vabadus valida oma lähenemisviis;

| b) | soovitab tungivalt tulevase Euroopa ühtekuuluvuspoliitika alase mõttevahetuse käigus kaaluda algatusi, mida on teostatud teatud piirkondades, kus võidakse vähendada struktuurifondide toetust ja kus sisserännanud rahvastik on viimastel aastatel märkimisväärselt suurenenud. See puudutab eelkõige suuremaid linnu; |
| --- | --- |

b)

soovitab tungivalt tulevase Euroopa ühtekuuluvuspoliitika alase mõttevahetuse käigus kaaluda algatusi, mida on teostatud teatud piirkondades, kus võidakse vähendada struktuurifondide toetust ja kus sisserännanud rahvastik on viimastel aastatel märkimisväärselt suurenenud. See puudutab eelkõige suuremaid linnu;

| 1.9 | rõhutab, et pikas perspektiivis ei ole sisseränne ELi tööjõupuuduse rahuldamiseks piisav, ja viitab Regioonide Komitee arvamusele eakamate inimeste panuse kohta tööjõuturul; |
| --- | --- |

1.9

rõhutab, et pikas perspektiivis ei ole sisseränne ELi tööjõupuuduse rahuldamiseks piisav, ja viitab Regioonide Komitee arvamusele eakamate inimeste panuse kohta tööjõuturul;

| 1.10 | majanduslikel, sotsiaalsetel ja poliitilistel põhjustel on hädavajalik arendada strateegiad, et tulla toime suurte tööturuväliste sisserändajate rühmadega; |
| --- | --- |

1.10

majanduslikel, sotsiaalsetel ja poliitilistel põhjustel on hädavajalik arendada strateegiad, et tulla toime suurte tööturuväliste sisserändajate rühmadega;

| 1.11 | kutsub üles võtma tarvitusele meetmeid, mis on suunatud suurele arvule töötajatele, kes on ELi sisenenud ebaseaduslikult. Tuleb võtta vastu otsused ja luua mehhanismid, mis võimaldavad kehtivaid sisserännet käsitlevaid õigusakte rikkuvatel sisserändajatel vajaduse korral oma olukord viivitama seadustada, seda eriti juhul kui nende olukord on tingitud puudujääkidest haldusorganite töös või liikmesriikide geopoliitilisest olukorrast. Tarvitusele võetavad meetmed peaksid olema ajutised ja spetsiifilised ning a) tagama asjaomastele isikutele vastuvõetavad tingimused nende saabumisel, b) väljendama järjekindlalt, et ebaseaduslik sisseränne on vastuvõetamatu, c) võitlema aktiivselt inimkaubanduse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu, d) aitama võtta vastu tõhusaid reegleid ja tegevuspoliitikat töötajate seadusliku rände toetuseks; |
| --- | --- |

1.11

kutsub üles võtma tarvitusele meetmeid, mis on suunatud suurele arvule töötajatele, kes on ELi sisenenud ebaseaduslikult. Tuleb võtta vastu otsused ja luua mehhanismid, mis võimaldavad kehtivaid sisserännet käsitlevaid õigusakte rikkuvatel sisserändajatel vajaduse korral oma olukord viivitama seadustada, seda eriti juhul kui nende olukord on tingitud puudujääkidest haldusorganite töös või liikmesriikide geopoliitilisest olukorrast. Tarvitusele võetavad meetmed peaksid olema ajutised ja spetsiifilised ning a) tagama asjaomastele isikutele vastuvõetavad tingimused nende saabumisel, b) väljendama järjekindlalt, et ebaseaduslik sisseränne on vastuvõetamatu, c) võitlema aktiivselt inimkaubanduse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu, d) aitama võtta vastu tõhusaid reegleid ja tegevuspoliitikat töötajate seadusliku rände toetuseks;

| 1.12 | rõhutab, et iga sisserändaja vajadust teha tööd enda ülalpidamiseks tuleb tunnustada ja neid selles soodustada. Lisaks majandusaspektidele annavad ettevõtlus ja väikeettevõtted panuse positiivsesse sotsiaalsesse arengusse. Võimalus omada ja juhtida ettevõtet mõjutab integratsiooni ning peaks seetõttu saama suurema avaliku toetuse osaliseks; |
| --- | --- |

1.12

rõhutab, et iga sisserändaja vajadust teha tööd enda ülalpidamiseks tuleb tunnustada ja neid selles soodustada. Lisaks majandusaspektidele annavad ettevõtlus ja väikeettevõtted panuse positiivsesse sotsiaalsesse arengusse. Võimalus omada ja juhtida ettevõtet mõjutab integratsiooni ning peaks seetõttu saama suurema avaliku toetuse osaliseks;

| 1.13 | väljendab rahulolu, et ELis on suurenenud teadlikkus sisserändajate loomevõime ja ettevõtlikkuse osas. Ettevõtluse ja uute ettevõtete kasv on edukas integratsiooniprotsessis otsustava tähtsusega ja oluline panus Lissaboni strateegia saavutamisse; |
| --- | --- |

1.13

väljendab rahulolu, et ELis on suurenenud teadlikkus sisserändajate loomevõime ja ettevõtlikkuse osas. Ettevõtluse ja uute ettevõtete kasv on edukas integratsiooniprotsessis otsustava tähtsusega ja oluline panus Lissaboni strateegia saavutamisse;

| 1.14 | rõhutab valitsusväliste organisatsioonide töö olulisust tihedas koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ning toetab nende vastavasisulisi programme migratsioonipoliitika ja -meetmete kiiremaks rakendamiseks (nt sisserändajate integreerimine riigi poliitilisse ja ühiskondlikku ellu jne); |
| --- | --- |

1.14

rõhutab valitsusväliste organisatsioonide töö olulisust tihedas koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ning toetab nende vastavasisulisi programme migratsioonipoliitika ja -meetmete kiiremaks rakendamiseks (nt sisserändajate integreerimine riigi poliitilisse ja ühiskondlikku ellu jne);

| 1.15 | tervitab otsust, millega luuakse Euroopa Pagulaste Fond ning eriti sätet teatud sihtrühmade integreerimise kohta. Regioonide Komitee tuletab meelde, et suur osa pakutud meetmetest, mis on sobivad nii vastuvõtmise tingimuste parendamiseks kui pagulaste integreerimiseks, kuulub piirkondlike ja kohalike omavalitsuste sekkumisvaldkonda; |
| --- | --- |

1.15

tervitab otsust, millega luuakse Euroopa Pagulaste Fond ning eriti sätet teatud sihtrühmade integreerimise kohta. Regioonide Komitee tuletab meelde, et suur osa pakutud meetmetest, mis on sobivad nii vastuvõtmise tingimuste parendamiseks kui pagulaste integreerimiseks, kuulub piirkondlike ja kohalike omavalitsuste sekkumisvaldkonda;

| 1.16 | tervitab otsust, millega luuakse Välispiiride Fond, ning tuletab meelde asjaolu, et mõned Euroopa piirkonnad kannavad kahju seoses arengu ja sotsiaalse ühtekuuluvusega, kuna asuvad Euroopa Liidu piirialadel. Kõnealune asjaolu peaks otsuses kajastuma; |
| --- | --- |

1.16

tervitab otsust, millega luuakse Välispiiride Fond, ning tuletab meelde asjaolu, et mõned Euroopa piirkonnad kannavad kahju seoses arengu ja sotsiaalse ühtekuuluvusega, kuna asuvad Euroopa Liidu piirialadel. Kõnealune asjaolu peaks otsuses kajastuma;

| 1.17 | märgib, et Euroopa Liidu ebaõnnestumine integratsiooni valdkonnas tuleneb osaliselt asjaolust, et kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ei ole kaasatud poliitika kujundamisse. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on valitsuse tasand, mis on kodanikele kõige lähemal, kuid kohalikul tasandil rakendamise tagajärjed on enamasti jäetud tähele panemata ja neid ei ole alati arvesse võetud; |
| --- | --- |

1.17

märgib, et Euroopa Liidu ebaõnnestumine integratsiooni valdkonnas tuleneb osaliselt asjaolust, et kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ei ole kaasatud poliitika kujundamisse. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on valitsuse tasand, mis on kodanikele kõige lähemal, kuid kohalikul tasandil rakendamise tagajärjed on enamasti jäetud tähele panemata ja neid ei ole alati arvesse võetud;

| 1.18 | tuletab meelde, et sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamiseks tuleb integratsiooniküsimused kaasata kõigisse poliitikavaldkondadesse. Ühenduse sisserände- ja integratsioonipoliitika peab olema kooskõlas ELi üldisemate eesmärkidega sotsiaal-, majandus-, välis- ja arengupoliitikas ning vastama sellistele Euroopa põhiväärtustele nagu võrdsed võimalused, inimõigused, inimväärikus, sallivus, erinevuste austamine, diskrimineerimise vastu võitlemise meetmed ja ühiskonnas suurema osaluse propageerimine; |
| --- | --- |

1.18

tuletab meelde, et sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamiseks tuleb integratsiooniküsimused kaasata kõigisse poliitikavaldkondadesse. Ühenduse sisserände- ja integratsioonipoliitika peab olema kooskõlas ELi üldisemate eesmärkidega sotsiaal-, majandus-, välis- ja arengupoliitikas ning vastama sellistele Euroopa põhiväärtustele nagu võrdsed võimalused, inimõigused, inimväärikus, sallivus, erinevuste austamine, diskrimineerimise vastu võitlemise meetmed ja ühiskonnas suurema osaluse propageerimine;

| 1.19 | rõhutaks asjaolu, et integratsioon on ühiskonna kui terviku ülesanne, mis nõuab jätkusuutliku sotsiaalse ühtekuuluvuse ja majanduskasvu saavutamiseks nii sisserändajate kui ka kohaliku elanikkonna panust; |
| --- | --- |

1.19

rõhutaks asjaolu, et integratsioon on ühiskonna kui terviku ülesanne, mis nõuab jätkusuutliku sotsiaalse ühtekuuluvuse ja majanduskasvu saavutamiseks nii sisserändajate kui ka kohaliku elanikkonna panust;

| 1.20 | tunnistab, et kuigi tööturuküsimustel on sisserändajate integreerimisel otsustav tähtsus, ei saa neid käsitleda eraldi, kuna integratsiooni määr sõltub ka muudest teguritest, nt sotsiaalne taust, haridus ja keeleoskus ning osalemine kogukonna elus. Sisserändajate edukas integreerimine on samm niisuguse ühiskonna saavutamise poole, kus igaüks annab oma panuse üksikisiku, kohaliku kogukonna ja laiemas mõttes ühiskonna hüvanguks; |
| --- | --- |

1.20

tunnistab, et kuigi tööturuküsimustel on sisserändajate integreerimisel otsustav tähtsus, ei saa neid käsitleda eraldi, kuna integratsiooni määr sõltub ka muudest teguritest, nt sotsiaalne taust, haridus ja keeleoskus ning osalemine kogukonna elus. Sisserändajate edukas integreerimine on samm niisuguse ühiskonna saavutamise poole, kus igaüks annab oma panuse üksikisiku, kohaliku kogukonna ja laiemas mõttes ühiskonna hüvanguks;

| 1.21 | taunib asjaolu, et aruanne isegi ei maini peaaegu 500 000 varjupaigataotlejat Euroopa Liidus, kes ootavad otsust elamis- või muude taoliste lubade kohta ning kellest valdav enamus on väljaspool tavapärast tööturgu; |
| --- | --- |

1.21

taunib asjaolu, et aruanne isegi ei maini peaaegu 500 000 varjupaigataotlejat Euroopa Liidus, kes ootavad otsust elamis- või muude taoliste lubade kohta ning kellest valdav enamus on väljaspool tavapärast tööturgu;

| 1.22 | rõhutab, et erinevus riikliku tasandi sisserändava tööjõu vajadusele keskendumise ja kohaliku tasandi tõrjutuse, alavääristamise ja ksenofoobia ennetamise püüdluste vahel tugevdab dialoogi ja koostöö vajadust kõigi asjaomaste tasandite vahel; |
| --- | --- |

1.22

rõhutab, et erinevus riikliku tasandi sisserändava tööjõu vajadusele keskendumise ja kohaliku tasandi tõrjutuse, alavääristamise ja ksenofoobia ennetamise püüdluste vahel tugevdab dialoogi ja koostöö vajadust kõigi asjaomaste tasandite vahel;

| 1.23 | arvab, et meetmed ja poliitikasuunad, mis viivad järjest enam formaalse hääletusõiguseni, mis aitab suurendada sisserändajate osalust riigi demokraatias, peaksid olema solidaarsusprogrammi otsustav osa; |
| --- | --- |

1.23

arvab, et meetmed ja poliitikasuunad, mis viivad järjest enam formaalse hääletusõiguseni, mis aitab suurendada sisserändajate osalust riigi demokraatias, peaksid olema solidaarsusprogrammi otsustav osa;

| 1.24 | tervitab otsust, millega luuakse Euroopa Tagasisaatmisfond, tuletades meelde, et kolmandate riikide kodanike tagasipöördumise ühtne juhtimine peab sisaldama piirkondlikku parameetrit, eriti tunnustades ELi piiriäärsete piirkondlike ja kohalike omavalitsuste panust vabatahtlike tagasipöördumisskeemide toetamisse. |
| --- | --- |

1.24

tervitab otsust, millega luuakse Euroopa Tagasisaatmisfond, tuletades meelde, et kolmandate riikide kodanike tagasipöördumise ühtne juhtimine peab sisaldama piirkondlikku parameetrit, eriti tunnustades ELi piiriäärsete piirkondlike ja kohalike omavalitsuste panust vabatahtlike tagasipöördumisskeemide toetamisse.

2.   Regioonide Komitee soovitused

Regioonide Komitee

| 2.1 | rõhutab, et eriti oluline on tasakaalustatud poliitika, millega edendatakse meetmeid, mis tagavad seadusliku sisserände ühtlase taseme, ning meetmeid ebaseadusliku sisserände tõkestamiseks ning inimkaubanduse ja sisserändajate üle piiri toimetamise vastu võitlemiseks. Regioonide Komitee rõhutab rände olulisust oskustööjõu puudujäägi korvamise seisukohalt ning kutsub Euroopa Nõukogu üles välja töötama tõhusaid poliitilisi algatusi kõnealustes valdkondades, sealhulgas kolmandate riikide kodanike töölevõtmist teadusuuringute teostamise eesmärgil; |
| --- | --- |

2.1

rõhutab, et eriti oluline on tasakaalustatud poliitika, millega edendatakse meetmeid, mis tagavad seadusliku sisserände ühtlase taseme, ning meetmeid ebaseadusliku sisserände tõkestamiseks ning inimkaubanduse ja sisserändajate üle piiri toimetamise vastu võitlemiseks. Regioonide Komitee rõhutab rände olulisust oskustööjõu puudujäägi korvamise seisukohalt ning kutsub Euroopa Nõukogu üles välja töötama tõhusaid poliitilisi algatusi kõnealustes valdkondades, sealhulgas kolmandate riikide kodanike töölevõtmist teadusuuringute teostamise eesmärgil;

| 2.2 | rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid olema rohkem kaasatud varjupaigapoliitika kujundamisse ja rakendamisse. Regioonide Komitee teeb ettepaneku kaaluda kõnealuste ülesannete hõlmamiseks rahastamise ulatuse laiendamist ajavahemikus 2007–2013 struktuurifondide kolmanda sihtala alla kuuluva piirkondliku koostöö ja uue naaberriikide poliitika raames ning loodab kõnealuse sihtala raames läbiviidavate mitmepoolsete ühisprogrammide ja naaberriikide poliitika osana rakendatavate kahepoolsete tegevuskavade tõhusat kooskõlastamist; |
| --- | --- |

2.2

rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid olema rohkem kaasatud varjupaigapoliitika kujundamisse ja rakendamisse. Regioonide Komitee teeb ettepaneku kaaluda kõnealuste ülesannete hõlmamiseks rahastamise ulatuse laiendamist ajavahemikus 2007–2013 struktuurifondide kolmanda sihtala alla kuuluva piirkondliku koostöö ja uue naaberriikide poliitika raames ning loodab kõnealuse sihtala raames läbiviidavate mitmepoolsete ühisprogrammide ja naaberriikide poliitika osana rakendatavate kahepoolsete tegevuskavade tõhusat kooskõlastamist;

| 2.3 | rõhutab, et piirkondlike ja kohalike omavalitsuste konkreetne kaasamine kõigi nelja fondi meetmete väljatöötamisse ja rakendamisse on kohustuslik partnerluse horisontaalse sätte elluviimiseks; |
| --- | --- |

2.3

rõhutab, et piirkondlike ja kohalike omavalitsuste konkreetne kaasamine kõigi nelja fondi meetmete väljatöötamisse ja rakendamisse on kohustuslik partnerluse horisontaalse sätte elluviimiseks;

| 2.4 | teeb ettepaneku tugevdada haridusalaseid meetmeid rändevoogude juhtimise raames, eriti sisserändajate ja pagulaste integreerimise valdkonnas; |
| --- | --- |

2.4

teeb ettepaneku tugevdada haridusalaseid meetmeid rändevoogude juhtimise raames, eriti sisserändajate ja pagulaste integreerimise valdkonnas;

| 2.5 | teeb ettepaneku lisada järgmised horisontaalsed erisätted. |
| --- | --- |

2.5

teeb ettepaneku lisada järgmised horisontaalsed erisätted.

Soovitus 1

Artikkel 3

| Komisjoni pakutud tekst (KOM(2005) 123 (lõplik) — 2005/0049 (COD)) | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 3
  Konkreetsed eesmärgid
  1.   Fond toetab järgmisi konkreetseid eesmärke:






  (a) | tagasisaatmismenetluste integreeritud haldamise sisseseadmine ja selle korraldamise ja rakendamise parandamine liikmesriikides; |

Komisjoni pakutud tekst (KOM(2005) 123 (lõplik) — 2005/0049 (COD))

Komitee muudatusettepanek

Artikkel 3

Konkreetsed eesmärgid

1.   Fond toetab järgmisi konkreetseid eesmärke:

(a)

tagasisaatmismenetluste integreeritud haldamise sisseseadmine ja selle korraldamise ja rakendamise parandamine liikmesriikides;

| (b) | liikmesriikidevahelise koostöö tõhustamine tagasisaatmismenetluste integreeritud haldamise raames ja tagasisaatmismenetluste integreeritud haldamise rakendamine; |
| --- | --- |

(b)

liikmesriikidevahelise koostöö tõhustamine tagasisaatmismenetluste integreeritud haldamise raames ja tagasisaatmismenetluste integreeritud haldamise rakendamine;

| (c) | tagasisaatmist käsitlevate ühisnormide tõhusa ja ühtse rakendamise edendamine kooskõlas poliitiliste arengutega antud valdkonnas. |
| --- | --- |

(c)

tagasisaatmist käsitlevate ühisnormide tõhusa ja ühtse rakendamise edendamine kooskõlas poliitiliste arengutega antud valdkonnas.

Artikkel 3

Konkreetsed eesmärgid

1.   Fond toetab järgmisi konkreetseid eesmärke:

| (a) | tagasisaatmismenetluste integreeritud haldamise sisseseadmine ja selle korraldamise ja rakendamise parandamine liikmesriikides,
  võimaluse korral eelkõige koostöömehhanismide rajamise teel riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste vahel,; |
| --- | --- |

(a)

tagasisaatmismenetluste integreeritud haldamise sisseseadmine ja selle korraldamise ja rakendamise parandamine liikmesriikides,
  võimaluse korral eelkõige koostöömehhanismide rajamise teel riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste vahel,;

| (b) | liikmesriikidevahelise koostöö tõhustamine tagasisaatmismenetluste integreeritud haldamise raames ja tagasisaatmismenetluste integreeritud haldamise rakendamine; |
| --- | --- |

(b)

liikmesriikidevahelise koostöö tõhustamine tagasisaatmismenetluste integreeritud haldamise raames ja tagasisaatmismenetluste integreeritud haldamise rakendamine;

| (c) | tagasisaatmist käsitlevate ühisnormide tõhusa ja ühtse rakendamise edendamine kooskõlas poliitiliste arengutega antud valdkonnas. |
| --- | --- |

(c)

tagasisaatmist käsitlevate ühisnormide tõhusa ja ühtse rakendamise edendamine kooskõlas poliitiliste arengutega antud valdkonnas.

Motivatsioon

Kuna komisjoni ettepanek põhineb õiguslikul alusel, mille kohta kehtib kaasotsustusmenetlus, peaks Regioonide Komitee püüdma esitada konkreetseid muudatusettepanekuid komisjoni ettepanekule vastavalt Euroopa Parlamendis kasutatavale mudelile.

Soovitus 2

Artikkel 4.1

| Komisjoni pakutud tekst (KOM(2005) 123 (lõplik) — 2005/0049 (COD)) | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 4
  Abikõlblikud meetmed liikmesriikides

  1.   Fondist abi saamise tingimustele vastavad artikli 3 lõike 1 punktis a sätestatud eesmärgiga seotud meetmed, mis sisaldavad eelkõige järgmist:






  (a) | tõhusa, stabiilse ja püsiva koostöö sisseseadmine või arendamine liikmesriikide ametiasutuste ja kolmandate riikide konsulaaresinduste ja sisserändeasutuste vahel, eesmärgiga saada kolmandate riikide kodanikele reisidokumendid ning tagada kiired ning edukad väljasaatmismenetlused; |

Komisjoni pakutud tekst (KOM(2005) 123 (lõplik) — 2005/0049 (COD))

Komitee muudatusettepanek

Artikkel 4

Abikõlblikud meetmed liikmesriikides

1.   Fondist abi saamise tingimustele vastavad artikli 3 lõike 1 punktis a sätestatud eesmärgiga seotud meetmed, mis sisaldavad eelkõige järgmist:

(a)

tõhusa, stabiilse ja püsiva koostöö sisseseadmine või arendamine liikmesriikide ametiasutuste ja kolmandate riikide konsulaaresinduste ja sisserändeasutuste vahel, eesmärgiga saada kolmandate riikide kodanikele reisidokumendid ning tagada kiired ning edukad väljasaatmismenetlused;

| (b) | ebaseaduslikult territooriumil viibivate kolmandate riikide kodanike vabatahtliku tagasisaatmise edendamine ja lihtsustamine, eelkõige toetatud vabatahtliku tagasisaatmise programmide kaudu, eesmärgiga edendada püsivat tagasisaatmist; |
| --- | --- |

(b)

ebaseaduslikult territooriumil viibivate kolmandate riikide kodanike vabatahtliku tagasisaatmise edendamine ja lihtsustamine, eelkõige toetatud vabatahtliku tagasisaatmise programmide kaudu, eesmärgiga edendada püsivat tagasisaatmist;

| (c) | ebaseaduslikult territooriumil viibivate kolmandate riikide kodanike sunniviisilise tagasisaatmise lihtsustamine ja elluviimine, eesmärgiga suurendada sisserändepoliitika usaldusväärsust ja ühtsust ja lühendada sunniviisilist väljasaatmist ootavate isikute kinnipidamise aega. |
| --- | --- |

(c)

ebaseaduslikult territooriumil viibivate kolmandate riikide kodanike sunniviisilise tagasisaatmise lihtsustamine ja elluviimine, eesmärgiga suurendada sisserändepoliitika usaldusväärsust ja ühtsust ja lühendada sunniviisilist väljasaatmist ootavate isikute kinnipidamise aega.

Artikkel 4

Abikõlblikud meetmed liikmesriikides

1.   Fondist abi saamise tingimustele vastavad artikli 3 lõike 1 punktis a sätestatud eesmärgiga seotud meetmed, mis sisaldavad eelkõige järgmist:

| (a) | tõhusa, stabiilse ja püsiva koostöö sisseseadmine või arendamine liikmesriikide ametiasutuste ja kolmandate riikide konsulaaresinduste ja sisserändeasutuste vahel, eesmärgiga saada kolmandate riikide kodanikele reisidokumendid ning tagada kiired ning edukad väljasaatmismenetlused; |
| --- | --- |

(a)

tõhusa, stabiilse ja püsiva koostöö sisseseadmine või arendamine liikmesriikide ametiasutuste ja kolmandate riikide konsulaaresinduste ja sisserändeasutuste vahel, eesmärgiga saada kolmandate riikide kodanikele reisidokumendid ning tagada kiired ning edukad väljasaatmismenetlused;

| (b) | ebaseaduslikult territooriumil viibivate kolmandate riikide kodanike vabatahtliku tagasisaatmise edendamine ja lihtsustamine, eelkõige toetatud vabatahtliku tagasisaatmise programmide kaudu, eesmärgiga edendada püsivat tagasisaatmist; |
| --- | --- |

(b)

ebaseaduslikult territooriumil viibivate kolmandate riikide kodanike vabatahtliku tagasisaatmise edendamine ja lihtsustamine, eelkõige toetatud vabatahtliku tagasisaatmise programmide kaudu, eesmärgiga edendada püsivat tagasisaatmist;

| (c) | ebaseaduslikult territooriumil viibivate kolmandate riikide kodanike sunniviisilise tagasisaatmise lihtsustamine ja elluviimine, eesmärgiga suurendada sisserändepoliitika usaldusväärsust ja ühtsust ja lühendada sunniviisilist väljasaatmist ootavate isikute kinnipidamise aega; |
| --- | --- |

(c)

ebaseaduslikult territooriumil viibivate kolmandate riikide kodanike sunniviisilise tagasisaatmise lihtsustamine ja elluviimine, eesmärgiga suurendada sisserändepoliitika usaldusväärsust ja ühtsust ja lühendada sunniviisilist väljasaatmist ootavate isikute kinnipidamise aega;

| (d) | meetmed, mis aitaksid parandada kooskõlastamist riiklike, piirkondlike, kohalike, munitsipaal- ja muude ametiasutuste eri tasandite vahel. |
| --- | --- |

(d)

meetmed, mis aitaksid parandada kooskõlastamist riiklike, piirkondlike, kohalike, munitsipaal- ja muude ametiasutuste eri tasandite vahel.

Motivatsioon

Kuna komisjoni ettepanek põhineb õiguslikul alusel, mille kohta kehtib kaasotsustusmenetlus, peaks Regioonide Komitee püüdma esitada konkreetseid muudatusettepanekuid komisjoni ettepanekule vastavalt Euroopa Parlamendis kasutatavale mudelile.

Soovitus 3

Artikkel 4.2

| Komisjoni pakutud tekst (KOM(2005) 123 (lõplik) — 2005/0049 (COD)) | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 4
  Abikõlblikud meetmed liikmesriikides
  (...)
  2.   Fondist abi saamise tingimustele vastavad artikli 3 lõike 1 punktis b sätestatud eesmärgiga seotud meetmed, mis sisaldavad eelkõige järgmist:






  (a) | koostöö päritoluriiki käsitleva info kogumisel ja edastamisel potentsiaalsetele tagasisaadetavatele; |

Komisjoni pakutud tekst (KOM(2005) 123 (lõplik) — 2005/0049 (COD))

Komitee muudatusettepanek

Artikkel 4

Abikõlblikud meetmed liikmesriikides

(...)

2.   Fondist abi saamise tingimustele vastavad artikli 3 lõike 1 punktis b sätestatud eesmärgiga seotud meetmed, mis sisaldavad eelkõige järgmist:

(a)

koostöö päritoluriiki käsitleva info kogumisel ja edastamisel potentsiaalsetele tagasisaadetavatele;

| (b) | koostöö tõhusa, stabiilse ja püsiva operatiivkoostöö arendamisel liikmesriikide ametiasutuste ja kolmandate riikide konsulaaresinduste ja sisserändeasutuste vahel, et lihtsustada konsulaarabi andmist kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks vajalike reisidokumentide saamisel ja tagada kiired ja tõhusad väljasaatmismenetlused; |
| --- | --- |

(b)

koostöö tõhusa, stabiilse ja püsiva operatiivkoostöö arendamisel liikmesriikide ametiasutuste ja kolmandate riikide konsulaaresinduste ja sisserändeasutuste vahel, et lihtsustada konsulaarabi andmist kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks vajalike reisidokumentide saamisel ja tagada kiired ja tõhusad väljasaatmismenetlused;

| (c) | ühiste integreeritud tagasisaatmiskavade koostamine ja rakendamine, kaasa arvatud ühised vabatahtliku tagasisaatmise programmid teatavate päritolu-, varasema elukoha või transiidiriikide või piirkondade jaoks; |
| --- | --- |

(c)

ühiste integreeritud tagasisaatmiskavade koostamine ja rakendamine, kaasa arvatud ühised vabatahtliku tagasisaatmise programmid teatavate päritolu-, varasema elukoha või transiidiriikide või piirkondade jaoks;

| (d) | uurimused hetkeolukorra kohta ja võimalused halduskoostöö tugevdamiseks liikmesriikide vahel nii tagasisaatmise valdkonnas kui rahvusvaheliste ja valitsusväliste organisatsioonide rolli kohta antud kontekstis; |
| --- | --- |

(d)

uurimused hetkeolukorra kohta ja võimalused halduskoostöö tugevdamiseks liikmesriikide vahel nii tagasisaatmise valdkonnas kui rahvusvaheliste ja valitsusväliste organisatsioonide rolli kohta antud kontekstis;

| (e) | teabevahetus, toetus ja nõustamine seoses eriliselt haavatavate sihtrühmade tagasisaatmisega; |
| --- | --- |

(e)

teabevahetus, toetus ja nõustamine seoses eriliselt haavatavate sihtrühmade tagasisaatmisega;

| (f) | konkreetsete kolmandate riikide ja/või piirkondadega tegelejatele seminaride korraldamine parimate tavade kohta; |
| --- | --- |

(f)

konkreetsete kolmandate riikide ja/või piirkondadega tegelejatele seminaride korraldamine parimate tavade kohta;

| (g) | ühised meetmed, mis võimaldaksid tagasivõetud isikute vastuvõtmist päritolu-, varasema elukoha või transiidiriikides; |
| --- | --- |

(g)

ühised meetmed, mis võimaldaksid tagasivõetud isikute vastuvõtmist päritolu-, varasema elukoha või transiidiriikides;

| (h) | isikute nende päritolu- või varasema elukoha riiki püsiva taasintegreerimise tagamiseks võetavate meetmete ühist arendamine; |
| --- | --- |

(h)

isikute nende päritolu- või varasema elukoha riiki püsiva taasintegreerimise tagamiseks võetavate meetmete ühist arendamine;

| (i) | ühised meetmed, et jälgida tagasipöördunute olukorda ja nende olukorra püsivust pärast tagasisaatmist. |
| --- | --- |

(i)

ühised meetmed, et jälgida tagasipöördunute olukorda ja nende olukorra püsivust pärast tagasisaatmist.

Artikkel 4

Abikõlblikud meetmed liikmesriikides

(...)

2.   Fondist abi saamise tingimustele vastavad artikli 3 lõike 1 punktis b sätestatud eesmärgiga seotud meetmed, mis sisaldavad eelkõige järgmist:

| (a) | koostöö päritoluriiki käsitleva info kogumisel ja edastamisel potentsiaalsetele tagasisaadetavatele; |
| --- | --- |

(a)

koostöö päritoluriiki käsitleva info kogumisel ja edastamisel potentsiaalsetele tagasisaadetavatele;

| (b) | koostöö tõhusa, stabiilse ja püsiva operatiivkoostöö arendamisel liikmesriikide ametiasutuste ja kolmandate riikide konsulaaresinduste ja sisserändeasutuste vahel, et lihtsustada konsulaarabi andmist kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks vajalike reisidokumentide saamisel ja tagada kiired ja tõhusad väljasaatmismenetlused; |
| --- | --- |

(b)

koostöö tõhusa, stabiilse ja püsiva operatiivkoostöö arendamisel liikmesriikide ametiasutuste ja kolmandate riikide konsulaaresinduste ja sisserändeasutuste vahel, et lihtsustada konsulaarabi andmist kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks vajalike reisidokumentide saamisel ja tagada kiired ja tõhusad väljasaatmismenetlused;

| (c) | ühiste integreeritud tagasisaatmiskavade koostamine ja rakendamine, kaasa arvatud ühised vabatahtliku tagasisaatmise programmid teatavate päritolu-, varasema elukoha või transiidiriikide või piirkondade jaoks; |
| --- | --- |

(c)

ühiste integreeritud tagasisaatmiskavade koostamine ja rakendamine, kaasa arvatud ühised vabatahtliku tagasisaatmise programmid teatavate päritolu-, varasema elukoha või transiidiriikide või piirkondade jaoks;

| (d) | uurimused hetkeolukorra kohta ja võimalused halduskoostöö tugevdamiseks liikmesriikide vahel nii tagasisaatmise valdkonnas kui rahvusvaheliste ja valitsusväliste organisatsioonide rolli kohta antud kontekstis; |
| --- | --- |

(d)

uurimused hetkeolukorra kohta ja võimalused halduskoostöö tugevdamiseks liikmesriikide vahel nii tagasisaatmise valdkonnas kui rahvusvaheliste ja valitsusväliste organisatsioonide rolli kohta antud kontekstis;

| (e) | teabevahetus, toetus ja nõustamine seoses eriliselt haavatavate sihtrühmade tagasisaatmisega; |
| --- | --- |

(e)

teabevahetus, toetus ja nõustamine seoses eriliselt haavatavate sihtrühmade tagasisaatmisega;

| (f) | konkreetsete kolmandate riikide ja/või piirkondadega tegelejatele seminaride korraldamine parimate tavade kohta; |
| --- | --- |

(f)

konkreetsete kolmandate riikide ja/või piirkondadega tegelejatele seminaride korraldamine parimate tavade kohta;

| (g) | ühised meetmed, mis võimaldaksid tagasivõetud isikute vastuvõtmist päritolu-, varasema elukoha või transiidiriikides; |
| --- | --- |

(g)

ühised meetmed, mis võimaldaksid tagasivõetud isikute vastuvõtmist päritolu-, varasema elukoha või transiidiriikides;

| (h) | isikute nende päritolu- või varasema elukoha riiki püsiva taasintegreerimise tagamiseks võetavate meetmete ühist arendamine; |
| --- | --- |

(h)

isikute nende päritolu- või varasema elukoha riiki püsiva taasintegreerimise tagamiseks võetavate meetmete ühist arendamine;

| (i) | ühised meetmed, et jälgida tagasipöördunute olukorda ja nende olukorra püsivust pärast tagasisaatmist; |
| --- | --- |

(i)

ühised meetmed, et jälgida tagasipöördunute olukorda ja nende olukorra püsivust pärast tagasisaatmist;

| (j) | seminaride ja ühiste koolituste korraldamine pädevate riiklike, piirkondlike, kohalike, munitsipaal- ja muude pädevate haldusasutuste ning õiguskaitse ja kohtuorganite töötajatele; |
| --- | --- |

(j)

seminaride ja ühiste koolituste korraldamine pädevate riiklike, piirkondlike, kohalike, munitsipaal- ja muude pädevate haldusasutuste ning õiguskaitse ja kohtuorganite töötajatele;

| (k) | “Parimate tavade käsiraamatu” propageerimine ja laialdase levitamise toetamine; kõnealune raamat on Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Komisjoni, Euroopa Parlamendi ja Regioonide Komitee ühisalgatus. Käsiraamat peaks sisaldama riiklike, piirkondlike ning kohalike ametiasutuste panuseid ning hõlmama strateegiaid kodanike üksteisele lähemale toomiseks, koostööks liitude ja valitsusväliste organisatsioonidega, kohalike võrgustike loomiseks, andmekogumiseks, uuringuteks ja koostööks politseiteenistuste ja muude institutsioonidega.




  Võimaluse korral arvestatakse meetmetes piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ja muude riigiasutustega
  . |
| --- | --- |

(k)

“Parimate tavade käsiraamatu” propageerimine ja laialdase levitamise toetamine; kõnealune raamat on Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Komisjoni, Euroopa Parlamendi ja Regioonide Komitee ühisalgatus. Käsiraamat peaks sisaldama riiklike, piirkondlike ning kohalike ametiasutuste panuseid ning hõlmama strateegiaid kodanike üksteisele lähemale toomiseks, koostööks liitude ja valitsusväliste organisatsioonidega, kohalike võrgustike loomiseks, andmekogumiseks, uuringuteks ja koostööks politseiteenistuste ja muude institutsioonidega.

Võimaluse korral arvestatakse meetmetes piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ja muude riigiasutustega
  .

Motivatsioon

Kuna komisjoni ettepanek põhineb õiguslikul alusel, mille kohta kehtib kaasotsustusmenetlus, peaks Regioonide Komitee püüdma esitada konkreetseid muudatusettepanekuid komisjoni ettepanekule vastavalt Euroopa Parlamendis kasutatavale mudelile.

| 2.6 | kahetseb, et kõigi nelja otsuse puhul on tehtud vähe kulutusi tehnilise abi osas, kuigi avalikkuse teavitamise kampaaniatel on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonna poliitika eduks ja tõhususeks otsustav tähtsus; |
| --- | --- |

2.6

kahetseb, et kõigi nelja otsuse puhul on tehtud vähe kulutusi tehnilise abi osas, kuigi avalikkuse teavitamise kampaaniatel on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonna poliitika eduks ja tõhususeks otsustav tähtsus;

| 2.7 | julgustab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi vahetama koolitusprogramme ja püüdlema sünergia ja partnerluse poole asjaomaste Euroopa ja riiklike ametiasutustega; |
| --- | --- |

2.7

julgustab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi vahetama koolitusprogramme ja püüdlema sünergia ja partnerluse poole asjaomaste Euroopa ja riiklike ametiasutustega;

| 2.8 | julgustab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi andma panust raamprogrammis esitatud meetmete kiireks ja tõhusaks rakendamiseks; |
| --- | --- |

2.8

julgustab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi andma panust raamprogrammis esitatud meetmete kiireks ja tõhusaks rakendamiseks;

| 2.9 | käivitab Regioonide Komitee tegevuskava soodustamaks rände valdkonnas vastutuse õiglast jaotumist liikmesriikide vahel ning riiklike, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ja linnavalitsuste ning muude riigiasutuste vahel liikmesriikide siseselt; |
| --- | --- |

2.9

käivitab Regioonide Komitee tegevuskava soodustamaks rände valdkonnas vastutuse õiglast jaotumist liikmesriikide vahel ning riiklike, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ja linnavalitsuste ning muude riigiasutuste vahel liikmesriikide siseselt;

| 2.10 | rõhutab, et Regioonide Komiteega peab arvestama kui asjakohase ja ühendusele suunatud partneriga, kes aitab kaasa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kohustuste tõhusamale selgitamisele seoses rändevoogude rahastamise ja juhtimisega aastatel 2007–2013 ning aitab seega kaasa nende integreerimisele koostöömehhanismi, mida Euroopa Liit tahab ellu viia. |
| --- | --- |

2.10

rõhutab, et Regioonide Komiteega peab arvestama kui asjakohase ja ühendusele suunatud partneriga, kes aitab kaasa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kohustuste tõhusamale selgitamisele seoses rändevoogude rahastamise ja juhtimisega aastatel 2007–2013 ning aitab seega kaasa nende integreerimisele koostöömehhanismi, mida Euroopa Liit tahab ellu viia.

Brüssel, 16. november 2005

Regioonide Komitee

president

Peter STRAUB

---

| 16.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 115/53 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 115/53

---

Regioonide Komitee arvamus teemal: “Komisjoni teatis nõukogule: Kosovo tulevik Euroopas”

(2006/C 115/11)

REGIOONIDE KOMITEE,

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule: Kosovo tulevik Euroopas (KOM(2005) 156 (lõplik));

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 11. mai 2005. aasta otsust vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 265 lõigule 1 konsulteerida kõnealuses küsimuses Regioonide Komiteega;

võttes arvesse komitee juhatuse 12. aprilli 2005. aasta otsust, millega tehti välissuhete komisjonile ülesandeks koostada arvamus kõnealusel teemal;

võttes arvesse16.–17. juuni 2005 Brüsseli Euroopa Ülemkogu järeldusi;

võttes arvesse19.–20. juuni 2003 Thessaloniki Euroopa Ülemkogu järeldusi;

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 14. juuni 2004 otsust Euroopa partnerluse põhimõtete, prioriteetide ja tingimuste kohta Serbia ja Montenegroga, mis hõlmab ka Kosovot;

võttes arvesse aruannet Serbia ja Montenegro valmiduse kohta läbirääkimisteks stabilisatsiooni- ja assotsiatsioonilepingu üle Euroopa Liiduga (SEC(2005) 478 (lõplik));

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 3. juunil 2005 vastu võetud arvamust “Hetkeolukord Kosovos” (dok 10572, raportöör: pr Marianne Tritz);

võttes arvesse ÜRO ajutise juhatuse Kosovo missiooni peasekretäri 23. mai 2005. aasta aruannet (dok 05-33918);

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsiooni 1244 (1999);

võttes arvesse Reioonide Komitee ja Euroopa Nõukogu Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kongressi vahelist koostöölepingut (13. aprill 2005), CdR 62/2005;

võttes arvesse komitee arvamust “Euroopa Liidu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll demokraatlikus konsolideerimisprotsessis Lääne-Balkani riikides” — CdR 101/2003 (lõplik) (1);

võttes arvesse Pristinas 22. juunil 2005 peetud konverentsil osalejate vastu võetud järeldusi (“Pristina deklaratsioon”), CdR 145/2005 (lõplik);

võttes arvesse välissuhete komisjoni 15. septembril 2005 vastu võetud arvamuse eelnõud (CdR 143/2005 rev 2) (Raportöör: hr Tomaž Štebe, Mengeši linnapea (SI/EPP));

soovides avaldada arvamust Kosovo euroopaliku tuleviku kohta kohalikust ja piirkondlikust vaatepunktist;

ning arvestades järgmist:

| 1. | 19.–20. juuni 2003 Thessaloniki Euroopa Ülemkogu järeldused andsid kogu Lääne-Balkani piirkonnale euroopaliku tulevikuperspektiivi. Kõnealust perspektiivi tõsteti uuesti esile 16.–17. juuni 2005 Brüsseli Euroopa Ülemkogu järeldustes; |
| --- | --- |

1.

19.–20. juuni 2003 Thessaloniki Euroopa Ülemkogu järeldused andsid kogu Lääne-Balkani piirkonnale euroopaliku tulevikuperspektiivi. Kõnealust perspektiivi tõsteti uuesti esile 16.–17. juuni 2005 Brüsseli Euroopa Ülemkogu järeldustes;

| 2. | Kõikides Lääne-Balkani riikides, samuti Kosovos, on hetkel toimumas pööre positiivsete muutuste suunas seiskohtade osas, kaasaarvatud endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu suhtes. Kõnealused muutused on tähtsaks sammuks mainitud riikide lõplikuks Euroopa integratsiooniks. Siiski on vajalikud edasised märkimisväärsed edusammud; |
| --- | --- |

2.

Kõikides Lääne-Balkani riikides, samuti Kosovos, on hetkel toimumas pööre positiivsete muutuste suunas seiskohtade osas, kaasaarvatud endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu suhtes. Kõnealused muutused on tähtsaks sammuks mainitud riikide lõplikuks Euroopa integratsiooniks. Siiski on vajalikud edasised märkimisväärsed edusammud;

| 3. | Kosovo osas olid kodanikud pärast peaminister Haradinaj tagasiastumist rahulikult meelestatud ning valitsus demonstreeris poliitilist küpsust sujuval üleminekul uuele, peaminister Kosumi juhitud Kosovo valitsusele. Sellega kaasnes järjekordne pühendumine jätkata eelmise valitsuse programmi, mis keskendub ÜRO standardite rakendamisele; |
| --- | --- |

3.

Kosovo osas olid kodanikud pärast peaminister Haradinaj tagasiastumist rahulikult meelestatud ning valitsus demonstreeris poliitilist küpsust sujuval üleminekul uuele, peaminister Kosumi juhitud Kosovo valitsusele. Sellega kaasnes järjekordne pühendumine jätkata eelmise valitsuse programmi, mis keskendub ÜRO standardite rakendamisele;

| 4. | Kosovo valitsus võttis 22. veebruaril 2005 vastu kohaliku omavalitsuse reformi tööprogrammi aastaks 2005. Reformi eesmärgiks on parandada kohaliku tasandi teenuseid ja seeläbi anda panus a) jätkusuutliku valitsemise ja jätkusuutlike elutingimuste tagamisse kõikidele Kosovo elanikele; b) kõikide kogukondade integreerimine Kosovo demokraatlikesse struktuuridesse; c) toimivate demokraatlike institutsioonide loomine ja ühendamine vastavalt standarditele; |
| --- | --- |

4.

Kosovo valitsus võttis 22. veebruaril 2005 vastu kohaliku omavalitsuse reformi tööprogrammi aastaks 2005. Reformi eesmärgiks on parandada kohaliku tasandi teenuseid ja seeläbi anda panus a) jätkusuutliku valitsemise ja jätkusuutlike elutingimuste tagamisse kõikidele Kosovo elanikele; b) kõikide kogukondade integreerimine Kosovo demokraatlikesse struktuuridesse; c) toimivate demokraatlike institutsioonide loomine ja ühendamine vastavalt standarditele;

| 5. | Kosovo majanduslikule integratsioonile suunatud tegevus jätkub kõnealuses piirkonnas. Mainitud kestvad jõupingutused on suunatud jätkuvalt raske majandusliku olukorra lahendamisele Kosovos, kaasa arvatud madal sissetulekute tase, kõrge tööpuudus ja suur puudujääk infrastruktuuris. On tungiv vajadus omandiõigust selgelt määratleva õigusliku raamistiku järele; |
| --- | --- |

5.

Kosovo majanduslikule integratsioonile suunatud tegevus jätkub kõnealuses piirkonnas. Mainitud kestvad jõupingutused on suunatud jätkuvalt raske majandusliku olukorra lahendamisele Kosovos, kaasa arvatud madal sissetulekute tase, kõrge tööpuudus ja suur puudujääk infrastruktuuris. On tungiv vajadus omandiõigust selgelt määratleva õigusliku raamistiku järele;

| 6. | Hetkel toimuv standardite rakendamise ambitsioonikas ja ulatuslik ülevaatamine peab käivitama reaalse protsessi, mis viiks Kosovo tulevase seisundi kindlustamiseni. Tugevad, autonoomsed ja paljurahvuselised omavalitsused on eelduseks pikaajalisele rahule ja õitsengule Kosovos, olles ühtlasi võtmeelemendiks kõikides Kosovo tulevast seisundit käsitlevates läbirääkimiste teel saavutatud lepingutes; |
| --- | --- |

6.

Hetkel toimuv standardite rakendamise ambitsioonikas ja ulatuslik ülevaatamine peab käivitama reaalse protsessi, mis viiks Kosovo tulevase seisundi kindlustamiseni. Tugevad, autonoomsed ja paljurahvuselised omavalitsused on eelduseks pikaajalisele rahule ja õitsengule Kosovos, olles ühtlasi võtmeelemendiks kõikides Kosovo tulevast seisundit käsitlevates läbirääkimiste teel saavutatud lepingutes;

| 7. | Regioonide komitee, Euroopa Komisjoni, Euroopa Nõukogu Euroopa Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi ning Kagu-Euroopa stabiilsuspakti ühiselt Pristinas 22. juunil 2005 korraldatud konverentsi “Euroopa Liidu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll Lääne-Balkani piirkonna demokraatlikus konsolideerumisprotsessis” lõppdeklaratsioonis rõhutatakse, et kui Kosovo elanikud tahavad tulevikku Euroopa Liidus, siis on olulise tähtsusega tõhus detsentraliseerimine ja osalusdemokraatia, mis arvestaksid täielikult demokraatlike väärtuste ja vähemuste õigustega. |
| --- | --- |

7.

Regioonide komitee, Euroopa Komisjoni, Euroopa Nõukogu Euroopa Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi ning Kagu-Euroopa stabiilsuspakti ühiselt Pristinas 22. juunil 2005 korraldatud konverentsi “Euroopa Liidu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll Lääne-Balkani piirkonna demokraatlikus konsolideerumisprotsessis” lõppdeklaratsioonis rõhutatakse, et kui Kosovo elanikud tahavad tulevikku Euroopa Liidus, siis on olulise tähtsusega tõhus detsentraliseerimine ja osalusdemokraatia, mis arvestaksid täielikult demokraatlike väärtuste ja vähemuste õigustega.

võttis oma 16.–17. novembril 2005 toimunud 62. täiskogu istungil (16. novembri istung) vastu järgmise arvamuse:

1.   Regioonide Komitee seisukohad

Regioonide Komitee

| 1.1 | tervitab komisjoni teatises “Kosovo tulevik Euroopas” KOM (2005) 156 (lõplik) tehtud aruannet ja järeldusi, mis annavad raamistiku käesoleva ummiku lõpetamiseks Kosovo demokraatliku ja paljurahvuselise ühiskonna arengus, võimaldamaks Kosovo ühiskonna osalust kõnealuses piirkonnas rahus ja heaolus; |
| --- | --- |

1.1

tervitab komisjoni teatises “Kosovo tulevik Euroopas” KOM (2005) 156 (lõplik) tehtud aruannet ja järeldusi, mis annavad raamistiku käesoleva ummiku lõpetamiseks Kosovo demokraatliku ja paljurahvuselise ühiskonna arengus, võimaldamaks Kosovo ühiskonna osalust kõnealuses piirkonnas rahus ja heaolus;

| 1.2 | tervitab aruannet Serbia ja Montenegro valmiduse kohta läbirääkimisteks stabilisatsiooni- ja assotsiatsioonilepingu üle Euroopa Liiduga (SEC(2005) 478 (lõplik)), kus jõutakse positiivse hinnanguni stabiliseerimise ja assotsiatsiooniläbirääkimiste alustamise kohta, eeldades, et Serbia ja Montenegro jätkab ettevalmistusi jätkusuutlikul viisil; |
| --- | --- |

1.2

tervitab aruannet Serbia ja Montenegro valmiduse kohta läbirääkimisteks stabilisatsiooni- ja assotsiatsioonilepingu üle Euroopa Liiduga (SEC(2005) 478 (lõplik)), kus jõutakse positiivse hinnanguni stabiliseerimise ja assotsiatsiooniläbirääkimiste alustamise kohta, eeldades, et Serbia ja Montenegro jätkab ettevalmistusi jätkusuutlikul viisil;

| 1.3 | tervitab16.–17. juuni 2005 Brüsseli Euroopa Ülemkogu otsuseid ja lisatud Kosovo deklaratsiooni, kus rõhutatakse, et ulatusliku ülevaatamise tulemus Kosovo olukorra kohta ei ole juba ette teada: siin on olulise tähtsusega standardite rakendamine iseäranis prioriteetsete standardite osas ja samuti detsentraliseerimise protsess. |
| --- | --- |

1.3

tervitab16.–17. juuni 2005 Brüsseli Euroopa Ülemkogu otsuseid ja lisatud Kosovo deklaratsiooni, kus rõhutatakse, et ulatusliku ülevaatamise tulemus Kosovo olukorra kohta ei ole juba ette teada: siin on olulise tähtsusega standardite rakendamine iseäranis prioriteetsete standardite osas ja samuti detsentraliseerimise protsess.

| 1.4 | arvab, et Kosovo ja Euroopa Liidu kohalikud ning piirkondlikud omavalitsused peavad aitama saavutada euroopalikku tulevikku Kosovole; |
| --- | --- |

1.4

arvab, et Kosovo ja Euroopa Liidu kohalikud ning piirkondlikud omavalitsused peavad aitama saavutada euroopalikku tulevikku Kosovole;

| 1.5 | tervitab komisjoni pühendunud keskendumist Kosovos valitsevale eriolukorrale ja sealsetele erivajadustele stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi edendamisel; |
| --- | --- |

1.5

tervitab komisjoni pühendunud keskendumist Kosovos valitsevale eriolukorrale ja sealsetele erivajadustele stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi edendamisel;

| 1.6 | tervitab aktiivset keskendumist Kosovo arengule ja reformide vajadusele ning otsust eraldada komisjoni ressursse arengu ja reformide kiirendamiseks; |
| --- | --- |

1.6

tervitab aktiivset keskendumist Kosovo arengule ja reformide vajadusele ning otsust eraldada komisjoni ressursse arengu ja reformide kiirendamiseks;

| 1.7 | kiidab heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku uute lähenemisviiside otsimiseks, tagamaks seda, et Kosovo kasutaks täielikult ära kõik Euroopa Liidu pakutud vahendid; |
| --- | --- |

1.7

kiidab heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku uute lähenemisviiside otsimiseks, tagamaks seda, et Kosovo kasutaks täielikult ära kõik Euroopa Liidu pakutud vahendid;

| 1.8 | peab väga tähtsaks poliitilist dialoogi Kosovo kogukondade ja Belgradi ning Pristina ametiasutuste vahel kui ainsat moodust suurema stabiilsuse saavutamiseks, mis on eeltingimuseks kogu Lääne-Balkani piirkonna Euroopa integratsiooniks; |
| --- | --- |

1.8

peab väga tähtsaks poliitilist dialoogi Kosovo kogukondade ja Belgradi ning Pristina ametiasutuste vahel kui ainsat moodust suurema stabiilsuse saavutamiseks, mis on eeltingimuseks kogu Lääne-Balkani piirkonna Euroopa integratsiooniks;

| 1.9 | tervitab Kosovo omavalitsuse ajutiste institutsioonide tehtud algseid jõupingutusi Kosovo kohaliku omavalitsuse reformiks; |
| --- | --- |

1.9

tervitab Kosovo omavalitsuse ajutiste institutsioonide tehtud algseid jõupingutusi Kosovo kohaliku omavalitsuse reformiks;

| 1.10 | tuletab meelde, et detsentraliseerimisega peab kaasnema tõhus võimu ja iseäranis rahaliste ressursside ja kohalikele ning piirkondlikele omavalitsustele usaldatud uute kohustustega seotud omandi üleandmine; |
| --- | --- |

1.10

tuletab meelde, et detsentraliseerimisega peab kaasnema tõhus võimu ja iseäranis rahaliste ressursside ja kohalikele ning piirkondlikele omavalitsustele usaldatud uute kohustustega seotud omandi üleandmine;

| 1.11 | toetab määrava tähtsusega rolli, mida kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ühendused etendavad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ühiste seisukohtade edastamisel oma valitsusele ja mis on oluliseks vahendiks kohalike ja piirkondlike poliitikute kaudu toimuva tegevuspotentsiaali edendamiseks; |
| --- | --- |

1.11

toetab määrava tähtsusega rolli, mida kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ühendused etendavad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ühiste seisukohtade edastamisel oma valitsusele ja mis on oluliseks vahendiks kohalike ja piirkondlike poliitikute kaudu toimuva tegevuspotentsiaali edendamiseks;

| 1.12 | tervitab komisjoni kaasatust kõrgetasemelisse konsultatsiooni peamiste rahvusvaheliste osalejatega, loomaks koordineeritud poliitilist lähenemisviisi Kosovole ja tervitab otsust alustada põhjalikku ülevaatust Kosovo standardite rakendamisel saavutatud edusammudest; |
| --- | --- |

1.12

tervitab komisjoni kaasatust kõrgetasemelisse konsultatsiooni peamiste rahvusvaheliste osalejatega, loomaks koordineeritud poliitilist lähenemisviisi Kosovole ja tervitab otsust alustada põhjalikku ülevaatust Kosovo standardite rakendamisel saavutatud edusammudest;

2.   Regioonide Komitee soovitused

Regioonide Komitee

| 2.1 | palub komisjonil kaasata Kosovo kohalikud omavalitsused aktiivselt poliitiliste, sotsiaalsete ja majandusreformide elluviimise rakendamisse kõige alumisel tasandil, võttes täielikult arvesse subsidiaarsuse, proportsionaalsuse ja hea valitsemistava põhimõtteid; |
| --- | --- |

2.1

palub komisjonil kaasata Kosovo kohalikud omavalitsused aktiivselt poliitiliste, sotsiaalsete ja majandusreformide elluviimise rakendamisse kõige alumisel tasandil, võttes täielikult arvesse subsidiaarsuse, proportsionaalsuse ja hea valitsemistava põhimõtteid;

| 2.2 | julgustab komisjoni tihedas koostöös kohalike omavalitsustega edendama ja toetama teabekampaaniaid eesmärgiga teavitada ELi kodanikke sidemetest Kosovoga ja Kosovo kodanikke Euroopa Liidu väärtushinnangutest; |
| --- | --- |

2.2

julgustab komisjoni tihedas koostöös kohalike omavalitsustega edendama ja toetama teabekampaaniaid eesmärgiga teavitada ELi kodanikke sidemetest Kosovoga ja Kosovo kodanikke Euroopa Liidu väärtushinnangutest;

| 2.3 | julgustab komisjoni tihedas koostöös kohalike omavalitsustega toetama vahetus- ja mestimisprogramme, mis aitavad suurendada vastastikust mõistmist kodanike ning ELi ja Kosovo valitsuste vahel ja tugevdada kohaliku ning piirkondliku tasandi haldussuutlikkust; |
| --- | --- |

2.3

julgustab komisjoni tihedas koostöös kohalike omavalitsustega toetama vahetus- ja mestimisprogramme, mis aitavad suurendada vastastikust mõistmist kodanike ning ELi ja Kosovo valitsuste vahel ja tugevdada kohaliku ning piirkondliku tasandi haldussuutlikkust;

| 2.4 | soovitab, et komisjon arvestaks institutsioonide rajamise toetamise juures kohaliku omavalitsusega, seda iseäranis seadusandluse rakendamise ja keskvalitsuse ning kohaliku omavalitsuse vahelise suhtluse parandamise osas; |
| --- | --- |

2.4

soovitab, et komisjon arvestaks institutsioonide rajamise toetamise juures kohaliku omavalitsusega, seda iseäranis seadusandluse rakendamise ja keskvalitsuse ning kohaliku omavalitsuse vahelise suhtluse parandamise osas;

| 2.5 | kutsub üles koostööpüüdlustele ja selliste kogemuste ning parimate tavade vahetamisele, mis on saavutatud ELi liikmesriikide, kandidaatriikide ja Lääne-Balkani riikide kohalike ning piirkondlike omavalitsuste rakendatud liitumiseelse poliitika käigus; |
| --- | --- |

2.5

kutsub üles koostööpüüdlustele ja selliste kogemuste ning parimate tavade vahetamisele, mis on saavutatud ELi liikmesriikide, kandidaatriikide ja Lääne-Balkani riikide kohalike ning piirkondlike omavalitsuste rakendatud liitumiseelse poliitika käigus;

| 2.6 | rõhutab, et usaldusväärsuse ja stabiilsuse saavutamise üheks viisiks Kosovos ja Lääne-Balkani piirkonnas on aktiivne piiriülene koostöö kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel; |
| --- | --- |

2.6

rõhutab, et usaldusväärsuse ja stabiilsuse saavutamise üheks viisiks Kosovos ja Lääne-Balkani piirkonnas on aktiivne piiriülene koostöö kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel;

| 2.7 | julgustab kõiki standardite rakendamise eest vastutavaid osapooli, iseäranis Kosovo omavalitsuse ajutisi institutsioone, jätkama kohaliku omavalitsuse reformi rakendamist kogu Kosovo territooriumil ja aitama Kosovo kohalikke omavalitsusi kohandumisel Euroopa kohaliku omavalitsuse hartaga ja iseäranis jälgima seda, et Kosovo kohalikud omavalitsused oleksid varustatud vajalike rahaliste ja inimressursside ning maaga, täitmaks oma sotsiaalseid ja majanduslikke kohustusi; |
| --- | --- |

2.7

julgustab kõiki standardite rakendamise eest vastutavaid osapooli, iseäranis Kosovo omavalitsuse ajutisi institutsioone, jätkama kohaliku omavalitsuse reformi rakendamist kogu Kosovo territooriumil ja aitama Kosovo kohalikke omavalitsusi kohandumisel Euroopa kohaliku omavalitsuse hartaga ja iseäranis jälgima seda, et Kosovo kohalikud omavalitsused oleksid varustatud vajalike rahaliste ja inimressursside ning maaga, täitmaks oma sotsiaalseid ja majanduslikke kohustusi;

| 2.8 | meenutab kõikidele standardite rakendamise eest vastutavatele osapooltele, iseäranis Kosovo omavalitsuse ajutistele institutsioonidele, et nii piirkondlike ja vähemuskeelte kui ka kõikide kogukondade kultuurilise pärandi kaitsmine ja edendamine on määrava tähtsusega faktorid tolerantsi ja vastastikuse mõistmise saavutamiseks pluralistlikus, paljurahvuselises ja mitmekultuurilises Kosovos; |
| --- | --- |

2.8

meenutab kõikidele standardite rakendamise eest vastutavatele osapooltele, iseäranis Kosovo omavalitsuse ajutistele institutsioonidele, et nii piirkondlike ja vähemuskeelte kui ka kõikide kogukondade kultuurilise pärandi kaitsmine ja edendamine on määrava tähtsusega faktorid tolerantsi ja vastastikuse mõistmise saavutamiseks pluralistlikus, paljurahvuselises ja mitmekultuurilises Kosovos;

| 2.9 | julgustab kõiki standardite rakendamise eest vastutavaid osapooli, iseäranis Kosovo omavalitsuse ajutisi institutsioone kergendama kõikide etniliste gruppide ja kogukondade kodanike osalust otsustelangetamise protsessides, seda iseäranis kohalikul ja omavalitsuse tasandil, ja rõhutab, et paljurahvuselised kohalikud omavalitsused on määrava tähtsusega elemendiks Kosovo stabiliseerimis- ja lepitusprotsessis; |
| --- | --- |

2.9

julgustab kõiki standardite rakendamise eest vastutavaid osapooli, iseäranis Kosovo omavalitsuse ajutisi institutsioone kergendama kõikide etniliste gruppide ja kogukondade kodanike osalust otsustelangetamise protsessides, seda iseäranis kohalikul ja omavalitsuse tasandil, ja rõhutab, et paljurahvuselised kohalikud omavalitsused on määrava tähtsusega elemendiks Kosovo stabiliseerimis- ja lepitusprotsessis;

| 2.10 | soovitab kõikidel standardite rakendamise eest vastutavatel osapooltel, iseäranis Kosovo omavalitsuse ajutistel institutsioonidel mitmekordistada jõupingutusi, saavutamaks kiiresti konkreetseid tulemusi, seda iseäranis pagulaste ja ümberasustatud isikute tagasipöördumise osas ning liikumisvabaduse suhtes kõikides kogukondades; |
| --- | --- |

2.10

soovitab kõikidel standardite rakendamise eest vastutavatel osapooltel, iseäranis Kosovo omavalitsuse ajutistel institutsioonidel mitmekordistada jõupingutusi, saavutamaks kiiresti konkreetseid tulemusi, seda iseäranis pagulaste ja ümberasustatud isikute tagasipöördumise osas ning liikumisvabaduse suhtes kõikides kogukondades;

| 2.11 | palub kõiki standardite rakendamise eest vastutavaid osapooli, iseäranis Kosovo omavalitsuse ajutisi institutsioone astuda samme koostöös Euroopa Liidu ja rahvusvaheliste institutsioonidega, et vaadata kaugemale standardite rakendamisest ja valmistuda ELi seadusandluse elluviimiseks, kaasaarvatud kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

2.11

palub kõiki standardite rakendamise eest vastutavaid osapooli, iseäranis Kosovo omavalitsuse ajutisi institutsioone astuda samme koostöös Euroopa Liidu ja rahvusvaheliste institutsioonidega, et vaadata kaugemale standardite rakendamisest ja valmistuda ELi seadusandluse elluviimiseks, kaasaarvatud kohalikul tasandil;

| 2.12 | soovitab teha tihedat koostööd Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kongressiga ja soodustada Kosovo võimude suuremat osalust Euroopa demokraatlikus protsessis; |
| --- | --- |

2.12

soovitab teha tihedat koostööd Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kongressiga ja soodustada Kosovo võimude suuremat osalust Euroopa demokraatlikus protsessis;

| 2.13 | soovitab, et Kosovole võimaldataks finantsperspektiivide 2007–2013 kontekstis piisav rahaline toetus. |
| --- | --- |

2.13

soovitab, et Kosovole võimaldataks finantsperspektiivide 2007–2013 kontekstis piisav rahaline toetus.

Brüssel, 16. november 2005.

Regioonide Komitee

president

Peter STRAUB

---

(1)  ELT C 73, 23.3.2004, lk 1.

1

---

| 16.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 115/56 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 115/56

---

Regioonide Komitee arvamus teemal “Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse kohta, millega luuakse ühenduse meede Euroopa kultuuripealinna sündmuseks aastateks 2007–2019”

(2006/C 115/12)

REGIOONIDE KOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendi ja Nõukogu otsuse kohta, millega luuakse ühenduse meede Euroopa kultuuripealinna sündmuseks aastateks 2007–2019 KOM(2005) 209 (lõplik) — 2005/102 (COD);

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 30. mai 2005. aasta otsust konsulteerida vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 265 esimesele lõikele kõnealuses küsimuses Regioonide Komiteega;

võttes arvesse Regioonide Komitee presidendi 25. juuli 2005. aasta otsust teha Regioonide Komitee kultuuri- ja hariduskomisjonile ülesandeks koostada kõnealuse teema kohta arvamus;

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse kohta, millega luuakse ühenduse meede Euroopa kultuuripealinna sündmuseks (CdR 448/97 fin); (1)

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepaneku kohta, millega muudetakse otsust 1419/1999/EÜ Euroopa kultuuripealinna sündmusega seotud ühenduse meetmete kohta aastateks 2005–2019, (CdR 393/2003 fin); (2),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust teemal “Kultuur ja kultuurilised erinevused ning nende olulisus Euroopa tuleviku jaoks” (CdR 447/97 fin) (3),

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust (CdR 251/2005 rev.1), mis võeti vastu 22. septembril 2005 (raportöör: hr Seamus Murray, Meathi krahvkonnanõukogu ja Kesk-Ida piirkondliku omavalitsuse liige, (IE/UEN-EA));

võttis ühehäälselt 16.-17. novembril 2005 toimunud 62. täiskogu istungil (17. novembri koosolekul) vastu järgmise arvamuse:

1.   Regioonide Komitee seisukohad

Euroopa kultuuripealinna sündmus

Regioonide Komitee

| 1.1 | peab Euroopa kultuuripealinna sündmust mõjusaks Euroopa ja kohaliku kultuuri esitlemise, toetamise, rikastamise ja tundmaõppimise vahendiks ning tunnustab kultuuripealinna määramise väga positiivset mõju linnadele mitte ainult kultuurisektoris. Kultuuripealinna määramine loob majanduslikke ja tööhõive võimalusi turismi-, vaba aja veetmise ning spordivaldkonnas ning pakub olulisi võimalusi linnade taaselustamiseks; |
| --- | --- |

1.1

peab Euroopa kultuuripealinna sündmust mõjusaks Euroopa ja kohaliku kultuuri esitlemise, toetamise, rikastamise ja tundmaõppimise vahendiks ning tunnustab kultuuripealinna määramise väga positiivset mõju linnadele mitte ainult kultuurisektoris. Kultuuripealinna määramine loob majanduslikke ja tööhõive võimalusi turismi-, vaba aja veetmise ning spordivaldkonnas ning pakub olulisi võimalusi linnade taaselustamiseks;

| 1.2 | tunnistab, et osana linna pikkaajalisest kultuurilise arengu strateegiast oleks Euroopa kultuuripealinna sündmuse mõju suurem, ning leiab, et on oluline, et Euroopa kultuuripealinna sündmus edendaks jätkusuutlikumaid lähenemisviise kultuurilisele arengule. Lisaks tunnustab Regioonide Komitee seda, et Euroopa kultuuripealinna sündmusega kaasneb järjest enam piirkondlik mõõde, sest kultuuriprogrammide arendamisse ja teostamisse kaasavad linnad ka ümbritsevaid piirkondi; |
| --- | --- |

1.2

tunnistab, et osana linna pikkaajalisest kultuurilise arengu strateegiast oleks Euroopa kultuuripealinna sündmuse mõju suurem, ning leiab, et on oluline, et Euroopa kultuuripealinna sündmus edendaks jätkusuutlikumaid lähenemisviise kultuurilisele arengule. Lisaks tunnustab Regioonide Komitee seda, et Euroopa kultuuripealinna sündmusega kaasneb järjest enam piirkondlik mõõde, sest kultuuriprogrammide arendamisse ja teostamisse kaasavad linnad ka ümbritsevaid piirkondi;

| 1.3 | tõdeb, et Euroopa kultuuripealinna sündmuse väärtust ja potentsiaali on alahinnatud. Peamiselt on see tingitud Euroopa Liidu vähesest rahalisest abist, puuduvast tähelepanust Euroopa kultuuripealinna sündmuse Euroopa mõõtme arendamisele ja linnade nähtavuse suurendamisele ning puuduvast toetusest linnadele nende kultuuriprogrammide ettevalmistamisel ja elluviimisel; |
| --- | --- |

1.3

tõdeb, et Euroopa kultuuripealinna sündmuse väärtust ja potentsiaali on alahinnatud. Peamiselt on see tingitud Euroopa Liidu vähesest rahalisest abist, puuduvast tähelepanust Euroopa kultuuripealinna sündmuse Euroopa mõõtme arendamisele ja linnade nähtavuse suurendamisele ning puuduvast toetusest linnadele nende kultuuriprogrammide ettevalmistamisel ja elluviimisel;

| 1.4 | tõdeb, et Euroopa Liit ei ole seni kasutanud võimalust rakendada Euroopa kultuuripealinna sündmust Euroopa integratsiooni ja identiteedi tugevdamiseks, kuigi see võimaldanuks suure tähelepanu pööramist neile küsimustele ja enamat teavitamist. Komitee leiab, et Euroopa kultuuripealinna sündmus võib aidata kodanikel end positiivselt Euroopa Liiduga samastada. |
| --- | --- |

1.4

tõdeb, et Euroopa Liit ei ole seni kasutanud võimalust rakendada Euroopa kultuuripealinna sündmust Euroopa integratsiooni ja identiteedi tugevdamiseks, kuigi see võimaldanuks suure tähelepanu pööramist neile küsimustele ja enamat teavitamist. Komitee leiab, et Euroopa kultuuripealinna sündmus võib aidata kodanikel end positiivselt Euroopa Liiduga samastada.

Valiku- ja järelevalvemenetlused

Regioonide Komitee

| 1.5 | tervitab Euroopa Komisjoni ettepanekut reformida Euroopa kultuuripealinna valikumenetlust ja kehtestada järelevalvemenetlus kultuuripealinnaks valitud linnade kultuuriprogrammide ettevalmistamise ajaks; |
| --- | --- |

1.5

tervitab Euroopa Komisjoni ettepanekut reformida Euroopa kultuuripealinna valikumenetlust ja kehtestada järelevalvemenetlus kultuuripealinnaks valitud linnade kultuuriprogrammide ettevalmistamise ajaks;

| 1.6 | arvab, et Euroopa Komisjoni ettepanek tegeleb praeguse valikumenetluse mitmete nõrkade külgedega, ning tunnustab, et väljapakutud lähenemisviis loob tasakaalu erinevate vajaduste vahel: vajadus linnadevahelise konkurentsi järele, vajadus suurendada valikulangetajate rolli, vajadus pöörata suuremat tähelepanu Euroopa kultuuripealinna sündmuse Euroopa mõõtmele ning vajadus tunnustada liikmesriikide panust ja nõukogu rolli kultuuripealinnade nimetamise ja määramise protsessis; |
| --- | --- |

1.6

arvab, et Euroopa Komisjoni ettepanek tegeleb praeguse valikumenetluse mitmete nõrkade külgedega, ning tunnustab, et väljapakutud lähenemisviis loob tasakaalu erinevate vajaduste vahel: vajadus linnadevahelise konkurentsi järele, vajadus suurendada valikulangetajate rolli, vajadus pöörata suuremat tähelepanu Euroopa kultuuripealinna sündmuse Euroopa mõõtmele ning vajadus tunnustada liikmesriikide panust ja nõukogu rolli kultuuripealinnade nimetamise ja määramise protsessis;

| 1.7 | tervitab ja toetab väljapakutud valiku- ja järelevalvemenetluse alljärgnevaid aspekte:






  — | Euroopa kultuuripealinn määratakse varem ja linnadele jääb rohkem aega kultuuriprogrammide ettevalmistamiseks; |
| --- | --- | --- |

1.7

tervitab ja toetab väljapakutud valiku- ja järelevalvemenetluse alljärgnevaid aspekte:

—

Euroopa kultuuripealinn määratakse varem ja linnadele jääb rohkem aega kultuuriprogrammide ettevalmistamiseks;

| — | kultuuriprogrammi kriteeriumide jagamine rühmadesse “Euroopa mõõde” ja “linn ja kodanikud” ning mõlema rühma eesmärkide määramine loob linnade jaoks suurema selguse; |
| --- | --- |

—

kultuuriprogrammi kriteeriumide jagamine rühmadesse “Euroopa mõõde” ja “linn ja kodanikud” ning mõlema rühma eesmärkide määramine loob linnade jaoks suurema selguse;

| — | valikuprotsessi suurem läbipaistvus ja Euroopa lisaväärtuse rõhutamine; |
| --- | --- |

—

valikuprotsessi suurem läbipaistvus ja Euroopa lisaväärtuse rõhutamine;

| — | konkurentsimomendi tekitamine linnade vahel on ergutav ja inspireeriv tegur, mis aitab tõsta kultuuriprogrammide kvaliteeti ja kunstilist taset; |
| --- | --- |

—

konkurentsimomendi tekitamine linnade vahel on ergutav ja inspireeriv tegur, mis aitab tõsta kultuuriprogrammide kvaliteeti ja kunstilist taset;

| — | pidev kontakt kultuuripealinnaks valitud linnade ja järelevalvekomisjoni vahel eesmärgiga jälgida arenguid, anda suuniseid ning tegeleda võimalike probleemidega ettevalmistuse varaseimas faasis; |
| --- | --- |

—

pidev kontakt kultuuripealinnaks valitud linnade ja järelevalvekomisjoni vahel eesmärgiga jälgida arenguid, anda suuniseid ning tegeleda võimalike probleemidega ettevalmistuse varaseimas faasis;

| 1.8 | palub Euroopa Komisjonil põhjalikult kaaluda linnadele valiku- ja järelevalve menetluse käigus antavat keskset rolli, ning leiab sellega seoses, et praegusel kujul on ettepanek ebaselge ja normatiivne ning tekitab ebakindlust linnades, kes soovivad korraldada Euroopa kultuuripealinna sündmust. |
| --- | --- |

1.8

palub Euroopa Komisjonil põhjalikult kaaluda linnadele valiku- ja järelevalve menetluse käigus antavat keskset rolli, ning leiab sellega seoses, et praegusel kujul on ettepanek ebaselge ja normatiivne ning tekitab ebakindlust linnades, kes soovivad korraldada Euroopa kultuuripealinna sündmust.

| 1.9 | peab mõnevõrra küsitavaks valiku- ja järelevalvemenetluse alljärgnevaid aspekte:






  — | vahe-, järelevalve- ja hindamisaruannete esitamise kohustuse näol kandidaatlinnadele pandav võimalik koorem. See võib olla ebaproportsionaalne võrreldes Euroopa Liidu äärmiselt piiratud rahalise panusega linnade üldeelarvesse Euroopa kultuuripealinna sündmuse korraldamiseks ning eelkõige probleemiks väiksematele linnadele, kes soovivad korraldada Euroopa kultuuripealinna sündmust; |
| --- | --- | --- |

1.9

peab mõnevõrra küsitavaks valiku- ja järelevalvemenetluse alljärgnevaid aspekte:

—

vahe-, järelevalve- ja hindamisaruannete esitamise kohustuse näol kandidaatlinnadele pandav võimalik koorem. See võib olla ebaproportsionaalne võrreldes Euroopa Liidu äärmiselt piiratud rahalise panusega linnade üldeelarvesse Euroopa kultuuripealinna sündmuse korraldamiseks ning eelkõige probleemiks väiksematele linnadele, kes soovivad korraldada Euroopa kultuuripealinna sündmust;

| — | arvestades komitee senist kogemust, järelevalvekomisjoni oskus anda linnadele programmide ettevalmistamisel asjatundlikku toetust ja Euroopa kultuuripealinna sündmuse elluviimiseks praktilistel kogemustel põhinevaid nõuandeid; |
| --- | --- |

—

arvestades komitee senist kogemust, järelevalvekomisjoni oskus anda linnadele programmide ettevalmistamisel asjatundlikku toetust ja Euroopa kultuuripealinna sündmuse elluviimiseks praktilistel kogemustel põhinevaid nõuandeid;

| — | võimalikud viivitused, mis võivad ka uue määramisprotsessi käigus tekkida, eriti viivitused liikmesriigi poolse ja nõukogu poolse kultuuripealinna nimetamise toimumise vahel. |
| --- | --- |

—

võimalikud viivitused, mis võivad ka uue määramisprotsessi käigus tekkida, eriti viivitused liikmesriigi poolse ja nõukogu poolse kultuuripealinna nimetamise toimumise vahel.

| 1.10 | leiab, et vajalik on suurem selgus mõnede valiku- ja järelevalvemenetluse aspektide suhtes, eelkõige:






  — | Euroopa Liidu poolt valikut ja järelevalet teostavatesse komisjonidesse nimetatud “sõltumatute ekspertide” määratlus ning selle võimalik mõju institutsioonidele kandidaatlinnade nimetamisel. |
| --- | --- | --- |

1.10

leiab, et vajalik on suurem selgus mõnede valiku- ja järelevalvemenetluse aspektide suhtes, eelkõige:

—

Euroopa Liidu poolt valikut ja järelevalet teostavatesse komisjonidesse nimetatud “sõltumatute ekspertide” määratlus ning selle võimalik mõju institutsioonidele kandidaatlinnade nimetamisel.

| — | valiku- ja järelevalvekomisjoni tingimused ja soovitused täitnud linnadele auhinna andmise menetlus (artikkel 11); |
| --- | --- |

—

valiku- ja järelevalvekomisjoni tingimused ja soovitused täitnud linnadele auhinna andmise menetlus (artikkel 11);

| 1.11 | kiidab heaks valikukomisjoni koosseisu (välja toodud artiklis 5), kuhu kuulub 13 liiget, kellest 7 on Euroopa Liidu institutsioonidest ja 6 määratakse asjaomaste liimesriikide poolt, kuid nõuab siiski, et liikmesriigid kaasaksid ühe liikme kohalikke ja/või linnavalitsusi esindavast asjaomasest riiklikust ühendusest; |
| --- | --- |

1.11

kiidab heaks valikukomisjoni koosseisu (välja toodud artiklis 5), kuhu kuulub 13 liiget, kellest 7 on Euroopa Liidu institutsioonidest ja 6 määratakse asjaomaste liimesriikide poolt, kuid nõuab siiski, et liikmesriigid kaasaksid ühe liikme kohalikke ja/või linnavalitsusi esindavast asjaomasest riiklikust ühendusest;

| 1.12 | tervitab tingimust, et kahe valituks osutunud linna programmide vahel peab olema kokkupuutepunkt, nagu on märgitud Regioonide Komitee varasemas arvamuses (CdR 393/2003fin), ning leiab, et kõnealuse sünergia tekkimise tagamisel programmide ettevalmistamise faasis on võtmeroll järelevalvekomisjonil; |
| --- | --- |

1.12

tervitab tingimust, et kahe valituks osutunud linna programmide vahel peab olema kokkupuutepunkt, nagu on märgitud Regioonide Komitee varasemas arvamuses (CdR 393/2003fin), ning leiab, et kõnealuse sünergia tekkimise tagamisel programmide ettevalmistamise faasis on võtmeroll järelevalvekomisjonil;

| 1.13 | rõhutab, et kõiki liikmesriike tuleb Euroopa kultuuripealinna sündmuse käigus kohelda võrdselt, sõltumata nende liitumise ajast. Komitee on pettunud, et taas ei ole Euroopa Komisjon lisanud sätteid Euroopa Liidu tulevasete laienemiste kohta, ning palub Euroopa Komisjonil muuta olukord selgemaks riikide jaoks, kellega toimuvad praegu liitumisläbirääkimised. |
| --- | --- |

1.13

rõhutab, et kõiki liikmesriike tuleb Euroopa kultuuripealinna sündmuse käigus kohelda võrdselt, sõltumata nende liitumise ajast. Komitee on pettunud, et taas ei ole Euroopa Komisjon lisanud sätteid Euroopa Liidu tulevasete laienemiste kohta, ning palub Euroopa Komisjonil muuta olukord selgemaks riikide jaoks, kellega toimuvad praegu liitumisläbirääkimised.

Euroopa kultuuripealinnade rahastamine ja neile abi osutamine

Regioonide Komitee

| 1.14 | tervitab programmis Kultuur 2007 tehtud ettepanekut tõsta ühenduse panus igale kultuuripealinnale võrreldes praeguse programmiga kolmekordseks; komitee usub, et see muudaks Euroopa Liidu osalemise nähtavamaks, oleks kooskõlas linnade kultuuriprogrammide tugevama Euroopa mõõtme rõhutamisega ja vastaks paremini väljavalitud linnade ootustele; |
| --- | --- |

1.14

tervitab programmis Kultuur 2007 tehtud ettepanekut tõsta ühenduse panus igale kultuuripealinnale võrreldes praeguse programmiga kolmekordseks; komitee usub, et see muudaks Euroopa Liidu osalemise nähtavamaks, oleks kooskõlas linnade kultuuriprogrammide tugevama Euroopa mõõtme rõhutamisega ja vastaks paremini väljavalitud linnade ootustele;

| 1.15 | hoiatab Euroopa kultuuripealinna sündmuse eelarve vähendamise eest programmi Kultuur 2007 osana käimasolevate läbirääkimiste käigus finantsperspektiivide 2007–2013 üle; |
| --- | --- |

1.15

hoiatab Euroopa kultuuripealinna sündmuse eelarve vähendamise eest programmi Kultuur 2007 osana käimasolevate läbirääkimiste käigus finantsperspektiivide 2007–2013 üle;

| 1.16 | leiab, et komisjon peab viivitamatult selgitama oma ettepanekut selles osas, kuidas ta soovib auhinnaga väljavalitud linnu rahaliselt toetada ning seda, milline on olemasoleva tavaga võrreldes võimalik kasu, mida valitud linnad kõnealusest menetlusest saavad. Lisaks palub komitee komisjonil kasutada sellise toetuse puhul termini “auhind” asemel mõnda muud terminit, kuivõrd auhind tähendab tasu või au võistluse võitmise eest ning mitte maksu programmi teatud kriteeriumide täitmise eest. |
| --- | --- |

1.16

leiab, et komisjon peab viivitamatult selgitama oma ettepanekut selles osas, kuidas ta soovib auhinnaga väljavalitud linnu rahaliselt toetada ning seda, milline on olemasoleva tavaga võrreldes võimalik kasu, mida valitud linnad kõnealusest menetlusest saavad. Lisaks palub komitee komisjonil kasutada sellise toetuse puhul termini “auhind” asemel mõnda muud terminit, kuivõrd auhind tähendab tasu või au võistluse võitmise eest ning mitte maksu programmi teatud kriteeriumide täitmise eest.

| 1.17 | väljendab muret Euroopa Komisjoni poolsete sagedaste pikkade viivituste pärast maksete edastamisel Euroopa kultuuripealinnadele — olulise suurusega summad võivad linnadeni jõuad alles aasta pärast nimetamist; |
| --- | --- |

1.17

väljendab muret Euroopa Komisjoni poolsete sagedaste pikkade viivituste pärast maksete edastamisel Euroopa kultuuripealinnadele — olulise suurusega summad võivad linnadeni jõuad alles aasta pärast nimetamist;

| 1.18 | tervitaks edasisi ettepanekuid teiste mooduste kohta, kuidas Euroopa Komisjon saaks valitud linnu kultuuriprogrammide ettevalmistamisel ja elluviimisel toetada ja aidata; |
| --- | --- |

1.18

tervitaks edasisi ettepanekuid teiste mooduste kohta, kuidas Euroopa Komisjon saaks valitud linnu kultuuriprogrammide ettevalmistamisel ja elluviimisel toetada ja aidata;

| 1.19 | tervitaks Euroopa Komisjoni toetust linnadele ka pärast tiitliaasta lõppemist, et tagada Euroopa kultuuripealinnaks olemise mõju püsimine pikema perioodi jooksul ja tagada linna kultuuripärandi olemasolu. Järelevalvekomisjon võiks aidata kaasa sellele, et linnade programmides oleks tagatud kultuurivaldkonna tegevuse jätkusuutlikkus, kuid Euroopa Liidu rahaline abi aitaks seda teostada. |
| --- | --- |

1.19

tervitaks Euroopa Komisjoni toetust linnadele ka pärast tiitliaasta lõppemist, et tagada Euroopa kultuuripealinnaks olemise mõju püsimine pikema perioodi jooksul ja tagada linna kultuuripärandi olemasolu. Järelevalvekomisjon võiks aidata kaasa sellele, et linnade programmides oleks tagatud kultuurivaldkonna tegevuse jätkusuutlikkus, kuid Euroopa Liidu rahaline abi aitaks seda teostada.

Kolmandate riikide kaasamine

Regioonide Komitee

| 1.20 | toetab komisjoni üldist ettepanekut kolmandate riikide kaasamise kohta Euroopa kultuuripealinna sündmusesse Kultuurikuu sündmuse taaselustamise kaudu, mitte valida lisaks ühte kultuurpealinna kolmandatest riikidest. Komitee sooviks siiski selgitust selle kohta, kuidas toimuks Kultuurikuu sündmuse rahaline toetamine Euroopa Liidu tasemel; |
| --- | --- |

1.20

toetab komisjoni üldist ettepanekut kolmandate riikide kaasamise kohta Euroopa kultuuripealinna sündmusesse Kultuurikuu sündmuse taaselustamise kaudu, mitte valida lisaks ühte kultuurpealinna kolmandatest riikidest. Komitee sooviks siiski selgitust selle kohta, kuidas toimuks Kultuurikuu sündmuse rahaline toetamine Euroopa Liidu tasemel;

| 1.21 | leiab, et Euroopa kultuuripealinnaks valitud linnade ja nende linnade (vähemalt kaks) vahel, kes korraldavad sündmust Kultuurikuu, peab olema sünergia, mis on peamiselt suunatud piiriülesele ja piirkondadevahelisele kultuurialasele koostööle. Kõnealused tegevused ja side sündmusega Kultuurikuu peaks olema Euroopa kultuuripealinna sündmuse keskne osa, sest komitee on seisukohal, et niisugune lähenemisviis tugevdaks Euroopa kultuuripealinna sündmuse Euroopa mõõdet; |
| --- | --- |

1.21

leiab, et Euroopa kultuuripealinnaks valitud linnade ja nende linnade (vähemalt kaks) vahel, kes korraldavad sündmust Kultuurikuu, peab olema sünergia, mis on peamiselt suunatud piiriülesele ja piirkondadevahelisele kultuurialasele koostööle. Kõnealused tegevused ja side sündmusega Kultuurikuu peaks olema Euroopa kultuuripealinna sündmuse keskne osa, sest komitee on seisukohal, et niisugune lähenemisviis tugevdaks Euroopa kultuuripealinna sündmuse Euroopa mõõdet;

| 1.22 | leiab seetõttu, et ettepanek kolmandate riikide kaasamise kohta tulevikus oleks pidanud olema ühenduses ettepanekuga Euroopa kultuuripealinna sündmuse kohta, pidades silmas, et Euroopa kultuuripealinna sündmuse ja Kultuurikuu sündmuse valikuprotsessid toimuksid ühel ajal; |
| --- | --- |

1.22

leiab seetõttu, et ettepanek kolmandate riikide kaasamise kohta tulevikus oleks pidanud olema ühenduses ettepanekuga Euroopa kultuuripealinna sündmuse kohta, pidades silmas, et Euroopa kultuuripealinna sündmuse ja Kultuurikuu sündmuse valikuprotsessid toimuksid ühel ajal;

Regioonide Komitee kaasatus

Regioonide Komitee

| 1.23 | kinnitab, et on kindlalt pühendunud Euroopa kultuuripealinna sündmusele ja soovib jätkuvalt osaleda Euroopa Komisjoni pakutud valiku- ja järelevalveprotsessis; |
| --- | --- |

1.23

kinnitab, et on kindlalt pühendunud Euroopa kultuuripealinna sündmusele ja soovib jätkuvalt osaleda Euroopa Komisjoni pakutud valiku- ja järelevalveprotsessis;

| 1.24 | soovib valikukomisjoni liikmete määramise menetluse sõnastuse selgemaks muutmist (artikkel 5), tagamaks, et Regioonide Komiteed esindab nimetamise protsessis üks valitud liige. Samuti sooviks Regioonide Komitee jätkata isikliku asendusliikme määramise tava, et tagada komitee kaasatus ka juhul, kui komitee esindajal ei ole võimalik komisjoni koosolekul osaleda; |
| --- | --- |

1.24

soovib valikukomisjoni liikmete määramise menetluse sõnastuse selgemaks muutmist (artikkel 5), tagamaks, et Regioonide Komiteed esindab nimetamise protsessis üks valitud liige. Samuti sooviks Regioonide Komitee jätkata isikliku asendusliikme määramise tava, et tagada komitee kaasatus ka juhul, kui komitee esindajal ei ole võimalik komisjoni koosolekul osaleda;

2.   Regioonide Komitee soovitused

Valiku- ja järelevalvemenetlused

Regioonide Komitee

| 2.1 | soovitab, et linnad kasutaksid Euroopa kultuuripealinna sündmust osana pikaajalisest kultuurilise arengu strateegiast, et soodustada kultuurilisele arengule jätkusuutlikumaid lähenemisviise ja tugevdada linnades Euroopa kultuuripealinna sündmuse mõju ja pärandit; |
| --- | --- |

2.1

soovitab, et linnad kasutaksid Euroopa kultuuripealinna sündmust osana pikaajalisest kultuurilise arengu strateegiast, et soodustada kultuurilisele arengule jätkusuutlikumaid lähenemisviise ja tugevdada linnades Euroopa kultuuripealinna sündmuse mõju ja pärandit;

| 2.2 | palub Euroopa Parlamendil, nõukogul ja Euroopa Komisjonil hoida viivitused liikmesriikide poolse ja nõukogu poolse linnade nimetamiste vahel minimaalsed, et anda linnadele võimalikult palju aega programmide ettevalmistamiseks; |
| --- | --- |

2.2

palub Euroopa Parlamendil, nõukogul ja Euroopa Komisjonil hoida viivitused liikmesriikide poolse ja nõukogu poolse linnade nimetamiste vahel minimaalsed, et anda linnadele võimalikult palju aega programmide ettevalmistamiseks;

| 2.3 | nõuab, et liikmesriigid kaasaksid ühena nende määratavast kuuest liikmest Euroopa kultuuripealinna valikukomisjoni ühe liikme kohalikke ja/või linnavalitsusi esindavast asjaomasest riiklikust ühendusest. |
| --- | --- |

2.3

nõuab, et liikmesriigid kaasaksid ühena nende määratavast kuuest liikmest Euroopa kultuuripealinna valikukomisjoni ühe liikme kohalikke ja/või linnavalitsusi esindavast asjaomasest riiklikust ühendusest.

Euroopa kultuuripealinnadele abi osutamine

Regioonide Komitee

| 2.4 | palub Euroopa Komisjonil vähendada kultuuripealinnaks valitud linnade halduskoormust ettevalmistusprotsessi ajal, kasutades selleks uusi järelevalveviise; |
| --- | --- |

2.4

palub Euroopa Komisjonil vähendada kultuuripealinnaks valitud linnade halduskoormust ettevalmistusprotsessi ajal, kasutades selleks uusi järelevalveviise;

| 2.5 | nõuab, et kavandamisprotsessile kaasa aitamiseks tuleb valitud linnu aegsasti enne programmide elluviimist teavitada Euroopa Liidult saadava rahalise abi suurusest. Komitee tervitab Euroopa Komisjoni kavatsust anda linnadele, kes on täitnud kriteeriumid, kuus kuud enne tiitliaasta algust auhind, kuid tahaks siiski täiendavat teavet selle kohta, kuidas ja millistel tingimustel kõnealust auhinda antakse; |
| --- | --- |

2.5

nõuab, et kavandamisprotsessile kaasa aitamiseks tuleb valitud linnu aegsasti enne programmide elluviimist teavitada Euroopa Liidult saadava rahalise abi suurusest. Komitee tervitab Euroopa Komisjoni kavatsust anda linnadele, kes on täitnud kriteeriumid, kuus kuud enne tiitliaasta algust auhind, kuid tahaks siiski täiendavat teavet selle kohta, kuidas ja millistel tingimustel kõnealust auhinda antakse;

| 2.6 | nõuab, et Euroopa Komisjon ratsionaliseeriks viivitamatult vahendite taotlemise menetlust ja kiirendaks kõnealuste vahendite edastamist kultuuripealinnadele; |
| --- | --- |

2.6

nõuab, et Euroopa Komisjon ratsionaliseeriks viivitamatult vahendite taotlemise menetlust ja kiirendaks kõnealuste vahendite edastamist kultuuripealinnadele;

| 2.7 | nõuab, et Euroopa Komisjon võimaldaks osana järelevalveprotsessist kultuuripealinnaks valitutele vaba juurdepääsu praktilistele kogemustele ja ekspertteadmistele, toetades nõustajate-juhendajate määramise süsteemi sisseseadmist. Kõnealune teenus peaks vastama ja olema kohandatud linnade vajadustele ning olema lisa teabele, mida antakse linnadele komisjoni kodulehekülje kaudu. Selle teostamiseks tuleks:






  a) | teha linnadele kättesaadavaks juhendajate, st juhtide ja tehniliste ekspertide nimekiri nende linnade kohta, mis on juba korraldanud kultuuripealinna programme, või |
| --- | --- | --- |

2.7

nõuab, et Euroopa Komisjon võimaldaks osana järelevalveprotsessist kultuuripealinnaks valitutele vaba juurdepääsu praktilistele kogemustele ja ekspertteadmistele, toetades nõustajate-juhendajate määramise süsteemi sisseseadmist. Kõnealune teenus peaks vastama ja olema kohandatud linnade vajadustele ning olema lisa teabele, mida antakse linnadele komisjoni kodulehekülje kaudu. Selle teostamiseks tuleks:

a)

teha linnadele kättesaadavaks juhendajate, st juhtide ja tehniliste ekspertide nimekiri nende linnade kohta, mis on juba korraldanud kultuuripealinna programme, või

| b) | luua Euroopa kultuuripealinnade ja Kultuurikuu linnade võrgustik, et lihtsustada kogemuste vahetamist ja toetada uusi valitud linnu; |
| --- | --- |

b)

luua Euroopa kultuuripealinnade ja Kultuurikuu linnade võrgustik, et lihtsustada kogemuste vahetamist ja toetada uusi valitud linnu;

| 2.8 | palub Euroopa Komisjonil teha täiendavaid ettepanekuid teiste mooduste kohta, kuidas toetada ja aidata valituks osutunud linnu kultuuriprogrammide ettevalmistamisel ja elluviimisel:






  a) | otsese abina linnadele turundustegevustes, reklaammaterjalide laialdasemal levitamisel ning Euroopa kultuuripealinna sündmust nähtavamaks muutes; |
| --- | --- | --- |

2.8

palub Euroopa Komisjonil teha täiendavaid ettepanekuid teiste mooduste kohta, kuidas toetada ja aidata valituks osutunud linnu kultuuriprogrammide ettevalmistamisel ja elluviimisel:

a)

otsese abina linnadele turundustegevustes, reklaammaterjalide laialdasemal levitamisel ning Euroopa kultuuripealinna sündmust nähtavamaks muutes;

| b) | koostades linnadele suunised ulatuslike hindamis- ja järelevalvenõudmiste täitmiseks; |
| --- | --- |

b)

koostades linnadele suunised ulatuslike hindamis- ja järelevalvenõudmiste täitmiseks;

| 2.9 | nõuab, et Euroopa Komisjon toetaks linnu ka pärast tiitliaasta lõppemist, et tagada Euroopa kultuuripealinnaks olemise mõju säilimine pikema perioodi jooksul ja tagada linna kultuuripärandi olemasolu; |
| --- | --- |

2.9

nõuab, et Euroopa Komisjon toetaks linnu ka pärast tiitliaasta lõppemist, et tagada Euroopa kultuuripealinnaks olemise mõju säilimine pikema perioodi jooksul ja tagada linna kultuuripärandi olemasolu;

Suurem kaasatus Euroopa kultuuripealinna sündmusesse

Regioonide Komitee

| 2.10 | palub Euroopa Komisjonil muuta tulevasi laienemisi arvestades viivitamatult selgemaks Euroopa kultuuripealinna sündmust puudutavad sätted; |
| --- | --- |

2.10

palub Euroopa Komisjonil muuta tulevasi laienemisi arvestades viivitamatult selgemaks Euroopa kultuuripealinna sündmust puudutavad sätted;

| 2.11 | soovitab Kultuurikuu linnadeks määrata kaks linna kolmandatest riikidest; määramine peaks toimuma samal ajal kui Euroopa kultuuripealinna valimine, et võimaldada nende linnade vahelise sünergia tekkimine varases ettevalmistusperioodis ning tugevdada Euroopa kultuuripealinna sündmuse kultuuriprogrammide Euroopa mõõdet. |
| --- | --- |

2.11

soovitab Kultuurikuu linnadeks määrata kaks linna kolmandatest riikidest; määramine peaks toimuma samal ajal kui Euroopa kultuuripealinna valimine, et võimaldada nende linnade vahelise sünergia tekkimine varases ettevalmistusperioodis ning tugevdada Euroopa kultuuripealinna sündmuse kultuuriprogrammide Euroopa mõõdet.

Regioonide Komitee kaasatus

Regioonide Komitee

| 2.12 | rõhutab, et komitee esindaja valikukomisjonis peab jätkuvalt olema üks komitee valitud liikmetest, nagu on seni tavaks olnud, ning sisekoordineerimise lihtsustamiseks nõuab, et esindaja määrataks kolme aasta asemel kaheks aastaks. |
| --- | --- |

2.12

rõhutab, et komitee esindaja valikukomisjonis peab jätkuvalt olema üks komitee valitud liikmetest, nagu on seni tavaks olnud, ning sisekoordineerimise lihtsustamiseks nõuab, et esindaja määrataks kolme aasta asemel kaheks aastaks.

1. soovitus

Artikli 5 lõige 3

| Komisjoni pakutud tekst | RK muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kaks komisjoni liiget määrab Euroopa Parlament, kaks nõukogu, kaks komisjon ja ühe Regioonide Komitee. Valikukomisjoni liikmed peavad olema huvide konfliktita sõltumatud eksperdid, kellel on suured kogemused ja asjatundlikkus kultuurivaldkonnas, linnade kultuurilise arengu või Euroopa kultuuripealinna sündmuse korraldamise alal. Esimesel aastal käesoleva otsuse jõustumisest, erandina esimese punkti suhtes, määrab komisjon kaks eksperti üheks aastaks, Euroopa Parlament kaks eksperti kaheks aastaks, nõukogu kaks eksperti kolmeks aastaks ja Regioonide Komitee ühe eksperdi kolmeks aastaks. | Kaks komisjoni liiget määrab Euroopa Parlament, kaks nõukogu, kaks komisjon ja ühe Regioonide Komitee. Valikukomisjoni liikmed peavad olema juhtivad huvide konfliktita sõltumatud isikud
  eksperdid, kellel on suured kogemused ja asjatundlikkus kultuurivaldkonnas, linnade kultuurilise arengu või Euroopa kultuuripealinna sündmuse korraldamise alal. Esimesel aastal käesoleva otsuse jõustumisest, erandina esimese punkti suhtes, määrab komisjon kaks liiget
  eksperti üheks aastaks, Euroopa Parlament kaks liiget
  eksperti kaheks aastaks, nõukogu kaks liiget
  eksperti kolmeks aastaks ja Regioonide Komitee ühe liikme
  eksperdi
  kaheks
  kolmeks aastaks. |

Komisjoni pakutud tekst

RK muudatusettepanek

Kaks komisjoni liiget määrab Euroopa Parlament, kaks nõukogu, kaks komisjon ja ühe Regioonide Komitee. Valikukomisjoni liikmed peavad olema huvide konfliktita sõltumatud eksperdid, kellel on suured kogemused ja asjatundlikkus kultuurivaldkonnas, linnade kultuurilise arengu või Euroopa kultuuripealinna sündmuse korraldamise alal. Esimesel aastal käesoleva otsuse jõustumisest, erandina esimese punkti suhtes, määrab komisjon kaks eksperti üheks aastaks, Euroopa Parlament kaks eksperti kaheks aastaks, nõukogu kaks eksperti kolmeks aastaks ja Regioonide Komitee ühe eksperdi kolmeks aastaks.

Kaks komisjoni liiget määrab Euroopa Parlament, kaks nõukogu, kaks komisjon ja ühe Regioonide Komitee. Valikukomisjoni liikmed peavad olema juhtivad huvide konfliktita sõltumatud isikud
  eksperdid, kellel on suured kogemused ja asjatundlikkus kultuurivaldkonnas, linnade kultuurilise arengu või Euroopa kultuuripealinna sündmuse korraldamise alal. Esimesel aastal käesoleva otsuse jõustumisest, erandina esimese punkti suhtes, määrab komisjon kaks liiget
  eksperti üheks aastaks, Euroopa Parlament kaks liiget
  eksperti kaheks aastaks, nõukogu kaks liiget
  eksperti kolmeks aastaks ja Regioonide Komitee ühe liikme
  eksperdi
  kaheks
  kolmeks aastaks.

| 2.13 | nõuab, et otsuse ettepanekus kinnitataks Regioonide Komitee roll järelevalvekomisjonis ning et kõnealusel komisjonil oleks aktiivne roll sünergia tagamisel väljavalitud linnade kultuuriprogrammide vahel ettevalmistamise faasis. |
| --- | --- |

2.13

nõuab, et otsuse ettepanekus kinnitataks Regioonide Komitee roll järelevalvekomisjonis ning et kõnealusel komisjonil oleks aktiivne roll sünergia tagamisel väljavalitud linnade kultuuriprogrammide vahel ettevalmistamise faasis.

2. soovitus

Artikli 9 lõige 2

| Komisjoni pakutud tekst | RK muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Hiljemalt 24 kuud enne sündmuse algust peab komisjon kokku kutsuma Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni nimetatud seitse eksperti ja Euroopa kultuuripealinnadeks valitud linnade programmide elluviimise eest vastutavad valitsusasutused.
  Sellest hetkest moodustavad kõnealused eksperdid “järelevalvekomisjoni”.
  Nad kohtuvad sündmuse ettevalmistuste hindamiseks, eriti mis puudutab programmide Euroopa lisaväärtust. | Hiljemalt 24 kuud enne sündmuse algust peab komisjon kokku kutsuma Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni, Regioonide Komitee nimetatud seitse eksperti
  liiget ja Euroopa kultuuripealinnadeks valitud linnade programmide elluviimise eest vastutavad valitsusasutused.
  Sellest hetkest moodustavad kõnealused eksperdid
  liikmed“järelevalvekomisjoni”.
  Nad kohtuvad sündmuse ettevalmistuste hindamiseks, eriti mis puudutab programmide Euroopa lisaväärtust ja kahe linna kultuuriprogrammide vahelist sünergiat. |

Komisjoni pakutud tekst

RK muudatusettepanek

Hiljemalt 24 kuud enne sündmuse algust peab komisjon kokku kutsuma Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni nimetatud seitse eksperti ja Euroopa kultuuripealinnadeks valitud linnade programmide elluviimise eest vastutavad valitsusasutused.

Sellest hetkest moodustavad kõnealused eksperdid “järelevalvekomisjoni”.

Nad kohtuvad sündmuse ettevalmistuste hindamiseks, eriti mis puudutab programmide Euroopa lisaväärtust.

Hiljemalt 24 kuud enne sündmuse algust peab komisjon kokku kutsuma Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni, Regioonide Komitee nimetatud seitse eksperti
  liiget ja Euroopa kultuuripealinnadeks valitud linnade programmide elluviimise eest vastutavad valitsusasutused.

Sellest hetkest moodustavad kõnealused eksperdid
  liikmed“järelevalvekomisjoni”.

Nad kohtuvad sündmuse ettevalmistuste hindamiseks, eriti mis puudutab programmide Euroopa lisaväärtust ja kahe linna kultuuriprogrammide vahelist sünergiat.

Brüssel, 17. november 2005

Regioonide Komitee

president

Peter STRAUB

---

(1)  EÜT C 180, 11.6.1998, lk 70

1

(2)  ELT C 121, 30.4.2004, lk 15.

2

(3)  EÜT C 180, 11.6.1998, lk 63

3

---

| 16.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 115/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 115/61

---

Regioonide Komitee arvamus teemal “Roheline raamat “Silmitsi demograafiliste muutustega — uus põlvkondadevaheline solidaarsus””

(2006/C 115/13)

REGIOONIDE KOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni teatist, mis käsitleb rohelist raamatut “Silmitsi demograafiliste muutustega — uus põlvkondadevaheline solidaarsus”, KOM(2005) 94 lõplik;

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 16. märtsi 2005. aasta otsust konsulteerida kõnealuses küsimuses Regioonide Komiteega vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 265 esimesele lõigule;

võttes arvesse komitee presidendi 10. jaanuari 2005. aasta otsust teha vastavateemalise arvamuse koostamine ülesandeks majandus- ja sotsiaalpoliitika komisjonile;

võttes arvesse komisjoni teatist “Euroopa igale vanusele — heaolu ja põlvkondadevahelise solidaarsuse edendamine” KOM(1999) 221 lõplik;

võttes arvesse komitee arvamust komisjoni aruande kohta nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele, mida nõudis Stockholmi Euroopa Ülemkogu: “Tööturul osalemise suurendamine ja vananemisel aktiivseks jäämise soodustamine” KOM(2002) 9 lõplik (CdR 94/2002 fin) (1);

võttes arvesse komisjoni teatist “Euroopa vastus ülemaailmsele vananemisele: majandusliku ja sotsiaalse progressi edendamine vananevas maailmas. Panus Euroopa Komisjoni 2. ülemaailmsesse vananemisalasesse assambleesse” KOM(2002) 143 lõplik;

võttes arvesse komitee arvamust komisjoni teatise kohta nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele sisserände, integratsiooni ja tööhõive kohta KOM(2003) 336 lõplik (CdR 223/2003) (2);

võttes arvesse komitee arvamust komisjoni aruande kohta nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele “Vanema tööjõu tööhõive määra ja pensioniea tõstmine” KOM(2004) 146 lõplik (CdR 151/2004 fin) (3);

võttes arvesse komitee arvamust, mis käsitleb rohelist raamatut Euroopa Liidu lähenemisviisi kohta majandusmigratsiooni juhtimisele KOM(2004) 811 lõplik (CdR 82/2005 fin);

võttes arvesse komitee arvamuse eelnõud CdR 152/2005 rev 1, mille majandus- ja sotsiaalpoliitika komisjon võttis vastu 23. septembril 2005. Raportöör: Hr Roman Línek, Pardubice piirkonna aseesimees (CS/EPP);

võttis 62. täiskogu istungjärgul 16.–17. novembril 2005 (17. novembri istungil) vastu järgmise arvamuse.

1.   Regioonide Komitee märkused

Regioonide Komitee,

järgmiste rohelises raamatus käsitletud põhiküsimuste teemal:

Euroopa rahvastiku struktuuriga seotud väljakutsed

| 1.1 | on seisukohal, et nii Euroopa ja liikmesriikide kui piirkondlikul ja kohalikul tasandil ellu viidud tegevuspoliitika peab võtma arvesse Euroopas toimuvaid demograafilisi muutusi; |
| --- | --- |

1.1

on seisukohal, et nii Euroopa ja liikmesriikide kui piirkondlikul ja kohalikul tasandil ellu viidud tegevuspoliitika peab võtma arvesse Euroopas toimuvaid demograafilisi muutusi;

| 1.2 | arvab, et nii Euroopa, liikmesriikide, piirkondlikul kui kohalikul tasandil tuleks korraldada demograafiliste muutuste ja nende tagajärgede arutelu, mis on osa Lissaboni strateegia rakendamisest ja peaks vastama küsimustele, kuidas:






  — | tugevdada põlvkondadevahelist solidaarsust noorte ning pensionäride ja eakate suurema sotsiaalse integratsiooni abil; |
| --- | --- | --- |

1.2

arvab, et nii Euroopa, liikmesriikide, piirkondlikul kui kohalikul tasandil tuleks korraldada demograafiliste muutuste ja nende tagajärgede arutelu, mis on osa Lissaboni strateegia rakendamisest ja peaks vastama küsimustele, kuidas:

—

tugevdada põlvkondadevahelist solidaarsust noorte ning pensionäride ja eakate suurema sotsiaalse integratsiooni abil;

| — | edendada kõigi elukvaliteeti, head tervist ja elukestvat õpet ka pärast pensionile minekut; |
| --- | --- |

—

edendada kõigi elukvaliteeti, head tervist ja elukestvat õpet ka pärast pensionile minekut;

| — | tagada, et tootmise ja sotsiaalse hoolekande süsteemid vastavad vananeva ühiskonna nõuetele; |
| --- | --- |

—

tagada, et tootmise ja sotsiaalse hoolekande süsteemid vastavad vananeva ühiskonna nõuetele;

| — | tagada, et vananemisküsimust arvestatakse kõigis poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

—

tagada, et vananemisküsimust arvestatakse kõigis poliitikavaldkondades;

| — | parandada perekondade ja üksikvanemate sotsiaalseid tingimusi; |
| --- | --- |

—

parandada perekondade ja üksikvanemate sotsiaalseid tingimusi;

arvab, et peredele, lastele ning lapsevanematele või laste kasvatajatele, samuti ülalpeetavatele ja nende sugulastele tuleks luua sobivam sotsiaalne keskkond kõigis valdkondades, et võimaldada inimestel endil oma eluplaane ellu viia kas siis elukaaslasena või lapsevanemana, austades seejuures eri perekonnatüüpide ja iga perekonnaliikme erinevaid vajadusi. Selle peamine eeltingimus on perekondade majandusliku kindlustatuse tagamine ja tulevikuvõimaluste loomine. Seega on majandus- ja tööturupoliitika eduka perekonnapoliitika otsene eeldus;

| 1.3 | on arvamusel, et töö- ja perekonnaelu parem tasakaalustatus aitaks kaasa laste kasvatamisele ja ülalpeetavate hooldamisele, võimaldades perekondadel näiteks kasutada teenuseid ja tutvustades uusi lapsehoolduspuhkuse vahendeid, millest saaksid kasu mõlemad vanemad; |
| --- | --- |

1.3

on arvamusel, et töö- ja perekonnaelu parem tasakaalustatus aitaks kaasa laste kasvatamisele ja ülalpeetavate hooldamisele, võimaldades perekondadel näiteks kasutada teenuseid ja tutvustades uusi lapsehoolduspuhkuse vahendeid, millest saaksid kasu mõlemad vanemad;

| 1.4 | on veendunud, et riikliku ja erasektori pakutavad teenused aitaksid kaasa koduste ja perekondlike kohustuste võrdsemale jagamisele meeste ja naiste vahel nii, et säilib siiski mõlema vanema osalus vastavalt võimalustele ja vastastikusele kokkuleppele ning arvestatakse soolise võrdõiguslikkusega; |
| --- | --- |

1.4

on veendunud, et riikliku ja erasektori pakutavad teenused aitaksid kaasa koduste ja perekondlike kohustuste võrdsemale jagamisele meeste ja naiste vahel nii, et säilib siiski mõlema vanema osalus vastavalt võimalustele ja vastastikusele kokkuleppele ning arvestatakse soolise võrdõiguslikkusega;

| 1.5 | arvab, et naiste kaasatust tööturul tuleks edendada. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks tuleks arendada ja edendada tõhusaid meetmeid, sealhulgas paranduslikke, et ei diskrimineeritaks üksikvanemaid; |
| --- | --- |

1.5

arvab, et naiste kaasatust tööturul tuleks edendada. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks tuleks arendada ja edendada tõhusaid meetmeid, sealhulgas paranduslikke, et ei diskrimineeritaks üksikvanemaid;

| 1.6 | leiab, et nii riikliku kui erasektori pakutavate alla 3-aastaste laste sotsiaal- ja haridusteenuste ja vanurite ning ülalpeetavate hooldamise teenuste struktuuride arengut saaks parandada — kui seda veel tehtud pole — sellise õigusliku raamistiku loomisega, mis innustaks ettevõtteid kõnealusesse sektorisse investeerima: näiteks teenuste pakkujatele ja kasutajatele tehtavate maksu- või muude soodustuste kujul; |
| --- | --- |

1.6

leiab, et nii riikliku kui erasektori pakutavate alla 3-aastaste laste sotsiaal- ja haridusteenuste ja vanurite ning ülalpeetavate hooldamise teenuste struktuuride arengut saaks parandada — kui seda veel tehtud pole — sellise õigusliku raamistiku loomisega, mis innustaks ettevõtteid kõnealusesse sektorisse investeerima: näiteks teenuste pakkujatele ja kasutajatele tehtavate maksu- või muude soodustuste kujul;

| 1.7 | rõhutab, et lapsevanemate, eriti noorte perede pääs tööturule, ametialane edu ning võimalus kasvatada nii palju lapsi, kui soovitakse, peab sõltuma eelkõige nende endi pealehakkamisest, tingimusel, et igasugune lastega perede diskrimineerimine on kaotatud; |
| --- | --- |

1.7

rõhutab, et lapsevanemate, eriti noorte perede pääs tööturule, ametialane edu ning võimalus kasvatada nii palju lapsi, kui soovitakse, peab sõltuma eelkõige nende endi pealehakkamisest, tingimusel, et igasugune lastega perede diskrimineerimine on kaotatud;

| 1.8 | leiab, et praegused Euroopa demograafilised muutused avaldavad survet tööturule ja sotsiaalkindlustussüsteemile. Komitee rõhutab vajadust võtta kiiremas korras vastu sobivad meetmed vanemate töötajate olukorra parandamiseks tööturul ning viia ellu sellised sobivad poliitilised algatused, mille eesmärk on mitte ainult muuta praegust tendentsi, vaid ka leida uued väljavaated tööelu kvaliteedi parandamiseks, elukestva õppe õiguse saamiseks, sotsiaalselt tõrjutute või ebavõrdsuse all kannatavate inimeste integreerimiseks tööturule ja vajadusel järkjärgulised soodustused aktiivse tööelu pikendamiseks. Komitee soovib laiema arutelu algatamist, mis keskenduks kõigi õigusele saada mõistlikku pensioni, kusjuures õigus kehtiks ka ebatüüpilistes ametites töötavate või kõrge riskiastmega rühma kuuluvate isikute puhul; |
| --- | --- |

1.8

leiab, et praegused Euroopa demograafilised muutused avaldavad survet tööturule ja sotsiaalkindlustussüsteemile. Komitee rõhutab vajadust võtta kiiremas korras vastu sobivad meetmed vanemate töötajate olukorra parandamiseks tööturul ning viia ellu sellised sobivad poliitilised algatused, mille eesmärk on mitte ainult muuta praegust tendentsi, vaid ka leida uued väljavaated tööelu kvaliteedi parandamiseks, elukestva õppe õiguse saamiseks, sotsiaalselt tõrjutute või ebavõrdsuse all kannatavate inimeste integreerimiseks tööturule ja vajadusel järkjärgulised soodustused aktiivse tööelu pikendamiseks. Komitee soovib laiema arutelu algatamist, mis keskenduks kõigi õigusele saada mõistlikku pensioni, kusjuures õigus kehtiks ka ebatüüpilistes ametites töötavate või kõrge riskiastmega rühma kuuluvate isikute puhul;

| 1.9 | on seisukohal, et erialaspetsialistide puuduse ärahoidmiseks on tööealise rahvastiku vähenemise tõttu vaja analüüsida tööturgu, et välja selgitada tulevikuvajadused, ning suurendada koostööd kõikide ühiskonnarühmade vahel. Selleks on vaja eelkõige ettevõtete vastutustundlikku tegutsemist kutseõppe osas eesmärgiga tagada vajadustele vastav arv õppekohti; suurimad vajadused on a) erialade sihipärane propageerimine; b) täiendavad meetmed, nagu praktilistele oskustele, mitte teoreetilistele teadmistele suunatud õppekavad; c) õpingute jätkamist võimaldava hariduse omandanute osakaalu suurendamine; d) meetmed, mis võimaldavad suuremal arvul kõrgema õppeasutuse lõpetanutel jääda majanduslikult nõrgematesse piirkondadesse; |
| --- | --- |

1.9

on seisukohal, et erialaspetsialistide puuduse ärahoidmiseks on tööealise rahvastiku vähenemise tõttu vaja analüüsida tööturgu, et välja selgitada tulevikuvajadused, ning suurendada koostööd kõikide ühiskonnarühmade vahel. Selleks on vaja eelkõige ettevõtete vastutustundlikku tegutsemist kutseõppe osas eesmärgiga tagada vajadustele vastav arv õppekohti; suurimad vajadused on a) erialade sihipärane propageerimine; b) täiendavad meetmed, nagu praktilistele oskustele, mitte teoreetilistele teadmistele suunatud õppekavad; c) õpingute jätkamist võimaldava hariduse omandanute osakaalu suurendamine; d) meetmed, mis võimaldavad suuremal arvul kõrgema õppeasutuse lõpetanutel jääda majanduslikult nõrgematesse piirkondadesse;

| 1.10 | rõhutab, et teave on põhiline vahend, mille abil saavad sisserännanud ülevaate mitte ainult kättesaadavatest ressurssidest, vaid ka nende poolt elukohaks valitud ühiskonna eripärast; |
| --- | --- |

1.10

rõhutab, et teave on põhiline vahend, mille abil saavad sisserännanud ülevaate mitte ainult kättesaadavatest ressurssidest, vaid ka nende poolt elukohaks valitud ühiskonna eripärast;

| 1.11 | märgib, et sisseränne üksi ei lahenda kõiki rahvastiku vananemisega tekkivaid probleeme ega asenda majandusreforme või vajadust paindlikuma tööjõuturu järele, kuid võib siiski aidata kaasa Euroopa praeguse demograafilise olukorra lahendamisele; |
| --- | --- |

1.11

märgib, et sisseränne üksi ei lahenda kõiki rahvastiku vananemisega tekkivaid probleeme ega asenda majandusreforme või vajadust paindlikuma tööjõuturu järele, kuid võib siiski aidata kaasa Euroopa praeguse demograafilise olukorra lahendamisele;

| 1.12 | on seisukohal, et sisserännet tuleks vaadelda Euroopa ühiskonna ressursina, samas ei saa see olla ainuke lahendus Euroopa vananeva elanikkonna probleemile. Sisserännanute, eriti noorte ja eakate integreerimine, mis on äärmiselt oluline sotsiaalse ühtekuuluvuse tagamiseks järjest multikultuursemas piirkonnas, nagu seda on 21. sajandi Euroopa, peaks hõlmama nii majanduslikku, kogukondlikku, kultuurilist kui sotsiaalset aspekti. Siiski varitseb oht, et sisserännanute ebapiisav integreerimine viib lühiajalises perspektiivis avaliku sektori sotsiaalkulutuste suurenemiseni. Regioonide Komitee arvates tuleks diskrimineerimise vastast võitlust (eelkõige vähemuste diskrimineerimise vastu) tõhustada ning kutsuda liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi üles vahetama teavet saavutatud edusammude kohta; |
| --- | --- |

1.12

on seisukohal, et sisserännet tuleks vaadelda Euroopa ühiskonna ressursina, samas ei saa see olla ainuke lahendus Euroopa vananeva elanikkonna probleemile. Sisserännanute, eriti noorte ja eakate integreerimine, mis on äärmiselt oluline sotsiaalse ühtekuuluvuse tagamiseks järjest multikultuursemas piirkonnas, nagu seda on 21. sajandi Euroopa, peaks hõlmama nii majanduslikku, kogukondlikku, kultuurilist kui sotsiaalset aspekti. Siiski varitseb oht, et sisserännanute ebapiisav integreerimine viib lühiajalises perspektiivis avaliku sektori sotsiaalkulutuste suurenemiseni. Regioonide Komitee arvates tuleks diskrimineerimise vastast võitlust (eelkõige vähemuste diskrimineerimise vastu) tõhustada ning kutsuda liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi üles vahetama teavet saavutatud edusammude kohta;

| 1.13 | arvab, et ühenduse vahendid, eelkõige diskrimineerimise vastane ühenduse raamistik, struktuurifondid ja tööhõivestrateegia, võivad märkimisväärselt tõhustada sisserännanute integratsiooni Euroopa väärtuste süsteemi; |
| --- | --- |

1.13

arvab, et ühenduse vahendid, eelkõige diskrimineerimise vastane ühenduse raamistik, struktuurifondid ja tööhõivestrateegia, võivad märkimisväärselt tõhustada sisserännanute integratsiooni Euroopa väärtuste süsteemi;

| 1.14 | arvab, et asjakohane ELi migratsioonipoliitika aitaks liikmesriikidel märgatavalt paremini toime tulla sisserändega kaasnevate probleemidega, hõlbustaks ELis legaalselt elavate sisserändajate integreerimist, parandaks märgatavalt võitlust illegaalse sisserände vastu ning aitaks kaasa välistööjõu vajaduste tõhusamale rahuldamisele liikmesriikide tööturul; |
| --- | --- |

1.14

arvab, et asjakohane ELi migratsioonipoliitika aitaks liikmesriikidel märgatavalt paremini toime tulla sisserändega kaasnevate probleemidega, hõlbustaks ELis legaalselt elavate sisserändajate integreerimist, parandaks märgatavalt võitlust illegaalse sisserände vastu ning aitaks kaasa välistööjõu vajaduste tõhusamale rahuldamisele liikmesriikide tööturul;

Uus põlvkondadevaheline solidaarsus

| 1.15 | rõhutab, et iga laps peab saama täieliku hariduse, mis võimaldab arendada väärtustele suunatud kodanikku, kes on sotsiaalselt ja kultuuriliselt teadlik, suudab elada ühiskonnas täisväärtuslikku elu ja toimida kõigis võimalikes ettetulevates olukordades oma nägemust minetamata. Stabiilne pereelu keskkond võimaldab laste normaalset füüsilist ja psüühilist arengut ning see omakorda ühiskonna majandus- ja sotsiaalsüsteemide toimimist; |
| --- | --- |

1.15

rõhutab, et iga laps peab saama täieliku hariduse, mis võimaldab arendada väärtustele suunatud kodanikku, kes on sotsiaalselt ja kultuuriliselt teadlik, suudab elada ühiskonnas täisväärtuslikku elu ja toimida kõigis võimalikes ettetulevates olukordades oma nägemust minetamata. Stabiilne pereelu keskkond võimaldab laste normaalset füüsilist ja psüühilist arengut ning see omakorda ühiskonna majandus- ja sotsiaalsüsteemide toimimist;

| 1.16 | rõhutab vajadust suhtuda alaealistesse kui aktiivsetesse, teokatesse ja loomingulistesse indiviididesse, kes suudavad ise oma isiklikku ja sotsiaalset keskkonda muuta, osaleda ise oma vajaduste määratlemisel ja rahuldamisel ning aidata kaasa teiste vajaduste rahuldamisele; ning toonitab, et põhiliste sotsiaalsete ressursside puudumine ei tohi mõjutada alaealiste õiguste põhiolemust; |
| --- | --- |

1.16

rõhutab vajadust suhtuda alaealistesse kui aktiivsetesse, teokatesse ja loomingulistesse indiviididesse, kes suudavad ise oma isiklikku ja sotsiaalset keskkonda muuta, osaleda ise oma vajaduste määratlemisel ja rahuldamisel ning aidata kaasa teiste vajaduste rahuldamisele; ning toonitab, et põhiliste sotsiaalsete ressursside puudumine ei tohi mõjutada alaealiste õiguste põhiolemust;

| 1.17 | arvab, et tuleks hinnata rolli, mida mängivad hariduses kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused paljudes liikmesriikides; rõhutab, et muutused esmases ametialases õppes põhinevad uuel elukestva õppe põhimõttel, mille eesmärk on tagada võrdsed võimalused hariduse saamisel ning võimaldada täielikku integratsiooni ühiskonda. Tuleb ühendada täiskasvanuõpe ja esmane ametialane õpe, arvestades samas eri rühmade erinevaid vajadusi; |
| --- | --- |

1.17

arvab, et tuleks hinnata rolli, mida mängivad hariduses kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused paljudes liikmesriikides; rõhutab, et muutused esmases ametialases õppes põhinevad uuel elukestva õppe põhimõttel, mille eesmärk on tagada võrdsed võimalused hariduse saamisel ning võimaldada täielikku integratsiooni ühiskonda. Tuleb ühendada täiskasvanuõpe ja esmane ametialane õpe, arvestades samas eri rühmade erinevaid vajadusi;

| 1.18 | usub, et haridussüsteem võib luua soodsad tingimused noorte liikumisel koolielust tööellu, sidudes esmase ametialase õppe töö ja edasiste õpingutega, täiendades koolitust praktikatega ettevõtete juures ning tagades hästi korraldatud teabe- ja nõustamissüsteemi olemasolu, eriti piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

1.18

usub, et haridussüsteem võib luua soodsad tingimused noorte liikumisel koolielust tööellu, sidudes esmase ametialase õppe töö ja edasiste õpingutega, täiendades koolitust praktikatega ettevõtete juures ning tagades hästi korraldatud teabe- ja nõustamissüsteemi olemasolu, eriti piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| 1.19 | on seisukohal, et nii meestele kui naistele tagatud võimalus lühiajaliselt valida osalise ja täistööajaga töötamise vahel, paindlikum tööaeg või töötamise uued vormid (kaugtöö jms) võivad aidata kaasa kohandamisele vastavalt iga vanuserühma vajadustele ning seeläbi ajakohastada töökorraldust; |
| --- | --- |

1.19

on seisukohal, et nii meestele kui naistele tagatud võimalus lühiajaliselt valida osalise ja täistööajaga töötamise vahel, paindlikum tööaeg või töötamise uued vormid (kaugtöö jms) võivad aidata kaasa kohandamisele vastavalt iga vanuserühma vajadustele ning seeläbi ajakohastada töökorraldust;

| 1.20 | on veendunud, et 23.–24. märtsil 2001 toimunud Stockholmi Euroopa Ülemkogul kokku lepitud eesmärk aastaks 2010 kahekordistada 55–64 aastaste töötavate meeste ja naiste arvu, on võimalik saavutada ainult sel juhul, kui keskmise tööea tõstmisega kaasneb parem töökorraldus, eelkõige seoses elukestva õppega; |
| --- | --- |

1.20

on veendunud, et 23.–24. märtsil 2001 toimunud Stockholmi Euroopa Ülemkogul kokku lepitud eesmärk aastaks 2010 kahekordistada 55–64 aastaste töötavate meeste ja naiste arvu, on võimalik saavutada ainult sel juhul, kui keskmise tööea tõstmisega kaasneb parem töökorraldus, eelkõige seoses elukestva õppega;

| 1.21 | arvab, et eakaid inimesi tuleks üha rohkem kaasata kogukondlikku töösse. See võib toimuda näiteks lastehoolduse ja noorsootöö, vanurite hoolduse või kultuuritegevuse ning väga kõrges eas inimeste hoolduse valdkonnas. Kui eakamad inimesed hoolitsevad teiste, sh naabritest eakamate inimeste vajaduste rahuldamise eest, ei teki vanuritel üksinduse tunnet, see aitab neil püsida tervena ning nad on jätkuvalt ühiskonda kaasatud; |
| --- | --- |

1.21

arvab, et eakaid inimesi tuleks üha rohkem kaasata kogukondlikku töösse. See võib toimuda näiteks lastehoolduse ja noorsootöö, vanurite hoolduse või kultuuritegevuse ning väga kõrges eas inimeste hoolduse valdkonnas. Kui eakamad inimesed hoolitsevad teiste, sh naabritest eakamate inimeste vajaduste rahuldamise eest, ei teki vanuritel üksinduse tunnet, see aitab neil püsida tervena ning nad on jätkuvalt ühiskonda kaasatud;

| 1.22 | arvab, et eakaid inimesi saab kaasata majandus- ja ühiskonnaellu selliste tingimuste loomisega töökohal, mis võimaldavad neil töötada vastavalt oma võimetele. Eakad inimesed ei tööta tingimata vähem tõhusalt kui nooremad. Eakaid inimesi tuleb innustada oma lapsi toetama neile oma teadmiste ja kogemuste edasiandmise teel; |
| --- | --- |

1.22

arvab, et eakaid inimesi saab kaasata majandus- ja ühiskonnaellu selliste tingimuste loomisega töökohal, mis võimaldavad neil töötada vastavalt oma võimetele. Eakad inimesed ei tööta tingimata vähem tõhusalt kui nooremad. Eakaid inimesi tuleb innustada oma lapsi toetama neile oma teadmiste ja kogemuste edasiandmise teel;

| 1.23 | usub, et pensionäride liikuvus liikmesriikides tekitab vajaduse spetsiaalse õigusakti järele, mis keskendub sotsiaalkaitsele ja tervishoiule Euroopa Liidu sisese rände korral; |
| --- | --- |

1.23

usub, et pensionäride liikuvus liikmesriikides tekitab vajaduse spetsiaalse õigusakti järele, mis keskendub sotsiaalkaitsele ja tervishoiule Euroopa Liidu sisese rände korral;

| 1.24 | arvab, et tuleks eristada vanaduspensione ja invaliidsuspensione; |
| --- | --- |

1.24

arvab, et tuleks eristada vanaduspensione ja invaliidsuspensione;

| 1.25 | on arvamusel, et pensionil olevate meeste ja naiste vahelised ebavõrdsused tulenevad märkimisväärsest palgaerinevusest sugude vahel, ametialasest segregatsioonist, naiste haridusvõimaluste puudumisest, töö ja eraelu tasakaalule suunatud meetmete ja sotsiaalteenuste puudumisest — mis iseloomustab enamikku ELi riike. Tõeline soolise võrdsuse poliitika ja vanemapuhkuse parem võimaldamine isadele, et nad saaksid hoolitseda laste või eakate eest, võib aidata tõsta naiste pensione. Valitsused peavad osalema võitluses naiste, sh eakate naiste vaesuse vastu; |
| --- | --- |

1.25

on arvamusel, et pensionil olevate meeste ja naiste vahelised ebavõrdsused tulenevad märkimisväärsest palgaerinevusest sugude vahel, ametialasest segregatsioonist, naiste haridusvõimaluste puudumisest, töö ja eraelu tasakaalule suunatud meetmete ja sotsiaalteenuste puudumisest — mis iseloomustab enamikku ELi riike. Tõeline soolise võrdsuse poliitika ja vanemapuhkuse parem võimaldamine isadele, et nad saaksid hoolitseda laste või eakate eest, võib aidata tõsta naiste pensione. Valitsused peavad osalema võitluses naiste, sh eakate naiste vaesuse vastu;

| 1.26 | on arvamusel, et eakate inimeste toetamine peaks põhinema hariduse ja traditsioonilise kasvatuse põhimõtetel ning kaasaegsel hariduse ja elukestva õppe (nt e-õppe) ideel. Uute töötamisviisidena võiks edendada kaugtöötamist ning interneti ja teiste kaasaegsete tehnoloogiavahendite kasutamist. Eakad inimesed peaksid ühiskonnaelus rohkem osalema ning toetada tuleks nende püsimist tööturul, kuna see võib tuua märkimisväärset lisakasu nii erialaste teadmiste ja oskuste kui majanduse seisukohast. |
| --- | --- |

1.26

on arvamusel, et eakate inimeste toetamine peaks põhinema hariduse ja traditsioonilise kasvatuse põhimõtetel ning kaasaegsel hariduse ja elukestva õppe (nt e-õppe) ideel. Uute töötamisviisidena võiks edendada kaugtöötamist ning interneti ja teiste kaasaegsete tehnoloogiavahendite kasutamist. Eakad inimesed peaksid ühiskonnaelus rohkem osalema ning toetada tuleks nende püsimist tööturul, kuna see võib tuua märkimisväärset lisakasu nii erialaste teadmiste ja oskuste kui majanduse seisukohast.

2.   Regioonide Komitee soovitused

Regioonide Komitee,

| 2.1 | nõustub, et ELi tööhõive- ja sotsiaalpoliitikas tuleks võtta kasutusele erinevaid vanuserühmi arvestav lähenemisviis, toetamaks Lissaboni agenda reformi ja rakendamist; |
| --- | --- |

2.1

nõustub, et ELi tööhõive- ja sotsiaalpoliitikas tuleks võtta kasutusele erinevaid vanuserühmi arvestav lähenemisviis, toetamaks Lissaboni agenda reformi ja rakendamist;

| 2.2 | soovitab piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel oma pädevuste ulatuses välja töötada integreeritud meetmed, mis aitavad alaealistel end teostada, tagades neile selleks asjakohased vahendid ja pidades eelkõige silmas iga liikmesriigi õigusaktides sätestatud õigusi ning põhiõiguste harta alaealiste õigusi käsitlevat osa; |
| --- | --- |

2.2

soovitab piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel oma pädevuste ulatuses välja töötada integreeritud meetmed, mis aitavad alaealistel end teostada, tagades neile selleks asjakohased vahendid ja pidades eelkõige silmas iga liikmesriigi õigusaktides sätestatud õigusi ning põhiõiguste harta alaealiste õigusi käsitlevat osa;

| 2.3 | on veendunud, et EL peab suurendama poliitiliste ja erasektori osapoolte teadlikkust erinevaid vanuserühmi arvestava lähenemisviisi mõjudest, korraldades erinevate vanuserühmade poliitiliste algatuste mõjuhinnangute läbiviimist töökvaliteedi, töö ja eraelu tasakaalu, tööaja, elukestva õppe, laste ja muude ülalpeetavate eest hoolitsemise, elukvaliteedi, võrdsete võimaluste, sotsiaalse hõlvamise ja sotsiaalkindlustuse sätete ajakohastamise osas; |
| --- | --- |

2.3

on veendunud, et EL peab suurendama poliitiliste ja erasektori osapoolte teadlikkust erinevaid vanuserühmi arvestava lähenemisviisi mõjudest, korraldades erinevate vanuserühmade poliitiliste algatuste mõjuhinnangute läbiviimist töökvaliteedi, töö ja eraelu tasakaalu, tööaja, elukestva õppe, laste ja muude ülalpeetavate eest hoolitsemise, elukvaliteedi, võrdsete võimaluste, sotsiaalse hõlvamise ja sotsiaalkindlustuse sätete ajakohastamise osas;

| 2.4 | rõhutab, et EL peaks jätkuna demograafilisi muutusi käsitlevale rohelisele raamatule algatama arutelu erinevaid vanuserühmi puudutavate poliitiliste meetmete tähtsuse osas erinevatel poliitilistel areenidel: ministrite nõukogus, sotsiaalse ja kodanikevahelise dialoogi vormis, asjaomastes ELi ametites jne; |
| --- | --- |

2.4

rõhutab, et EL peaks jätkuna demograafilisi muutusi käsitlevale rohelisele raamatule algatama arutelu erinevaid vanuserühmi puudutavate poliitiliste meetmete tähtsuse osas erinevatel poliitilistel areenidel: ministrite nõukogus, sotsiaalse ja kodanikevahelise dialoogi vormis, asjaomastes ELi ametites jne;

| 2.5 | on veendunud, et EL peab senisest rohkem rahastama uuringuid, mille eesmärk on teadusliku baasi suurendamine seoses muudatustega isiklikus karjääris ja nende mõjudega erinevatel eluetappidel sissetuleku, tööhõive, sotsiaalkindlustuse ning töö ja eraelu tasakaalu osas; |
| --- | --- |

2.5

on veendunud, et EL peab senisest rohkem rahastama uuringuid, mille eesmärk on teadusliku baasi suurendamine seoses muudatustega isiklikus karjääris ja nende mõjudega erinevatel eluetappidel sissetuleku, tööhõive, sotsiaalkindlustuse ning töö ja eraelu tasakaalu osas;

| 2.6 | kutsub nii ELi kui liikmesriike üles arendama soodsamat sotsiaalset keskkonda ning looma paremaid tingimusi perekondadele — lastele ja nende vanematele või nende kasvatajatele; |
| --- | --- |

2.6

kutsub nii ELi kui liikmesriike üles arendama soodsamat sotsiaalset keskkonda ning looma paremaid tingimusi perekondadele — lastele ja nende vanematele või nende kasvatajatele;

| 2.7 | rõhutab, kui oluline on perekond edasist majanduse elujõulisust ja sotsiaalset stabiilsust ohustavate ELi demograafiliste arengute muutmises. Lähtudes subsidiaarsuse põhimõttest ja kaasates kodanikuühiskonna paljusid osalejaid, tuleb nii piirkondlikul kui kohalikul tasandil välja kujundada tõhus perepoliitika. |
| --- | --- |

2.7

rõhutab, kui oluline on perekond edasist majanduse elujõulisust ja sotsiaalset stabiilsust ohustavate ELi demograafiliste arengute muutmises. Lähtudes subsidiaarsuse põhimõttest ja kaasates kodanikuühiskonna paljusid osalejaid, tuleb nii piirkondlikul kui kohalikul tasandil välja kujundada tõhus perepoliitika.

Brüssel, 17. november 2005

Regioonide Komitee

president

Peter STRAUB

---

(1)  EÜT C 287, 22.11.2002, lk 1.

1

(2)  ELT C 109, 30.4.2004, lk 46.

2

(3)  ELT C 43, 18.2.2005, lk 7.

3

---

| 16.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 115/65 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 115/65

---

Regioonide Komitee aasta arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele “Mittediskrimineerimine ja võrdsed võimalused kõigile — raamstrateegia” KOM(2005) 224( lõplik) ja “Ettepanek:Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, Euroopa aasta “Võrdsed võimalused kõigile — Õiglase ühiskonna poole (2007)” kohta”

(2006/C 115/14)

REGIOONIDE KOMITEE,

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele “Mittediskrimineerimine ja võrdsed võimalused kõigile — raamstrateegia” KOM(2005) 224 (lõplik) ja ettepanekut Euroopa aastat “Võrdsed võimalused kõigile — Õiglase ühiskonna suunas” (2007) käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse kohta KOM(2005) 225 (lõplik) — 2005/0107 (COD),

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 1. juunil 2005 tehtud otsust konsulteerida antud küsimuses Regioonide Komiteega vastavalt ühenduse asutamislepingu artikli 265 esimesele lõigule,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsiooni vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastase poliitika kohta laienenud Euroopas ja Regioonide Komitee tulevast arvamust vastusena kõnealusele resolutsioonile;

võttes arvesse Regioonide Komitee presidendi 25. juuli 2005. aasta otsust, millega tehti majandus- ja sotsiaalpoliitika komisjonile ülesandeks koostada arvamus nimetatud teemal,

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust võrdse kohtlemise kohta (CdR 513/99 fin) (1),

võttes arvesse direktiive 2000/43/EÜ ja 2000/78/EÜ (milles kehtestatakse võrdse kohtlemise põhimõte, olenemata rassilisest või etnilisest päritolust ja luuakse üldraamistik võrdseks kohtlemiseks tööhõives ja elukutsetes),

võttes arvesse komitee arvamust meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (CdR 19/2004 fin) (2),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, mis käsitleb rohelist raamatut “Võrdõiguslikkus ja diskrimineerimise vastu võitlemine laienenud Euroopa Liidus” EÜ KOM(2004) 379 (lõplik) (CdR 241/2004 fin) (3),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamuse eelnõud CdR 226/2005 rev. 1, mille majandus- ja sotsiaalpoliitika komisjon võttis vastu 23. septembril 2005 (raportöör: nõunik Peter MOORE, Sheffieldi linnaosanõukogu liige (UK/ALDE),

ning arvestades järgmist:

| 1) | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 13 seatakse põhieesmärgiks tõkestada diskrimineerimist soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel; |
| --- | --- |

1)

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 13 seatakse põhieesmärgiks tõkestada diskrimineerimist soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel;

| 2) | Sätted ELi põhiõiguste hartast, mis võeti vastu 2000. aasta detsembris Nice's ja lisati Euroopa põhiseaduse lepingusse (artikkel II-81), toovad sisse laiaulatusliku diskrimineerimiskeelu: “Keelatud on igasugune diskrimineerimine, sealhulgas diskrimineerimine soo, rassi, nahavärvuse, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usutunnistuse või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu” |
| --- | --- |

2)

Sätted ELi põhiõiguste hartast, mis võeti vastu 2000. aasta detsembris Nice's ja lisati Euroopa põhiseaduse lepingusse (artikkel II-81), toovad sisse laiaulatusliku diskrimineerimiskeelu: “Keelatud on igasugune diskrimineerimine, sealhulgas diskrimineerimine soo, rassi, nahavärvuse, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usutunnistuse või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu”

| 3) | Rassilise võrdõiguslikkuse direktiiv (2000/43/EÜ) ja tööhõivepoliitika direktiiv (2000/78/EÜ) pidid olema kõikide liikmesriikide siseriiklikku õigusesse üle võetud 2003. aasta lõpuks; |
| --- | --- |

3)

Rassilise võrdõiguslikkuse direktiiv (2000/43/EÜ) ja tööhõivepoliitika direktiiv (2000/78/EÜ) pidid olema kõikide liikmesriikide siseriiklikku õigusesse üle võetud 2003. aasta lõpuks;

| 4) | Sotsiaalmeetmete kaval ajavahemikuks 2005–2010, mis täiendab ja toetab Lissaboni strateegiat, on oluline roll majanduskasvu sotsiaalse mõõtme edendamisel ning üks sotsiaalmeetmete kava prioriteetidest on kõigile võrdsete võimaluste tagamise toetamine; |
| --- | --- |

4)

Sotsiaalmeetmete kaval ajavahemikuks 2005–2010, mis täiendab ja toetab Lissaboni strateegiat, on oluline roll majanduskasvu sotsiaalse mõõtme edendamisel ning üks sotsiaalmeetmete kava prioriteetidest on kõigile võrdsete võimaluste tagamise toetamine;

võttis ühehäälselt 16. ja 17. novembril 2005 toimunud 62. täiskogu istungjärgul ( 16. novembri istungil) vastu järgmise arvamuse:

1.   Regioonide Komitee seisukohad

Regioonide Komitee

I)   Rohelist raamatut käsitleva konsultatsiooni tulemus

| 1.1 | kiidab heaks komisjoni püüde võtta arvesse rohkem kui 1 500 organisatsiooni märkuseid ja reageeringuid vastuseks rohelist raamatut käsitleva konsultatsiooni 'Võrdõiguslikkus ja mittediskrimineerimine laienenud Euroopa Liidus, mille komisjon võttis vastu maikuus 2004; |
| --- | --- |

1.1

kiidab heaks komisjoni püüde võtta arvesse rohkem kui 1 500 organisatsiooni märkuseid ja reageeringuid vastuseks rohelist raamatut käsitleva konsultatsiooni 'Võrdõiguslikkus ja mittediskrimineerimine laienenud Euroopa Liidus, mille komisjon võttis vastu maikuus 2004;

| 1.2 | märgib, et lisaks Regioonide Komiteele osales konsultatsiooniprotsessis palju kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ja nende ühendusi; |
| --- | --- |

1.2

märgib, et lisaks Regioonide Komiteele osales konsultatsiooniprotsessis palju kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ja nende ühendusi;

| 1.3 | rõhutab, et kohalikul ja piirkondlikul tasandil üles näidatud huvi rohelise raamatu vastu kajastab tõsiasja, et kohalikel ja piirkondlikel ametivõimudel on oluline roll mittediskrimineerimist ja kõikidele võrdsete võimaluste tagamist käsitlevate strateegiate rakendamises. Selle tingib suuresti kõnealuste ametivõimude roll suurimate tööandjatena ning samuti nende kohustus kaupade ja teenuste pakkujate ning hankijatena; |
| --- | --- |

1.3

rõhutab, et kohalikul ja piirkondlikul tasandil üles näidatud huvi rohelise raamatu vastu kajastab tõsiasja, et kohalikel ja piirkondlikel ametivõimudel on oluline roll mittediskrimineerimist ja kõikidele võrdsete võimaluste tagamist käsitlevate strateegiate rakendamises. Selle tingib suuresti kõnealuste ametivõimude roll suurimate tööandjatena ning samuti nende kohustus kaupade ja teenuste pakkujate ning hankijatena;

| 1.4 | väljendab tänulikkust selle üle, et komisjon võttis üldjoontes arvesse mitmeid küsimusi, mida Regioonide Komitee oli rohelist raamatut käsitlevas arvamuses välja toonud, seda iseäranis seoses pingutustega parandada mittediskrimineerimist puudutavate seaduste rakendamist, teavitustööd ja teadlikkuse tõstmist, sidusrühmade kaasamist ning järelvalve- ja aruandlusmehhanismide parandamise vajadust; |
| --- | --- |

1.4

väljendab tänulikkust selle üle, et komisjon võttis üldjoontes arvesse mitmeid küsimusi, mida Regioonide Komitee oli rohelist raamatut käsitlevas arvamuses välja toonud, seda iseäranis seoses pingutustega parandada mittediskrimineerimist puudutavate seaduste rakendamist, teavitustööd ja teadlikkuse tõstmist, sidusrühmade kaasamist ning järelvalve- ja aruandlusmehhanismide parandamise vajadust;

II)   Tõhusa diskrimineerimisevastase õiguskaitse tagamine

| 1.5 | tervitab ettepanekut iga-aastase põhjaliku aruande koostamiseks direktiivide 2000/43/EÜ ja 2000/78/EÜ sätete ülevõtmist käsitlevate riiklike rakendusmehhanismide kohta; |
| --- | --- |

1.5

tervitab ettepanekut iga-aastase põhjaliku aruande koostamiseks direktiivide 2000/43/EÜ ja 2000/78/EÜ sätete ülevõtmist käsitlevate riiklike rakendusmehhanismide kohta;

| 1.6 | tervitab komisjoni aruannete avaldamist nõukogule ja parlamendile, kus analüüsitakse direktiivide 2000/43/EÜ ja 2000/78/EÜ ülevõtmise seisu 2006. aasta alguses; |
| --- | --- |

1.6

tervitab komisjoni aruannete avaldamist nõukogule ja parlamendile, kus analüüsitakse direktiivide 2000/43/EÜ ja 2000/78/EÜ ülevõtmise seisu 2006. aasta alguses;

| 1.7 | rõhutab, et diskrimineerimisvastase poliitika rakendamine liikmesriikides on veel mitterahuldavas seisus; |
| --- | --- |

1.7

rõhutab, et diskrimineerimisvastase poliitika rakendamine liikmesriikides on veel mitterahuldavas seisus;

III)   Olemasoleva õigusliku raamistiku täiendamiseks mõeldud edasise tegevuse vajaduse hindamine

| 1.8 | tuletab komisjonile meelde, et komitee mõistab hukka artiklis 13 käsitletud erinevate rühmade asetamist tähtsuse järjekorda kaitse osas ja et jätkuvalt on vaja täiendada ELi poliitilist raamistikku vanuse, soo, etnilise kuuluvuse, puuete, usutunnistuse ja veendumuste ning seksuaalse sättumuse osas; |
| --- | --- |

1.8

tuletab komisjonile meelde, et komitee mõistab hukka artiklis 13 käsitletud erinevate rühmade asetamist tähtsuse järjekorda kaitse osas ja et jätkuvalt on vaja täiendada ELi poliitilist raamistikku vanuse, soo, etnilise kuuluvuse, puuete, usutunnistuse ja veendumuste ning seksuaalse sättumuse osas;

| 1.9 | pöörab tähelepanu asjaolule, et naistele — olgugi et nende tööhõive osas on täheldatud edusamme — makstakse endiselt meestest väiksemat töötasu vaatamata naiste kõrgele kvalifikatsioonile ja meestega võrdsetele ametikohtadele. Lisaks suhtuvad tööandjad soolisse erinevusse endiselt teatud eelarvamustega pidades silmas raseduse ja emadusega seotud küsimusi. |
| --- | --- |

1.9

pöörab tähelepanu asjaolule, et naistele — olgugi et nende tööhõive osas on täheldatud edusamme — makstakse endiselt meestest väiksemat töötasu vaatamata naiste kõrgele kvalifikatsioonile ja meestega võrdsetele ametikohtadele. Lisaks suhtuvad tööandjad soolisse erinevusse endiselt teatud eelarvamustega pidades silmas raseduse ja emadusega seotud küsimusi.

| 1.10 | juhib tähelepanu naistest sisserändajate eriolukorrale tööelu ja tööhõive ning inimestevaheliste ja perekonnasiseste suhete osas ning pooldab olukorra analüüsimist 2008. aastaks teostatavas uurimuses. |
| --- | --- |

1.10

juhib tähelepanu naistest sisserändajate eriolukorrale tööelu ja tööhõive ning inimestevaheliste ja perekonnasiseste suhete osas ning pooldab olukorra analüüsimist 2008. aastaks teostatavas uurimuses.

| 1.11 | märgib huviga komisjoni ettepanekut viia läbi teostatavusuuring võimalike uute algatuste kohta olemasoleva õigusliku raamistiku täiendamiseks; |
| --- | --- |

1.11

märgib huviga komisjoni ettepanekut viia läbi teostatavusuuring võimalike uute algatuste kohta olemasoleva õigusliku raamistiku täiendamiseks;

IV)   Mittediskrimineerimise ja kõigile võrdsete võimaluste süvalaiendamine

| 1.12 | nõustub, et ainult õigusaktide abil on raske tõkestada mõnede rühmade kogetud sügavalt juurdunud ebavõrdsuse mudeleid ja et mittediskrimineerimise süvalaiendamise edendamiseks tuleb arendada vastavaid vahendeid. See peaks samuti aitama keskenduda mitmekordse diskrimineerimise olukordadele; |
| --- | --- |

1.12

nõustub, et ainult õigusaktide abil on raske tõkestada mõnede rühmade kogetud sügavalt juurdunud ebavõrdsuse mudeleid ja et mittediskrimineerimise süvalaiendamise edendamiseks tuleb arendada vastavaid vahendeid. See peaks samuti aitama keskenduda mitmekordse diskrimineerimise olukordadele;

| 1.13 | kordab ettepanekut selle kohta, et võrdõiguslikkuse süvalaiendamiseks peavad olema mehhanismid, mis tagaksid võrdõiguslikkuse küsimuste ja põhimõtete vajalikul määral arvestamise kõikide poliitikavaldkondade väljatöötamisel, haldamisel ja hindamisel; |
| --- | --- |

1.13

kordab ettepanekut selle kohta, et võrdõiguslikkuse süvalaiendamiseks peavad olema mehhanismid, mis tagaksid võrdõiguslikkuse küsimuste ja põhimõtete vajalikul määral arvestamise kõikide poliitikavaldkondade väljatöötamisel, haldamisel ja hindamisel;

| 1.14 | märgib, et põhiseaduse leping tugevdab aga veelgi Euroopa Liidu võimalusi võidelda diskrimineerimisega: artikkel II-81 laiendab diskrimineerimiskeeldu, artikkel III-118 toob sisse horisontaalse diskrimineerimisvastase sätte ning artikkel III-125 tugevdab Euroopa Parlamendi rolli diskrimineerimisvastaste õigusaktide vastuvõtmisel. Sõltumata põhiseaduse lepingu ratifitseerimisest sätestab EÜ asutamislepingu artikkel 13 juba õigusliku aluse süvalaiendamise lähenemisviisi väljatöötamiseks kõikidele käsitletud diskrimineerimise alustele; |
| --- | --- |

1.14

märgib, et põhiseaduse leping tugevdab aga veelgi Euroopa Liidu võimalusi võidelda diskrimineerimisega: artikkel II-81 laiendab diskrimineerimiskeeldu, artikkel III-118 toob sisse horisontaalse diskrimineerimisvastase sätte ning artikkel III-125 tugevdab Euroopa Parlamendi rolli diskrimineerimisvastaste õigusaktide vastuvõtmisel. Sõltumata põhiseaduse lepingu ratifitseerimisest sätestab EÜ asutamislepingu artikkel 13 juba õigusliku aluse süvalaiendamise lähenemisviisi väljatöötamiseks kõikidele käsitletud diskrimineerimise alustele;

V)   Uuendustegevuse ja heade tavade edendamine ja nendest õppimine

| 1.15 | võtab arvesse, et haridus on tähtsaks vahendiks diskrimineerimise tõkestamisel ja et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on kõnealuses valdkonnas olulise tähtsusega roll; |
| --- | --- |

1.15

võtab arvesse, et haridus on tähtsaks vahendiks diskrimineerimise tõkestamisel ja et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on kõnealuses valdkonnas olulise tähtsusega roll;

| 1.16 | kiidab heaks komisjoni kavatsuse edendada kogemuste ja heade tavade vahetamist paljude erinevate sidusrühmade vahel ja usub, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel peab kõnealuses tegevuses olema määrav roll; |
| --- | --- |

1.16

kiidab heaks komisjoni kavatsuse edendada kogemuste ja heade tavade vahetamist paljude erinevate sidusrühmade vahel ja usub, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel peab kõnealuses tegevuses olema määrav roll;

| 1.17 | kiidab heaks suurema rõhuasetuse soolisele võrdõiguslikkusele struktuurifonde käsitlevates ettepanekutes pärast 2006. aastat, aga tunnustab samuti horisontaalse lähenemisviisi tähtsust diskrimineerimisvastasele võitlusele; |
| --- | --- |

1.17

kiidab heaks suurema rõhuasetuse soolisele võrdõiguslikkusele struktuurifonde käsitlevates ettepanekutes pärast 2006. aastat, aga tunnustab samuti horisontaalse lähenemisviisi tähtsust diskrimineerimisvastasele võitlusele;

| 1.18 | on veendunud, et rahastamisprogrammid, mis soodustavad heade tavade vahetamist ja teiste kogemustest õppimist, ei tohi olla üleliia bürokraatlikud haldusnõuete suhtes, kuna see võib takistada olemasolevate rahaliste vahendite kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

1.18

on veendunud, et rahastamisprogrammid, mis soodustavad heade tavade vahetamist ja teiste kogemustest õppimist, ei tohi olla üleliia bürokraatlikud haldusnõuete suhtes, kuna see võib takistada olemasolevate rahaliste vahendite kasutuselevõttu;

| 1.19 | tunnustab Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelvalvekeskuse tehtud väärtuslikku tööpanust ja kavatsust asendada kõnealune organ uue Põhiõiguste Ametiga ning soovitab tungivalt, et uuele ametile eraldataks vajalikul määral ressursse täiel määral osalemiseks diskrimineerimisvastases võitluses; |
| --- | --- |

1.19

tunnustab Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelvalvekeskuse tehtud väärtuslikku tööpanust ja kavatsust asendada kõnealune organ uue Põhiõiguste Ametiga ning soovitab tungivalt, et uuele ametile eraldataks vajalikul määral ressursse täiel määral osalemiseks diskrimineerimisvastases võitluses;

VI)   Teadlikkuse tõstmine ja koostöö sidusrühmadega

| 1.20 | võtab arvesse, et teadlikkuse tõstmisele suunatud algatused on olulise tähtsusega kodanike teavitamisel nende õigustest Euroopa Liidu tasandil, pöörates erilist tähelepanu laste ja noorte teavitamisele; |
| --- | --- |

1.20

võtab arvesse, et teadlikkuse tõstmisele suunatud algatused on olulise tähtsusega kodanike teavitamisel nende õigustest Euroopa Liidu tasandil, pöörates erilist tähelepanu laste ja noorte teavitamisele;

| 1.21 | teeb ettepaneku, et pühendumine vähemus- ja kogukondlikele rühmadele on olulise tähtsusega iseäranis maapiirkondades ja näiteks väikesearvulise rahvusvähemusega piirkondades; |
| --- | --- |

1.21

teeb ettepaneku, et pühendumine vähemus- ja kogukondlikele rühmadele on olulise tähtsusega iseäranis maapiirkondades ja näiteks väikesearvulise rahvusvähemusega piirkondades;

| 1.22 | toetab algatust nimetada 2007. aasta Euroopa aastaks “Võrdsed võimalused kõigile” ja leiab, et see on väga hästi ajastatud, kuna on möödunud 10 aastat Euroopa rassismivastasest aastast ja Amsterdami lepingust, millel oli märkimisväärne tähtsus lepingus sisalduvatele uutele võrdõiguslikkust puudutavatele õigusaktidele; |
| --- | --- |

1.22

toetab algatust nimetada 2007. aasta Euroopa aastaks “Võrdsed võimalused kõigile” ja leiab, et see on väga hästi ajastatud, kuna on möödunud 10 aastat Euroopa rassismivastasest aastast ja Amsterdami lepingust, millel oli märkimisväärne tähtsus lepingus sisalduvatele uutele võrdõiguslikkust puudutavatele õigusaktidele;

| 1.23 | tõstab esile, et kui pöörata liiga suurt tähelepanu suure tähtsusega ja suuremahulistele tegevustele, on oht keskenduda põhisündmustele, jättes tähelepanuta kohalikud ja kogukondlikud sündmused; |
| --- | --- |

1.23

tõstab esile, et kui pöörata liiga suurt tähelepanu suure tähtsusega ja suuremahulistele tegevustele, on oht keskenduda põhisündmustele, jättes tähelepanuta kohalikud ja kogukondlikud sündmused;

| 1.24 | nõustub Euroopa aastaks valitud teemadega, milleks on inimõigused, tunnustamine, esindamine ja austus; |
| --- | --- |

1.24

nõustub Euroopa aastaks valitud teemadega, milleks on inimõigused, tunnustamine, esindamine ja austus;

| 1.25 | võtab arvesse, et kõnealusel Euroopa aastal peab olema otsene seos väljapakutud 2008. aastaga, Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aastaga ja et kõik 2007. aastal ette võetud tegevused peavad üksteist vastastikku toetama; |
| --- | --- |

1.25

võtab arvesse, et kõnealusel Euroopa aastal peab olema otsene seos väljapakutud 2008. aastaga, Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aastaga ja et kõik 2007. aastal ette võetud tegevused peavad üksteist vastastikku toetama;

| 1.26 | rõhutab, et meedia on Euroopa aasta edukuses määrava tähtsusega roll. Kohaliku meedia rollile peab pöörama vajalikul määral tähelepanu. Kontaktid kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kohaliku meedia vahel peavad aitama tõsta teadlikkust kõnealuse aasta jooksul; |
| --- | --- |

1.26

rõhutab, et meedia on Euroopa aasta edukuses määrava tähtsusega roll. Kohaliku meedia rollile peab pöörama vajalikul määral tähelepanu. Kontaktid kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kohaliku meedia vahel peavad aitama tõsta teadlikkust kõnealuse aasta jooksul;

| 1.27 | tõstab esile vajadust konsulteerida kohaliku ja piirkondliku valitsuse sektoriga, kus viiakse ellu paljud ühenduse tegevussuunad, millega sageli kaasnevad märkimisväärsed haldusalased ja rahalised kohustused. Asjaomase poliitika arendamine ja õigusloome nõuavad kõige tähtsamate sidusrühmade panust; |
| --- | --- |

1.27

tõstab esile vajadust konsulteerida kohaliku ja piirkondliku valitsuse sektoriga, kus viiakse ellu paljud ühenduse tegevussuunad, millega sageli kaasnevad märkimisväärsed haldusalased ja rahalised kohustused. Asjaomase poliitika arendamine ja õigusloome nõuavad kõige tähtsamate sidusrühmade panust;

VII)   Ebasoodsas olukorras olevate rahvusvähemuste diskrimineerimise ja sotsiaalse tõrjutuse tõkestamine

| 1.28 | toetab komisjoni rõhuasetust romide olukorrale, mis on iseäranis murettekitav, ja kõrgetasemelise nõustamisrühma moodustamisele, mis tegeleks ebasoodsas olukorras olevate rahvusvähemuste sotsiaalse integreerimise ja integratsiooniga tööturule. |
| --- | --- |

1.28

toetab komisjoni rõhuasetust romide olukorrale, mis on iseäranis murettekitav, ja kõrgetasemelise nõustamisrühma moodustamisele, mis tegeleks ebasoodsas olukorras olevate rahvusvähemuste sotsiaalse integreerimise ja integratsiooniga tööturule.

2.   Regioonide Komitee soovitused

Olemasolevate õigusaktide rakendamine

| 2.1 | tuletab Regioonide Komitee peasekretärile meelde tema palvet personalipoliitika ja peasekretariaadi töötajate profiili hindamiseks seoses selle ühilduvusega uute õigusaktidega ja anda järgneva kuue kuu jooksul aru nii juhatusele kui ka majandus- ja sotsiaalpoliitika komisjonile; |
| --- | --- |

2.1

tuletab Regioonide Komitee peasekretärile meelde tema palvet personalipoliitika ja peasekretariaadi töötajate profiili hindamiseks seoses selle ühilduvusega uute õigusaktidega ja anda järgneva kuue kuu jooksul aru nii juhatusele kui ka majandus- ja sotsiaalpoliitika komisjonile;

| 2.2 | kutsub Regioonide Komitee riikide delegatsioone üles tagama, et 2006. aasta volitusteks esitatud kandidatuurid oleksid tasakaalus soolise ja etnilise päritolu osas ja et nõukogu arvestaks seda ametikohtade määramisel; |
| --- | --- |

2.2

kutsub Regioonide Komitee riikide delegatsioone üles tagama, et 2006. aasta volitusteks esitatud kandidatuurid oleksid tasakaalus soolise ja etnilise päritolu osas ja et nõukogu arvestaks seda ametikohtade määramisel;

Heade tavade edendamine ja nendest õppimine

| 2.3 | kordab üleskutset, et Regioonide Komitee telliks ja avaldaks mittediskrimineerimise hea tava käsiraamatu, mis on mõeldud kohalikele omavalitsustele kui tööandjatele; ja kutsub lisaks üles kõnealuses raamatus käsitlema omavalitsuste rolli kaupade ja teenuste pakkujate ning hankijatena ja kogukondliku ühtekuuluvuse ning mittediskrimineerimise juhtidena, kaasates näiteid iga liikmesriigi algatustest artiklis 13 käsitletud diskrimineerimise kõigi kuue põhialuse kohta. Iseäranis teretulnud on näited hea partnerluse tava kohta siis, kui kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused teevad kõnealuste teenuste pakkumiseks koostööd teiste partneritega. Kõnealuse dokumendi avaldamine peaks toimuma samaaegselt 2007. aasta kui kõigile võrdsete võimaluste aasta alustamisega; Regioonide Komitee pöörab erilist tähelepanu sellele, et mitte kopeerida komisjoni algatusi kõnealuses seoses; |
| --- | --- |

2.3

kordab üleskutset, et Regioonide Komitee telliks ja avaldaks mittediskrimineerimise hea tava käsiraamatu, mis on mõeldud kohalikele omavalitsustele kui tööandjatele; ja kutsub lisaks üles kõnealuses raamatus käsitlema omavalitsuste rolli kaupade ja teenuste pakkujate ning hankijatena ja kogukondliku ühtekuuluvuse ning mittediskrimineerimise juhtidena, kaasates näiteid iga liikmesriigi algatustest artiklis 13 käsitletud diskrimineerimise kõigi kuue põhialuse kohta. Iseäranis teretulnud on näited hea partnerluse tava kohta siis, kui kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused teevad kõnealuste teenuste pakkumiseks koostööd teiste partneritega. Kõnealuse dokumendi avaldamine peaks toimuma samaaegselt 2007. aasta kui kõigile võrdsete võimaluste aasta alustamisega; Regioonide Komitee pöörab erilist tähelepanu sellele, et mitte kopeerida komisjoni algatusi kõnealuses seoses;

| 2.4 | palub, et komisjon otsiks ELi rahastamisvahendite osas loomingulisi viise, mis võimaldaksid väikeste valitsusväliste organisatsioonide juurdepääsu väiksematele rahastamise tasanditele, võttes vajalikul määral arvesse haldus- ja aruandlusmehhanisme; |
| --- | --- |

2.4

palub, et komisjon otsiks ELi rahastamisvahendite osas loomingulisi viise, mis võimaldaksid väikeste valitsusväliste organisatsioonide juurdepääsu väiksematele rahastamise tasanditele, võttes vajalikul määral arvesse haldus- ja aruandlusmehhanisme;

| 2.5 | parem andmete kogumine, järelvalve ja analüüs on tähtsad toetamaks tõhusa poliitika arengut, et edendada võrdõiguslikkust ja tõkestada diskrimineerimist. Regioonide Komitee rõhutab, et kohalik ja piirkondlik valitsus peavad olema kaasatud aruteludesse komisjoniga selles osas, mis puudutab võrreldavate kvantitatiivsete andmete kogumist eksisteeriva ebavõrdsuse tuvastamiseks ja esiletõstmiseks. Andmete järelevalve peab hõlmama võimalikult paljusid diskrimineerimise aspekte, mitte üksnes soolist või etnilist aspekti. Samuti on oluline hinnata erinevat tüüpi tegevuste mõju ja tuvastada muutuste vajalikkus. |
| --- | --- |

2.5

parem andmete kogumine, järelvalve ja analüüs on tähtsad toetamaks tõhusa poliitika arengut, et edendada võrdõiguslikkust ja tõkestada diskrimineerimist. Regioonide Komitee rõhutab, et kohalik ja piirkondlik valitsus peavad olema kaasatud aruteludesse komisjoniga selles osas, mis puudutab võrreldavate kvantitatiivsete andmete kogumist eksisteeriva ebavõrdsuse tuvastamiseks ja esiletõstmiseks. Andmete järelevalve peab hõlmama võimalikult paljusid diskrimineerimise aspekte, mitte üksnes soolist või etnilist aspekti. Samuti on oluline hinnata erinevat tüüpi tegevuste mõju ja tuvastada muutuste vajalikkus.

Olemasoleva õigusliku raamistiku täiendamiseks mõeldud edasine tegevus

| 2.6 | Regioonide Komitee kordab eelnevalt rohelist raamatut käsitlevas arvamuses esitatud nõuet selle kohta, et kaupu ja teenuseid puudutavad õigusaktid peavad laienema kõikidele artiklis 13 mainitud valdkondadele; |
| --- | --- |

2.6

Regioonide Komitee kordab eelnevalt rohelist raamatut käsitlevas arvamuses esitatud nõuet selle kohta, et kaupu ja teenuseid puudutavad õigusaktid peavad laienema kõikidele artiklis 13 mainitud valdkondadele;

| 2.7 | komisjoni teostatavusuuringus, kus vaadeldakse võimalikke uusi vahendeid olemasoleva õigusliku raamistiku täiendamiseks, peaks juhinduma Regioonide Komitee diskrimineerimisvastase hea tava käsiraamatu koostamise käigus kogutud tõenditest; |
| --- | --- |

2.7

komisjoni teostatavusuuringus, kus vaadeldakse võimalikke uusi vahendeid olemasoleva õigusliku raamistiku täiendamiseks, peaks juhinduma Regioonide Komitee diskrimineerimisvastase hea tava käsiraamatu koostamise käigus kogutud tõenditest;

Sidusrühmade kaasamine

| 2.8 | nõuab, et sidusrühmadele viidates mainiks komisjon selgesõnaliselt kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ja teeks seda järjekindlalt ja läbivalt nii raamstrateegiat käsitlevas teatises kui ka Euroopa aastat “Võrdsed võimalused kõigile” kehtestavas dokumendis kõige olulisematele; |
| --- | --- |

2.8

nõuab, et sidusrühmadele viidates mainiks komisjon selgesõnaliselt kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ja teeks seda järjekindlalt ja läbivalt nii raamstrateegiat käsitlevas teatises kui ka Euroopa aastat “Võrdsed võimalused kõigile” kehtestavas dokumendis kõige olulisematele;

| 2.9 | rõhutab, et kohalik ja piirkondlik tasand ning Regioonide Komitee tuleb täielikult kaasata kõikidesse raamstrateegias esile tõstetud järelmeetmetesse; |
| --- | --- |

2.9

rõhutab, et kohalik ja piirkondlik tasand ning Regioonide Komitee tuleb täielikult kaasata kõikidesse raamstrateegias esile tõstetud järelmeetmetesse;

| 2.10 | Regioonide Komitee soovib iseäranis olla kaasatud iga-aastasesse raamstrateegia eelnõus esile tõstetud kõrgetasemelisse võrdõiguslikkuse tippkohtumisse; |
| --- | --- |

2.10

Regioonide Komitee soovib iseäranis olla kaasatud iga-aastasesse raamstrateegia eelnõus esile tõstetud kõrgetasemelisse võrdõiguslikkuse tippkohtumisse;

| 2.11 | komisjoni kavandatud ebasoodsas olukorras olevate etniliste rühmade sotsiaalset ja tööturule integreerimist käsitlevasse kõrgetasemelisse nõustamisgruppi peab kaasama kohaliku/piirkondliku mõõtme; |
| --- | --- |

2.11

komisjoni kavandatud ebasoodsas olukorras olevate etniliste rühmade sotsiaalset ja tööturule integreerimist käsitlevasse kõrgetasemelisse nõustamisgruppi peab kaasama kohaliku/piirkondliku mõõtme;

Teadlikkuse tõstmisele suunatud tegevus, kaasaarvatud Euroopa aasta “Võrdsed võimalused kõigile”

| 2.12 | kutsub Ühendkuningriiki eesistujana tagama, et kõnealune toimik leiaks nõukogus kiiret käsitlemist, nii et kõnealuseks aastaks oleks võimalik tagada seaduslik alus õigel ajal; |
| --- | --- |

2.12

kutsub Ühendkuningriiki eesistujana tagama, et kõnealune toimik leiaks nõukogus kiiret käsitlemist, nii et kõnealuseks aastaks oleks võimalik tagada seaduslik alus õigel ajal;

| 2.13 | toetab järgnevaid erieesmärke:






  i) | õigused — üldsuse teadlikkuse tõstmine võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise õiguse kohta. Kuna kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on kodanikele kõige lähemal seisvad valitud organid, usub komitee, et neil on kõnealuses küsimuses määrava tähtsusega roll, iseäranis selle levitamises Euroopa piirkondades väljaspool suuremaid linnapiirkondi. Kiidab heaks komisjoni bussi tööd, mille eesmärgiks oli levitada teavet ELi kodanike õiguste kohta võrdsete võimaluste osas ja julgustab komisjoni liikuma liikmesriikide pealinnadest väljapoole. Kõnealuse bussi sõitude toetamiseks kohalikesse piirkondadesse tuleb rakendada kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ning Regioonide Komiteed kaasavat ennetavat lähenemist; |
| --- | --- | --- |

2.13

toetab järgnevaid erieesmärke:

i)

õigused — üldsuse teadlikkuse tõstmine võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise õiguse kohta. Kuna kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on kodanikele kõige lähemal seisvad valitud organid, usub komitee, et neil on kõnealuses küsimuses määrava tähtsusega roll, iseäranis selle levitamises Euroopa piirkondades väljaspool suuremaid linnapiirkondi. Kiidab heaks komisjoni bussi tööd, mille eesmärgiks oli levitada teavet ELi kodanike õiguste kohta võrdsete võimaluste osas ja julgustab komisjoni liikuma liikmesriikide pealinnadest väljapoole. Kõnealuse bussi sõitude toetamiseks kohalikesse piirkondadesse tuleb rakendada kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ning Regioonide Komiteed kaasavat ennetavat lähenemist;

| ii) | esindamine — stimuleeriv arutelu ühiskonna osaluse suurendamise viisidest kõikide vähemuste osas, pöörates erilist tähelepanu romide ja moslemite kogukondade osaluse suurendamisele; |
| --- | --- |

ii)

esindamine — stimuleeriv arutelu ühiskonna osaluse suurendamise viisidest kõikide vähemuste osas, pöörates erilist tähelepanu romide ja moslemite kogukondade osaluse suurendamisele;

| iii) | tunnustamine — mitmekesisuse esiletõstmine ja edendamine; |
| --- | --- |

iii)

tunnustamine — mitmekesisuse esiletõstmine ja edendamine;

| iv) | austus ja tolerants — ühtsema ühiskonna edendamine ja stereotüüpide ning eelarvamuste kaotamine Kõnealuse eesmärgi saavutamise tähtsamaks viisiks võivad olla kultuurisündmused, kaasaarvatud muusika-, teatri- ja spordiüritused. Komisjon saab mainitut rahaliselt toetada ja teha koostööd riiklike, kohalike ja piirkondlike organite ning kodanikuühiskonnaga, tagamaks, et kõnealused sündmused leiaksid aset kõikides osalevates riikides, kulmineerudes suure Euroopa festivaliga, mis ühendab nii 2007. aasta kui kõigile võrdsete võimaluste aasta ja 2008. aasta kui kultuuridevahelise dialoogi aasta. Üritus toimub ühes kahest eesistujamaast 2008. aastal (Sloveenia/Prantsusmaa); |
| --- | --- |

iv)

austus ja tolerants — ühtsema ühiskonna edendamine ja stereotüüpide ning eelarvamuste kaotamine Kõnealuse eesmärgi saavutamise tähtsamaks viisiks võivad olla kultuurisündmused, kaasaarvatud muusika-, teatri- ja spordiüritused. Komisjon saab mainitut rahaliselt toetada ja teha koostööd riiklike, kohalike ja piirkondlike organite ning kodanikuühiskonnaga, tagamaks, et kõnealused sündmused leiaksid aset kõikides osalevates riikides, kulmineerudes suure Euroopa festivaliga, mis ühendab nii 2007. aasta kui kõigile võrdsete võimaluste aasta ja 2008. aasta kui kultuuridevahelise dialoogi aasta. Üritus toimub ühes kahest eesistujamaast 2008. aastal (Sloveenia/Prantsusmaa);

| 2.14 | kiidab heaks komisjoni seisukoha, et osalevad riigid peavad kindlaks määrama riikliku kooskõlastusorgani, kuhu oleksid kaasatud riikide valitsuste, sidusrühmade, asjaomaste kogukondade ja teiste kodanikuühiskonna rühmade esindajad, aga kutsub kõiki kooskõlastusorganeid üles kaasama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajaid; |
| --- | --- |

2.14

kiidab heaks komisjoni seisukoha, et osalevad riigid peavad kindlaks määrama riikliku kooskõlastusorgani, kuhu oleksid kaasatud riikide valitsuste, sidusrühmade, asjaomaste kogukondade ja teiste kodanikuühiskonna rühmade esindajad, aga kutsub kõiki kooskõlastusorganeid üles kaasama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajaid;

| 2.15 | julgustab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kasutama Euroopa aasta logo läbiviidavate võrdõiguslikkuse võimalusi puudutavate tegevuste reklaamimiseks 2007. aastal; |
| --- | --- |

2.15

julgustab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kasutama Euroopa aasta logo läbiviidavate võrdõiguslikkuse võimalusi puudutavate tegevuste reklaamimiseks 2007. aastal;

| 2.16 | teeb ettepaneku, et Regioonide Komitee korraldaks 2007. aasta alguses sarnaselt teiste Euroopa aastatega aasta avamise konverentsi. |
| --- | --- |

2.16

teeb ettepaneku, et Regioonide Komitee korraldaks 2007. aasta alguses sarnaselt teiste Euroopa aastatega aasta avamise konverentsi.

Brüssel, 16. novembril 2005

Regioonide Komitee

president

Peter STRAUB

---

(1)  ELT C 226, 08.08.2000, lk 1.

1

(2)  ELT C 121, 30.04.2004, lk 25.

2

(3)  ELT C 71, 22.03.2005, lk 62.

3

---

| 16.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 115/69 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 115/69

---

Regioonide Komitee resolutsioon teemal “Euroopa Komisjoni tööprogramm” ja “Regioonide Komitee prioriteedid 2006. aastaks”

(2006/C 115/15)

Regioonide Komitee,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Komisjoni 2005. aasta tööprogrammi pealkirjaga “Euroopa võimaluste ärakasutamine” (KOM(2005) 531 lõplik);

VÕTTES ARVESSE strateegilisi eesmärke aastateks 2005–2009 (KOM(2005) 12 lõplik);

VÕTTES ARVESSE kuue eesistujariigi mitmeaastast strateegilist programmi aastateks 2004–2006;

VÕTTES ARVESSE komisjoni teatist pealkirjaga “Komisjoni panus järelemõtlemisperioodiks ja kauemakski: demokraatia, dialoogi ja diskussiooni D-kava” (KOM(2005) 494 lõplik);

VÕTTES ARVESSE Euroopa Komisjoni ja Regioonide Komitee koostöö korralduse protokolli (DI CdR 82/2001 rev. 2);

VÕTTES ARVESSE Regioonide Komitee resolutsiooni Lissaboni strateegia taaskäivitamise kohta (CdR 518/2004);

VÕTTES ARVESSE Regioonide Komitee resolutsiooni 2007–2013 aastate finantsperspektiivi tuleviku kohta (CdR 203/2005);

NING ARVESTADES JÄRGMIST:

Euroopa Liidu meetmete rakendamine kuulub suuremalt osalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vastutusalasse;

piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused aitavad määratleda Euroopa Liidu prioriteete, mis tugevdab Euroopa Liidu poliitika demokraatlikku õiguspärasust;

Regioonide Komitee määrab oma prioriteedid järgmisteks neljaks aastaks kindlaks 2006. aasta veebruaris seoses komitee neljanda ametiaja (2006–2010) algusega;

võttis 16.–17. novembril 2005 toimunud 62. täiskogu istungil (17. novembri istung) vastu järgmise resolutsiooni:

Regioonide Komitee,

FINANTSPERSPEKTIIVID

peab hädavajalikuks võtta Suurbritannia eesistumise ajal vastu ambitsioonikas finantsperspektiiv, et võimaldada Euroopa Liidul täita oma ülesandeid ja suurendada kodanike heakskiitu ELi tegevusele eesmärgiga pöörduda reformide teele, tagada ühise ühtekuuluvus- ja põllumajanduspoliitika kaudu loodav Euroopa lisaväärtus ning luua alus tõeliselt ühenduse tasandil toimivale teadus- ja uuendustegevuse poliitikale;

JÄRELEMÕTLEMISPERIOOD

kinnitab oma toetust põhiseaduse lepingu edenemisele, kuna leping tagaks parema Euroopa valitsemistava tänu arvestatavale paranemisele, mis lepinguga kaasneks Euroopa Liidu toimimise, lihtsuse ja läbipaistvuse osas võrreldes kehtivate asutamislepingutega;

soovitab komisjonil lähtuda oma tegevuskava ettepanekust, mis soodustab järelemõtlemisperioodil Euroopa linnades ja piirkondades peetavat, subsidiaarsuse põhimõtet järgivat detsentraliseeritud arutelu Euroopa Liidu otstarbe, liidu loodava lisaväärtuse ning liidu põhiväärtuste ja poliitilise tegevuse üle;

kutsub Euroopa Komisjoni üles arendama seoses D-kava elluviimisega, kuid samuti oma tulevase teavitus- ja kommunikatsioonipoliitika raames, ambitsioonikat, sihikindlat ja eelkõige detsentraliseeritud lähenemisviisi, et saavutada kodanike heakskiit Euroopa projektile;

on selles kontekstis valmis täitma oma kohustusi, tehes koostööd piirkondlike ja kohalike omavalitsuste võimuorganite ning piirkondliku ja kohaliku ajakirjandusega, mis kujutab endast ühte olulisemat teabevahendajat suhtluses kodanikega; taotleb seetõttu komiteele eraldatavate finantsvahendite suurendamist, et võimaldada komiteel anda tõhus panus järelemõtlemisperioodi aruteludesse;

EUROOPA HEA VALITSEMISTAVA

tervitab Euroopa Komisjoni seisukohta, mille kohaselt Euroopa Liit võib saavutada oma eesmärgid ainuüksi siis, kui liidu institutsioonid, riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi võimuorganid ning ka kodanikud ise annavad kõik üheskoos oma panuse; soovib, et kõnealuse ühenduse poliitikate väljatöötamise ja ellurakendamise protsessis tehtava koostöö väljundiks oleksid eelkõige:

| — | analüüs kolmepoolsete konventsioonide ja lepingute võimaliku panuse kohta Lissaboni strateegia taaskäivitamisele; |
| --- | --- |

—

analüüs kolmepoolsete konventsioonide ja lepingute võimaliku panuse kohta Lissaboni strateegia taaskäivitamisele;

| — | kohalike ja piirkondlike omavalitsustega konsulteerimise süstematiseerimine Euroopa õigusaktide väljatöötamise varases järgus sõltumatult põhiseaduse lepingu ratifitseerimise protsessist; |
| --- | --- |

—

kohalike ja piirkondlike omavalitsustega konsulteerimise süstematiseerimine Euroopa õigusaktide väljatöötamise varases järgus sõltumatult põhiseaduse lepingu ratifitseerimise protsessist;

| — | Euroopa Komisjoni tähtsamate algatuste mõjude analüüsi uute meetodite süstematiseerimise jätkamine ja selle kaasamine mõjude analüüsi meetodisse; |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni tähtsamate algatuste mõjude analüüsi uute meetodite süstematiseerimise jätkamine ja selle kaasamine mõjude analüüsi meetodisse;

| — | riiklikesse õigusloome lihtsustamise tegevuskavadesse piirkondi käsitleva peatüki lisamine; |
| --- | --- |

—

riiklikesse õigusloome lihtsustamise tegevuskavadesse piirkondi käsitleva peatüki lisamine;

| — | erilise tähtsuse omistamine ühenduse õigusaktide ülevõtmisele siseriiklikku õigusse ning nende mõjule kohalikku ja piirkondlikku omavalitsust käsitlevatele õigusaktidele; |
| --- | --- |

—

erilise tähtsuse omistamine ühenduse õigusaktide ülevõtmisele siseriiklikku õigusse ning nende mõjule kohalikku ja piirkondlikku omavalitsust käsitlevatele õigusaktidele;

tervitab komisjoni kavandatavat konsultatsiooni- ja seaduste tagajärgede hindamise protsessi tõhustamist parema seadusloome eesmärgi raames. Ühise kaubanduspoliitika võimalike mõjude taustal piirkondadele ja kohalikele omavalitsustele kutsutakse komisjoni üles konsulteerima Regioonide Komiteega ühise kaubanduspoliitika algatuste osas, eriti soovituste väljatöötamisel Euroopa Komisjonile antava mandaadi jaoks rahvusvaheliste kaubanduslepingute läbirääkimisteks;

sellest tulenevalt kutsub Euroopa Komisjoni üles edendama Regioonide Komitee senisest aktiivsemat rolli ühenduse õigusaktide ettevalmistamisel, kasutades selleks ühenduse tulevasi poliitikaid puudutavaid perspektiivarvamusi, mis keskenduvad kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele avaldatavale mõjule, ning aruandeid teatavate direktiivide kohaliku ja piirkondliku mõju kohta;

rõhutab seoses kodifitseerimiseks tehtavate jõupingutuste ja komisjoni esitatud õigusaktide ettepanekute redigeerimisega, et “parem õigusloome” ei pruugi tingimata tähendada “vähemamahulist õigusloomet”; kui komisjon võtab õigusakti ettepaneku tagasi, peab sellega kaasnema õigusakti ettepaneku Euroopa lisaväärtuse hindamine;

HEAOLU

taaskinnitab oma veendumust, et kõigile Lissaboni strateegia kolmele tugisambale — majandusele, sotsiaalvaldkonnale ja keskkonnale — tuleb omistada võrdset tähtsust;

kutsub Euroopa Komisjoni üles arvestama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist osa majanduskasvu ja tööhõive suurendamisel ELis majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssete suuniste läbivaatamise ja elluviimise protsessi kontekstis;

on seisukohal, et ühtekuuluvus ja konkurentsivõime on kaks teineteist vastastikku tugevdavat eesmärki, mis peavad käima käsikäes; piirkondade ja valdade võimaluste ja kapitali senisest parema ärakasutamise tulemusena võib tõusta asjaomase piirkonna konkurentsivõime, mis oleks positiivne panus ühtekuuluvuse ja territoriaalse tasakaalu eesmärkidesse; komitee toetab seisukohta, et konkurentsivõime sõltub siseturu heast toimimisest, ja rõhutab vajadust pöörata erilist tähelepanu piirialadele;

peab vajalikuks kohandada liikmesriikides loodud struktuure Lissaboni strateegia juhtimiseks, et võimaldada struktuurifondide ja Lissaboni strateegia rahastamisvahendite senisest otsesemat ja tihedamat teineteisega ühendamist;

nõustub täielikult Euroopa Komisjoni seisukohaga, mille kohaselt üleilmastumine on tõsiasi, mida peame aktsepteerima, kui soovime taaskäivitada dünaamilist majanduskasvu ja luua Euroopas kvaliteetseid töökohti; sellega seoses tuleb erilist rõhku asetada üleilmastumisest tulenevate struktuuriliste ümberkorralduste prognoosimisele ja toetusmeetmetele;

kutsub Euroopa Komisjoni tungivalt üles jätkama tõkete kõrvaldamist kodanike liikuvuselt ning julgustama kodanikke kasutama ära võimalusi kogu ELi piires, kuna see on dünaamilise majanduse jaoks äärmiselt oluline;

on arvamusel, et haridusel ja koolitusel on etendada võtmeroll Lissaboni eesmärkide saavutamisel ja Euroopa kõigi kodanike kaasamise tagamisel teadmustepõhisesse ühiskonda; sellega seoses väljendab komitee rahulolu selle üle, et komisjoni prioriteetide hulka kuuluvad kvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine, inimeste liikuvus ja investeeringud ettevõtluskultuuri;

omistab suurt tähtsust piirkondlikult ja sotsiaalselt tasakaalustatud infoühiskonna edendamisele, mis tagab kõigile kodanikele digitaalse ajastu elu ja tööülesannetega toimetulekuks vajalikud teadmised ja oskused; Regioonide Komitee on edendanud ja edendab edaspidigi e-teenuste ja e-halduse arendamist kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning rõhutab, et kohalikul ja piirkondlikul tasandil rakendatavad meetmed võimaldavad jõuda kõige tõhusamalt konkreetsete tulemusteni;

jagab Euroopa Komisjoni seisukohta, et tuleb luua üleeuroopaline võrgustik, tuginedes majanduskasvu algatusele ja tagades oluliste täiendavate ressursside eraldamise, millega kaasneksid uued meetmed võrgustike toimimise ja kooskõlastatuse parandamiseks;

on arvamusel, et üleeuroopalistel transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energeetikavõrgustikel on keskne roll kõigi Euroopa majandusvõimaluste ärakasutamisel, laienenud Euroopa Liidu eri osade ühendamisel ja territoriaalse ühtekuuluvuse suurendamisel;

SOLIDAARSUS

toetab püüdlusi keskendada jõupingutused struktuurifondide uuele põlvkonnale kohase planeerimise elluviimisele, ent tuletab antud kontekstis meelde haldus- ja finantstagajärgi, mis tekiks kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele üksmeele jätkuva puudumise tõttu finantsperspektiivi suhtes;

jälgib eriti tähelepanelikult “Euroopa territoriaalse koostöö” eesmärgi elluviimist, sealhulgas abikõlblike sihtalade kindlaksmääramise ja haldusmenetluste lihtsustamise küsimusi ning meetmete vastavust Euroopa strateegilistele suunistele;

soovitab tungivalt, et struktuurifondidest rahastatavad tulevased programmid hõlmaksid selliseid aspekte nagu linnade taaselustamine, sotsiaalsed probleemid, eluasemega seotud erimeetmed, majanduslikud ümberkorraldused ja ühistransport — kõik loetletud aspektid on probleemid, mis kipuvad kuhjuma linnapiirkondades; sellegipoolest tunnistab kõigi Euroopa piirkondade tähtsust ning linna- ja maaelu tasakaalu tagamise olulisust edasistes programmides;

kutsub liikmesriike ning nende kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles kasutama sihipäraselt Euroopa Regionaalarengu Fondi vahendeid nende piirkondade abistamiseks, kus esineb linnavägivalda; kutsub komisjoni üles tagama, et tulevastes struktuurifondides säilitatakse algatus URBAN ja selle eesmärgid;

toetab otsustavalt uue Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse õigusinstrumendi loodavat lisandväärtust, mille eesmärk on kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vaheliste koostööalgatuste käivitamine, ja tuletab meelde, et oluline on vältida liigseid järelevalvemenetlusi kõnealuste rühmituste loomise faasis; komitee juures moodustati kohalikus ja piirkondlikus koostöös osalejatest koosnev vaatlusrühm, kelle ülesanne on määruse vastuvõtmismenetluse ja esimeste rühmituste käivitamise jälgimine;

kinnitab veel kord multifunktsionaalse põllumajanduse säilitamise vajadust kõigis Euroopa piirkondades, kuna maapiirkonnad moodustavad 90 % ühenduse pindalast, ning väljendab heameelt ühise põllumajanduspoliitika reformimise üle seni reformimata sektorites; sellega seoses tuletab meelde, et tuleb ära kasutada reformidega avanev võimalus otsida nii selliseid uusi looduslikult ebasoodsate tingimuste hüvitusvahendeid, mis mõjutavad põllumajandustootjaid kõige tõhusamalt, kui ka vahendeid suurte maa-alade harimise ja üldisemalt nende majandusarengu edendamiseks;

peab hädavajalikuks jätkata tööd üldhuviteenuste valdkonnas, mis on piirkondlike ja kohalike omavalitsuste jaoks strateegilise tähtsusega; rõhutab eriti vajadust ühenduse horisontaalse ja mitmeid valdkondi hõlmava viiteraamistiku järele, mille alusel saaks kindlaks määrata üldhuviteenustele konkurentsieeskirjade osas tehtavate möönduste ulatuse; selle taustal arutab komitee 2006. aastal erilise huviga teatist sotsiaalvaldkonnaga seotud üldhuviteenuste kohta;

meenutab, et demograafilised muutused on Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks nii poliitiliseks, majanduslikuks kui sotsiaalseks väljakutseks; kõnealused muutused peaksid ergutama tegutsemisele kõigis avaliku elu valdkondades, kuna sellisteks muutusteks valmisolekust sõltub meie ühiskondade jätkusuutlikkus; kutsub seega komisjoni üles võtma 2006. aastal tarvitusele praktilisi meetmeid vastuseks demograafiliste muutuste rohelisele raamatule;

tunneb heameelt komisjoni tehtud algatuste üle uue tervishoiu- ja tööohutusalase strateegia väljatöötamiseks, mis annab Euroopa Liidule võimaluse määratleda kõnealuse valdkonna jaoks senisest sidusam raamistik; pöörab erilist tähelepanu vajadusele tagada, et piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused osaleksid aktiivselt strateegia koostamises, eelkõige tervisenäitajate ja tulevaste võrdlevate hindamiste üle otsustamises;

rõhutab võrdsete võimaluste suurt tähendust, mille tagamisel on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel etendada võtmeroll, eriti kui võtta arvesse nende suurt osatähtsust tööandjana ning nende vastutust kaupade tarnija ja teenuste osutajana; sellega seoses ootab komitee huviga Euroopa Komisjoni koostatavat teatist soolise võrdõiguslikkuse kohta;

väljendab heameelt ettepaneku üle kuulutada 2008. aasta kultuuridevahelise dialoogi aastaks ning kinnitab veelkord, et Regioonide Komitee arvates on kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse austamine üks olulisi põhimõtteid, millele Euroopa integreerimisprotsess on rajatud ja mille eesmärk ei ole erinevuste kaotamine või ühesuguste identiteetide loomine, vaid Euroopa rahvaste vahelise koostöö suurendamine ja teineteise mõistmise parandamine;

jagab Euroopa Komisjoni seisukohta, mille kohaselt on võitlus kliimamuutuste vastu tuleviku üks peamisi väljakutseid, millega toimetulekuks tuleb kasutusele võtta terve kogum erinevat laadi meetmeid, mis tuginevad kõigi valitsemistasandite vahelisele koostööle ning ühistegevusele erasektori, tervishoiusektori, kodanikuühenduste ja haridusvaldkonna huvirühmade ning energiatõhususega tegelevate organisatsioonidega;

nõuab Euroopa Komisjonilt suurema arvu energiatarnijatele ja energiajaotussektorile suunatud meetmete kaasamist tegevuskavva ning teeb ettepaneku soodustada majanduslikult energiatõhusust tõstvaid meetmeid — sealhulgas taastuvenergia kasutamist toetavaid meetmeid — ja lubada riigiabi andmist nende meetmete toetamiseks, mis soodustavad keskkonnaalast uuendustegevust ja suurendavad energiatõhusat tootmist; sel viisil edendatakse uuendustegevust, tõstetakse Euroopa konkurentsivõimet ning tagatakse jätkusuutlik ja kindel energiavarustus;

rõhutab vajadust luua dünaamiline, säästval arengul põhinev merendussektor ning nõuab, et Euroopa Liidu uus poliitika tunnustaks täielikult kohalike ja piirkondlike omavalitsuste antavat panust mereressursside majandamisse ja et see panus kajastuks selles uues poliitikas;

JULGEOLEK

toetab Haagi programmis järgmisteks viieks aastaks seatud kümne prioriteedi elluviimist, millest nähtub soov ja valmidus tugevdada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala, ning kutsub Euroopa Komisjoni üles koostama kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele suunatud tegevuskava, mis võimaldab kohaliku ja piirkondliku mõõtme senisest paremat kaasamist ühenduse tegevusse;

toetab Euroopa Komisjoni pühendumist organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastasele võitlusele ning tuletab meelde tehtud ettepanekut rajada liikmesriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajatest koosnev linnaalade turvalisuse Euroopa vaatluskeskus, mis kasutaks kõnealuste esindajate edastatavat teavet poliitikate väljatöötamise, teadusuuringute edendamise ja kooskõlastamise, turvalisusega seotud andmete kogumise, korraldamise ja tootmise kohta, sealhulgas näidete ja heade tavade levitamise ning piirkondlike ja kohalike partnerluste loomise kaudu;

kordab soovitust kasutada struktuurifonde vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala saavutamiseks vajalike meetmete toetamiseks ja arendamiseks ning kutsub Euroopa Komisjoni uue finantsperspektiivi raames rakendama asjaomased suunised kolmanda ühtekuuluvuse aruande vaimus;

on arvamusel, et transpordisüsteemide ohutus on nii transpordiettevõtete ja peamiste sidusrühmade kui ka omavalitusasutuste ja reisijate üks peamisi soove, ning et hiljuti Londonis ja Madridis toime pandud terroriaktid meenutavad valusalt, et on vaja pöörata senisest rohkem tähelepanu transpordisüsteemide ohutusele ELis;

kutsub Euroopa Komisjoni üles kavandama ja rakendama piiriüleseid tegevusi, mis eeldavad piirialade aktiivset osalust, ning parandama loodava solidaarsusfondi kooskõlastatust struktuurifondidega ning soovitab parandada ühenduse kodanikukaitse mehhanismi kooskõlastatust, rajades kõigile riskialadele piirkondlikud kodanikukaitsekeskused, mille ülesandeks oleks andmete kogumine ning varajase hoiatuse süsteemi loomine ja seire;

EUROOPA ÜLEILMSES KOOSTÖÖS

kohustub edaspidigi pühenduma kultuuridevahelisele poliitilisele dialoogile, milles osalevad nii liikmesriikide kui praeguste ja võimalike tulevaste kandidaatriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajad; soovib seoses sellega kahepoolse nõuandekomitee loomist Türgiga ja nõuab veelkord Euroopa Komisjonilt võimalikult peatset operatiivse lahenduse esitamist, et kõrvaldada Horvaatia ja Lääne-Balkani riikidega kahepoolsete nõuandekomiteede loomisel üles kerkinud takistus, mis tekkis vastava õigusliku aluse puudumise tõttu stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingus;

julgustab Euroopa Komisjoni edendama ja toetama tihedas koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kodanikuühiskonnaga teabekampaaniaid Euroopa Liidu laienemisprotsessi kohta kohalikul ja piirkondlikul tasandil nii liikmesriikides kui ka praegustes ja võimalikes tulevastes kandidaatriikides;

väljendab oma toetust naaberriikide poliitika tugevdamisele uute tegevuskavade abil; kutsub Euroopa Komisjoni võtma kõnealustes tegevuskavades arvesse piiriülese ja piirkondadevahelise koostöö panust ning nõuab, et komitee kaasataks tegevuskavade väljatöötamisse, elluviimisse ja hindamisse;

kinnitab oma pühendumist Euroopa-Vahemere partnerluse tugevdamisele ja nõuab seoses sellega veelkord kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osaluse ja kaasamise suurendamist soodustavate meetmete tarvituselevõtmist ning kutsub üles algatama Euroopa-Vahemere institutsioonide raames uus foorum, mille ülesandeks oleks ühelt poolt territoriaalse ja detsentraliseeritud koostöö edendamine ning teiselt poolt kõnealuse partnerluse soodustamine ja kogu Vahemere piirkonnale suunatud tööprogrammide koostamine;

väljendab kahetsust selle üle, et tänase päevani ei tunnustata laialdaselt Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste panust Euroopa arengupoliitikasse, ja seetõttu soovitab, et arutletaks uuesti detsentraliseeritud koostöö osatähtsuse üle, tunnistades seejuures seda, et lisaks teistele asjaomastele osapooltele on ka kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel oskusteavet ja kogemusi, millest võiks olla kasu globaalsel lähenemisel üleilmsele vaesusevastasele võitlusele ja ÜRO aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele suunatud tegevuses;

teeb Regioonide Komitee presidendile ülesandeks esitada käesolev resolutsioon Euroopa Komisjonile, Euroopa Parlamendile, nõukogule ning eesistujariikidele Austriale ja Soomele.

Brüssel, 17. november 2005

Regioonide Komitee

president

Peter STRAUB

---

| 16.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 115/73 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 115/73

---

Resolutsioon teemal “Edasised sammud 2007.–2013. aasta finantsperspektiivide osas”

(2006/C 115/16)

Regioonide Komitee,

VÕTTES ARVESSE komitee arvamust finantsperspektiivide teemal: “Teatis: Ehitades meie ühist tulevikku — Laienenud liidu poliitikaväljakutsed ja eelarvevahendid 2007–2013” (CdR 162/2004 fin);

VÕTTES ARVESSE Euroopa Parlamendi resolutsiooni laienenud Euroopa Liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite kohta aastatel 2007–2013 (A6-0153/2005);

NING ARVESTADES JÄRGMIST:

| 1) | Euroopa Ülemkogu ei suutnud 16.–17. juuni kohtumistel saavutada üksmeelt Euroopa Liidu järgmise programmiperioodi (2007–2013) eelarve osas; |
| --- | --- |

1)

Euroopa Ülemkogu ei suutnud 16.–17. juuni kohtumistel saavutada üksmeelt Euroopa Liidu järgmise programmiperioodi (2007–2013) eelarve osas;

| 2) | Ühendkuningriigil kui eesistujal paluti edendada arutelu, kasutades ära juba saavutatud edusamme, eesmärgiga lahendada kõik probleemid, et saavutada võimalikult peatset kokkulepet; |
| --- | --- |

2)

Ühendkuningriigil kui eesistujal paluti edendada arutelu, kasutades ära juba saavutatud edusamme, eesmärgiga lahendada kõik probleemid, et saavutada võimalikult peatset kokkulepet;

| 3) | finantsperspektiivid tuleks vastu võtta 2005. aastal, et võimaldada Euroopas tõhusaid tegevuspoliitikaid solidaarsuse, territoriaalse ühtekuuluvuse ning majanduskasvu ja tööhõive osas alates 2007. aastast; |
| --- | --- |

3)

finantsperspektiivid tuleks vastu võtta 2005. aastal, et võimaldada Euroopas tõhusaid tegevuspoliitikaid solidaarsuse, territoriaalse ühtekuuluvuse ning majanduskasvu ja tööhõive osas alates 2007. aastast;

võttis 16.–17. novembril 2005 toimunud 62. täiskogu istungil (17. novembril) vastu järgmise resolutsiooni:

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | kordab oma toetust Euroopa Komisjoni algsetele tasakaalustatud ettepanekutele (CdR 162/2004 fin), mis on välja töötatud realistlike vajaduste põhjal ning mille vastuvõtmisel on nelja aasta jooksul konsulteeritud paljude kohalike ja piirkondlike omavalitsustega — eesmärk, mille komisjon oli arvamuses seadnud ja mida kinnitanud koos Parlamendiga vastu võetud deklaratsioonis 6. aprillil 2005 ja Wroclawi deklaratsioonis 20. mail 2005; |
| --- | --- |

1.

kordab oma toetust Euroopa Komisjoni algsetele tasakaalustatud ettepanekutele (CdR 162/2004 fin), mis on välja töötatud realistlike vajaduste põhjal ning mille vastuvõtmisel on nelja aasta jooksul konsulteeritud paljude kohalike ja piirkondlike omavalitsustega — eesmärk, mille komisjon oli arvamuses seadnud ja mida kinnitanud koos Parlamendiga vastu võetud deklaratsioonis 6. aprillil 2005 ja Wroclawi deklaratsioonis 20. mail 2005;

| 2. | tunnustab Luksemburgi kui eesistujariigi tehtud ettepanekuid ning nõustub eelkõige Euroopa Parlamendiga, et finantsperspektiivid tuleks kindlaks määrata nii, et võimaldada piisavad ressursid konkurentsivõime ja tööhõive suurendamise eesmärkide täienduseks ning tagada nii regionaal- kui struktuurifondide toetuse kättesaadavus kõigis Euroopa piirkondades. See on Euroopa Liidu kohustuste täitmisel ja üldsuse pettumuse suurenemise vältimisel äärmiselt oluline. Eelarve ülempiiri alandamine seab ohtu ühtekuuluvuspoliitika peamised põhimõtted ja õõnestab seega solidaarsuse põhimõtet, mis on Euroopa integratsiooni ja Euroopa ühiskondliku mudeli eriomane ja oluline element. mis tahes selles valdkonnas tehtavad eelarvekärped võivad põhjustada regionaalpoliitika toomist tagasi riiklikule tasandile enamikus viimase laienemise eelsetes riikides, mis oleks aga kindlasti vastuolus Euroopa piirkondade ja kohalike omavalitsuste seisukohtadega; |
| --- | --- |

2.

tunnustab Luksemburgi kui eesistujariigi tehtud ettepanekuid ning nõustub eelkõige Euroopa Parlamendiga, et finantsperspektiivid tuleks kindlaks määrata nii, et võimaldada piisavad ressursid konkurentsivõime ja tööhõive suurendamise eesmärkide täienduseks ning tagada nii regionaal- kui struktuurifondide toetuse kättesaadavus kõigis Euroopa piirkondades. See on Euroopa Liidu kohustuste täitmisel ja üldsuse pettumuse suurenemise vältimisel äärmiselt oluline. Eelarve ülempiiri alandamine seab ohtu ühtekuuluvuspoliitika peamised põhimõtted ja õõnestab seega solidaarsuse põhimõtet, mis on Euroopa integratsiooni ja Euroopa ühiskondliku mudeli eriomane ja oluline element. mis tahes selles valdkonnas tehtavad eelarvekärped võivad põhjustada regionaalpoliitika toomist tagasi riiklikule tasandile enamikus viimase laienemise eelsetes riikides, mis oleks aga kindlasti vastuolus Euroopa piirkondade ja kohalike omavalitsuste seisukohtadega;

| 3. | rõhutab Regioonide Komitee ja Euroopa Parlamendi seisukohtade sarnasust parlamendi kui eelarveläbirääkimistes võrdse partneri rolli toonitamisel; |
| --- | --- |

3.

rõhutab Regioonide Komitee ja Euroopa Parlamendi seisukohtade sarnasust parlamendi kui eelarveläbirääkimistes võrdse partneri rolli toonitamisel;

| 4. | innustab liikmesriike seisma vastu liidu eelarve vähendamise palvetele ning teeb ettepaneku, et liikmesriigid võimaldaksid luua sellise Euroopa Liidu eelarve, mis laseb tõhusalt tegutseda neis valdkondades, kus liit on loonud Euroopa kodanike ning nende elu- ja töökohtade jaoks lisaväärtust ning saab seda ka edaspidi teha. Komitee on teadlik, et see nõuab sihikindlat juhtimist, selget valdkondadevahelist koostööd ja lähikuudel püsivat avalikku arutelu, toomaks välja need valdkonnad, kus Euroopa Liit annab kõnealust lisaväärtust; |
| --- | --- |

4.

innustab liikmesriike seisma vastu liidu eelarve vähendamise palvetele ning teeb ettepaneku, et liikmesriigid võimaldaksid luua sellise Euroopa Liidu eelarve, mis laseb tõhusalt tegutseda neis valdkondades, kus liit on loonud Euroopa kodanike ning nende elu- ja töökohtade jaoks lisaväärtust ning saab seda ka edaspidi teha. Komitee on teadlik, et see nõuab sihikindlat juhtimist, selget valdkondadevahelist koostööd ja lähikuudel püsivat avalikku arutelu, toomaks välja need valdkonnad, kus Euroopa Liit annab kõnealust lisaväärtust;

| 5. | meenutab liikmesriikidele, et ühtekuuluvuspoliitika on valdkond, kus Euroopa Liit loob tõelist lisaväärtust, kuna selles valdkonnas ELi tasandil tehtud kulutused toovad riikliku tasandiga võrreldes suuremat tulu ja nende mõju on võimendav. Ühtekuuluvuspoliitika on väga oluline võitlemaks majandusliku ja sotsiaalse ebavõrdsusega Euroopa piirkondade vahel jaoks, kõnealused ebavõrdsused on samuti takistuseks Euroopa siseturu tõhusale toimimisele. Ühtekuuluvuspoliitika on väga oluline Euroopa keskmisest tasemest maha jäävate piirkondade jaoks, et saavutada Lissaboni strateegia eesmärgid, mistõttu tuleks seda kaudselt tunnustada kui olulist tegevuspoliitika alast täiendust kõigile Euroopa majanduskasvu- ja tööhõive-eesmärkidele;; |
| --- | --- |

5.

meenutab liikmesriikidele, et ühtekuuluvuspoliitika on valdkond, kus Euroopa Liit loob tõelist lisaväärtust, kuna selles valdkonnas ELi tasandil tehtud kulutused toovad riikliku tasandiga võrreldes suuremat tulu ja nende mõju on võimendav. Ühtekuuluvuspoliitika on väga oluline võitlemaks majandusliku ja sotsiaalse ebavõrdsusega Euroopa piirkondade vahel jaoks, kõnealused ebavõrdsused on samuti takistuseks Euroopa siseturu tõhusale toimimisele. Ühtekuuluvuspoliitika on väga oluline Euroopa keskmisest tasemest maha jäävate piirkondade jaoks, et saavutada Lissaboni strateegia eesmärgid, mistõttu tuleks seda kaudselt tunnustada kui olulist tegevuspoliitika alast täiendust kõigile Euroopa majanduskasvu- ja tööhõive-eesmärkidele;;

| 6. | toetab Euroopa Komisjoni presidendi jõupingutusi finantsperspektiivide alaste läbirääkimiste taasalustamiseks ning on seisukohal, et see võiks aidata edendada ka arutelu Euroopa Liidu eelarve kaasajastamise teemal, kuid rõhutab samas, et kõik sellised ettepanekud peaksid järgima vähimaid sobivaid finantspiire. Selles osas võtab komitee teadmiseks ettepanekud globaliseerumisega kohanemise fondi loomise kohta ning JEREMIE' ja JASPERSi mehhanismide kohta, olles seisukohal, et kõnealused instrumendid peaksid üksteist täiendama, mitte aga olema alternatiiviks kavandatud eelarvejagudele vastastikuse lähenemise ning konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi saavutamisel; |
| --- | --- |

6.

toetab Euroopa Komisjoni presidendi jõupingutusi finantsperspektiivide alaste läbirääkimiste taasalustamiseks ning on seisukohal, et see võiks aidata edendada ka arutelu Euroopa Liidu eelarve kaasajastamise teemal, kuid rõhutab samas, et kõik sellised ettepanekud peaksid järgima vähimaid sobivaid finantspiire. Selles osas võtab komitee teadmiseks ettepanekud globaliseerumisega kohanemise fondi loomise kohta ning JEREMIE' ja JASPERSi mehhanismide kohta, olles seisukohal, et kõnealused instrumendid peaksid üksteist täiendama, mitte aga olema alternatiiviks kavandatud eelarvejagudele vastastikuse lähenemise ning konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi saavutamisel;

| 7. | lisaks hoiatab komitee Euroopa Liidu fondide rahade suunamise eest üksnes riiklikele poliitikatele konkurentsivõime ja majanduskasvu suurendamiseks, kuna on arvamusel, et ELi fonde oleks kõige parem suunata territoriaalse ühtekuuluvuse edasiseks arendamiseks konkurentsivõime ja majanduskasvu programmi raames, mis on Euroopa Liidu ühtekuuluvuse poliitika üks osa; lisaks nõuab komitee, et struktuurifondide kaasfinantseerimise kord peaks jätkuvalt võimaldama erasektoripoolset kaasfinantseerimist; |
| --- | --- |

7.

lisaks hoiatab komitee Euroopa Liidu fondide rahade suunamise eest üksnes riiklikele poliitikatele konkurentsivõime ja majanduskasvu suurendamiseks, kuna on arvamusel, et ELi fonde oleks kõige parem suunata territoriaalse ühtekuuluvuse edasiseks arendamiseks konkurentsivõime ja majanduskasvu programmi raames, mis on Euroopa Liidu ühtekuuluvuse poliitika üks osa; lisaks nõuab komitee, et struktuurifondide kaasfinantseerimise kord peaks jätkuvalt võimaldama erasektoripoolset kaasfinantseerimist;

| 8. | väljendab kahetsust, et 27. oktoobril Hampton Courtis toimunud mitteametlikul kohtumisel ei suudetud taaskäivitada finantsperspektiivide alast arutelu; |
| --- | --- |

8.

väljendab kahetsust, et 27. oktoobril Hampton Courtis toimunud mitteametlikul kohtumisel ei suudetud taaskäivitada finantsperspektiivide alast arutelu;

| 9. | on eriti mures selle pärast, et hilinenud kokkulepe mõjutab ebasoodsalt kodanike arvamust Euroopast, seab ohtu järgmise programmiperioodi probleemideta alustamise ning põhjustab rahalist ebastabiilsust kogu ELi kohalikes ja piirkondlikes omavalitsustes, mis toob endaga negatiivseid majanduslikke tagajärgi, seda eelkõige uutes liikmesriikides; millel võib tekkida tõsiseid probleeme üleminekuperioodil võetud kohustuste täitmisel, millele liikmesriigid nõustusid ühinemislepingutes vastama enne Euroopa Liidu viimast laienemist. |
| --- | --- |

9.

on eriti mures selle pärast, et hilinenud kokkulepe mõjutab ebasoodsalt kodanike arvamust Euroopast, seab ohtu järgmise programmiperioodi probleemideta alustamise ning põhjustab rahalist ebastabiilsust kogu ELi kohalikes ja piirkondlikes omavalitsustes, mis toob endaga negatiivseid majanduslikke tagajärgi, seda eelkõige uutes liikmesriikides; millel võib tekkida tõsiseid probleeme üleminekuperioodil võetud kohustuste täitmisel, millele liikmesriigid nõustusid ühinemislepingutes vastama enne Euroopa Liidu viimast laienemist.

| 10. | kordab oma palvet Ühendkuningriigile kui eesistujariigile teha kõik vajalik aasta lõpuks kokkuleppele jõudmiseks. |
| --- | --- |

10.

kordab oma palvet Ühendkuningriigile kui eesistujariigile teha kõik vajalik aasta lõpuks kokkuleppele jõudmiseks.

Brüssel, 17. november 2005.

President

Regioonide Komitee

Peter STRAUB

---

| 16.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 115/75 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 115/75

---

Regioonide Komitee perspektiivarvamus teemal “Kõikide transpordiliikide turvalisus, sealhulgas rahastamise küsimus”

(2006/C 115/17)

REGIOONIDE KOMITEE,

võttes arvesse volinik Wallströmi 3. juuni 2005. aasta kirja president Straubile, milles palutakse vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 265 lõikele 1 Regioonide Komitee arvamust teemal “Kõikide transpordiliikide turvalisus, sealhulgas rahastamise küsimus”;

võttes arvesse Euroopa Komisjoni poolt 2001. aastal esitatud Euroopa avaliku halduse valget raamatut, milles julgustatakse Regioonide Komiteed “mängima ennetavamat rolli poliitika hindamisel, näiteks Euroopa Komisjoni ettepanekute esitamise eelselt uurivate aruannete koostamise teel”;

võttes arvesse 2001. aasta septembris Euroopa Komisjoni ja Regioonide Komitee vahel sõlmitud koostööprotokolli, milles innustatakse Regioonide Komiteed “koostama strateegilisi dokumente küsimuste kohta, mida komisjon oluliseks peab; kõnealustes “perspektiivaruannetes” tuleb sügavamalt uurida probleeme valdkondades, kus Regioonide Komiteel on asjakohased kohalikud teabeallikad”;

võttes arvesse oma presidendi 26. mail 2004 tehtud otsust, millega tehti komitee territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika komisjonile ülesandeks koostada arvamus kõnealusel teemal;

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, mis käsitleb järgmisi Euroopa Komisjoni teatisi nõukogule ja Euroopa Parlamendile: “Terrorirünnakute ärahoidmine, nendeks valmisolek ja neile reageerimine” (KOM(2004) 698 lõplik), “Terrorismi rahastamise ärahoidmine ja selle tõkestamine teabevahetuse parandamise, läbipaistvuse suurendamise ja finantstehingute jälgitavuse parandamisega” (KOM(2004) 700 lõplik), “Valmisolek ja tagajärgede ohjamine terrorismivastases võitluses” (KOM(2004) 701 lõplik), “Kriitilise infrastruktuuri kaitse terrorismivastases võitluses” (KOM(2004) 702 lõplik — CdR 465/2004 fin);

võttes arvesse oma arvamuse eelnõu (CdR 209/2005 rev 1), mille territoriaalse ühtekuuluvuse komisjon võttis vastu 30. septembril 2005 (raportöör: hr Robert Neill, Londoni volikogu liige (UK/EPP));

Ning arvestades järgmist:

| 1) | Transpordisüsteemide turvalisus on alati olnud transpordiettevõtjate ja peamiste sidusrühmade (nagu riigiasutused ja reisijad) tähelepanu keskmes. Hiljutised terrorirünnakud Londonis ja Madridis tuletavad aga karmilt meelde vajadust keskenduda senisest enam transpordisüsteemide turvalisusele kogu Euroopa Liidus. Regioonide Komitee tervitab Euroopa Komisjoni kavatsust avaldada 2005. aasta lõpus kõnealusel teemal teatis, mis käsitleb muuhulgas ka turvameetmete rahastamise küsimust. Liikmesriigid ning nende piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused peaksid ühe prioriteetse teemana kaaluma, kuidas kõnealusele teatisele pärast selle avaldamist reageerida. |
| --- | --- |

1)

Transpordisüsteemide turvalisus on alati olnud transpordiettevõtjate ja peamiste sidusrühmade (nagu riigiasutused ja reisijad) tähelepanu keskmes. Hiljutised terrorirünnakud Londonis ja Madridis tuletavad aga karmilt meelde vajadust keskenduda senisest enam transpordisüsteemide turvalisusele kogu Euroopa Liidus. Regioonide Komitee tervitab Euroopa Komisjoni kavatsust avaldada 2005. aasta lõpus kõnealusel teemal teatis, mis käsitleb muuhulgas ka turvameetmete rahastamise küsimust. Liikmesriigid ning nende piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused peaksid ühe prioriteetse teemana kaaluma, kuidas kõnealusele teatisele pärast selle avaldamist reageerida.

| 2) | Samuti tervitab Regioonide Komitee meetmeid, mida nii ELi kui ka riiklikul tasandil võetakse või kavandatakse lennunduse, laevanduse ja kaubaveo turvalisuse tagamiseks. |
| --- | --- |

2)

Samuti tervitab Regioonide Komitee meetmeid, mida nii ELi kui ka riiklikul tasandil võetakse või kavandatakse lennunduse, laevanduse ja kaubaveo turvalisuse tagamiseks.

| 3) | ELi liikmesriikide valitsused on avaldanud arvamust, et tsiviilsihtmärkidele suunatud terrorirünnakute oht jääb lähemas tulevikus püsima. Kõnealune oht puudutab ennekõike transpordisüsteeme, sest transpordivahendeid kasutab regulaarselt suur hulk inimesi, kusjuures sageli puudub transpordivahendites süstemaatilise turvakontrolli läbiviimise võimalus. |
| --- | --- |

3)

ELi liikmesriikide valitsused on avaldanud arvamust, et tsiviilsihtmärkidele suunatud terrorirünnakute oht jääb lähemas tulevikus püsima. Kõnealune oht puudutab ennekõike transpordisüsteeme, sest transpordivahendeid kasutab regulaarselt suur hulk inimesi, kusjuures sageli puudub transpordivahendites süstemaatilise turvakontrolli läbiviimise võimalus.

| 4) | Arvestades vastutust mitmesuguste transpordiküsimuste eest, peaks piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel ning nendega seotud riigiasutustel olema võtmeroll kõnealuse ohu vähendamisel ja terrorirünnakute tagajärgede leevendamisel. |
| --- | --- |

4)

Arvestades vastutust mitmesuguste transpordiküsimuste eest, peaks piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel ning nendega seotud riigiasutustel olema võtmeroll kõnealuse ohu vähendamisel ja terrorirünnakute tagajärgede leevendamisel.

| 5) | Ükski transpordisüsteem ei saa kunagi olla täiesti turvaline. Kuna terrorirünnaku oht jääb alati püsima, tuleb riski vähendamiseks ja juhtimiseks töötada välja ja/või ajakohastada vastavad strateegiad. Kogu maailmas on viimastel kümnenditel ning seoses 11. septembril 2001 ja pärast seda toime pandud terrorirünnakutega kujunenud välja riskijuhtimist puudutavad ekspertteadmised. Nüüd tuleb otsustada, kuidas kõnealuseid ekspertteadmisi rakendada sellistes keerukates võrgustikes, nagu seda on transpordisüsteemid, mis hõlmavad mitmeid erinevaid avaliku ja erasektori teenusepakkujaid, ning kuidas rahastada muutuste juurutamist olemasolevas praktikas. |
| --- | --- |

5)

Ükski transpordisüsteem ei saa kunagi olla täiesti turvaline. Kuna terrorirünnaku oht jääb alati püsima, tuleb riski vähendamiseks ja juhtimiseks töötada välja ja/või ajakohastada vastavad strateegiad. Kogu maailmas on viimastel kümnenditel ning seoses 11. septembril 2001 ja pärast seda toime pandud terrorirünnakutega kujunenud välja riskijuhtimist puudutavad ekspertteadmised. Nüüd tuleb otsustada, kuidas kõnealuseid ekspertteadmisi rakendada sellistes keerukates võrgustikes, nagu seda on transpordisüsteemid, mis hõlmavad mitmeid erinevaid avaliku ja erasektori teenusepakkujaid, ning kuidas rahastada muutuste juurutamist olemasolevas praktikas.

| 6) | Hõlbus juurdepääs tõhusale ja mõistliku hinnaga transpordiinfrastruktuurile on ELi liikmesriikide elu üks oluline osa. ELi kodanikud kasutavad sageli nii kohalikke transpordisüsteeme kui ka ülemaailmseid transpordi- ja logistikavõrke, mis tagavad tööhõive ja ärivõimalused ning on olulised ka esmatarbekaupade, sealhulgas toidu tarnimise seisukohalt. Terroriohu ohjamiseks tuleb võtta täiendavaid meetmeid, ent sellised meetmed ei tohi ebaproportsionaalselt palju häirida transpordivõrgustiku toimimist. Transpordivõrgustiku toimimise suuremahulisel ja pideval häiritusel, mis on terroristide üks eesmärke, oleks tõsised tagajärjed ELi majandusele ja olmele. |
| --- | --- |

6)

Hõlbus juurdepääs tõhusale ja mõistliku hinnaga transpordiinfrastruktuurile on ELi liikmesriikide elu üks oluline osa. ELi kodanikud kasutavad sageli nii kohalikke transpordisüsteeme kui ka ülemaailmseid transpordi- ja logistikavõrke, mis tagavad tööhõive ja ärivõimalused ning on olulised ka esmatarbekaupade, sealhulgas toidu tarnimise seisukohalt. Terroriohu ohjamiseks tuleb võtta täiendavaid meetmeid, ent sellised meetmed ei tohi ebaproportsionaalselt palju häirida transpordivõrgustiku toimimist. Transpordivõrgustiku toimimise suuremahulisel ja pideval häiritusel, mis on terroristide üks eesmärke, oleks tõsised tagajärjed ELi majandusele ja olmele.

| 7) | Käesolevas arvamuses ei üritata hõlmata kõiki terrorismivastase võitluse strateegia meetmeid. Arvamuses keskendutakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevuses olevatele küsimustele, iseäranis nendele, mis puudutavad ühistransporditeenuste osutamist. Täpsemalt püütakse käesolevas arvamuses määratleda teatud küsimused, millele kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid rohkem tähelepanu pöörama (mida paljudel juhtudel juba tehaksegi), ning teha kindlaks, kuidas võiks koostöö teiste liikmesriikidega ELi tasandil sellistele jõupingutustele kaasa aidata, |
| --- | --- |

7)

Käesolevas arvamuses ei üritata hõlmata kõiki terrorismivastase võitluse strateegia meetmeid. Arvamuses keskendutakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevuses olevatele küsimustele, iseäranis nendele, mis puudutavad ühistransporditeenuste osutamist. Täpsemalt püütakse käesolevas arvamuses määratleda teatud küsimused, millele kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid rohkem tähelepanu pöörama (mida paljudel juhtudel juba tehaksegi), ning teha kindlaks, kuidas võiks koostöö teiste liikmesriikidega ELi tasandil sellistele jõupingutustele kaasa aidata,

võttis 16.–18. novembril 2005 toimunud 60. täiskogu istungjärgul (17. novembri istungil) ühehäälselt vastu järgmise arvamuse.

Regioonide Komitee seisukohad

Peamised küsimused, mida tuleb käsitleda

1.   Koostöö

| 1.1 | Transpordivõrgustike turvalisus sõltub võimalikult tihedast koostööst kõikide asjaomaste asutuste vahel, alates transporditeenuseid osutavatest töötajatest, nende juhtidest, (kohaliku, piirkondliku või riikliku tasandi) poliitikutest, kellele aru antakse, kuni politsei- ja luureteenistusteni. Koostöö eesmärk on tagada, et kõikide intsidentide korral rakendatakse järjepidevat ennetavat ja reageerivat tegevust. Näiteks on koostöö vajalik tagamaks, et samaaegselt oleks võimalik anda abi reisijatele, kaitsta tõendusmaterjale ja taastada võimalikult kiiresti teenuste osutamine. Oluline on koostöösse kaasata kõikide asutuste tippjuhtkonnad. |
| --- | --- |

1.1

Transpordivõrgustike turvalisus sõltub võimalikult tihedast koostööst kõikide asjaomaste asutuste vahel, alates transporditeenuseid osutavatest töötajatest, nende juhtidest, (kohaliku, piirkondliku või riikliku tasandi) poliitikutest, kellele aru antakse, kuni politsei- ja luureteenistusteni. Koostöö eesmärk on tagada, et kõikide intsidentide korral rakendatakse järjepidevat ennetavat ja reageerivat tegevust. Näiteks on koostöö vajalik tagamaks, et samaaegselt oleks võimalik anda abi reisijatele, kaitsta tõendusmaterjale ja taastada võimalikult kiiresti teenuste osutamine. Oluline on koostöösse kaasata kõikide asutuste tippjuhtkonnad.

| 1.2 | Sellise koostöö abil tuleb saavutada tasakaal nõutava konfidentsiaalsuse ning asutuste ja liikmesriikide vahel ning võimaluse korral avalikkusele jagatava teabe vahel. Kui oht hõlmab erasektorit, näiteks transporditeenuste osutajaid või teenuste osutajaid transpordisõlmede lähedal (näiteks puhastusteenuste osutajad, jaekaubandusettevõtted ja/või muud raudteejaamades teenuseid osutavad ettevõtjad), tuleks turvalisuse strateegiatesse kaasata täielikult ka erasektor. |
| --- | --- |

1.2

Sellise koostöö abil tuleb saavutada tasakaal nõutava konfidentsiaalsuse ning asutuste ja liikmesriikide vahel ning võimaluse korral avalikkusele jagatava teabe vahel. Kui oht hõlmab erasektorit, näiteks transporditeenuste osutajaid või teenuste osutajaid transpordisõlmede lähedal (näiteks puhastusteenuste osutajad, jaekaubandusettevõtted ja/või muud raudteejaamades teenuseid osutavad ettevõtjad), tuleks turvalisuse strateegiatesse kaasata täielikult ka erasektor.

| 1.3 | Kõnealust koostööd tuleb laiendada liikmesriigi piirkondade vahel, aga ka piiriüleselt kogu ELis, et levitada parimat tava ning operatiivselt teavitada terrorirünnakutest kõiki asjaomaseid ametkondi alates päästeteenistustest kuni transpordiametiteni, võimaldades neil võtta kohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

1.3

Kõnealust koostööd tuleb laiendada liikmesriigi piirkondade vahel, aga ka piiriüleselt kogu ELis, et levitada parimat tava ning operatiivselt teavitada terrorirünnakutest kõiki asjaomaseid ametkondi alates päästeteenistustest kuni transpordiametiteni, võimaldades neil võtta kohaseid meetmeid.

| 1.4 | Lisaks ELis aset leidnud vahejuhtumite, iseäranis 2004. aastal Madridi rongides toimunud pommirünnakute käsitlemisele peaks EL omandama kogemusi teistelt maailma riikidelt, kus on toime pandud terrorirünnakuid (näiteks New York, Tokyo ja Moskva) (1). Samuti tuleks teha jõupingutusi muude sektorite kogemuste kasutamiseks (näiteks võrrelda terroriaktidele reageerimist lennunduses ja maismaatranspordi sektoris). |
| --- | --- |

1.4

Lisaks ELis aset leidnud vahejuhtumite, iseäranis 2004. aastal Madridi rongides toimunud pommirünnakute käsitlemisele peaks EL omandama kogemusi teistelt maailma riikidelt, kus on toime pandud terrorirünnakuid (näiteks New York, Tokyo ja Moskva) (1). Samuti tuleks teha jõupingutusi muude sektorite kogemuste kasutamiseks (näiteks võrrelda terroriaktidele reageerimist lennunduses ja maismaatranspordi sektoris).

| 1.5 | Ehkki transpordi turvalisuse alase Euroopa koostöö põhielemendid on juba paika pandud, tuleb vastavaid jõupingutusi tõhustada. Transpordiettevõtjad teevad koostööd selliste foorumite kaudu nagu Ülemaailmse Ühistranspordi Assotsiatsiooni (UITP) turvalisuse töörühm. Euroopa raudteepolitsei ja raudtee-ettevõtjad teevad koostööd organisatsiooni COLPOFER (Collaboration des services de police ferroviaire et de sécurité) kaudu, mis on Rahvusvahelise Raudteede Liidu (UIC) assotsieerunud liige (2). Hollandi, Saksamaa, Belgia, Itaalia ja Ühendkuningriigi raudtee ja metroo politseiteenistused vahetavad teavet ja parimat tava ning üritavad leida koostöövaldkondi RAILPOLi kaudu. RAILPOLi esimehe ja sekretariaadi funktsioone täidavad Hollandi politsei esindajad. RAILPOLi tegevust rahastatakse mõningal määral ELi eelarvest. Mitmed teisedki liikmesriigid on avaldanud soovi liituda kõnealuse organisatsiooniga ja seda protsessi tuleks edendada. |
| --- | --- |

1.5

Ehkki transpordi turvalisuse alase Euroopa koostöö põhielemendid on juba paika pandud, tuleb vastavaid jõupingutusi tõhustada. Transpordiettevõtjad teevad koostööd selliste foorumite kaudu nagu Ülemaailmse Ühistranspordi Assotsiatsiooni (UITP) turvalisuse töörühm. Euroopa raudteepolitsei ja raudtee-ettevõtjad teevad koostööd organisatsiooni COLPOFER (Collaboration des services de police ferroviaire et de sécurité) kaudu, mis on Rahvusvahelise Raudteede Liidu (UIC) assotsieerunud liige (2). Hollandi, Saksamaa, Belgia, Itaalia ja Ühendkuningriigi raudtee ja metroo politseiteenistused vahetavad teavet ja parimat tava ning üritavad leida koostöövaldkondi RAILPOLi kaudu. RAILPOLi esimehe ja sekretariaadi funktsioone täidavad Hollandi politsei esindajad. RAILPOLi tegevust rahastatakse mõningal määral ELi eelarvest. Mitmed teisedki liikmesriigid on avaldanud soovi liituda kõnealuse organisatsiooniga ja seda protsessi tuleks edendada.

2.   Koolitus ja planeerimine

| 2.1 | Hiljuti Londonis toime pandud terrorirünnakutega tegelenud transpordi- ja päästeteenistusi kiideti nende hästi organiseeritud tegutsemise eest. Tundub, et organiseeritus tulenes asjakohasest koolitusest ja situatsiooniplaanide koostamisest erinevate teenistuste lõikes. Inimressursi tõhus kasutamine võib hõlmata spetsialistidest koosnevate eriüksuste moodustamist, sealhulgas transpordivõrgustike järelevalve spetsialistidest või sisetelevisioonikujutiste jälgimiseks koolitatud transpordi- või politseitöötajatest. |
| --- | --- |

2.1

Hiljuti Londonis toime pandud terrorirünnakutega tegelenud transpordi- ja päästeteenistusi kiideti nende hästi organiseeritud tegutsemise eest. Tundub, et organiseeritus tulenes asjakohasest koolitusest ja situatsiooniplaanide koostamisest erinevate teenistuste lõikes. Inimressursi tõhus kasutamine võib hõlmata spetsialistidest koosnevate eriüksuste moodustamist, sealhulgas transpordivõrgustike järelevalve spetsialistidest või sisetelevisioonikujutiste jälgimiseks koolitatud transpordi- või politseitöötajatest.

| 2.2 | Transporditöötajate regulaarne koolitus, sealhulgas terroriaktide simulatsiooni hõlmavad õppused, millesse on kaasatud kõik asjaomased ametkonnad, on hindamatu väärtusega, eriti rünnaku tagajärgedega tegelemise aspektist. |
| --- | --- |

2.2

Transporditöötajate regulaarne koolitus, sealhulgas terroriaktide simulatsiooni hõlmavad õppused, millesse on kaasatud kõik asjaomased ametkonnad, on hindamatu väärtusega, eriti rünnaku tagajärgedega tegelemise aspektist.

| 2.3 | Situatsiooniplaanide koostamine võib hõlmata teenuste osutamise taastamist konkreetse terroriakti järgselt, aga ka äritegevuse jätkumise tagamist laiemalt. Kõnealuseid plaane võiks regulaarselt harjutada ja ajakohastada vastavalt igapäevastele vahejuhtumitele, näiteks seadmete riketele või kolmandatest isikutest tulenevatele tõrgetele (näiteks veetorustike lõhkemine või tõsised liiklusõnnetused). Samuti võiks situatsiooniplaanide koostamisel silmas pidada piiriülese tegutsemise aspekti, näiteks jagada konkreetsed vastutusvaldkonnad piiriületuspunktis või selle lähedal toimuva intsidendi korral või võimaldada spetsialistide abi liikmesriigile, millel vastavad ressursid puuduvad. |
| --- | --- |

2.3

Situatsiooniplaanide koostamine võib hõlmata teenuste osutamise taastamist konkreetse terroriakti järgselt, aga ka äritegevuse jätkumise tagamist laiemalt. Kõnealuseid plaane võiks regulaarselt harjutada ja ajakohastada vastavalt igapäevastele vahejuhtumitele, näiteks seadmete riketele või kolmandatest isikutest tulenevatele tõrgetele (näiteks veetorustike lõhkemine või tõsised liiklusõnnetused). Samuti võiks situatsiooniplaanide koostamisel silmas pidada piiriülese tegutsemise aspekti, näiteks jagada konkreetsed vastutusvaldkonnad piiriületuspunktis või selle lähedal toimuva intsidendi korral või võimaldada spetsialistide abi liikmesriigile, millel vastavad ressursid puuduvad.

| 2.4 | Planeerimise ja koolituse üks oluline osa on riskianalüüs. Analüüs hõlmab globaalsete ohtude jälgimist, minevikus toimunud terroriaktide süstemaatilist analüüsi kogemuste omandamise eesmärgil ning konkreetsete vahejuhtumite (näiteks järelevalveta jäetud pagas) jooksvat hindamist, eesmärgiga vähendada ebavajalikku sekkumist. |
| --- | --- |

2.4

Planeerimise ja koolituse üks oluline osa on riskianalüüs. Analüüs hõlmab globaalsete ohtude jälgimist, minevikus toimunud terroriaktide süstemaatilist analüüsi kogemuste omandamise eesmärgil ning konkreetsete vahejuhtumite (näiteks järelevalveta jäetud pagas) jooksvat hindamist, eesmärgiga vähendada ebavajalikku sekkumist.

| 2.5 | Oluline roll on ka ühistransporditeenuseid kasutavatel reisijatel, eriti transpordi ärieesmärkidel kasutajatel. Kõnealused isikud vajavad aga selget ja hõlpsasti kättesaadavat teavet näiteks selle kohta, kuidas vältida häirete põhjustamist, mida teha kahtlase käitumise puhul ja kuidas toimida rünnaku korral. Selline teave tuleks kokkuvõtlikult kättesaadavaks teha transpordivahendis endas ja üksikasjalikumalt vastavatel veebilehtedel. Lisaks tuleks koostada strateegiad, et veenda reisijaid transpordivõrgustiku turvalisuses, näiteks personali/politsei nähtava kohaloleku või reklaamikampaaniate kaudu (3). |
| --- | --- |

2.5

Oluline roll on ka ühistransporditeenuseid kasutavatel reisijatel, eriti transpordi ärieesmärkidel kasutajatel. Kõnealused isikud vajavad aga selget ja hõlpsasti kättesaadavat teavet näiteks selle kohta, kuidas vältida häirete põhjustamist, mida teha kahtlase käitumise puhul ja kuidas toimida rünnaku korral. Selline teave tuleks kokkuvõtlikult kättesaadavaks teha transpordivahendis endas ja üksikasjalikumalt vastavatel veebilehtedel. Lisaks tuleks koostada strateegiad, et veenda reisijaid transpordivõrgustiku turvalisuses, näiteks personali/politsei nähtava kohaloleku või reklaamikampaaniate kaudu (3).

| 2.6 | Koolides, muudes haridusasutustes ja ettevõtetes oleks asjakohane korraldada kursuseid ning jagada teavet ja muud harivat materjali võimalike terrorirünnakute kohta ning selle kohta, kuidas selliste rünnakute ajal käituda. Kõnealune tegevus muudaks inimesed valvsamaks ja vähendaks võimaliku paanika tagajärgi. |
| --- | --- |

2.6

Koolides, muudes haridusasutustes ja ettevõtetes oleks asjakohane korraldada kursuseid ning jagada teavet ja muud harivat materjali võimalike terrorirünnakute kohta ning selle kohta, kuidas selliste rünnakute ajal käituda. Kõnealune tegevus muudaks inimesed valvsamaks ja vähendaks võimaliku paanika tagajärgi.

3.   Infotehnoloogia kasutamine

| 3.1 | Sisetelevisioonisüsteemid ja tõhus seire on osutunud üliolulisteks teguriteks kuritegude ennetamisel ja avastamisel. Kõnealused süsteemid peaksid vastama teatud standarditele ja üheselt mõistetavatele toimimisnõuetele, et võimaldada näiteks andmete allalaadimist samaaegselt seirefunktsiooni täitmisega. Lisaks võivad transpordisõlmedes ja nende läheduses asuvatel või transpordiinfrastruktuuri osaks olevatel ettevõtetel olla oma sisetelevisioonisüsteemid. Korralikult juhendatuna ja koolitatuna võivad sellistest ressurssidest saada täiendavad “silmad ja kõrvad”, mis suurendavad turvalisust transpordisüsteemide läheduses, ilma et see nende tavapärast äritegevust märkimisväärselt häiriks. |
| --- | --- |

3.1

Sisetelevisioonisüsteemid ja tõhus seire on osutunud üliolulisteks teguriteks kuritegude ennetamisel ja avastamisel. Kõnealused süsteemid peaksid vastama teatud standarditele ja üheselt mõistetavatele toimimisnõuetele, et võimaldada näiteks andmete allalaadimist samaaegselt seirefunktsiooni täitmisega. Lisaks võivad transpordisõlmedes ja nende läheduses asuvatel või transpordiinfrastruktuuri osaks olevatel ettevõtetel olla oma sisetelevisioonisüsteemid. Korralikult juhendatuna ja koolitatuna võivad sellistest ressurssidest saada täiendavad “silmad ja kõrvad”, mis suurendavad turvalisust transpordisüsteemide läheduses, ilma et see nende tavapärast äritegevust märkimisväärselt häiriks.

| 3.2 | Väga olulised on ka vastupidavad mobiiltelefonivõrgud. Ehkki teatud asjaoludel võib osutuda vajalikuks mobiiltelefonivõrkude kasutamise blokeerimine või nende kasutamise võimaldamine ainult päästeteenistustele, on mobiiltelefonivõrkudel terroriaktide puhul tavaliselt märkimisväärne roll. Näiteks võib õnnetuspaigal asuvatel transporditöötajatel olla mobiiltelefone vaja juhtimiskeskusega suhtlemiseks. Samuti võib reisijatel olla vaja kiiresti suhelda sõprade või sugulastega, mis võib terroriakti korral aidata kaasa mure ja segaduse vähendamisele. |
| --- | --- |

3.2

Väga olulised on ka vastupidavad mobiiltelefonivõrgud. Ehkki teatud asjaoludel võib osutuda vajalikuks mobiiltelefonivõrkude kasutamise blokeerimine või nende kasutamise võimaldamine ainult päästeteenistustele, on mobiiltelefonivõrkudel terroriaktide puhul tavaliselt märkimisväärne roll. Näiteks võib õnnetuspaigal asuvatel transporditöötajatel olla mobiiltelefone vaja juhtimiskeskusega suhtlemiseks. Samuti võib reisijatel olla vaja kiiresti suhelda sõprade või sugulastega, mis võib terroriakti korral aidata kaasa mure ja segaduse vähendamisele.

4.   Projekteerimine

| 4.1 | Ühistranspordi teenuste ja infrastruktuuri pakkumisel või hankimisel on oluline, et lepingutingimustes võetakse täiel määral arvesse turvalisuse tagamise kohustust. Kaaluda tuleks ka kõnealuste kohustuste muutmise paindlikkust, arvestades turvalisuse olukorra muutlikkust. |
| --- | --- |

4.1

Ühistranspordi teenuste ja infrastruktuuri pakkumisel või hankimisel on oluline, et lepingutingimustes võetakse täiel määral arvesse turvalisuse tagamise kohustust. Kaaluda tuleks ka kõnealuste kohustuste muutmise paindlikkust, arvestades turvalisuse olukorra muutlikkust.

| 4.2 | Transpordiameteid ja transpordiga seotud hoonetes tegutsevaid asutusi tuleks õhutada hindama olemasolevate objektide (transpordisõlmed ja sõidukid) projekte sellest aspektist, et edaspidi oleks pomme raskem peita, et evakueerimine oleks lihtsam ning et plahvatuse või muu terroriakti korral oleks ohvrite arv ja kahju väiksem. Näiteks ei saa hiljuti ehitatud hoonete puhul laialdaselt kasutatud klaasi ja kergmaterjale enam kohasteks materjalideks pidada, eriti juhul, kui hoones asuvad nii transporditeenuste osutamise kui ka jaekaubanduspinnad. Samal ajal on tõhusateks meetmeteks osutunud hea nägemisulatuse tagamine ja peidukohtade likvideerimine. |
| --- | --- |

4.2

Transpordiameteid ja transpordiga seotud hoonetes tegutsevaid asutusi tuleks õhutada hindama olemasolevate objektide (transpordisõlmed ja sõidukid) projekte sellest aspektist, et edaspidi oleks pomme raskem peita, et evakueerimine oleks lihtsam ning et plahvatuse või muu terroriakti korral oleks ohvrite arv ja kahju väiksem. Näiteks ei saa hiljuti ehitatud hoonete puhul laialdaselt kasutatud klaasi ja kergmaterjale enam kohasteks materjalideks pidada, eriti juhul, kui hoones asuvad nii transporditeenuste osutamise kui ka jaekaubanduspinnad. Samal ajal on tõhusateks meetmeteks osutunud hea nägemisulatuse tagamine ja peidukohtade likvideerimine.

5.   Rahastamine ja ressursid

| 5.1 | Transpordivõrgustike turvalisuse tõhustamise meetmete elluviimine eeldab täiendavaid vahendeid. Paljudel juhtudel on sellised vahendid olulised ja/või pikaajalised, näiteks kõrgetasemelisem infotehnoloogia, täiendavad rööbaste pöörangud, suurem arv busse, suurem arv transporditöötajaid, erijärelevalve, põhjalikum koolitus ja ulatuslikumad teabekampaaniad. Kõnealused uued algatused võivad märkimisväärselt ületada eelnevalt paika pandud investeerimisplaane, mis on peamiselt suunatud transpordiinfrastruktuuri ja -võrgustike uuendamisele. Tegelikult on võimalik, et mõnel juhul ei sobi praegused transpordiinvesteeringute rahastamisele heakskiidu saamise menetlused rahaliste vahendite hankimiseks turvalisuse tõhustamise meetmete elluviimiseks. |
| --- | --- |

5.1

Transpordivõrgustike turvalisuse tõhustamise meetmete elluviimine eeldab täiendavaid vahendeid. Paljudel juhtudel on sellised vahendid olulised ja/või pikaajalised, näiteks kõrgetasemelisem infotehnoloogia, täiendavad rööbaste pöörangud, suurem arv busse, suurem arv transporditöötajaid, erijärelevalve, põhjalikum koolitus ja ulatuslikumad teabekampaaniad. Kõnealused uued algatused võivad märkimisväärselt ületada eelnevalt paika pandud investeerimisplaane, mis on peamiselt suunatud transpordiinfrastruktuuri ja -võrgustike uuendamisele. Tegelikult on võimalik, et mõnel juhul ei sobi praegused transpordiinvesteeringute rahastamisele heakskiidu saamise menetlused rahaliste vahendite hankimiseks turvalisuse tõhustamise meetmete elluviimiseks.

| 5.2 | Samas kui avalikus ja erasektoris tegutsevad transporditeenuste osutajad ja teised asjaomased asutused peavad otsustama, mis oleks nende jaoks parim lahendus, on oluline, et pärast prioriteetides kokkuleppimist ei viivitataks vastavate meetmete elluviimisega seetõttu, et rahastamises ei suudeta kokku leppida. Kõnealuse võtmeküsimuse lahendamisel peaks olema oma osa Euroopa Komisjonil, liikmesriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel. |
| --- | --- |

5.2

Samas kui avalikus ja erasektoris tegutsevad transporditeenuste osutajad ja teised asjaomased asutused peavad otsustama, mis oleks nende jaoks parim lahendus, on oluline, et pärast prioriteetides kokkuleppimist ei viivitataks vastavate meetmete elluviimisega seetõttu, et rahastamises ei suudeta kokku leppida. Kõnealuse võtmeküsimuse lahendamisel peaks olema oma osa Euroopa Komisjonil, liikmesriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel.

| 5.3 | Seega tuleb rahastamise küsimust käsitleda kohe alguses paralleelselt muude küsimustega. Edasise tööna tuleb hinnata võimalikke kulusid. Seejuures võib ilmneda, et vajalike meetmete ulatuse tõttu on võimatu lasta kõik turvameetmete rakendamise kulud kanda reisijatel, sest sellisel juhul kahaneks ühistranspordi kasutamine. Sõidupiletite ülemäärast hinnatõusu tuleb vältida ajal, mil ühistranspordi kasutamise edendamine on oluline mitmesugustel poliitilistel põhjustel (keskkonna- ja tervishoiualased ning majanduslikud). |
| --- | --- |

5.3

Seega tuleb rahastamise küsimust käsitleda kohe alguses paralleelselt muude küsimustega. Edasise tööna tuleb hinnata võimalikke kulusid. Seejuures võib ilmneda, et vajalike meetmete ulatuse tõttu on võimatu lasta kõik turvameetmete rakendamise kulud kanda reisijatel, sest sellisel juhul kahaneks ühistranspordi kasutamine. Sõidupiletite ülemäärast hinnatõusu tuleb vältida ajal, mil ühistranspordi kasutamise edendamine on oluline mitmesugustel poliitilistel põhjustel (keskkonna- ja tervishoiualased ning majanduslikud).

| 5.4 | Kõnealust kulude hindamist ette võttes peaksid liikmesriigid ja riigiasutused arvestama kulusid, mis kaasneksid sellega, kui terrorirünnakute ohu ja tagajärgede vähendamiseks ei tehtaks kõikvõimalikke jõupingutusi. Lisaks terroriaktiga kaasnevatest vigastustest ja kahjudest tulenevatele otsestele kuludele tuleb arvestada ka turistide arvu, reisimise, investeeringute ja muu majandustegevuse vähenemisest tuleneva tulude vähenemisega seotud kulusid teatud ajaperioodil. |
| --- | --- |

5.4

Kõnealust kulude hindamist ette võttes peaksid liikmesriigid ja riigiasutused arvestama kulusid, mis kaasneksid sellega, kui terrorirünnakute ohu ja tagajärgede vähendamiseks ei tehtaks kõikvõimalikke jõupingutusi. Lisaks terroriaktiga kaasnevatest vigastustest ja kahjudest tulenevatele otsestele kuludele tuleb arvestada ka turistide arvu, reisimise, investeeringute ja muu majandustegevuse vähenemisest tuleneva tulude vähenemisega seotud kulusid teatud ajaperioodil.

| 5.5 | Kooskõlastatud ja ehk ka samaaegsed rünnakud ühe või mitme infrastruktuuri kriitilistele osadele eesmärgiga põhjustada tegevuse katkemist ja/või surmajuhtumeid ning paanikat, võivad muuta võimalikud tagajärjed märkimisväärselt rängemaks. Selliste rünnakute ulatus ja tagajärjed on toodud alljärgnevas tabelis.
  Turvaintsidentidega seoses kantud kahjud







  Kirjeldus | Kulud |
| --- | --- | --- |
| Hinnangulised kulud konteineriga veetava massihävitusrelva kogu tarneahelale | 770 miljardit eurot |
| Madridi pommirünnakutele vahetult järgnenud langus Euroopa turgudel (FTSE) | 42 miljardit eurot |
| 2003. aastal kogu maailmas ettevõtete vastu suunatud küberrünnakutega kaasnenud kulud | 9,6 miljardit eurot |
| 11. septembril 2001 Maailma Kaubanduskeskuse kahele hoonele suunatud rünnakutega kaasnenud kulud (otsesed ja kaudsed) | 64 miljardit eurot |
| Allikas: Deloitte Research (arvutatud kursi 1 EUR = 1,3 USD alusel). |

5.5

Kooskõlastatud ja ehk ka samaaegsed rünnakud ühe või mitme infrastruktuuri kriitilistele osadele eesmärgiga põhjustada tegevuse katkemist ja/või surmajuhtumeid ning paanikat, võivad muuta võimalikud tagajärjed märkimisväärselt rängemaks. Selliste rünnakute ulatus ja tagajärjed on toodud alljärgnevas tabelis.

Turvaintsidentidega seoses kantud kahjud

Kirjeldus

Kulud

Hinnangulised kulud konteineriga veetava massihävitusrelva kogu tarneahelale

770 miljardit eurot

Madridi pommirünnakutele vahetult järgnenud langus Euroopa turgudel (FTSE)

42 miljardit eurot

2003. aastal kogu maailmas ettevõtete vastu suunatud küberrünnakutega kaasnenud kulud

9,6 miljardit eurot

11. septembril 2001 Maailma Kaubanduskeskuse kahele hoonele suunatud rünnakutega kaasnenud kulud (otsesed ja kaudsed)

64 miljardit eurot

Allikas: Deloitte Research (arvutatud kursi 1 EUR = 1,3 USD alusel).

| 5.6 | Samas tuleb märkida, et transpordisüsteemide turvalisuse parandamine võib olla kasulik ka muudes valdkondades. Terroriaktide ennetamise meetmetega ennetatakse ka muid kuritegusid, näiteks vargusi, vandalismi ja kallaletunge. Paremini projekteeritud ja tõhusamalt jälgitavate transpordisõlmedega kaasneb kasutajate ja reisijate suurem usaldus, mis võib kaasa tuua ühistranspordi kasutamise suurenemise. Tõhusamate situatsiooniplaanide koostamine ja ulatuslikele intsidentidele reageerimise õppused on kasulikud ka hädaolukordade korral, mida ei ole põhjustanud terroriaktid. |
| --- | --- |

5.6

Samas tuleb märkida, et transpordisüsteemide turvalisuse parandamine võib olla kasulik ka muudes valdkondades. Terroriaktide ennetamise meetmetega ennetatakse ka muid kuritegusid, näiteks vargusi, vandalismi ja kallaletunge. Paremini projekteeritud ja tõhusamalt jälgitavate transpordisõlmedega kaasneb kasutajate ja reisijate suurem usaldus, mis võib kaasa tuua ühistranspordi kasutamise suurenemise. Tõhusamate situatsiooniplaanide koostamine ja ulatuslikele intsidentidele reageerimise õppused on kasulikud ka hädaolukordade korral, mida ei ole põhjustanud terroriaktid.

Regioonide Komitee soovitused

| 1. | Regioonide Komitee kutsub Euroopa Komisjoni ja kõiki liikmesriike üles pidama transpordi turvalisust esmatähtsaks. Regioonide Komitee on seisukohal, et avaliku võimu kõikidel tasanditel — ELi, riiklik, piirkondlik ja kohalik tasand — peavad olema oma vastutusvaldkondadele vastavad integreeritud ja omavahel kokkusobivad strateegiad turvaohtude käsitlemiseks ja aset leidvate intsidentide mõju leevendamiseks. |
| --- | --- |

1.

Regioonide Komitee kutsub Euroopa Komisjoni ja kõiki liikmesriike üles pidama transpordi turvalisust esmatähtsaks. Regioonide Komitee on seisukohal, et avaliku võimu kõikidel tasanditel — ELi, riiklik, piirkondlik ja kohalik tasand — peavad olema oma vastutusvaldkondadele vastavad integreeritud ja omavahel kokkusobivad strateegiad turvaohtude käsitlemiseks ja aset leidvate intsidentide mõju leevendamiseks.

| 2. | Regioonide Komitee rõhutab, et vaatamata turvastrateegiate väljatöötamise või parandamise vajadusele on oluline võimaldada ühistranspordisüsteemidel jätkata tõhusat tegevust, arvestades vastupidisel juhul kaasnevaid sotsiaalseid, majanduslikke ja keskkonnaalaseid kahjulikke tagajärgi. |
| --- | --- |

2.

Regioonide Komitee rõhutab, et vaatamata turvastrateegiate väljatöötamise või parandamise vajadusele on oluline võimaldada ühistranspordisüsteemidel jätkata tõhusat tegevust, arvestades vastupidisel juhul kaasnevaid sotsiaalseid, majanduslikke ja keskkonnaalaseid kahjulikke tagajärgi.

| 3. | Regioonide Komitee kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles julgustama ühistransporditeenuste osutajaid ja kõiki vastutavaid ametkondi arendama tihedamat koostööd liikmesriikides ja liikmesriikide vahel, tuginedes olemasolevatele transpordiettevõtjate ja transpordiga seotud politseiteenistuste võrgustikele. |
| --- | --- |

3.

Regioonide Komitee kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles julgustama ühistransporditeenuste osutajaid ja kõiki vastutavaid ametkondi arendama tihedamat koostööd liikmesriikides ja liikmesriikide vahel, tuginedes olemasolevatele transpordiettevõtjate ja transpordiga seotud politseiteenistuste võrgustikele.

| 4. | Regioonide Komitee on seisukohal, et selline koostöö võiks keskenduda teabe jagamise põhimõtete väljatöötamisele, eesmärgiga suurendada terroriohtude alast teadlikkust, võimaldada riskianalüüsi läbiviimist ning omandada kogemusi varasematest intsidentidest ja erinevate valdkondade parimast tavast. |
| --- | --- |

4.

Regioonide Komitee on seisukohal, et selline koostöö võiks keskenduda teabe jagamise põhimõtete väljatöötamisele, eesmärgiga suurendada terroriohtude alast teadlikkust, võimaldada riskianalüüsi läbiviimist ning omandada kogemusi varasematest intsidentidest ja erinevate valdkondade parimast tavast.

| 5. | Regioonide Komitee kiidab päästeteenistusi, transpordiettevõtjaid ja avalikkust seoses nende reageeringuga hiljutistele terrorirünnakutele. Regioonide Komitee rõhutab, et selline reageering sai teoks muuhulgas tänu tõhusale koolitusele, situatsiooniplaanide koostamisele ja teabe jagamisele, ning on seisukohal, et kõnealused tegurid koos adekvaatse planeerimise ja asjakohase infotehnoloogia kasutamisega on mis tahes transpordi turvalisuse strateegia olulised elemendid. |
| --- | --- |

5.

Regioonide Komitee kiidab päästeteenistusi, transpordiettevõtjaid ja avalikkust seoses nende reageeringuga hiljutistele terrorirünnakutele. Regioonide Komitee rõhutab, et selline reageering sai teoks muuhulgas tänu tõhusale koolitusele, situatsiooniplaanide koostamisele ja teabe jagamisele, ning on seisukohal, et kõnealused tegurid koos adekvaatse planeerimise ja asjakohase infotehnoloogia kasutamisega on mis tahes transpordi turvalisuse strateegia olulised elemendid.

| 6. | Regioonide Komitee kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles tegema koostööd mobiiltelefonivõrkude operaatorite ja ühistransporditeenuste osutajatega, et edendada tõsiste intsidentide puhuks vastupidavamate mobiiltelefonivõrkude arendamist, millest saaksid kasu nii ettevõtjad kui reisijad. Lisaks ei tohiks ükski ELi ettepanek, mis on seotud elektrooniliste või telefoniside andmete säilitamisega turvalisuse eesmärgil, nõrgendada liikmesriigi olemasolevaid asjaomaseid õigusakte. |
| --- | --- |

6.

Regioonide Komitee kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles tegema koostööd mobiiltelefonivõrkude operaatorite ja ühistransporditeenuste osutajatega, et edendada tõsiste intsidentide puhuks vastupidavamate mobiiltelefonivõrkude arendamist, millest saaksid kasu nii ettevõtjad kui reisijad. Lisaks ei tohiks ükski ELi ettepanek, mis on seotud elektrooniliste või telefoniside andmete säilitamisega turvalisuse eesmärgil, nõrgendada liikmesriigi olemasolevaid asjaomaseid õigusakte.

| 7. | Regioonide Komitee tuletab Euroopa Liidule ja liikmesriikidele meelde maanteetranspordi sektori haavatavust terrorirünnakute suhtes, eespool nimetatud soovituste rakendamist vajaduse korral kõnealuses sektoris, ning märgib EMSK kavatsust pöörata praegu ettevalmistatavas arvamuses üksikasjalikku tähelepanu kõnealusele valdkonnale. |
| --- | --- |

7.

Regioonide Komitee tuletab Euroopa Liidule ja liikmesriikidele meelde maanteetranspordi sektori haavatavust terrorirünnakute suhtes, eespool nimetatud soovituste rakendamist vajaduse korral kõnealuses sektoris, ning märgib EMSK kavatsust pöörata praegu ettevalmistatavas arvamuses üksikasjalikku tähelepanu kõnealusele valdkonnale.

| 8. | Terroriohu püsimist arvestades on Regioonide Komitee seisukohal, et oluliste täiendavate vahendite eraldamiseta ei ole transpordi turvalisuse strateegiaid võimalik piisavalt tõhustada. Seetõttu kutsub Regioonide Komitee Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles käsitlema kõnealust küsimust kiireloomulise teemana. Tuleb tagada, et turvalisuse hädavajalik tõhustamine ei jääks puuduliku rahastamiskava taha. |
| --- | --- |

8.

Terroriohu püsimist arvestades on Regioonide Komitee seisukohal, et oluliste täiendavate vahendite eraldamiseta ei ole transpordi turvalisuse strateegiaid võimalik piisavalt tõhustada. Seetõttu kutsub Regioonide Komitee Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles käsitlema kõnealust küsimust kiireloomulise teemana. Tuleb tagada, et turvalisuse hädavajalik tõhustamine ei jääks puuduliku rahastamiskava taha.

Brüssel, 17. november 2005

Regioonide Komitee

president

Peter STRAUB

---

(1)  Lisas 1 on toodud hiljutiste terroriaktide loetelu.

1

(2)  Vt nt UITP ja UIC ühisdeklaratsioon ühistranspordi ohutuse ja terrorismi tõkestamise kohta: http://www.uitp.com/mediaroom/june-2004/full-declaration-geneva-en.cfm.

2

(3)  Üks Ameerika Ühendriikidest pärit näide on siinkohal Washingtoni piirkonna transiidiameti (Washington Metropolitan Area Transit Authority) kampaania, mis tutvustas ameti töötajate rolli turvalisuse tagamisel. Vt Public Transport International, mai 2004.

3

---

1. lisa

Näited ühistranspordisüsteemide vastu suunatud dramaatilistest ja mõjuvõimsatest terrorirünnakutest (välja arvatud hiljuti Londonis toime pandud terroriaktid):

| 1986 | Pariis | Linnalähiliinil (RER) A plahvatas spordikotti paigutatud lõhkeseade pärast seda, kui üks reisija oli koti rongist välja visanud. |
| --- | --- | --- |
| 1994 | Bakuu | Kahe metroos toime pandud pommirünnaku käigus sai surma 19 ja haavata 90 inimest. |
| 1995 | Tokyo | Metroosüsteemis korraldatud sariinirünnakus sai surma 12 ja vigastada 5600 inimest. |
| | Pariis | Saint Michel'i jaamas korraldatud pommirünnakus sai surma 8 ja vigastada 120 inimest. |
| 1996 | Pariis | Port-Royal'i jaamas toimunud plahvatuses sai surma 4 ja vigastada 91 inimest. |
| | Moskva | Metroorongi vagunis toimunud plahvatuses sai surma 4 ja vigastada 12 reisijat. |
| 2000 | Moskva | Metroojaama lähedal jalakäijate tunnelis toimunud plahvatuses sai surma 11 ja vigastada 60 inimest. |
| 2003 | Daegu | Rongis süttis kergestisüttivat vedelikku sisaldanud piimamahuti. Tulekahju tappis 120 ja vigastas 100 reisijat. |
| 2004 | Moskva | Hommikusel tipptunnil metroorongi vagunis toimunud enesetapurünnakus plahvatanud pomm tappis 40 ja vigastas umbes 140 reisijat. |
| 2004 | Madrid | Hommikusel tipptunnil plahvatasid rongides kümme seljakottidesse peidetud pommi. Plahvatused tapsid 190 ja vigastasid ligikaudu 1400 reisijat. Leiti ja tehti kahjutuks veel kolm pommi. |

1986

Pariis

Linnalähiliinil (RER) A plahvatas spordikotti paigutatud lõhkeseade pärast seda, kui üks reisija oli koti rongist välja visanud.

1994

Bakuu

Kahe metroos toime pandud pommirünnaku käigus sai surma 19 ja haavata 90 inimest.

1995

Tokyo

Metroosüsteemis korraldatud sariinirünnakus sai surma 12 ja vigastada 5600 inimest.

Pariis

Saint Michel'i jaamas korraldatud pommirünnakus sai surma 8 ja vigastada 120 inimest.

1996

Pariis

Port-Royal'i jaamas toimunud plahvatuses sai surma 4 ja vigastada 91 inimest.

Moskva

Metroorongi vagunis toimunud plahvatuses sai surma 4 ja vigastada 12 reisijat.

2000

Moskva

Metroojaama lähedal jalakäijate tunnelis toimunud plahvatuses sai surma 11 ja vigastada 60 inimest.

2003

Daegu

Rongis süttis kergestisüttivat vedelikku sisaldanud piimamahuti. Tulekahju tappis 120 ja vigastas 100 reisijat.

2004

Moskva

Hommikusel tipptunnil metroorongi vagunis toimunud enesetapurünnakus plahvatanud pomm tappis 40 ja vigastas umbes 140 reisijat.

2004

Madrid

Hommikusel tipptunnil plahvatasid rongides kümme seljakottidesse peidetud pommi. Plahvatused tapsid 190 ja vigastasid ligikaudu 1400 reisijat. Leiti ja tehti kahjutuks veel kolm pommi.

---

| 16.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 115/81 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 115/81

---

Regioonide Komitee arvamus teemal: “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007-2013 programm “Kodanikud Euroopale”, et edendada aktiivset Euroopa kodakondsust”

(2006/C 115/18)

REGIOONIDE KOMITEE

VÕTTES ARVESSE ettepanekut: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007-2013 programm “Kodanikud Euroopale”, et edendada aktiivset Euroopa kodakondsust (KOM (2005) 116 (lõplik);

VÕTTES ARVESSE Euroopa Komisjoni 6. aprilli 2005 otsust taotleda komitee arvamust seoses ettepanekuga: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007-2013 programm “Kodanikud Euroopale”, et edendada aktiivset Euroopa kodakondsust vastavalt Euroopa põhiseaduse lepingu artiklite 151 ja 265 lõigule 1 ja 308 (KOM (151) 265 (lõplik);

VÕTTES ARVESSE komitee presidendi otsust 20. jaanuarist 2005, teha põhiseaduse komisjonile ülesandeks välja töötada arvamus ettepaneku kohta: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007-2013 programm “Kodanikud Euroopale”, et edendada aktiivset Euroopa kodakondsust;

VÕTTES ARVESSE Euroopa põhiseaduse lepingut, mis kirjutati alla 29. oktoobril 2004, eriti artikleid I-10 ja III-280;

VÕTTES ARVESSE nõukogu otsust 2004/100/EÜ 26. jaanuarist 2004, millega luuakse ühenduse programm edendamaks Euroopa kodanikuaktiivsust (kodanike osalus) (1),

VÕTTES ARVESSE komitee arvamust 20. novembrist 2003, mis käsitleb nõukogu otsuse ettepanekut, millega luuakse ühenduse programm edendamaks Euroopa kodanikuaktiivsust (kodanike osalus) ja komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule, milles käsitletakse meetmeid, mida kõik liikmesriigid peavad rakendama tagamaks kõigi Euroopa Liidu kodanike osalemise Euroopa Parlamendi valimistel 2004 laienenud Euroopas (CdR 170/2003 fin (2) );

VÕTTES ARVESSE komitee arvamust 21. novembrist 2002 teemal komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele, mis käsitleb Euroopa Liidu info- ja kommunikatsioonistrateegiat (KOM (2002) 350 lõplik) (CdR 124/2002 fin (3) );

VÕTTES ARVESSE Euroopa Komisjoni neljandat aruannet Euroopa Liidu kodakondsuse kohta — 1. mai 2001 — 30. aprill 2004 — (KOM (2004) 695 lõplik);

VÕTTES ARVESSE Euroopa Komisjoni teatist, mis käsitleb aktiivset kodakondsust: edendada Euroopa kultuuri ja mitmekesisust programmide abil noorsoo, kultuuri, audiovisuaalsete toodete ja kodanike osaluse valdkonnas — (KOM (2004) 154 (lõplik);

VÕTTES ARVESSE komitee arvamuse eelnõud (CdR 120/2005 rev 1), vastu võetud 4. oktoobril 2005 põhiseaduse ja Euroopa avaliku halduse komisjoni poolt (raportöör: pr Claude du GRANRUT Picardie piirkondliku omavalitsuse liige, Senlis'i abilinnapea (FR-EPP);

Ning arvestades järgmist:

| 1) | Euroopa Ühenduse asutamislepingu teises osas luuakse Euroopa kodakondsus, mis vastavalt kõnealuse lepingu artiklile 17 täiendab riiklikku kodakondsust, kuid ei asenda seda; ning et kõnealuse lepingu klauslid on üle võetud Euroopa põhiseaduse lepingu artiklisse I-10; ning et kõnealune leping sisaldab jaotist VI “Euroopa demokraatia”; |
| --- | --- |

1)

Euroopa Ühenduse asutamislepingu teises osas luuakse Euroopa kodakondsus, mis vastavalt kõnealuse lepingu artiklile 17 täiendab riiklikku kodakondsust, kuid ei asenda seda; ning et kõnealuse lepingu klauslid on üle võetud Euroopa põhiseaduse lepingu artiklisse I-10; ning et kõnealune leping sisaldab jaotist VI “Euroopa demokraatia”;

| 2) | kodakondsust teostatakse eelkõige kohalikul tasandil; ning et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad omama vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele selle edendamisel aktiivset rolli; |
| --- | --- |

2)

kodakondsust teostatakse eelkõige kohalikul tasandil; ning et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad omama vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele selle edendamisel aktiivset rolli;

| 3) | kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindusorganina ja kohaliku tasandi demokraatia kaitsjana ühenduse otsustusprotsessis on komitee seotud eelkõige Euroopa kodakondsuse edendamise ja elluviimisega; |
| --- | --- |

3)

kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindusorganina ja kohaliku tasandi demokraatia kaitsjana ühenduse otsustusprotsessis on komitee seotud eelkõige Euroopa kodakondsuse edendamise ja elluviimisega;

| 4) | nõukogu otsusega 26. jaanuarist 2004 loodi ühenduse kolmeaastane programm edendamaks Euroopa kodanikuaktiivsust; ning et kõnealuse programmi raames tuleb jätkata 72 miljoni euro ulatuses algatatud meetmete elluviimist; |
| --- | --- |

4)

nõukogu otsusega 26. jaanuarist 2004 loodi ühenduse kolmeaastane programm edendamaks Euroopa kodanikuaktiivsust; ning et kõnealuse programmi raames tuleb jätkata 72 miljoni euro ulatuses algatatud meetmete elluviimist;

| 5) | Euroopa Liidu laienemise tingimustes tuleb teha erilisi jõupingutusi edendamaks Euroopa kodakondsust uutes liikmesriikides; |
| --- | --- |

5)

Euroopa Liidu laienemise tingimustes tuleb teha erilisi jõupingutusi edendamaks Euroopa kodakondsust uutes liikmesriikides;

| 6) | lisaks sellele, et aasta 2005 kuulutati Euroopa Nõukogu poolt kodanikuhariduse aastaks meenutamaks hariduse tähtsust inimõiguste kaitsmisel ja edendamisel; ning et 2005. aastal toimus Varssavis Euroopa Nõukogu 3. tippkohtumise raames noorte tippkohtumine, mis näitas, et aktiivsed ja oma uuest identiteedist teadlikud noored on parimaks kodanikuaktiivsuse eeskujuks; |
| --- | --- |

6)

lisaks sellele, et aasta 2005 kuulutati Euroopa Nõukogu poolt kodanikuhariduse aastaks meenutamaks hariduse tähtsust inimõiguste kaitsmisel ja edendamisel; ning et 2005. aastal toimus Varssavis Euroopa Nõukogu 3. tippkohtumise raames noorte tippkohtumine, mis näitas, et aktiivsed ja oma uuest identiteedist teadlikud noored on parimaks kodanikuaktiivsuse eeskujuks;

võttis oma 62. täiskogu istungil, mis toimus 16. ja 17. novembril 2005 (12. novembri istungil) ühehäälselt vastu järgneva arvamuse.

1.   Regioonide Komitee seisukohad

Regioonide Komitee

| 1.1 | arvab, et Euroopa Liit peab tõstma oma kodanike teadlikust kodakondsuse Euroopa mõõtmest; |
| --- | --- |

1.1

arvab, et Euroopa Liit peab tõstma oma kodanike teadlikust kodakondsuse Euroopa mõõtmest;

| 1.2 | on veendunud, et seoses Euroopa Liidu mitmekesisuse suurenemisega kümne uue liikmesriigi ühinemise tulemusel 1. mail 2004 ja arvesse võttes teiste riikide tulevast ühinemist on vajalikud erilised jõupingutused edendamaks Euroopa kodanikuaktiivsust uutes liikmesriikides ning samuti vanades ELi liikmesriikides, kus Euroopa kodakondsus kasvab laienemisest tuleneva kultuurilise, sotsiaalse ja keelelise rikkuse võrra; |
| --- | --- |

1.2

on veendunud, et seoses Euroopa Liidu mitmekesisuse suurenemisega kümne uue liikmesriigi ühinemise tulemusel 1. mail 2004 ja arvesse võttes teiste riikide tulevast ühinemist on vajalikud erilised jõupingutused edendamaks Euroopa kodanikuaktiivsust uutes liikmesriikides ning samuti vanades ELi liikmesriikides, kus Euroopa kodakondsus kasvab laienemisest tuleneva kultuurilise, sotsiaalse ja keelelise rikkuse võrra;

| 1.3 | tunneb muret selle üle, et Euroopa kodanikud tajuvad, et neid hoitakse eemal otsuste tegemisest Euroopa Liidus ja teabepuudust, mis tekitab neis ükskõiksust Euroopa Liidu poliitilise arengu vastu; |
| --- | --- |

1.3

tunneb muret selle üle, et Euroopa kodanikud tajuvad, et neid hoitakse eemal otsuste tegemisest Euroopa Liidus ja teabepuudust, mis tekitab neis ükskõiksust Euroopa Liidu poliitilise arengu vastu;

| 1.4 | rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli tähtsust Euroopa kodanikuaktiivsuse arengus; |
| --- | --- |

1.4

rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli tähtsust Euroopa kodanikuaktiivsuse arengus;

| 1.5 | tunneb heameelt otsuse ettepaneku üle, millega luuakse ajavahemikuks 2007-2013 ühenduse programm edendamaks Euroopa kodanikuaktiivsust, mille maksumus on 235 miljonit eurot ning, mis jätkab 2004-2006 aasta programmi, mille 72 miljoni euro suuruse eelarve väikese mahu kohta komitee väljendas kahetsust oma eelnevas arvamuses 170/2003; |
| --- | --- |

1.5

tunneb heameelt otsuse ettepaneku üle, millega luuakse ajavahemikuks 2007-2013 ühenduse programm edendamaks Euroopa kodanikuaktiivsust, mille maksumus on 235 miljonit eurot ning, mis jätkab 2004-2006 aasta programmi, mille 72 miljoni euro suuruse eelarve väikese mahu kohta komitee väljendas kahetsust oma eelnevas arvamuses 170/2003;

| 1.6 | on seisukohal, et kodakondsuse edendamine kujutab endast läbivat temaatikat, ning et sellega peab arvestama ka Euroopa Liidu teiste meetmete puhul, nii peavad hariduse, kultuuri ja noorsoo valdkonnas vastuvõetud programmid kaasama kodanikumõõtme ning õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi poolt aastateks 2007-2013 põhiõiguste ja kodakondsuse programmi raames algatatud meetmeid; |
| --- | --- |

1.6

on seisukohal, et kodakondsuse edendamine kujutab endast läbivat temaatikat, ning et sellega peab arvestama ka Euroopa Liidu teiste meetmete puhul, nii peavad hariduse, kultuuri ja noorsoo valdkonnas vastuvõetud programmid kaasama kodanikumõõtme ning õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi poolt aastateks 2007-2013 põhiõiguste ja kodakondsuse programmi raames algatatud meetmeid;

| 1.7 | arvab seevastu, et programmide mõned valdkonnad, nn need, mis käsitlevad Euroopa kodanike jaoks ühiseid väärtusi ja nende ajaloo otsustavaid hetki ning sisaldavad tugevat kodanikumõõdet, sobiksid paremini programmi “Kodanikud Euroopa eest” raamesse; |
| --- | --- |

1.7

arvab seevastu, et programmide mõned valdkonnad, nn need, mis käsitlevad Euroopa kodanike jaoks ühiseid väärtusi ja nende ajaloo otsustavaid hetki ning sisaldavad tugevat kodanikumõõdet, sobiksid paremini programmi “Kodanikud Euroopa eest” raamesse;

| 1.8 | arvab, et kodanike projektide parandamiseks on vaja töötada välja ka toetusmeetmed, et vahetada parimaid kohalikul ja piirkondlikul tasandil elluviidud tavasid; |
| --- | --- |

1.8

arvab, et kodanike projektide parandamiseks on vaja töötada välja ka toetusmeetmed, et vahetada parimaid kohalikul ja piirkondlikul tasandil elluviidud tavasid;

| 1.9 | tervitab Euroopa Komisjoni jõupingutusi viia käesoleva ettepaneku väljatöötamise raames läbi ulatuslik avalik arutelu, mis lõppes samateemalise nõuandefoorumi korraldamisega 3.-4. veebruaril 2005; |
| --- | --- |

1.9

tervitab Euroopa Komisjoni jõupingutusi viia käesoleva ettepaneku väljatöötamise raames läbi ulatuslik avalik arutelu, mis lõppes samateemalise nõuandefoorumi korraldamisega 3.-4. veebruaril 2005;

| 1.10 | toetab tegevusprogrammides sõpruslinnade tegevuse prioriteerimist, mille eelarve moodustab ligi kolmandikku kogu programmi eelarvest; |
| --- | --- |

1.10

toetab tegevusprogrammides sõpruslinnade tegevuse prioriteerimist, mille eelarve moodustab ligi kolmandikku kogu programmi eelarvest;

| 1.11 | nendib siiski, et uue programmi finantsperspektiiv näeb ette rahastatavate projektide arvu vähendamist ning tunneb muret programmi negatiivse mõju üle projektide ulatusele; |
| --- | --- |

1.11

nendib siiski, et uue programmi finantsperspektiiv näeb ette rahastatavate projektide arvu vähendamist ning tunneb muret programmi negatiivse mõju üle projektide ulatusele;

| 1.12 | arvab, et teiste kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahelisi kontakte tuleb samuti julgustada võttes arvesse riikide seadusi; |
| --- | --- |

1.12

arvab, et teiste kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahelisi kontakte tuleb samuti julgustada võttes arvesse riikide seadusi;

| 1.13 | arvab, et piirialadel, kus puutuvad kokku mitmete riikide kultuurid, on Euroopa identiteedi arengul kõige suurem potentsiaal, ning julgustab piiriüleste koostööstruktuuride rakendamise ideid kodanikumõõtme kaasamiseks, mille algataja on regionaalpoliitika peadirektoraat; |
| --- | --- |

1.13

arvab, et piirialadel, kus puutuvad kokku mitmete riikide kultuurid, on Euroopa identiteedi arengul kõige suurem potentsiaal, ning julgustab piiriüleste koostööstruktuuride rakendamise ideid kodanikumõõtme kaasamiseks, mille algataja on regionaalpoliitika peadirektoraat;

| 1.14 | kiidab heaks põhimõtte avada programm Euroopa Vabakaubandusühenduse liikmesriikidele, Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osapooltele, kandidaatriikidele, kes saavad abi ühinemiseelsest strateegiast, ja Lääne-Balkani riikidele vastavalt 19.-20. juuni 2003. aasta Thessaloniki Euroopa Ülemkogu lõppjäreldustele, kuid tunneb kahetsust selle üle, et otsuse ettepanekus ei võeta arvesse ühenduse kodanikke, kes elavad väljaspool Euroopa Liidu territooriumi; |
| --- | --- |

1.14

kiidab heaks põhimõtte avada programm Euroopa Vabakaubandusühenduse liikmesriikidele, Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osapooltele, kandidaatriikidele, kes saavad abi ühinemiseelsest strateegiast, ja Lääne-Balkani riikidele vastavalt 19.-20. juuni 2003. aasta Thessaloniki Euroopa Ülemkogu lõppjäreldustele, kuid tunneb kahetsust selle üle, et otsuse ettepanekus ei võeta arvesse ühenduse kodanikke, kes elavad väljaspool Euroopa Liidu territooriumi;

| 1.15 | kiidab heaks toetuse aktiivsele kodanikuühiskonnale Euroopas ja rõhutab asjakohaste projektide esiletõstmise vajadust; |
| --- | --- |

1.15

kiidab heaks toetuse aktiivsele kodanikuühiskonnale Euroopas ja rõhutab asjakohaste projektide esiletõstmise vajadust;

| 1.16 | rõhutab aktiivse pikaajalise info- ja kommunikatsioonipoliitika vajalikkust, mida ta eelistab avalikkuse teravdatud tähelepanu all olevate sündmuste korraldamisele, mille mõju osutub sageli tähtsusetuks; |
| --- | --- |

1.16

rõhutab aktiivse pikaajalise info- ja kommunikatsioonipoliitika vajalikkust, mida ta eelistab avalikkuse teravdatud tähelepanu all olevate sündmuste korraldamisele, mille mõju osutub sageli tähtsusetuks;

| 1.17 | tervitab abisaajatele piirangute vähendamiseks tehtavaid jõupingutusi, järgides seejuures kehtivaid finantseeskirju, mida on võimalik veelgi parandada; |
| --- | --- |

1.17

tervitab abisaajatele piirangute vähendamiseks tehtavaid jõupingutusi, järgides seejuures kehtivaid finantseeskirju, mida on võimalik veelgi parandada;

| 1.18 | tunneb heameelt järelevalve ja hindamise ettenähtud korra üle, eriti seoses kolme aruande ettenähtud üleandmisega 2010, 2011 ja 2015, tunneb seevastu kahetsust selle üle, et ükski kolmeaastase programmi 2004-2006 vahehinnang pole praegu kättesaadav; |
| --- | --- |

1.18

tunneb heameelt järelevalve ja hindamise ettenähtud korra üle, eriti seoses kolme aruande ettenähtud üleandmisega 2010, 2011 ja 2015, tunneb seevastu kahetsust selle üle, et ükski kolmeaastase programmi 2004-2006 vahehinnang pole praegu kättesaadav;

2.   Regioonide Komitee soovitused

Regioonide Komitee

| 2.1 | soovib, et Euroopa Parlament ja nõukogu võtaksid viivitamatult vastu kõnealuse otsuse tagamaks praegu kolmeaastase programmi 2004-2006 raames elluviidavate tegevuste jätkuvus; |
| --- | --- |

2.1

soovib, et Euroopa Parlament ja nõukogu võtaksid viivitamatult vastu kõnealuse otsuse tagamaks praegu kolmeaastase programmi 2004-2006 raames elluviidavate tegevuste jätkuvus;

| 2.2 | kutsub Euroopa Komisjoni üles arvestama kõikides ettepanekutes, eriti neis, mida komisjon peab koostama hariduse, kultuuri, noorsoo ja põhiõiguste kaitse valdkonnas kodanikumõõdet ja võtma kõnealusesse programmi üle mõningad teiste programmide valdkonnad, mille peaeesmärgiks on kodakondsuse edendamine; |
| --- | --- |

2.2

kutsub Euroopa Komisjoni üles arvestama kõikides ettepanekutes, eriti neis, mida komisjon peab koostama hariduse, kultuuri, noorsoo ja põhiõiguste kaitse valdkonnas kodanikumõõdet ja võtma kõnealusesse programmi üle mõningad teiste programmide valdkonnad, mille peaeesmärgiks on kodakondsuse edendamine;

| 2.3 | on seisukohal, et ettenähtud eelarvet tuleb suurendada ja lisada eraldi eelarverida, edendamaks Euroopa kodanikuaktiivsust uutes liikmesriikides; |
| --- | --- |

2.3

on seisukohal, et ettenähtud eelarvet tuleb suurendada ja lisada eraldi eelarverida, edendamaks Euroopa kodanikuaktiivsust uutes liikmesriikides;

| 2.4 | rõhutab sõpruslinnade tegevuse tõhustamise vajadust ja teeb ettepaneku, et ka teisi kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi julgustataks looma kontakte ning osalema käimasolevas piirkondadevahelises koostöös, võttes eeskuju parimatest väljakujunenud tavadest; |
| --- | --- |

2.4

rõhutab sõpruslinnade tegevuse tõhustamise vajadust ja teeb ettepaneku, et ka teisi kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi julgustataks looma kontakte ning osalema käimasolevas piirkondadevahelises koostöös, võttes eeskuju parimatest väljakujunenud tavadest;

| 2.5 | soovib, et erilist tähelepanu pöörataks Euroopa kodakondsuse edendamisele piirialadel; |
| --- | --- |

2.5

soovib, et erilist tähelepanu pöörataks Euroopa kodakondsuse edendamisele piirialadel;

| 2.6 | taotleb arutelu algatamist väljaspool Euroopa Liidu territooriumi elavate ühenduse kodanike Euroopa kodakondsuse edendamise vahendite teemal; |
| --- | --- |

2.6

taotleb arutelu algatamist väljaspool Euroopa Liidu territooriumi elavate ühenduse kodanike Euroopa kodakondsuse edendamise vahendite teemal;

| 2.7 | julgustab pikaajalise noortele mõeldud selgelt määratletud Euroopa päritolu teabe- ja kommunikatsioonipoliitika loomist; |
| --- | --- |

2.7

julgustab pikaajalise noortele mõeldud selgelt määratletud Euroopa päritolu teabe- ja kommunikatsioonipoliitika loomist;

| 2.8 | taotleb halduspiirangute vähendamiseks tehtud jõupingutuste jätkamist; |
| --- | --- |

2.8

taotleb halduspiirangute vähendamiseks tehtud jõupingutuste jätkamist;

| 2.9 | soovib, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused oleksid teljeks teabe- ja kommunikatsiooni poliitikas; |
| --- | --- |

2.9

soovib, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused oleksid teljeks teabe- ja kommunikatsiooni poliitikas;

| 2.10 | teeb ettepaneku, et töötataks välja soovitus soodustamaks Euroopa kodanikuharidust koolides ja ülikoolides — meede, mille läbiviijaks oleks Euroopa Komisjon — ning millega komitee soovib ühineda pädevate haridusasutuste esindajana. |
| --- | --- |

2.10

teeb ettepaneku, et töötataks välja soovitus soodustamaks Euroopa kodanikuharidust koolides ja ülikoolides — meede, mille läbiviijaks oleks Euroopa Komisjon — ning millega komitee soovib ühineda pädevate haridusasutuste esindajana.

Brüssel, 17. november 2005.

Regioonide Komitee

president

Peter STRAUB

---

(1)  ELT L 30, 04.02.2004, lk 6.

1

(2)  ELT C 73, 23.03.2004, lk 46.

2

(3)  ELT C 73, 26.03.2003, lk 46.

3

---

| 16.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 115/84 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 115/84

---

Regioonide Komitee aasta arvamus teemal “Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: aruanne ELi metsastrateegia rakendamise kohta”

(2006/C 115/19)

REGIOONIDE KOMITEE,

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile: aruanne ELi metsastrateegia rakendamise kohta, KOM (2005) 84 lõplik;

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 17. märtsi 2005. aasta otsust konsulteerida antud küsimuses Regioonide Komiteega vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 265 esimesele lõigule;

võttes arvesse juhatuse 16. novembri 2004. aasta otsust, millega tehti säästva arengu komisjonile ülesandeks koostada arvamus nimetatud teemal;

võttes arvesse nõukogu 15. detsembri 1998. aasta määrust Euroopa Liidu metsastrateegia kohta;

võttes arvesse Regioonide Komitee 19. novembri 1997. aasta arvamust ELi metsade majandamise, kasutamise ja kaitsmise kohta (CdR 268/1997) (1);

võttes arvesse Regioonide Komitee 18. novembri 1999. aasta arvamust Euroopa Komisjoni teatise kohta nõukogule, Euroopa Parlamendile, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele teemal Euroopa Liidu metsastrateegia (CdR 184/199) (2);

võttes arvesse Regioonide Komitee 12. veebruari 2003. aasta arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta, mis puudutab metsade ja keskkonna vastastikuse mõju seiret ühenduses (Forest Focus) (CdR 345/2002) (3);

võttes arvesse Regioonide Komitee säästva arengu komisjonis 6. oktoobril 2005 vastu võetud arvamuse eelnõu (CdR 213/2005 rév. 1) (raportöör: hr Enrico Borghi, Vigogna linnavolikogu liige (IT/ALDE));

võttis 16.–17 novembrini 2005 toimunud 62. täiskogu istungil (17 novembrini istung) vastu järgmise arvamuse.

1.   Regioonide Komitee märkused

Regioonide Komitee

| 1.1 | avaldab rahulolu, et komisjon on vastusena nõukogu 15. detsembri 1998. aasta määrusele koostanud metsastrateegia rakendamise hindamisaruande; |
| --- | --- |

1.1

avaldab rahulolu, et komisjon on vastusena nõukogu 15. detsembri 1998. aasta määrusele koostanud metsastrateegia rakendamise hindamisaruande;

| 1.2 | tervitab siiralt asjaolu, et kõik ühenduse institutsioonid vaatavad praegu dokumenti üle, mis näitab kasvavat huvi metsandusteema vastu üha laiemates ringkondades; |
| --- | --- |

1.2

tervitab siiralt asjaolu, et kõik ühenduse institutsioonid vaatavad praegu dokumenti üle, mis näitab kasvavat huvi metsandusteema vastu üha laiemates ringkondades;

| 1.3 | märgib, et komisjon






  — | ei ole teinud selgeid järeldusi strateegia tulemuste kohta; |
| --- | --- | --- |

1.3

märgib, et komisjon

—

ei ole teinud selgeid järeldusi strateegia tulemuste kohta;

| — | on kinnitanud strateegia põhimõtete ja võtmeelementide — säästva metsamajanduse, metsade multifunktsionaalse rolli ja seose riiklike metsaprogrammidega — jätkuvat aktuaalsust; |
| --- | --- |

—

on kinnitanud strateegia põhimõtete ja võtmeelementide — säästva metsamajanduse, metsade multifunktsionaalse rolli ja seose riiklike metsaprogrammidega — jätkuvat aktuaalsust;

| — | usub, et strateegiat tuleks “uues poliitilises kontekstis” ümber positsioneerida; |
| --- | --- |

—

usub, et strateegiat tuleks “uues poliitilises kontekstis” ümber positsioneerida;

| — | on teinud ettepaneku säästva metsamajanduse tegevuskava väljatöötamiseks ja olemasolevate vahendite ülevaatamiseks, et parandada koostööd ja kooskõla erinevate metsandust mõjutavate sektoraalsete poliitikate vahel ning vaadata üle alalise metsakomitee roll; |
| --- | --- |

—

on teinud ettepaneku säästva metsamajanduse tegevuskava väljatöötamiseks ja olemasolevate vahendite ülevaatamiseks, et parandada koostööd ja kooskõla erinevate metsandust mõjutavate sektoraalsete poliitikate vahel ning vaadata üle alalise metsakomitee roll;

| 1.4 | märgib, et ELi asutamisleping ega uus põhiseaduse leping ei sätesta ühise metsapoliitika loomist ega nimeta puitu ühisturu toodete hulgas; see tähendab, et EL peab tuginema koordineerimisele ja keskkonnapoliitika vahenditele ning metsandusalgatustele (põllumajandusalaste määruste raames), kui komisjon ei otsusta kasutada oma õigust teha ettepanekut õigusaktide algatamiseks; |
| --- | --- |

1.4

märgib, et ELi asutamisleping ega uus põhiseaduse leping ei sätesta ühise metsapoliitika loomist ega nimeta puitu ühisturu toodete hulgas; see tähendab, et EL peab tuginema koordineerimisele ja keskkonnapoliitika vahenditele ning metsandusalgatustele (põllumajandusalaste määruste raames), kui komisjon ei otsusta kasutada oma õigust teha ettepanekut õigusaktide algatamiseks;

| 1.5 | võtab samas teadmiseks komisjoni ettepaneku strateegia arendamise jätkamiseks vastavalt Lissaboni ja Göteborgi strateegiatele selleks, et luua Euroopa säästva metsamajanduse tegevuskava, sest komisjoni arvates on võimalik jõuda paremini vormindatud ja selgemate vahenditeni, mida erinevates liikmesriikides rakendataks kiiremini kui käesoleval ajal; |
| --- | --- |

1.5

võtab samas teadmiseks komisjoni ettepaneku strateegia arendamise jätkamiseks vastavalt Lissaboni ja Göteborgi strateegiatele selleks, et luua Euroopa säästva metsamajanduse tegevuskava, sest komisjoni arvates on võimalik jõuda paremini vormindatud ja selgemate vahenditeni, mida erinevates liikmesriikides rakendataks kiiremini kui käesoleval ajal;

| 1.6 | avaldab rahulolu Euroopa strateegia globaalse arenguga seotud olemasolevate dokumentide ja lepingute põhjaliku loeteluga, kuid märgib, et subsidiaarsuse põhimõte kehtib ka siinkohal. Seetõttu tuleb liikmesriikidel kas rahvusvahelised lepingud ratifitseerida või on vaja parandada koordineerivaid tegevusi ühenduse organite vahel; |
| --- | --- |

1.6

avaldab rahulolu Euroopa strateegia globaalse arenguga seotud olemasolevate dokumentide ja lepingute põhjaliku loeteluga, kuid märgib, et subsidiaarsuse põhimõte kehtib ka siinkohal. Seetõttu tuleb liikmesriikidel kas rahvusvahelised lepingud ratifitseerida või on vaja parandada koordineerivaid tegevusi ühenduse organite vahel;

| 1.7 | arvab, et sarnaselt veega on metsamaad ja metsad (nende kahe vaheline seos ei saa olla ilmsem) globaalse strateegilise tähtsusega ning peaksid kuuluma ühenduse poliitika alla, mitte moodustama paljude omavahel raskesti seostuvate osade kogumit, mida ei ole lihtne edendada ühe selgelt määratletud vahendina, eriti kui arvestada seost metsade vähenemise ja sellest tulenevate üleujutuste vahel; |
| --- | --- |

1.7

arvab, et sarnaselt veega on metsamaad ja metsad (nende kahe vaheline seos ei saa olla ilmsem) globaalse strateegilise tähtsusega ning peaksid kuuluma ühenduse poliitika alla, mitte moodustama paljude omavahel raskesti seostuvate osade kogumit, mida ei ole lihtne edendada ühe selgelt määratletud vahendina, eriti kui arvestada seost metsade vähenemise ja sellest tulenevate üleujutuste vahel;

Metsastrateegia aspektid

Regioonide Komitee

| 1.8 | leiab, et ühenduse majandusarengu poliitika ei ole osutanud piisavat tähelepanu metsa- ja puidusektorile, sest vaatamata asjaolule, et need mõlemad valdkonnad on loonud töökohti ja hulgaliselt ettevõtteid, peetakse metsandust ebaoluliseks sektoriks; |
| --- | --- |

1.8

leiab, et ühenduse majandusarengu poliitika ei ole osutanud piisavat tähelepanu metsa- ja puidusektorile, sest vaatamata asjaolule, et need mõlemad valdkonnad on loonud töökohti ja hulgaliselt ettevõtteid, peetakse metsandust ebaoluliseks sektoriks;

| 1.9 | peab vajalikuks, et Euroopas toodetav erineva kvaliteediga puidu, kaasa arvatud energia tootmiseks määratud istandustes toodetava puidu kasutus leiaks äramärkimist ühenduse pikaajalises strateegias. Puidu kasutamise edendamiseks tuleb arendada teabe- ja suhtlusprojekte, mis selgitaksid puidu tehnilisi omadusi ja uudseid kasutusviise eesmärgiga vahetada puidu vastu välja sellised materjalid, mille kogukulud, sealhulgas lõppladustamine pärast töö lõpetamist, muutuvad üha koormavamaks; |
| --- | --- |

1.9

peab vajalikuks, et Euroopas toodetav erineva kvaliteediga puidu, kaasa arvatud energia tootmiseks määratud istandustes toodetava puidu kasutus leiaks äramärkimist ühenduse pikaajalises strateegias. Puidu kasutamise edendamiseks tuleb arendada teabe- ja suhtlusprojekte, mis selgitaksid puidu tehnilisi omadusi ja uudseid kasutusviise eesmärgiga vahetada puidu vastu välja sellised materjalid, mille kogukulud, sealhulgas lõppladustamine pärast töö lõpetamist, muutuvad üha koormavamaks;

| 1.10 | on arvamusel, et majanduse arengut puudutavate poliitiliste meetmete abil tuleks lisaks puidutoodetele toetada ka teisi metsandustooteid. Teatises pööratakse tähelepanu vaid teatud toodetele (nt kork, vaigud, ravimtaimed, seened ja marjad), samas ei mainita jahi- ja mesindussaadusi, piiniapähkleid, kastaneid ning maitsetaimi; |
| --- | --- |

1.10

on arvamusel, et majanduse arengut puudutavate poliitiliste meetmete abil tuleks lisaks puidutoodetele toetada ka teisi metsandustooteid. Teatises pööratakse tähelepanu vaid teatud toodetele (nt kork, vaigud, ravimtaimed, seened ja marjad), samas ei mainita jahi- ja mesindussaadusi, piiniapähkleid, kastaneid ning maitsetaimi;

| 1.11 | toetab metsanduse sertifitseerimist, millest siseturul peab saama tootjate metsamaterjaliga kauplemise vahend, luues niiviisi võistlusmomendi, mis on tajutav kasutajatele ja laiemale üldsusele. Sertifitseerimissüsteemid peaksid olema vabatahtlikud ja menetluskorra kujundajateks võiksid olla sertifitseerimisest huvitatud erinevad organisatsioonid. Riik tohiks nende tegevusse sekkuda vaid niisuguste määruste kehtestamisega, mis on vajalikud läbipaistvuse tagamiseks ja kuritahtliku teabe levitamise takistamiseks; |
| --- | --- |

1.11

toetab metsanduse sertifitseerimist, millest siseturul peab saama tootjate metsamaterjaliga kauplemise vahend, luues niiviisi võistlusmomendi, mis on tajutav kasutajatele ja laiemale üldsusele. Sertifitseerimissüsteemid peaksid olema vabatahtlikud ja menetluskorra kujundajateks võiksid olla sertifitseerimisest huvitatud erinevad organisatsioonid. Riik tohiks nende tegevusse sekkuda vaid niisuguste määruste kehtestamisega, mis on vajalikud läbipaistvuse tagamiseks ja kuritahtliku teabe levitamise takistamiseks;

| 1.12 | peab vajalikuks jätkata ja hoogustada tegevust, mille eesmärgiks on edendada madala väärtusega puidu, energia tootmiseks mõeldud istandustes kasvatatud puidu ning puidujäätmete kasutamist soojuse ja elektri tootmisel tootmiskoha läheduses mineraalkütuste asemel. Rakendada tuleb meetmeid puiduenergia turu edendamiseks; |
| --- | --- |

1.12

peab vajalikuks jätkata ja hoogustada tegevust, mille eesmärgiks on edendada madala väärtusega puidu, energia tootmiseks mõeldud istandustes kasvatatud puidu ning puidujäätmete kasutamist soojuse ja elektri tootmisel tootmiskoha läheduses mineraalkütuste asemel. Rakendada tuleb meetmeid puiduenergia turu edendamiseks;

| 1.13 | arvab, et edasine tegevuskava peab toetama erinevaid metsandusorganisatsioone, mis on tegevad maaomandi ja puidu kasutamisega, kusjuures erilist tähelepanu tuleb osutada teatud puidutööstuse sektorite konsolideerimisele või pigem ümberstruktureerimisele; samal ajal tuleks edendada ning toetada metsaliite; |
| --- | --- |

1.13

arvab, et edasine tegevuskava peab toetama erinevaid metsandusorganisatsioone, mis on tegevad maaomandi ja puidu kasutamisega, kusjuures erilist tähelepanu tuleb osutada teatud puidutööstuse sektorite konsolideerimisele või pigem ümberstruktureerimisele; samal ajal tuleks edendada ning toetada metsaliite;

| 1.14 | võtab teadmiseks ulatuslikuma informeerituse metsade ja metsamaade multifunktsionaalsest rollist, mis siiski enamikul juhtudel ei mõjuta kõnealuste piirkondade majandust ja kohalikke tulusid vastavalt oma potentsiaalile. Pigem peavad omanikud sageli seisma vastamisi ametivõimude kehtestatud kitsenduste ja piirangutega. Nimetatud probleem ei ole lahendatud ning ühtekuuluvuse ja maaeluarengu poliitika ei ole veel suutnud metsamajandust piisavalt edendada. Olukorra kas või osaliseks parandamiseks on vaja vastu võtta metsapoliitika ja maaelu arenguga seotud meetmed, mis sisalduvad komisjoni ettepanekus KOM(2004) 490 lõplik; |
| --- | --- |

1.14

võtab teadmiseks ulatuslikuma informeerituse metsade ja metsamaade multifunktsionaalsest rollist, mis siiski enamikul juhtudel ei mõjuta kõnealuste piirkondade majandust ja kohalikke tulusid vastavalt oma potentsiaalile. Pigem peavad omanikud sageli seisma vastamisi ametivõimude kehtestatud kitsenduste ja piirangutega. Nimetatud probleem ei ole lahendatud ning ühtekuuluvuse ja maaeluarengu poliitika ei ole veel suutnud metsamajandust piisavalt edendada. Olukorra kas või osaliseks parandamiseks on vaja vastu võtta metsapoliitika ja maaelu arenguga seotud meetmed, mis sisalduvad komisjoni ettepanekus KOM(2004) 490 lõplik;

| 1.15 | arvab, et Lissaboni ja Göteborgi eesmärke — rohkem ja paremaid töökohti, suurem sotsiaalne ühtekuuluvus — tuleks tegevuskava koostamisel piisavalt arvesse võtta nii metsatööstustöötajate kui asjakohaste valdkondade osas; |
| --- | --- |

1.15

arvab, et Lissaboni ja Göteborgi eesmärke — rohkem ja paremaid töökohti, suurem sotsiaalne ühtekuuluvus — tuleks tegevuskava koostamisel piisavalt arvesse võtta nii metsatööstustöötajate kui asjakohaste valdkondade osas;

| 1.16 | peab vajalikuks, et tegevuskava toetaks ideed, mis näeb ette metsandusekspertide suurt osakaalu. Kõnealused eksperdid peaksid olema vilunud metsade haldamises ja kasutamises. Ekspertide kaasamine aitaks samuti kaasa metsatööstuse ning metsaomanike ja metsatööstuse osalejate/turupoolte ühenduste korraldamisele ja toetamisele. Lisaks peab kava seisma hea programmide ja algatuste eest, et kindlustada metsatööstuse töötajatele piisavalt võimalusi teha karjääri ja saada asjakohast väljaõpet; |
| --- | --- |

1.16

peab vajalikuks, et tegevuskava toetaks ideed, mis näeb ette metsandusekspertide suurt osakaalu. Kõnealused eksperdid peaksid olema vilunud metsade haldamises ja kasutamises. Ekspertide kaasamine aitaks samuti kaasa metsatööstuse ning metsaomanike ja metsatööstuse osalejate/turupoolte ühenduste korraldamisele ja toetamisele. Lisaks peab kava seisma hea programmide ja algatuste eest, et kindlustada metsatööstuse töötajatele piisavalt võimalusi teha karjääri ja saada asjakohast väljaõpet;

| 1.17 | kinnitab, et täpne teave ja teadmised asjaomastest valdkondadest peavad toetama säästvat metsamajandust, metsandust ja keskkonnaalaseid õigusakte, samuti programmide kujundamist ja rakendamist, et oleks tagatud täielik koostöö kohalike elanikega ja ühiskonna sotsiaalne ja kultuuriline areng; |
| --- | --- |

1.17

kinnitab, et täpne teave ja teadmised asjaomastest valdkondadest peavad toetama säästvat metsamajandust, metsandust ja keskkonnaalaseid õigusakte, samuti programmide kujundamist ja rakendamist, et oleks tagatud täielik koostöö kohalike elanikega ja ühiskonna sotsiaalne ja kultuuriline areng;

| 1.18 | toetab FLEGT-algatusi võitluses ebaseadusliku metsaraie vastu ja rahvusvaheliste lepingute järgimise tagamisel ning kutsub neid üles tegevust jätkama ja loodab, et algatused jõuavad täieliku õigusliku rakendamiseni; |
| --- | --- |

1.18

toetab FLEGT-algatusi võitluses ebaseadusliku metsaraie vastu ja rahvusvaheliste lepingute järgimise tagamisel ning kutsub neid üles tegevust jätkama ja loodab, et algatused jõuavad täieliku õigusliku rakendamiseni;

| 1.19 | kutsub ühenduse institutsioone üles esitama algatusi, et kaitsta Euroopa tootjaid ebaausa konkurentsi vastu, mille tekitavad neist piirkondadest pärinevad tooted, kus töölistele ja põliselanikele — kes on sageli jõhkra ekspluateerimise ohvrid — ei ole tagatud kaitse; |
| --- | --- |

1.19

kutsub ühenduse institutsioone üles esitama algatusi, et kaitsta Euroopa tootjaid ebaausa konkurentsi vastu, mille tekitavad neist piirkondadest pärinevad tooted, kus töölistele ja põliselanikele — kes on sageli jõhkra ekspluateerimise ohvrid — ei ole tagatud kaitse;

| 1.20 | kinnitab oma toetust ELi keskkonnapoliitikale metsandusvaldkonnas ja tervitab asjaolu, et Euroopa kaitsealad laienevad pidevalt ja paranevad vahendid bioloogilise mitmekesisuse tagamiseks ja kõrbestumise vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

1.20

kinnitab oma toetust ELi keskkonnapoliitikale metsandusvaldkonnas ja tervitab asjaolu, et Euroopa kaitsealad laienevad pidevalt ja paranevad vahendid bioloogilise mitmekesisuse tagamiseks ja kõrbestumise vastu võitlemiseks;

| 1.21 | tervitab asjaolu, et keskkonnapoliitika kujundab üha enam Euroopa ühiskonna keskkonnapärandit ja ühenduse meetmed on kaasa aidanud positiivse tulemuse saavutamisele; |
| --- | --- |

1.21

tervitab asjaolu, et keskkonnapoliitika kujundab üha enam Euroopa ühiskonna keskkonnapärandit ja ühenduse meetmed on kaasa aidanud positiivse tulemuse saavutamisele;

| 1.22 | rõhutab, et tegevuskava peab soodustama metsade ümberkujundamist multifunktsionaalsemateks, edendama bioloogilist mitmekesisust, aitama kaasa eristatava maastiku loomisele ja, mis veelgi tähtsam, kaitsma veevarusid ja õhu kvaliteeti. Igal juhul tuleb ellu viia Rio de Janeiros sätestatud säästva metsamajanduse põhimõtteid ning strateegilisi suuniseid, millele tuginedes saab metsi ja metsatööstust tervikuna kliimamuutustega kohandada; |
| --- | --- |

1.22

rõhutab, et tegevuskava peab soodustama metsade ümberkujundamist multifunktsionaalsemateks, edendama bioloogilist mitmekesisust, aitama kaasa eristatava maastiku loomisele ja, mis veelgi tähtsam, kaitsma veevarusid ja õhu kvaliteeti. Igal juhul tuleb ellu viia Rio de Janeiros sätestatud säästva metsamajanduse põhimõtteid ning strateegilisi suuniseid, millele tuginedes saab metsi ja metsatööstust tervikuna kliimamuutustega kohandada;

| 1.23 | on mures keskkonnakahju pärast, mis metsandustegevus ja lisategevused keskkonna seisukohast tundlikel aladel tekitada võivad. Erilist kaitset vajavad kõrgustike turbaalad; |
| --- | --- |

1.23

on mures keskkonnakahju pärast, mis metsandustegevus ja lisategevused keskkonna seisukohast tundlikel aladel tekitada võivad. Erilist kaitset vajavad kõrgustike turbaalad;

| 1.24 | peab oluliseks kaasata tegevuskavasse algatusi teadus- ja tehnoloogiauuringute vallast, näiteks






  — | puidu ja teiste puitmaterjalide uudsed kasutusviisid, eelkõige ehituses; |
| --- | --- | --- |

1.24

peab oluliseks kaasata tegevuskavasse algatusi teadus- ja tehnoloogiauuringute vallast, näiteks

—

puidu ja teiste puitmaterjalide uudsed kasutusviisid, eelkõige ehituses;

| — | uudsed metsaseadmed ja -tehnoloogiad; |
| --- | --- |

—

uudsed metsaseadmed ja -tehnoloogiad;

| — | metsamajandamine multifunktsionaalsuse saavutamise eesmärgil; |
| --- | --- |

—

metsamajandamine multifunktsionaalsuse saavutamise eesmärgil;

| 1.25 | arvab, et teadusuuringute põletavaim küsimus on metsastamismeetodid, metsa taastamine metsastamise teel ja metsamajandus, mille eesmärgiks on tõhusate võimaluste leidmine süsiniku sidumiseks kesk- ja pikaajalises perspektiivis. Kõnealused uuringuvaldkonnad peavad leidma piisavat kajastamist seitsmendas raamprogrammis, võttes arvesse erinevaid keskkonnaalaseid ja klimaatilisi tingimusi Euroopa eri piirkondades; |
| --- | --- |

1.25

arvab, et teadusuuringute põletavaim küsimus on metsastamismeetodid, metsa taastamine metsastamise teel ja metsamajandus, mille eesmärgiks on tõhusate võimaluste leidmine süsiniku sidumiseks kesk- ja pikaajalises perspektiivis. Kõnealused uuringuvaldkonnad peavad leidma piisavat kajastamist seitsmendas raamprogrammis, võttes arvesse erinevaid keskkonnaalaseid ja klimaatilisi tingimusi Euroopa eri piirkondades;

| 1.26 | loodab, et tegevuskavaga pannakse alus üleeuroopalisele pikaajalisele algatusele, millega parandatakse üldsuse arusaama ühenduse metsade erinevatest aspektidest ja hüvedest. Eelkõige on tervitatavad laiemale avalikkusele, esmajoones noortele, suunatud teabekampaaniad, mille käigus korraldatakse väljasõite kaitsealadele ja metsatööstusettevõtetesse ning käitistesse, mis kasutavad toormaterjaliks puitu; |
| --- | --- |

1.26

loodab, et tegevuskavaga pannakse alus üleeuroopalisele pikaajalisele algatusele, millega parandatakse üldsuse arusaama ühenduse metsade erinevatest aspektidest ja hüvedest. Eelkõige on tervitatavad laiemale avalikkusele, esmajoones noortele, suunatud teabekampaaniad, mille käigus korraldatakse väljasõite kaitsealadele ja metsatööstusettevõtetesse ning käitistesse, mis kasutavad toormaterjaliks puitu;

| 1.27 | rõhutab, et tegevuskava peaks sisaldama täpseid juhiseid metsamaade ja metsade kaitsmiseks tulekahjude, reostuse ja biootiliste tegurite eest ning esile tuleks tuua asjaolu, et metsad aitavad ära hoida maalihkeid, laviine ja üleujutusi; |
| --- | --- |

1.27

rõhutab, et tegevuskava peaks sisaldama täpseid juhiseid metsamaade ja metsade kaitsmiseks tulekahjude, reostuse ja biootiliste tegurite eest ning esile tuleks tuua asjaolu, et metsad aitavad ära hoida maalihkeid, laviine ja üleujutusi;

| 1.27 | usub, et liikmesriikide käsutuses peaks olema tõhus vahend maksude näol, mille abil saaks arendada ja edendada kohaseid metsapoliitika ettepanekuid ja juhiseid, eelkõige neid, mis puudutavad liitude moodustamist või millel on sotsiaalne või keskkonnaalane tähtsus. Tegevuskava võiks esitada teavet käimasolevate arengute kohta erinevates liikmesriikides ja edendada kontakte. |
| --- | --- |

1.27

usub, et liikmesriikide käsutuses peaks olema tõhus vahend maksude näol, mille abil saaks arendada ja edendada kohaseid metsapoliitika ettepanekuid ja juhiseid, eelkõige neid, mis puudutavad liitude moodustamist või millel on sotsiaalne või keskkonnaalane tähtsus. Tegevuskava võiks esitada teavet käimasolevate arengute kohta erinevates liikmesriikides ja edendada kontakte.

2.   Regioonide Komitee soovitused

Regioonide Komitee

| 2.1 | soovitab uurida iga võimalust ühenduse metsastrateegia õigusliku aluse loomiseks, kuna teema on praegu tunnistatud globaalselt oluliseks; |
| --- | --- |

2.1

soovitab uurida iga võimalust ühenduse metsastrateegia õigusliku aluse loomiseks, kuna teema on praegu tunnistatud globaalselt oluliseks;

| 2.2 | kutsub kõiki ühenduse institutsioone üles tagama seda, et komisjoni ettepanek (kui seda ei muudeta) leiaks kiiret rakendamist ja et seejuures ei jääks tulevikukava liikmesriikide jaoks pelgalt projekti tasandile, vaid määratleks konkreetsed vastutused ja rakendamiseks vajalikud ressursid; |
| --- | --- |

2.2

kutsub kõiki ühenduse institutsioone üles tagama seda, et komisjoni ettepanek (kui seda ei muudeta) leiaks kiiret rakendamist ja et seejuures ei jääks tulevikukava liikmesriikide jaoks pelgalt projekti tasandile, vaid määratleks konkreetsed vastutused ja rakendamiseks vajalikud ressursid;

| 2.3 | usub, et ELi kava tuleb vastu võtta teadmises, et riiklikud metsakavad koostatakse kindlas ajaraamistikus ja neisse võetakse üle ühenduse tegevuskavas väljas toodud sätted; |
| --- | --- |

2.3

usub, et ELi kava tuleb vastu võtta teadmises, et riiklikud metsakavad koostatakse kindlas ajaraamistikus ja neisse võetakse üle ühenduse tegevuskavas väljas toodud sätted;

| 2.4 | teeb ettepaneku, et tegevuskava sisaldaks ettepanekuid metsatööstuse erinevate sektorite toetamiseks. Samuti peaks tegevuskava tagama soodustused, mis on mõeldud tööstuse kohaseks toimimiseks, väikest või mitte mingisugust majanduslikku kasu toovate metsade hooldamiseks, omaniku ja rentniku ühenduste loomiseks metsandusekspertide juhendamisel, projektide, algatuste, sotsiaal-, keskkonna- ja metsakaitse teenuste arendamiseks ja jätkamiseks tingimusel, et need on hõlmatud piirkondlike ja kohalike omavalitsuste programmidega; |
| --- | --- |

2.4

teeb ettepaneku, et tegevuskava sisaldaks ettepanekuid metsatööstuse erinevate sektorite toetamiseks. Samuti peaks tegevuskava tagama soodustused, mis on mõeldud tööstuse kohaseks toimimiseks, väikest või mitte mingisugust majanduslikku kasu toovate metsade hooldamiseks, omaniku ja rentniku ühenduste loomiseks metsandusekspertide juhendamisel, projektide, algatuste, sotsiaal-, keskkonna- ja metsakaitse teenuste arendamiseks ja jätkamiseks tingimusel, et need on hõlmatud piirkondlike ja kohalike omavalitsuste programmidega;

| 2.5 | kutsub globaalselt teostatavate lepingute tagamiseks üles täielikule pühendumusele uue rahvusvahelise metsanduslepingu koostamisel, mis nõukogu 26. aprilli 2005. aasta järeldusi ellu viies kuuluks säästva majandamise seisukohalt rakendamisele ülemaailmselt; |
| --- | --- |

2.5

kutsub globaalselt teostatavate lepingute tagamiseks üles täielikule pühendumusele uue rahvusvahelise metsanduslepingu koostamisel, mis nõukogu 26. aprilli 2005. aasta järeldusi ellu viies kuuluks säästva majandamise seisukohalt rakendamisele ülemaailmselt;

| 2.6 | soovitab veel kord, et metsanduse ja puitu kasutavate tööstusharude vahelistele suhetele, erinevate Euroopa puiduliikide turustamisele ja kogu metsatööstuse toetamisele tuleb anda prioriteet, mis omakorda nõuab maksimaalset koostööd komisjoni talituste vahel; |
| --- | --- |

2.6

soovitab veel kord, et metsanduse ja puitu kasutavate tööstusharude vahelistele suhetele, erinevate Euroopa puiduliikide turustamisele ja kogu metsatööstuse toetamisele tuleb anda prioriteet, mis omakorda nõuab maksimaalset koostööd komisjoni talituste vahel;

| 2.7 | nõuab metsanduses toodetud taastuvenergiate kasutusvõimaluste parandamist ja edasiarendamist ning nende senisest suuremat integreerimist komisjoni taastuvenergiate tegevuskavva sellisel moel, et metsandussektori käitajad saaksid sellest konkreetset kasu; |
| --- | --- |

2.7

nõuab metsanduses toodetud taastuvenergiate kasutusvõimaluste parandamist ja edasiarendamist ning nende senisest suuremat integreerimist komisjoni taastuvenergiate tegevuskavva sellisel moel, et metsandussektori käitajad saaksid sellest konkreetset kasu;

| 2.8 | peab vajalikuks, et kava hõlmaks metsamaadel ja metsades pakutavaid keskkonnaalaseid, turismi-, kultuurilisi ja sotsiaalteenuseid, mida saaks objektiivsete näitajate alusel hinnata, ning täpsustaks nende majandusliku hindamise kriteeriumeid eesmärgiga innustada omanikke ja majandajaid kõnealuseid teenuseid turul pakkuma. Kui sellist turgu ei ole, tuleb tegevuskavas ette näha meetod ja meetmed, mis edendavad üleminekut väljaarvestatud keskkonnatulult omaniku või majandaja kasumile; |
| --- | --- |

2.8

peab vajalikuks, et kava hõlmaks metsamaadel ja metsades pakutavaid keskkonnaalaseid, turismi-, kultuurilisi ja sotsiaalteenuseid, mida saaks objektiivsete näitajate alusel hinnata, ning täpsustaks nende majandusliku hindamise kriteeriumeid eesmärgiga innustada omanikke ja majandajaid kõnealuseid teenuseid turul pakkuma. Kui sellist turgu ei ole, tuleb tegevuskavas ette näha meetod ja meetmed, mis edendavad üleminekut väljaarvestatud keskkonnatulult omaniku või majandaja kasumile;

| 2.9 | soovib, et kava tagaks ametivõimude finantseeritud projektide rakendamise metsaomanike ja tootjaorganisatsioonide poolt, kui nad seda soovivad ja suudavad; |
| --- | --- |

2.9

soovib, et kava tagaks ametivõimude finantseeritud projektide rakendamise metsaomanike ja tootjaorganisatsioonide poolt, kui nad seda soovivad ja suudavad;

| 2.10 | peab oluliseks, et kava sisaldaks liikmesriikidele ja ametivõimudele vajalikke võtmeelemente olemasolevate õigusaktide läbivaatamiseks, sest kindlasti leidub kehtivates õigusaktides ühenduse eemärkide rakendamist takistavaid aspekte; samuti on vaja kõigil tasandeil lihtsustada haldusmenetlust; |
| --- | --- |

2.10

peab oluliseks, et kava sisaldaks liikmesriikidele ja ametivõimudele vajalikke võtmeelemente olemasolevate õigusaktide läbivaatamiseks, sest kindlasti leidub kehtivates õigusaktides ühenduse eemärkide rakendamist takistavaid aspekte; samuti on vaja kõigil tasandeil lihtsustada haldusmenetlust;

| 2.11 | toetab komisjoni ettepanekut alalise metsakomitee rolli ülevaatamiseks, nii et see oleks võimeline osalema kava kujundamisel ja rakendamisel ning et sellel oleks autoriteeti suhetes liikmesriikidega; |
| --- | --- |

2.11

toetab komisjoni ettepanekut alalise metsakomitee rolli ülevaatamiseks, nii et see oleks võimeline osalema kava kujundamisel ja rakendamisel ning et sellel oleks autoriteeti suhetes liikmesriikidega;

| 2.12 | peab tähtsaks, et metsandusküsimustega tegelevaid komisjoni haldusstruktuure ja personali tuleks tugevdada, et ELi tegevuskava oleks võimalik tõhusalt rakendada; |
| --- | --- |

2.12

peab tähtsaks, et metsandusküsimustega tegelevaid komisjoni haldusstruktuure ja personali tuleks tugevdada, et ELi tegevuskava oleks võimalik tõhusalt rakendada;

| 2.13 | teeb komisjonile ja liikmesriikidele ettepaneku metsateadus- ja -tehnoloogia foorumi ellukutsumiseks, mis kaasaks ülikoolide, uurimiskeskuste ja metsandusekspertide rühmade esindajaid, kes tuginedes oma ühendatud teadmistele ELi metsade olukorra, liikide ja võimalike probleemide kohta saaksid soovitada algatusi ja teadus- ja tehnoloogiauuringute programme. Foorumi töö koordineerija ja finantseerija oleks komisjon; |
| --- | --- |

2.13

teeb komisjonile ja liikmesriikidele ettepaneku metsateadus- ja -tehnoloogia foorumi ellukutsumiseks, mis kaasaks ülikoolide, uurimiskeskuste ja metsandusekspertide rühmade esindajaid, kes tuginedes oma ühendatud teadmistele ELi metsade olukorra, liikide ja võimalike probleemide kohta saaksid soovitada algatusi ja teadus- ja tehnoloogiauuringute programme. Foorumi töö koordineerija ja finantseerija oleks komisjon;

| 2.14 | pidades silmas metsanduspoliitika strateegilist tähtsust ja võttes arvesse asjaolu, et metsandusvaldkond jääb piirkondlike ja kohalike omavalitsuste pädevusse, palub, et komisjon esitaks kõnealuse tegevuskava komiteele arvamuse avaldamiseks. |
| --- | --- |

2.14

pidades silmas metsanduspoliitika strateegilist tähtsust ja võttes arvesse asjaolu, et metsandusvaldkond jääb piirkondlike ja kohalike omavalitsuste pädevusse, palub, et komisjon esitaks kõnealuse tegevuskava komiteele arvamuse avaldamiseks.

Brüssel, 17. november 2005.

Regioonide Komitee

president

Peter STRAUB

---

(1)  EÜT C 64, 27.2.1998, lk 25.

1

(2)  EÜT C 57, 29.2.2000, lk 96.

2

(3)  ELT C 128, 29.5.2003, lk 41.

3

---

| 16.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 115/88 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 115/88

---

Regioonide Komitee arvamus teemal “Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste panus võitlusesse kliimamuutustega”

(2006/C 115/20)

Regioonide Komitee,

võttes arvesse Euroopa Liidu eesistujariigi Ühendkuningriigi 30. juuni 2005. aasta taotlust koostada vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 265 lõikele 1 arvamus teemal “Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste panus kliimamuutustega võitlemisse”;

võttes arvesse presidendi 25. juuli 2005. aasta otsust teha säästva arengu komisjonile ülesandeks koostada kõnealusel teemal arvamus;

võttes arvesse nõukogu 22. ja 23. märtsi 2005. aasta ning keskkonnanõukogu 7. märtsi 2005. aasta järeldusi;

võttes arvesse21. septembri 2000. aasta arvamust Euroopa Liidus kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemist käsitleva rohelise raamatu kohta ning komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile teemal ELi poliitika ja meetmed kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks: Euroopa kliimamuutuste programmi suunas, KOM(2000) 87 lõplik ja KOM(2000) 88 lõplik — (CdR 189/2000 fin (1));

võttes arvesse säästva arengu komisjoni 28. juunil 2005 vastu võetud arvamuse eelnõu (CdR 65/2005 rev 1) komisjoni teatise kohta nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: “Kuidas võita lahing globaalse kliimamuutuse vastu” (KOM(2005) 35 lõplik);

võttes arvesse säästva arengu komisjoni 6. oktoobril 2005 vastu võetud arvamuse eelnõu (CdR 215/2005 rev 1) (raportöör: Cllr Ken Bodfish, Brightoni ja Hove'i volikogu juht (UK/PES));

arvestades, et:

| 1. | kliima muutub. Teadlaste hulgas on levinud veendumus, et 2100. aastaks tõuseb temperatuur kogu maailmas 1,4–5,8o C; |
| --- | --- |

1.

kliima muutub. Teadlaste hulgas on levinud veendumus, et 2100. aastaks tõuseb temperatuur kogu maailmas 1,4–5,8o C;

| 2. | ELi ministrite nõukogu teatas 1996. aastal, et ta “usub, et keskmine temperatuur maailmas ei tohiks ületada kaht kraadi võrreldes tööstuse arengu eelse tasemega”; |
| --- | --- |

2.

ELi ministrite nõukogu teatas 1996. aastal, et ta “usub, et keskmine temperatuur maailmas ei tohiks ületada kaht kraadi võrreldes tööstuse arengu eelse tasemega”;

| 3. | kliimamuutuste mõju on tunda kogu maailmas ning eelkõige kohalikul tasandil selliste mõjude kaudu, nagu vähenenud taimekasvatustoodang; üleujutused; metsatulekahjud; pinnasekahjustused ja erosioon; veekasutuse piirangud; maantee- ja raudteeinfrastruktuuri kahjustused; bioloogilise mitmekesisuse kadumine; energiavarustuse katkestused; fossiilkütusevarude vähenemine; struktuurilised kahjustused ja setted; soojussaared (2) ja õhu kvaliteedi probleemid; |
| --- | --- |

3.

kliimamuutuste mõju on tunda kogu maailmas ning eelkõige kohalikul tasandil selliste mõjude kaudu, nagu vähenenud taimekasvatustoodang; üleujutused; metsatulekahjud; pinnasekahjustused ja erosioon; veekasutuse piirangud; maantee- ja raudteeinfrastruktuuri kahjustused; bioloogilise mitmekesisuse kadumine; energiavarustuse katkestused; fossiilkütusevarude vähenemine; struktuurilised kahjustused ja setted; soojussaared (2) ja õhu kvaliteedi probleemid;

| 4. | äärmuslikud ilmastikutingimused nagu üleujutused mõjutavad tugevasti Euroopa majandust ning võivad edasiste ennustatud kliimamuutuste korral osutuda katastroofiliseks; |
| --- | --- |

4.

äärmuslikud ilmastikutingimused nagu üleujutused mõjutavad tugevasti Euroopa majandust ning võivad edasiste ennustatud kliimamuutuste korral osutuda katastroofiliseks;

| 5. | on saanud selgeks, et kliimamuutuste vältimisel on tulemusi, kuid selleks on vaja ühendada kliimamuutuste juba ilmnevate mõjude leevendamine ja nendega kohanemine; |
| --- | --- |

5.

on saanud selgeks, et kliimamuutuste vältimisel on tulemusi, kuid selleks on vaja ühendada kliimamuutuste juba ilmnevate mõjude leevendamine ja nendega kohanemine;

| 6. | kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused mängivad suurt rolli kliimamuutuste jälgimisel ja hindamisel ning kohalike ja piirkondlike kogukondade teavitamisel võimalikest mõjudest, aga ka strateegiate väljatöötamisel kliimamuutuste mõjude leevendamiseks ja nendega kohanemiseks ning säästva energiakasutuse propageerimiseks; |
| --- | --- |

6.

kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused mängivad suurt rolli kliimamuutuste jälgimisel ja hindamisel ning kohalike ja piirkondlike kogukondade teavitamisel võimalikest mõjudest, aga ka strateegiate väljatöötamisel kliimamuutuste mõjude leevendamiseks ja nendega kohanemiseks ning säästva energiakasutuse propageerimiseks;

võttis 62. täiskogu istungil, mis toimus 16.–17. novembril 2005 (17. november) ühehäälselt vastu järgmise arvamuse:

1.   Regioonide Komitee seisukohad

Regioonide Komitee

Sissejuhatus

| 1.1 | tervitab Euroopa Komisjoni ja ministrite nõukogu senist juhtrolli kliimamuutuste valdkonnas ning innustab seda jätkama tulevases 2012. aastale järgnevas kliimamuutuste poliitikas ja hiljem; |
| --- | --- |

1.1

tervitab Euroopa Komisjoni ja ministrite nõukogu senist juhtrolli kliimamuutuste valdkonnas ning innustab seda jätkama tulevases 2012. aastale järgnevas kliimamuutuste poliitikas ja hiljem;

| 1.2 | hindab ministrite nõukogu pühendumust, mida viimane näitas üles märtsis 2005, nõustudes heitmete vähendamise edasiste eesmärkidega, ning nõuab tungivalt, et EL keskenduks tõsisemalt kliimamuutuste probleemi lahendamisele kogu maailmas, tagamaks sama pühendunud tegutsemise ka mujal; |
| --- | --- |

1.2

hindab ministrite nõukogu pühendumust, mida viimane näitas üles märtsis 2005, nõustudes heitmete vähendamise edasiste eesmärkidega, ning nõuab tungivalt, et EL keskenduks tõsisemalt kliimamuutuste probleemi lahendamisele kogu maailmas, tagamaks sama pühendunud tegutsemise ka mujal;

| 1.3 | rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused etendavad keskset ja asendamatut rolli kliima püsivuse tagamisel. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused vastutavad piirkonna heaolu edendamise ja põhiteenuste osutamise eest, mõjutavad seda, kuidas inimesed elavad ja töötavad, neil on täidesaatvad volitused, praktiline oskusteave ja demokraatlik õiguspärasus. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad kaasa aidata kliima stabiilsusele, kasutades säästvat energiat viisil, mida ükski organisatsioon üksi saavutada ei suuda; |
| --- | --- |

1.3

rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused etendavad keskset ja asendamatut rolli kliima püsivuse tagamisel. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused vastutavad piirkonna heaolu edendamise ja põhiteenuste osutamise eest, mõjutavad seda, kuidas inimesed elavad ja töötavad, neil on täidesaatvad volitused, praktiline oskusteave ja demokraatlik õiguspärasus. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad kaasa aidata kliima stabiilsusele, kasutades säästvat energiat viisil, mida ükski organisatsioon üksi saavutada ei suuda;

| 1.4 | arvab, et üldiselt tuleb rohkem tunnustada ulatuslikku rolli, mida kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad etendada kliimamuutustega võitlemisel. Nende käsutuses peaks olema selleks piisavalt vahendeid; |
| --- | --- |

1.4

arvab, et üldiselt tuleb rohkem tunnustada ulatuslikku rolli, mida kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad etendada kliimamuutustega võitlemisel. Nende käsutuses peaks olema selleks piisavalt vahendeid;

| 1.5 | rõhutab, et ELis ja ka väljaspool kannatab kliimamuutuste all kõige rängemini sageli kõige vaesem elanikkond ning nende võimalused kliimamuutustega kohaneda on tihti piiratud. Kliimamuutustega võitlemine peab hõlmama suuremat keskendumist kütusepuuduse probleemi lahendamisele ja energiatõhususe suurendamisele ning võimaldama kogukondadel näidata loodetavate tulevaste mõjude suhtes üles suuremat paindlikkust; |
| --- | --- |

1.5

rõhutab, et ELis ja ka väljaspool kannatab kliimamuutuste all kõige rängemini sageli kõige vaesem elanikkond ning nende võimalused kliimamuutustega kohaneda on tihti piiratud. Kliimamuutustega võitlemine peab hõlmama suuremat keskendumist kütusepuuduse probleemi lahendamisele ja energiatõhususe suurendamisele ning võimaldama kogukondadel näidata loodetavate tulevaste mõjude suhtes üles suuremat paindlikkust;

| 1.6 | arvab, et kõigi poliitikavaldkondade keskmes peab olema järgmine energia hierarhia:






  a) | vähendada energiavajadust, |
| --- | --- | --- |

1.6

arvab, et kõigi poliitikavaldkondade keskmes peab olema järgmine energia hierarhia:

a)

vähendada energiavajadust,

| b) | kasutada energiat tõhusamalt, |
| --- | --- |

b)

kasutada energiat tõhusamalt,

| c) | kasutada taastuvenergiat, |
| --- | --- |

c)

kasutada taastuvenergiat,

| d) | fossiilkütuste jätkuv kasutamine peab olema puhas ja tõhus; |
| --- | --- |

d)

fossiilkütuste jätkuv kasutamine peab olema puhas ja tõhus;

| 1.7 | märgib, et kliimamuutustega võitlemisest on piirkondlikul ja kohalikul tasandil sageli võimalik saada palju kasu, näiteks paraneb piirkonna majanduse konkurentsivõime; |
| --- | --- |

1.7

märgib, et kliimamuutustega võitlemisest on piirkondlikul ja kohalikul tasandil sageli võimalik saada palju kasu, näiteks paraneb piirkonna majanduse konkurentsivõime;

2.   Kliimamuutused kui võimalus, mitte üksnes oht

| 2.1 | rõhutab, et kliimamuutused ohustavad otseselt Euroopa julgeolekut, sest fossiilkütuste vähenemisel nõrgenevad tarnetagatised ning ilmamuutused toovad kaasa negatiivseid mõjusid. Euroopa tervikuna seisab silmitsi kasvavate kindlustuskuludega ning paljudel juhtudel ei ole võimalik vara kindlustada; |
| --- | --- |

2.1

rõhutab, et kliimamuutused ohustavad otseselt Euroopa julgeolekut, sest fossiilkütuste vähenemisel nõrgenevad tarnetagatised ning ilmamuutused toovad kaasa negatiivseid mõjusid. Euroopa tervikuna seisab silmitsi kasvavate kindlustuskuludega ning paljudel juhtudel ei ole võimalik vara kindlustada;

| 2.2 | märgib, et kliimamuutused kujutavad meie eluviisile üht suurimat ohtu, kuid pakuvad ka laialdasi võimalusi ehitada üles jätkusuutlikum, hõlvavam ja konkurentsivõimelisem tulevik; |
| --- | --- |

2.2

märgib, et kliimamuutused kujutavad meie eluviisile üht suurimat ohtu, kuid pakuvad ka laialdasi võimalusi ehitada üles jätkusuutlikum, hõlvavam ja konkurentsivõimelisem tulevik;

| 2.3 | arvab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kogemustel on ELi tulevasele kliimamuutuste poliitikale palju pakkuda. Seepärast tõstetakse allpool esile mitu lühikest juhtumiuuringut, milles käsitletakse mõningaid põhiküsimusi kliimamuutustega võitlemisel ning esitatakse soovitusi tulevikuks; |
| --- | --- |

2.3

arvab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kogemustel on ELi tulevasele kliimamuutuste poliitikale palju pakkuda. Seepärast tõstetakse allpool esile mitu lühikest juhtumiuuringut, milles käsitletakse mõningaid põhiküsimusi kliimamuutustega võitlemisel ning esitatakse soovitusi tulevikuks;

3.   Kohalike ja piirkondlike meetmete näited (3)

3.1   Pädevuse ja hea tava vahetuse edendamine

Teadmiste edendamine partnerluste kaudu võib aidata parandada ja kooskõlastada kohalike ja piirkondlike kliimamuutuste strateegiate väljatöötamist ning levitada teadmisi ja vahetada häid tavasid. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste partnerluste kogemused on andnud silmapaistvaid tulemusi ning peaksid teavitama Euroopa ja liikmesriikide poliitikat:

Kliimaühenduse asutatud auhinnaga

  Climate Star
  tõstetakse esile eeskujulikku tegevust kliimamuutustega võitlemisel ning dokumenteeritakse kogu Euroopas omandatud kogemusi ja tehtud edusamme. Lisaks pädevuse tunnustamisele soodustab see kogemuste vahetamist kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel. Riiklikud programmid, nagu säästvat energiakasutust edendav Beaconi volikogu programm (Beacon Council Scheme, Inglismaal ja Walesis), keskenduvad samuti kogemuste vahetamisele ja mõttevahetusele kohalikul tasandil esinevate probleemide üle;

3.2   Taastuva energia propageerimine

Kliima püsivuse ohustamine tähendab, et peame tootma rohkem energiat kohapeal. Kohapeal toodetud energia on sageli tõhusam, kuna seda transporditakse vaid lühikesel vahemaal. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võimuses on suurendada taastuva energia tootmise suutlikkust. Tänu rollile, mida ta etendab planeerimises ja varustamises, on ta kohaliku energia tootmise võime ja tarbimise peamine mõjutaja. Taastuva energia tootmine kohalikul tasandil on väga oluline ka kohalike oskuste ja tehnoloogiabaasi ülesehitamiseks. Kuid kohalikul tasandil üles näidatud pühendumine ei vasta ELi kõrgetasemelisele pühendumisele. Olukord peab muutuma, kui tahame omandada oskused ja tehnoloogia, mis on vajalikud konkurentsivõimeliste vähese süsinikusisaldusega kütuste kasutamiseks tulevikus:

Malmö linn (Rootsi) on rahvusvahelise kohalike keskkonnaalgatuste nõukogu (International Council for Local Environmental Initiatives) kliimakaitset toetavate linnade programmi raames rajanud 1000 elamuga linnarajooni, mida varustatakse 100 % taastuva energiaga. Energiavarustus põhineb kohalikel päikese-, tuule- ja vee-energia varudel koos piirkonna jäätmetest ja reoveest toodetava energiaga. Igas elamus on oma elektriarvesti tagamaks, et linnal oleks võimalik välja selgitada energiakasutuse struktuur ning vastavalt kavandada taastuvat võimsust;

3.3   Süsinikujääkide mõõtmine ja vähendamine kohalikul tasandil

Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad etendada olulist rolli kohaliku kogukonna energiakasutuse ja süsinikujääkide, sealhulgas energia era- ja ärikasutuse hindamisel ning suunamisel. Selle saavutamiseks tuleb rohkem rõhku panna süsiniku mõju hindamise vahendite väljaarendamisele ja parandada juurdepääsu kontrollitavatele energiatarbimisandmetele:

Üleeuroopaline kampaania DISPLAY aitab kohalikel omavalitsustel ja nende munitsipaalhoonetel arvutada energiatarbimist spetsiaalse tarkvara abil. Samuti julgustab see neid esitama energiatarbimise andmeid kasutajasõbralikul moel ühiskondlikes hoonetes, et parandada inimeste energiatõhususe alaseid teadmisi;

3.4   Kliimamuutustega võitlemine — laialdane sotsiaalne, keskkonnaalane ja majanduslik kasu

Üleminek väiksemale energiatarbimisele ja energiasäästlikele tootmisviisidele tagab kohalikele elanikele kõrgema elukvaliteedi, vähendades kokkupuuteid võimalike ohtudega, parandades säästvama liikluse kaudu ohutust tänavatel ning kujundades mugavamaid kodusid ilmastikutingimustest olenemata. Kõik kõnealused edusammud toimuvad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaudu, mis edendavad kohalikku tegevust ja rajavad lokaalsemaid turge ning parandavad ressursside majandamist kogukonnas.

Brightoni ja Hove'i volikogu (Inglismaa) on alustanud energiapartnerlust, mis keskendub mugavama kodukeskkonna pakkumisele elanikkonna kõige rohkem ohustatud rühmadele, sealhulgas eakad ja väikesel elamispinnal asujad ning hiljuti haiglast välja kirjutatud patsiendid. Aastaks 2005, vaid kahe aasta möödumisel partnerluse algusest, on volikogul õnnestunud parandada 361 eramajapidamise kodukeskkonda ja realiseerida aastas kokku hoitud 128 tonni CO2. Toetuse haldamise täiustatud kord ning partnerluse pakkumissüsteemi hoolikas ülesehitamine on aidanud partnerlusel tuua kogukonnale lühikese aja jooksul märkimisväärset kasu.

Šoti Midlothiani kohaliku omavalitsusega koostööd tegev Herleeni linn (Holland) töötab välja piirkondlikku küttesüsteemi, mis kasutab kohalike hoonete kütmiseks mahajäetud söekaevandustest saadavat sooja vett. Kõnealune tehnoloogia kombineeritakse päikeseenergia märgatavalt suurema kasutamisega, sealhulgas munitsipaalhoonetes, et tagada uuendustegevuse ja taastuva energia alase teadlikkuse lai levik kogu linnas ning naaberkogukondades Saksamaal;

3.5   Kohalike meetmete edendamine mitmes poliitikavaldkonnas

Olemasolevaid hooneid, asulaid, elatise teenimise ja eluviise tuleb kohandada, et suudaksime toime tulla ennustamatute, muutlike ja võib-olla ka äärmuslike ilmastikutingimustega. Seda aitavad kogukondadel saavutada lihtsus, stabiilsus ja lühikesed tarneahelad. Paindlikkust kliimamuutuste suhtes saab suurendada põhivajaduste, nagu toidu, soojuse ja valguse ning mugavuste, nagu poeskäimise võimaldamisega elukohale võimalikult lähedal:

Bristoli linnavolikogu (Inglismaa) rakendab piirkonna 20 koolis katseprogrammi “Elutähtis toit”, ostes koolisöögi jaoks kokku töötlemata, värsket ja tervislikku toitu vastavalt hooajale. Volikogu partneriteks on Esimese etapi arstiabi fond (Primary Healthcare Trust) ja Mullastikuühendus (Soil Association);

3.6   Töökohtade arvu suurendamine

Kliimamuutused ja säästva arengu strateegiad annavad võimaluse tegeleda meie kogukondade ees seisvate põhiprobleemidega ning arendada tuleviku tarbeks välja põhjalikud teadmised ja oskused. Kohaliku kogukonna, kohaliku ja piirkondliku omavalitsuse, haridus- ja tervishoiusektori ning kahtlemata ka erafirmade vaheline partnerlus aitab selgemalt tajuda ühist eesmärki ja põhimõtet “investeerida selleks, et säästa”:

Newarki ja Sherwoodi piirkonna volikogul (Inglismaa) on õnnestunud riigile kuuluvate elamute elanike hulgas kütusepuudus peaaegu likvideerida. 1984. aastal suutsid vaid 6 % elamutest võimaldada normaalset kütet — nüüd suudab seda tänu energiatõhususse investeerimisele teha 98,4 %. Olukorra parandamiseks käivitatud programmide raames on 18 aastaga loodud kohalikul tasandil igal aastal 30 töökohta. Aastatel 1988–2008 on üldkulud 7500 majapidamisele umbes 24 miljonit eurot (16 miljonit naela). Lisaks uute töökohtade loomisele on Newarki lapsed hakanud paremini õppima ning vaimuhaiguste esinemine on vähenenud. Volikogu leiab, et saadud kasu on end nelja aastaga ära tasunud;

3.7   Kohaliku kogukonna tervise ja heaolu parandamine

Kütusepuudus mõjutab paljusid Euroopa majapidamisi ja on ohtlik tervisele. Sama moodi on viimaste aastate kuumad suved toonud kaasa keskmisest rohkem ülekuumenemisest põhjustatud surmajuhtumeid. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad ära kasutada oma elamispindu ning tagada ehitus- ja rakenduseeskirjade ning tõhusama kütmise ja muude vahendite abil, et kodud on mugavamad ja vähem mõjutatud välistest ilmastikutingimustest, tagades samal ajal süsinikujääkide üldise vähenemise parema ventilatsiooni ja suurema energiatõhususe abil:

Carricki piirkonna volikogu (Inglismaa) koos üürnike ühendustega ja teiste Beaconi kogukonna uuendamispartnerluse liikmetega suurendasid energiatõhusust Beaconi elamurajoonis Falmouthis, mis varem oli olnud üks Cornwalli mahajäänumaid piirkondi. Tulemused: energiatõhusust on suurendatud 900 kodus; esimesel aastal paigaldati keskküte ja parandati soojustust 300 elamus, küttearvetelt hoiti kokku 274 000 eurot (186 000 naela). Uuendamispartnerlus usub, et elamistingimuste parandamisele võib omistada ka mitmeid muid muutusi: elanikkonna tervis on paranenud, sealhulgas on astmahaigete arv langenud 50 %; kohalikus koolis on poiste tasemeeksami tulemused paranenud 100 %; kuritegevuse määr on oluliselt langenud, sealhulgas on vähenenud koduvägivalla juhtumid ja riskiregistrisse kantud laste arv; vandalism on kõigi aegade madalaim; tööhõive on kasvanud; elamurajooni kolida soovivate inimeste arv on suurenenud ning kogukonna meelsus on märkimisväärselt paranenud.

Loweburgi (Holland) elanikkond on kannatanud tervisehädade all kodudes leviva niiskuse, kütteprobleemide ja tuuletõmbuse tõttu. Groningeni linn kooskõlastab praegu Groningeni provintsi, föderaalasutuse, konsultantide ja suure pangaga projekti, mille eesmärk on viia kodudes läbi energiaauditid ning võimaldada omanikele madalaprotsendilisi hüpoteeke, et aidata neil parandada kodude kliimat ilma lisakuludeta. Tulemuseks on parem tervis ja väiksemad energiakulud;

3.8   Käitumistavade muutmine

Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad tegema koostööd erasektoriga ja avaliku sektori muude osadega, et luua partnerlusi, mis aitavad vähendada energiatarbimist. Kõnealune ülesanne on juba käsile võetud Inglismaal ja Walesis, kus kohalike omavalitsuste riiklik ühendus on töötanud välja plaani “Anytown” aastaks 2025, et arendada juba praegu olemasolevat tehnoloogiat kasutades välja säästvam kogukond. Kõnealuses säästvas tulevikus kasutatakse uut tehnoloogiat välja arendamata ära elektrisõidukeid, suuremaid haljasalasid, soojuse ja elektri koostootmist ning tänavaplaani, mis ei soosi autode kasutamist. Selline plaan peaks muutuma poliitikavaldkondade nagu näiteks tulevase linnakeskkonna temaatilise strateegia põhijooneks, et aidata kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel teha otsuseid, mis võimaldavad neil olemasolevat tehnoloogiat ja oskusteavet kasutades kujundada säästvam tulevik:

Londoni linnapea kehtestas 2002. aasta veebruaris Euroopa esimese igapäevase ummikumaksu. Maksu sisseviimine on aidanud edukalt vähendada liiklusummikuid 30 % võrra ning CO2 heitkoguste tase on maksustatud vööndis 20 % madalam kui 2002. aastal. Kuna teedel liigub nüüd vähem autosid, on ühistransport muutunud kiiremaks ning üha rohkem Londoni elanikke läheb tööle jalgrattaga. Täiendav tulu on aidanud parendada Londoni ühistransporti. Londoni linnapea muud algatused, mille eesmärk on võidelda kliimamuutuste vastu, hõlmavad Londoni Kliimamuutuste Ameti loomist. Partnerluses erasektori ettevõtetega viib kõnealune amet läbi madala süsinikusisaldusega või süsinikuvaba energia projekte kogu Londonis, kasutades puhtaimaid tehnoloogiaid ja luues uusi võimalusi majanduse arenguks. Linnapeal on kavas sisse viia ka väheste heitgaaside tsoon, keelates alates 2008. aastast kõige saastavamate veoautode, busside ja taksode liikumise Suur-Londoni piirkonnas.

Itaalias on rohkem kui 350 kohalikku ja provintside omavalitsust vastu võtnud ja rakendanud kohalikud tegevuskavad Agenda 21 ja nad asutasid 1999. aastal ühenduse kohalike integreeritud kavade rakendamise tulemuste ja lähenemisviiside laiendamiseks ja levitamiseks. Iga väike- ja suurlinn on rea näitajate põhjal loonud strateegia CO2 heitkoguste vähendamiseks, alandades energiatarbimist ning tõstes erinevate kategooriate ja kodanike sihtrühmade, sealhulgas koolide teadlikkust, edendades jagatud keskkonnakultuuri ja viies läbi lühiajalisi, keskmise ja pikaajalise kestusega tegevusplaane ja teabekampaaniaid;

3.9   Energiateenused energia asemel

Ühiskonda tuleb julgustada mõistma, et inimesed ei soovi tarbida energiat ennast, vaid teenuseid ja mugavusi, mida energia annab, nagu näiteks soojus ja valgus ning eratransport. Mõnda neist energiaga seotud mugavustest on võimalik luua ka ilma energiata, projekteerides päikeseenergia abil köetavaid hooneid ja võimaldades inimestele juurdepääsu vajalikele teenustele ilma autosid kasutamata:

“Lepingulise energiahalduse” põhimõtet tuleks laiemalt levitada kogu ELis, et tagada kõigile kogukondadele juurdepääs energiasäästule, mida võimaldavad energiasäästufirmad (Energy Savings Companies, ESCO). Kliendid saavad ESCO toodetavast energiast kasu tänu tänapäevasele energiasüsteemile, ilma et neil oleks vaja sellesse investeerida või seda hallata. ESCOd ei tegutse mitte ainult energiatootjatena, vaid pakuvad ka energiateenuseid, nt energia tõhususe suurendamine. Kohalikud omavalitsused etendavad energiaprojektides olulist rolli usaldusväärsete vahendajatena, organiseerides energiasäästlike seadmete paigaldamist ja toetades energiasäästlikke ümberkorraldusi munitsipaalelamutes. Kohalikel omavalitsustel on ideaalne positsioon, et laiendada energiasäästu potentsiaali ESCOde asutamise teel või julgustades energeetikaettevõtteid ise ESCOdena tegutsema, paigaldades majaomanike soovil energiakasutust tõhustavaid süsteeme, ja energia säästmisele kulutatut tasa tegema. Kohaliku või piirkondliku omavalitsuse kaasamine on oluline tagamaks, et kõigil kohaliku ja ärituru valdkondadel on juurdepääs energiasäästule;

3.10   Energia tõhusam kasutamine

EL peab keskenduma sellele, et saada igast tarbitavast energiaühikust rohkem kasu, kasutades näiteks tõhusamaid seadmeid, tootes koos soojust ja elektrit ning muutes hooned soojapidavaks:

1990. aastal seadis Leicesteri linnavolikogu (Inglismaa) eesmärgi vähendada energiatarbimist ja CO2-heitmeid 2025. aastaks 50 % võrra. Eelkõige on linnas keskendutud energia kasutamise jälgimisele intelligentse mõõtesüsteemi abil, mis saadab volikogule iga 30 minuti järel ülevaate kogu linna andmetest. Samuti on volikogu asutanud energiakeskuse, osutades igakülgset energiateenust kõigile kogukonna osadele, sealhulgas tõhusate ja taastuvaid energiaallikaid kasutavate seadmete müük. Energiakeskus on olnud esirinnas vähese süsinikutarbega tehnoloogiate väljatöötamisel, propageerides kõnealuseid tehnoloogiaid ja toimides ühenduslülina tarbijate ja teenusepakkujate vahel. See on hõlmanud kohalike tööliste väljaõpet vähese süsinikutarbega tehnoloogia paigaldamiseks;

3.11   Taastuva energia kasutamine, kus vähegi võimalik

Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused vastutavad 16 % SKT eest Euroopas. Paljud omavalitsused otsustavad kasutada osaliselt või kogu tarbimise ulatuses mõnda liiki taastuvat energiat ning kehtestavad selle kriteeriumiks uute elamute ehitamisel:

Londoni Lewishami linnaosa otsustas alates 1999. aastast rohelise energia tootmise poliitika kasuks. 2000. aasta novembriks toodeti 100 % elektrist taastuvatest energiaallikatest ning linnaosa oli suuruselt kolmas rohelise energia ostja Lääne-Euroopas. Rohelise elektriga varustamise ebastabiilsus tõi kaasa selle, et teise pakkumismenetluse ajal 2004. aastal toodeti taastuvenergiana vaid 80 % elektrist. Lewishami eesmärk oli aidata kaasa taastuva elektri turu loomisele ning praeguseks järgivad tema eeskuju paljud kohalikud omavalitsused ja avaliku sektori organid;

3.12   Kliimamuutustega arvestamine ja “kliimakindlus”

ELi, liikmesriikide ning piirkondlik ja kohalik poliitika tuleks muuta “kliimakindlaks”, et see oleks kooskõlas kliima muutumise ohuga. Seda on võimalik saavutada mõjude regulatiivse hindamisega, kuid ka surve avaldamisega riikide valitsustele, et nad kaaluksid rahaliste stiimulite väljaarendamist säästvamate energiakasutusviiside soodustamiseks:

Middlesborough' linnaosa volikogu (Inglismaa) on välja töötanud hindamiskorra kliimamuutuste mõju tuvastamiseks volikogu teenustele. Kliimamuutuste mõju hindamise moodul töötati välja koostöös ühe valitsusvälise organisatsiooniga ning see on võimaldanud kõigil volikogu talitustel hinnata muutuva ilmastiku potentsiaalset mõju nende osutatavatele teenustele. Selle tulemusena on hindamise praeguseks läbinud 16 teenustevaldkonnas tehtud teenuste osutamisel muudatusi, sealhulgas suurendatud maanteeteenuste vahendeid üleujutuste puhuks; varjustatud munitsipaalehitisi, et vältida ülekuumenemist ja liiga eredat valgust, ning tasandatud uuesti teede bituumenkatet, et võtta arvesse järgmise 20 aasta jooksul tõenäoliselt lisanduvat kuumuskoormust;

3.13   Kogukonna kaasamine kliimamuutuste kaudu

Kliima turvalisuse probleemi ulatus tähendab, et kliimamuutustega kohanemisel ja selle leevendamisel on tegelik mõju alles siis, kui sellega tegelevad kõik ühiskonna osad kohalikust ja piirkondlikust omavalitsusest kuni tarbijate ja ettevõteteni. Samuti nõuab see täielikku meetmepaketti tagamaks, et kasutame täielikult ära paranenud elukvaliteeti, mille kliimamuutuste probleemi lahendamine ühtlasi kaasa toob. Paljud siin esile toodud kliimamuutustega seotud lahendused toimivad ainult tervikliku meetmepaketi osana. Näiteks on sõiduautode kasutamise oluline vähendamine enamikule inimestele vastuvõetav vaid kvaliteetsete kohalike mugavuste ning hea ja säästliku ühistranspordi olemasolul. Sõiduautode vähesem kasutamine toob kaasa liikluse vähenemise ning kaupade ja teenuste vabama liikumise, parandades ühistranspordi liiklust, nagu on toimunud ummikumaksu kehtestanud Londoni keskosas. See omakorda muudab atraktiivsemaks säästva liikluse muud liigid, nagu näiteks jalgrattasõidu. Sellise “tõhusa täiustumisringi” saavutamiseks tuleb kaasata kogukonna kõik aspektid:

Londoni Islingtoni linnaosa on välja arendanud “energiasaadikute” programmi; “energiasaadikud” on saanud väljaõppe energiatõhususe ja kogukonna kaasamise alal. Nad külastavad kohalikke elanikke, väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid ning koole, et tutvustada linnaosa energiakasutust ning energiakasutuse vähendamise meetodeid ehitiste energiatõhususe kontrollimise teel;

4.   Regioonide Komitee soovitused

Regioonide Komitee

| 4.1 | kutsub komisjoni üles tunnistama, et kliimamuutuste probleem tuleb lahendada mitmekülgse lähenemise ja koostöö kaudu kõigi valitsuse osade vahel partnerluses erasektori, tervishoiuasutuste, kogukonna ja haridusrühmade ning energiatõhususega tegelevate organisatsioonidega; |
| --- | --- |

4.1

kutsub komisjoni üles tunnistama, et kliimamuutuste probleem tuleb lahendada mitmekülgse lähenemise ja koostöö kaudu kõigi valitsuse osade vahel partnerluses erasektori, tervishoiuasutuste, kogukonna ja haridusrühmade ning energiatõhususega tegelevate organisatsioonidega;

| 4.2 | kutsub komisjoni üles tunnustama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ainulaadset rolli ning eraldama piisavaid vahendeid projektide tutvustamiseks ja levitamiseks ning kõnealuse rolli avalikustamiseks poliitikadokumentides, nagu näiteks energiatõhususe valge raamat; |
| --- | --- |

4.2

kutsub komisjoni üles tunnustama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ainulaadset rolli ning eraldama piisavaid vahendeid projektide tutvustamiseks ja levitamiseks ning kõnealuse rolli avalikustamiseks poliitikadokumentides, nagu näiteks energiatõhususe valge raamat;

| 4.3 | palub ELil seada miinimumeesmärk vähendada heitmeid 2050. aastaks vähemalt 2005. aasta märtsis toimunud Euroopa Ülemkogul kokku lepitud 60–80 % võrra ning tagada samal tasemel püüdlused rahvusvahelistel foorumitel, sealhulgas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni puhul; |
| --- | --- |

4.3

palub ELil seada miinimumeesmärk vähendada heitmeid 2050. aastaks vähemalt 2005. aasta märtsis toimunud Euroopa Ülemkogul kokku lepitud 60–80 % võrra ning tagada samal tasemel püüdlused rahvusvahelistel foorumitel, sealhulgas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni puhul;

| 4.4 | väljendab heameelt rõhuasetuse üle kliimamuutustele praeguse ELi ja G8 eesistujariigi ajal ning kutsub ELi järgmisi eesistujaid seda jätkama; |
| --- | --- |

4.4

väljendab heameelt rõhuasetuse üle kliimamuutustele praeguse ELi ja G8 eesistujariigi ajal ning kutsub ELi järgmisi eesistujaid seda jätkama;

| 4.5 | julgustab komisjoni ja liikmesriikide valitsusi muutma enda ning Maailma Kaubandusorganisatsiooni ja rahvusvaheliste finantseerimisasutuste nagu Maailmapanga poliitikat “kliimakindlaks”; |
| --- | --- |

4.5

julgustab komisjoni ja liikmesriikide valitsusi muutma enda ning Maailma Kaubandusorganisatsiooni ja rahvusvaheliste finantseerimisasutuste nagu Maailmapanga poliitikat “kliimakindlaks”;

| 4.6 | kutsub komisjoni üles tegema jõupingutusi kõige energiakulukamate toodete kõrvaldamiseks, tõstes seadmete minimaalse lubatava energiatõhususe taset iga mõne aasta tagant 10 % või 20 % kõigis kategooriates, mille puhul parimate ja halvimate seadmete energiatarbimine on väga erinev; |
| --- | --- |

4.6

kutsub komisjoni üles tegema jõupingutusi kõige energiakulukamate toodete kõrvaldamiseks, tõstes seadmete minimaalse lubatava energiatõhususe taset iga mõne aasta tagant 10 % või 20 % kõigis kategooriates, mille puhul parimate ja halvimate seadmete energiatarbimine on väga erinev;

| 4.7 | palub komisjonil tunnistada, et kasvava elanikkonna majutamiseks vajalike uute elamute üha intensiivsem ehitamine eelkõige linnapiirkondades annab hea võimaluse märksa rangemate kohustuslike energiatõhususe standardite kehtestamiseks kui 2002. aasta direktiivis ehitiste energiatõhususe kohta on sätestatud. Sellist võimalust ei tohiks kasutamata jätta. Samuti tuleks ehitusstandardites pöörata rohkem tähelepanu loomuliku varju ja ventilatsiooni kasutamisele, et vähendada sõltuvust kliimaseadmetest; |
| --- | --- |

4.7

palub komisjonil tunnistada, et kasvava elanikkonna majutamiseks vajalike uute elamute üha intensiivsem ehitamine eelkõige linnapiirkondades annab hea võimaluse märksa rangemate kohustuslike energiatõhususe standardite kehtestamiseks kui 2002. aasta direktiivis ehitiste energiatõhususe kohta on sätestatud. Sellist võimalust ei tohiks kasutamata jätta. Samuti tuleks ehitusstandardites pöörata rohkem tähelepanu loomuliku varju ja ventilatsiooni kasutamisele, et vähendada sõltuvust kliimaseadmetest;

| 4.8 | toetab kliimamuutuste integreerimist veeressursside kavadesse ja majandamisse; |
| --- | --- |

4.8

toetab kliimamuutuste integreerimist veeressursside kavadesse ja majandamisse;

| 4.9 | palub komisjonil teha tihedat koostööd erasektoriga, et töötada välja uued kindlustusliigid, mis tunnistavad kliimamuutust ja vastavad sellele; |
| --- | --- |

4.9

palub komisjonil teha tihedat koostööd erasektoriga, et töötada välja uued kindlustusliigid, mis tunnistavad kliimamuutust ja vastavad sellele;

| 4.10 | palub komisjonil tagada kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele reaalajas suurem ja ühtsem juurdepääs kohaliku tähtsusega kehtivatele tarbimisandmetele kuni madalaima sihtnumbri tasandini, kaitstes samal ajal üksikkasutajate privaatsust. Ilma kõnealuse teabeta ei ole kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võimalik täielikult suunata üleminekut vähese süsinikusisaldusega tootmisega majandusele; |
| --- | --- |

4.10

palub komisjonil tagada kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele reaalajas suurem ja ühtsem juurdepääs kohaliku tähtsusega kehtivatele tarbimisandmetele kuni madalaima sihtnumbri tasandini, kaitstes samal ajal üksikkasutajate privaatsust. Ilma kõnealuse teabeta ei ole kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võimalik täielikult suunata üleminekut vähese süsinikusisaldusega tootmisega majandusele;

| 4.11 | kutsub komisjoni üles kaaluma kohalike kliimamuutuste strateegiate ja meetmete panust Lissaboni strateegia töökohtade, majanduskasvu ja konkurentsivõime eesmärkide saavutamisse ning looma tugevamaid sidemeid Lissaboni poliitilise strateegia ja kliimamuutuste poliitika vahel; |
| --- | --- |

4.11

kutsub komisjoni üles kaaluma kohalike kliimamuutuste strateegiate ja meetmete panust Lissaboni strateegia töökohtade, majanduskasvu ja konkurentsivõime eesmärkide saavutamisse ning looma tugevamaid sidemeid Lissaboni poliitilise strateegia ja kliimamuutuste poliitika vahel;

| 4.12 | kutsub komisjoni ja liikmesriikide valitsusi üles alustama koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ühtset teabekampaaniat, et selgitada välja ja avalikustada kliimamuutuste olukorra kiireloomulisus ning vajadus viivitamatu tegutsemise järele; |
| --- | --- |

4.12

kutsub komisjoni ja liikmesriikide valitsusi üles alustama koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ühtset teabekampaaniat, et selgitada välja ja avalikustada kliimamuutuste olukorra kiireloomulisus ning vajadus viivitamatu tegutsemise järele;

| 4.13 | kutsub komisjoni üles tuginema kohalikul ja piirkondlikul tasandil seoses kliimamuutustega kaasneva soolise ja sotsiaalse ebavõrdsusega tehtud tööle, tagamaks, et naised ei kannataks ebaproportsionaalselt kliimamuutuste mõjude all (4); |
| --- | --- |

4.13

kutsub komisjoni üles tuginema kohalikul ja piirkondlikul tasandil seoses kliimamuutustega kaasneva soolise ja sotsiaalse ebavõrdsusega tehtud tööle, tagamaks, et naised ei kannataks ebaproportsionaalselt kliimamuutuste mõjude all (4);

| 4.14 | toetab ettepanekut kasutada säästvaks arenguks (ja kliimamuutusteks) korrapäraselt regionaalpoliitika rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

4.14

toetab ettepanekut kasutada säästvaks arenguks (ja kliimamuutusteks) korrapäraselt regionaalpoliitika rahalisi vahendeid;

| 4.15 | kutsub komisjoni üles edendama tugevat sidet tulevase linnakeskkonna temaatilise strateegia ja õhu kvaliteedi temaatilise strateegia vahel, tagamaks, et kliimamuutuste probleemi lahendamisega tegeletakse põhjalikult kõigis poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

4.15

kutsub komisjoni üles edendama tugevat sidet tulevase linnakeskkonna temaatilise strateegia ja õhu kvaliteedi temaatilise strateegia vahel, tagamaks, et kliimamuutuste probleemi lahendamisega tegeletakse põhjalikult kõigis poliitikavaldkondades;

| 4.16 | kutsub ministrite nõukogu üles pühenduma kõrgematele ja pikaajalisematele taastuva energia eesmärkidele, et võimaldada kohalikel otsustajatel suurendada kohaliku taastuva energia võimsust; |
| --- | --- |

4.16

kutsub ministrite nõukogu üles pühenduma kõrgematele ja pikaajalisematele taastuva energia eesmärkidele, et võimaldada kohalikel otsustajatel suurendada kohaliku taastuva energia võimsust;

| 4.17 | kutsub komisjoni üles pühenduma koostööle kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ning nende Euroopa võrgustikega, et arendada välja kindel visioon erinevate omavalitsuste ja paikkondade vähese süsinikusisaldusega energiaallikate kohta tulevikus, kasutades parimal võimalikul moel ära olemasolevat tehnoloogiat ning arendades välja vajaliku oskuste baasi tõesti vähese süsinikusisaldusega energiaallikate kasutamiseks tulevikus. Sellele peab kaasa aitama komisjon, keskendudes hoolikamalt praktiliste kogemuste vahetamisele kohalikul ja piirkondlikul tasandil. |
| --- | --- |

4.17

kutsub komisjoni üles pühenduma koostööle kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ning nende Euroopa võrgustikega, et arendada välja kindel visioon erinevate omavalitsuste ja paikkondade vähese süsinikusisaldusega energiaallikate kohta tulevikus, kasutades parimal võimalikul moel ära olemasolevat tehnoloogiat ning arendades välja vajaliku oskuste baasi tõesti vähese süsinikusisaldusega energiaallikate kasutamiseks tulevikus. Sellele peab kaasa aitama komisjon, keskendudes hoolikamalt praktiliste kogemuste vahetamisele kohalikul ja piirkondlikul tasandil.

Brüssel, 17. november 2005

Regioonide Komitee

president

Peter STRAUB

---

(1)  ELT C 22, 24.1.2001, lk 30.

1

(2)  Soojadel päevadel võib õhk linnas olla umbes 4oC soojem kui ümberkaudsetel aladel. Linnades tekitab ulatuslik linna- ja eeslinnamaastik koos vähese tuule ja vähese pilvkattega “soojussaarte” efekti.

2

o

(3)  Järgmised näited on kogutud otseste teadmiste ja kohalike omavalitsuste võrgustike kaudu kogu ELis. Palju näiteid on Ühendkuningriigi kohta tänu vastavate kohalike omavalitsuste ühenduste kliimamuutuse projektidele. Raportöör on teadlik, et EList on võimalik leida veel palju näiteid, ning tervitab suurema tähelepanu pööramist ELi toetusel toimuvale rahvusvahelisele kogemustevahetusele.

3

(4)  Kliimaühenduse hiljutiste uuringute kohaselt, www.klimabuendnis.org

4

---

| 16.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 115/95 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 115/95

---

Regioonide Komitee aasta perspektiivaruanne teemal “Direktiiv prügilate kohta (1999/31/EÜ), selle rakendamine piirkondlikul ja kohalikul tasandil”

(2006/C 115/21)

Regioonide Komitee,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 10. detsembril 2004 vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 265 lõikele 1 esitatud palvet koostada perspektiivaruanne prügiladirektiivi (1999/31/EÜ) rakendamise kohta kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

võttes arvesse 2001. aasta septembris Euroopa Komisjoni ja Regioonide Komitee vahel sõlmitud koostööprotokolli, milles innustatakse Regioonide Komiteed “koostama strateegilisi dokumente küsimuste kohta, mida komisjon oluliseks peab; kõnealustes perspektiivarvamustes uuritakse sügavamalt nende valdkondade probleeme, milles Regioonide Komiteel on asjakohased teabeallikad”;

võttes arvesse Regioonide Komitee presidendi 26. jaanuari 2005. aasta otsust teha komitee säästva arengu komisjonile ülesandeks koostada kõnealusel teemal arvamus;

võttes arvesse nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/31/EÜ prügilate kohta;

võttes arvesse komisjoni aruannet nõukogule ja Euroopa Parlamendile, mis käsitleb riiklikke strateegiaid prügilatesse ladestatavate biolagunevate jäätmete koguse vähendamiseks vastavalt direktiivi 1999/31/EÜ artikli 5 lõikele 1 ja direktiivi prügilate kohta (KOM(2005) 105 lõplik);

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1975. aasta direktiivi jäätmete kohta (75/442/EMÜ) (raamdirektiiv jäätmete kohta), mida muudeti direktiividega 91/156/EMÜ, 91/692/EMÜ ning otsustega 76/431/EMÜ, 94/3/EÜ ja 96/350/EÜ;

võttes arvesse komisjoni teatist jäätmete tekke vältimise ja ringlussevõtmise strateegia arendamise kohta (KOM(2003) 301 lõplik — CdR 239/2003) (1);

võttes arvesse Regioonide Komitee tellitud küsitluse tulemusi prügiladirektiivi (1999/31/EÜ) rakendamise kohta piirkondlikul ja kohalikul tasandil (2);

võttes arvesse säästva arengu komisjonis 6. oktoobril 2005 vastu võetud perspektiivaruande projekti (CdR 254/2005 rev 1) (raportöör: hr Wim van Gelder, kuninganna esindaja Zeelandi provintsis (NL/EPP));

NING ARVESTADES, ET:

| 1) | Viimaste aastakümnete jooksul on jäätmete tekkimine Euroopas märkimisväärselt kasvanud. Jäätmete tekkimise vältimine, jäätmekäitlus ning jäätmete kõrvaldamine on üks peamisi ELi ees seisvaid väljakutseid. Sellega seoses määratletakse ELi kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis peamise prioriteedina jäätmete tekkimise vältimist ja jäätmekäitlust. |
| --- | --- |

1)

Viimaste aastakümnete jooksul on jäätmete tekkimine Euroopas märkimisväärselt kasvanud. Jäätmete tekkimise vältimine, jäätmekäitlus ning jäätmete kõrvaldamine on üks peamisi ELi ees seisvaid väljakutseid. Sellega seoses määratletakse ELi kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis peamise prioriteedina jäätmete tekkimise vältimist ja jäätmekäitlust.

| 2) | Prügilatesse ladestamine on paljudes ELi osades ikka veel peamine jäätmete kõrvaldamise viis. Madalate keskkonnaalaste standarditega prügilad on tihti ohtlikud inimeste tervisele ja keskkonnale, saastades õhku, vett ja maapinda ning aidates kasvuhoonegaaside tekitamisega kaasa globaalsele soojenemisele. |
| --- | --- |

2)

Prügilatesse ladestamine on paljudes ELi osades ikka veel peamine jäätmete kõrvaldamise viis. Madalate keskkonnaalaste standarditega prügilad on tihti ohtlikud inimeste tervisele ja keskkonnale, saastades õhku, vett ja maapinda ning aidates kasvuhoonegaaside tekitamisega kaasa globaalsele soojenemisele.

| 3) | Vastavalt nn jäätmehierarhiale tuleks jäätmeid kõrvaldada vaid viimasena võimalusena. Eelistama peaks jäätmete tekkimise vältimist, taaskasutamist ja uuesti ringlussevõtmist. |
| --- | --- |

3)

Vastavalt nn jäätmehierarhiale tuleks jäätmeid kõrvaldada vaid viimasena võimalusena. Eelistama peaks jäätmete tekkimise vältimist, taaskasutamist ja uuesti ringlussevõtmist.

| 4) | ELi jäätmepoliitika nurgakividena on määratletud läheduspõhimõtet ja jäätmekäitluse sõltumatuse eesmärki kõikidel tasanditel. |
| --- | --- |

4)

ELi jäätmepoliitika nurgakividena on määratletud läheduspõhimõtet ja jäätmekäitluse sõltumatuse eesmärki kõikidel tasanditel.

võttis 62. täiskogu istungil, mis toimus 16.–17. novembril 2005 (17. november) ühehäälselt vastu järgmise perspektiivaruande:

1.   Regioonide Komitee seisukohad

Regioonide Komitee

Üldmärkused

| 1.1 | tervitab Euroopa Komisjoni ettepanekut aruande koostamiseks, kuna see on esimene aruanne, mis on seotud ELi direktiiviga, mis käsitleb keskkonnapoliitikat piirkondlikul ja kohalikul tasandil, süvendades seega koostööd komisjoni ja Regioonide Komitee vahel; |
| --- | --- |

1.1

tervitab Euroopa Komisjoni ettepanekut aruande koostamiseks, kuna see on esimene aruanne, mis on seotud ELi direktiiviga, mis käsitleb keskkonnapoliitikat piirkondlikul ja kohalikul tasandil, süvendades seega koostööd komisjoni ja Regioonide Komitee vahel;

| 1.2 | tervitab piirkondlike ja kohalike omavalitsuste aktiivset osalust küsitluses prügiladirektiivi rakendamise kohta piirkondlikul ja kohalikul tasandil, mis näitab kõnealuse direktiivi olulisust piirkondliku ja kohaliku tasandi jaoks; |
| --- | --- |

1.2

tervitab piirkondlike ja kohalike omavalitsuste aktiivset osalust küsitluses prügiladirektiivi rakendamise kohta piirkondlikul ja kohalikul tasandil, mis näitab kõnealuse direktiivi olulisust piirkondliku ja kohaliku tasandi jaoks;

| 1.3 | märgib, et erineva demograafilise ja geograafilise olukorra, liikmesriikide ning nende piirkondade ja linnade organisatsioonistruktuuride ja jäätmekäitlussüsteemide erinevuste tõttu on prügiladirektiivi rakendamine Euroopa Liidu 25 liikmesriigi piirkondlikul ja kohalikul tasandil väga erinev; |
| --- | --- |

1.3

märgib, et erineva demograafilise ja geograafilise olukorra, liikmesriikide ning nende piirkondade ja linnade organisatsioonistruktuuride ja jäätmekäitlussüsteemide erinevuste tõttu on prügiladirektiivi rakendamine Euroopa Liidu 25 liikmesriigi piirkondlikul ja kohalikul tasandil väga erinev;

| 1.4 | rõhutab, et ELi 25 liikmesriigi kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused vastutavad märkimisväärse osa ELi keskkonnapoliitika rakendamise eest. Jäätmekäitlus on keskkonnapoliitika üks olulisemaid aspekte. Üldiselt vastutavad prügilalubade väljastamise, prügilate korrastuskavade heakskiitmise, sulgemiskorra, kontrolli ja järelevalve eest enamasti piirkondlikud omavalitsused, samas kui kohalikud omavalitsused otsustavad tavaliselt prügilate asukoha, samuti vastutavad nad majapidamisjäätmete kogumise infrastruktuuri eest. Kõnealune vastutuse jagunemine toob esile vajaduse tiheda koostöö järele kõigil valitsustasanditel; |
| --- | --- |

1.4

rõhutab, et ELi 25 liikmesriigi kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused vastutavad märkimisväärse osa ELi keskkonnapoliitika rakendamise eest. Jäätmekäitlus on keskkonnapoliitika üks olulisemaid aspekte. Üldiselt vastutavad prügilalubade väljastamise, prügilate korrastuskavade heakskiitmise, sulgemiskorra, kontrolli ja järelevalve eest enamasti piirkondlikud omavalitsused, samas kui kohalikud omavalitsused otsustavad tavaliselt prügilate asukoha, samuti vastutavad nad majapidamisjäätmete kogumise infrastruktuuri eest. Kõnealune vastutuse jagunemine toob esile vajaduse tiheda koostöö järele kõigil valitsustasanditel;

| 1.5 | rõhutab, et liikumine lihtsalt jäätmete kõrvaldamiselt säästvama jäätmepoliitika poole, mis keskendub jäätmete tekkimise vältimisele, taaskasutamisele ja uuesti ringlussevõtmisele, nõuab piirkondlikelt ja kohalikelt omavalitsustelt märkimisväärseid jõupingutusi ning täiendavaid inimressursse ja rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

1.5

rõhutab, et liikumine lihtsalt jäätmete kõrvaldamiselt säästvama jäätmepoliitika poole, mis keskendub jäätmete tekkimise vältimisele, taaskasutamisele ja uuesti ringlussevõtmisele, nõuab piirkondlikelt ja kohalikelt omavalitsustelt märkimisväärseid jõupingutusi ning täiendavaid inimressursse ja rahalisi vahendeid;

| 1.6 | teeb järelduse, et kuna üldise jäätmepoliitika ning eelkõige prügilaid puudutava poliitika mõju tuntakse kõige tugevamini kohalikul tasandil, tuleb poliitikasse kaasata kohalikud sidusrühmad. Enamik piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi konsulteerivad seoses kavandatavate prügilate asukohaga ja loamenetluse käigus kohaliku elanikkonnaga. Kui umbes pooled omavalitsused konsulteerivad ka valitsusväliste organisatsioonidega, siis kohalikke ettevõtteid kaasatakse väga harva; |
| --- | --- |

1.6

teeb järelduse, et kuna üldise jäätmepoliitika ning eelkõige prügilaid puudutava poliitika mõju tuntakse kõige tugevamini kohalikul tasandil, tuleb poliitikasse kaasata kohalikud sidusrühmad. Enamik piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi konsulteerivad seoses kavandatavate prügilate asukohaga ja loamenetluse käigus kohaliku elanikkonnaga. Kui umbes pooled omavalitsused konsulteerivad ka valitsusväliste organisatsioonidega, siis kohalikke ettevõtteid kaasatakse väga harva;

Rakendamisalased jõupingutused ja hetkeseis

| 1.7 | on seisukohal, et enamikus liikmesriikides on riiklikul ja/või piirkondlikul tasandil tehtud märkimisväärseid jõupingutusi prügiladirektiivi riiklikesse õigusaktidesse ülevõtmiseks. Siiski ei pidanud mitu liikmesriiki kinni riikliku strateegia koostamise tähtajast (3) biolagunevate jäätmete prügilatesse ladestamise vähendamiseks, põhjustades nii vähendamiseesmärkide saavutamise viibimist; |
| --- | --- |

1.7

on seisukohal, et enamikus liikmesriikides on riiklikul ja/või piirkondlikul tasandil tehtud märkimisväärseid jõupingutusi prügiladirektiivi riiklikesse õigusaktidesse ülevõtmiseks. Siiski ei pidanud mitu liikmesriiki kinni riikliku strateegia koostamise tähtajast (3) biolagunevate jäätmete prügilatesse ladestamise vähendamiseks, põhjustades nii vähendamiseesmärkide saavutamise viibimist;

| 1.8 | nendib, et küsimustiku vastused ja täiendav uurimistegevus on näidanud rakendamisjärkudes suuri erinevusi. Paljudele liikmesriikidele ja seega ka arvukatele kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele valmistab kõnealuse direktiivi järgimine raskusi, teised tulevad direktiivi sätete rakendamisega seevastu probleemideta toime; |
| --- | --- |

1.8

nendib, et küsimustiku vastused ja täiendav uurimistegevus on näidanud rakendamisjärkudes suuri erinevusi. Paljudele liikmesriikidele ja seega ka arvukatele kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele valmistab kõnealuse direktiivi järgimine raskusi, teised tulevad direktiivi sätete rakendamisega seevastu probleemideta toime;

| 1.9 | märgib, et piirkondlike ja kohalike omavalitsuste sõnul on tehtud märkimisväärseid jõupingutusi, et tagada prügilate vastamine tehnilistele nõuetele. Siiski on mitmes liikmesriigis vaja teha täiendavaid jõupingutusi. Suur enamus olemasolevaid prügilaid peaksid direktiivi nõuetele vastama juba praegu või aastaks 2007. Prügilad, mis nõuetele ei vasta, suletakse; |
| --- | --- |

1.9

märgib, et piirkondlike ja kohalike omavalitsuste sõnul on tehtud märkimisväärseid jõupingutusi, et tagada prügilate vastamine tehnilistele nõuetele. Siiski on mitmes liikmesriigis vaja teha täiendavaid jõupingutusi. Suur enamus olemasolevaid prügilaid peaksid direktiivi nõuetele vastama juba praegu või aastaks 2007. Prügilad, mis nõuetele ei vasta, suletakse;

| 1.10 | märgib, et uutes liikmesriikides vastavad olemasolevad prügilad prügiladirektiivi nõuetele vähem kui prügilad vanades liikmesriikides, kuna uutes liikmesriikides on jäätmeprobleemide lahendamisega tegeletud vaid lühikest aega ning riiklikud jäätmestrateegiad koostati alles hiljuti; |
| --- | --- |

1.10

märgib, et uutes liikmesriikides vastavad olemasolevad prügilad prügiladirektiivi nõuetele vähem kui prügilad vanades liikmesriikides, kuna uutes liikmesriikides on jäätmeprobleemide lahendamisega tegeletud vaid lühikest aega ning riiklikud jäätmestrateegiad koostati alles hiljuti;

| 1.11 | märgib kahetsusega, et enamik kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi leiab, et neid ei ole piisavalt teavitatud ega nendega konsulteeritud seoses ülevõtmisprotsessi ja sellele järgneva rakendamisega asjaomastes liikmesriikides. Vanades liikmesriikides on konsulteerimine rohkem levinud, uutes toimub valdavalt teabe edastamine; |
| --- | --- |

1.11

märgib kahetsusega, et enamik kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi leiab, et neid ei ole piisavalt teavitatud ega nendega konsulteeritud seoses ülevõtmisprotsessi ja sellele järgneva rakendamisega asjaomastes liikmesriikides. Vanades liikmesriikides on konsulteerimine rohkem levinud, uutes toimub valdavalt teabe edastamine;

| 1.12 | tervitab prügiladirektiivi rolli piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele prügilate eest suurema vastutuse andmises mitmes liikmesriigis, eriti uutes liikmesriikides, kuid taunib asjaolu, et vastutuse üleandmisega kaasneb harva ülesannete täitmiseks vajalike rahaliste vahendite ja inimressursside ülekanne, mis paneb piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele lisakoorma; |
| --- | --- |

1.12

tervitab prügiladirektiivi rolli piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele prügilate eest suurema vastutuse andmises mitmes liikmesriigis, eriti uutes liikmesriikides, kuid taunib asjaolu, et vastutuse üleandmisega kaasneb harva ülesannete täitmiseks vajalike rahaliste vahendite ja inimressursside ülekanne, mis paneb piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele lisakoorma;

| 1.13 | kinnitab, et prügiladirektiivi rakendamise tõttu on vähenenud biolagunevate jäätmete ladestamine prügilatesse. Suuremat vähenemist võib märgata piirkondades, kus piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused on juba enne prügiladirektiivi jõustumist võtnud meetmeid biolagunevate jäätmete koguse vähendamiseks. Meetmete hulka kuuluvad teavituskampaaniad, jäätmete eraldi kogumise infrastruktuuride rajamine ja õiguslikud vahendid (nt valikulise kogumise eeskiri); |
| --- | --- |

1.13

kinnitab, et prügiladirektiivi rakendamise tõttu on vähenenud biolagunevate jäätmete ladestamine prügilatesse. Suuremat vähenemist võib märgata piirkondades, kus piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused on juba enne prügiladirektiivi jõustumist võtnud meetmeid biolagunevate jäätmete koguse vähendamiseks. Meetmete hulka kuuluvad teavituskampaaniad, jäätmete eraldi kogumise infrastruktuuride rajamine ja õiguslikud vahendid (nt valikulise kogumise eeskiri);

| 1.14 | rõhutab, et direktiivis määratakse vaid eesmärgid jäätmete prügilatest eemale suunamiseks, kuid selles ei sätestata eesmärke muude jäätmekäitlusskeemide kasutamiseks, nt ringlussevõtmise eesmärkide sätestamine, nagu seda on tehtud direktiivis elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta; |
| --- | --- |

1.14

rõhutab, et direktiivis määratakse vaid eesmärgid jäätmete prügilatest eemale suunamiseks, kuid selles ei sätestata eesmärke muude jäätmekäitlusskeemide kasutamiseks, nt ringlussevõtmise eesmärkide sätestamine, nagu seda on tehtud direktiivis elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta;

Prügila tähtsus

| 1.15 | kinnitab taas, et Euroopa Liidus on üldise jäätmete tekitamise ja käitlemise ning eelkõige prügilate olulisuse vahel suured lahknevused. Mitmel liikmesriigil on õnnestunud katkestada seos jäätmete tekitamise ja majanduskasvu vahel. Nad on märkimisväärselt vähendanud prügilatesse ladestatavate biolagunevate jäätmete kogust ning täidavad juba praegu direktiivis sätestatud tulevasi vähendamise eesmärke. Siiski kasvab jäätmete kogus teistes liikmesriikides pidevalt ning peamise vahendina kasutatakse prügilatesse ladestamist; |
| --- | --- |

1.15

kinnitab taas, et Euroopa Liidus on üldise jäätmete tekitamise ja käitlemise ning eelkõige prügilate olulisuse vahel suured lahknevused. Mitmel liikmesriigil on õnnestunud katkestada seos jäätmete tekitamise ja majanduskasvu vahel. Nad on märkimisväärselt vähendanud prügilatesse ladestatavate biolagunevate jäätmete kogust ning täidavad juba praegu direktiivis sätestatud tulevasi vähendamise eesmärke. Siiski kasvab jäätmete kogus teistes liikmesriikides pidevalt ning peamise vahendina kasutatakse prügilatesse ladestamist;

| 1.16 | märgib, et tulevikus oodatakse kogu ELis prügilate tähtsuse vähenemist vähemalt olmejäätmete osas. Jäätmete tekkimise vältimise ja ringlussevõtmise algatustele vaatamata jääb alles mittepõlevate jäätmete ja ringlussevõtmiseks ebasobivate jääkide kõrvaldamise vajadus. Seetõttu eeldatakse, et prügilatele jääb jäätmete kõrvaldamise ahelas jätkuvalt oma roll; |
| --- | --- |

1.16

märgib, et tulevikus oodatakse kogu ELis prügilate tähtsuse vähenemist vähemalt olmejäätmete osas. Jäätmete tekkimise vältimise ja ringlussevõtmise algatustele vaatamata jääb alles mittepõlevate jäätmete ja ringlussevõtmiseks ebasobivate jääkide kõrvaldamise vajadus. Seetõttu eeldatakse, et prügilatele jääb jäätmete kõrvaldamise ahelas jätkuvalt oma roll;

Peamised rakendusprobleemid

| 1.17 | määratleb peamised probleemid, mille ees piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused direktiivi rakendamisel seisavad. Probleemid on järgmised:






  a. | Prügilatesse ladestatavate biolagunevate jäätmete koguse vähendamise eesmärkide saavutamine. Kriitiliseks küsimuseks peavad seda eelkõige nende liikmesriikide piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused, kus biolagunevate jäätmete vähendamise riiklikke strateegiaid veel ei ole või need on välja töötatud alles hiljuti. Probleem on tihti vastavuses biolagunevate jäätmete taaskasutamiseks arenenud turu puudumisega kõnealustes riikides. Lisaks peetakse probleemiks biolagunevate jäätmete vähendamiseks vajalike tõhusate vahendite vähesust riiklikes strateegiates. |
| --- | --- | --- |

1.17

määratleb peamised probleemid, mille ees piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused direktiivi rakendamisel seisavad. Probleemid on järgmised:

a.

Prügilatesse ladestatavate biolagunevate jäätmete koguse vähendamise eesmärkide saavutamine. Kriitiliseks küsimuseks peavad seda eelkõige nende liikmesriikide piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused, kus biolagunevate jäätmete vähendamise riiklikke strateegiaid veel ei ole või need on välja töötatud alles hiljuti. Probleem on tihti vastavuses biolagunevate jäätmete taaskasutamiseks arenenud turu puudumisega kõnealustes riikides. Lisaks peetakse probleemiks biolagunevate jäätmete vähendamiseks vajalike tõhusate vahendite vähesust riiklikes strateegiates.

| b. | Prügilate projekteerimine, toimimine ja järelhooldus. Enamik omavalitsusi peab prügilate projekteerimist, toimimist ja järelhooldust (mõnel juhul) keeruliseks; kõige keerulisem teema tundub olevat järelhooldus. Vahel tekitab probleeme tehniliste nõuete jäikus, sest need ei võimalda geoloogiliste tingimuste, uuendusliku tehnika või uute teadmistega kohanemist. |
| --- | --- |

b.

Prügilate projekteerimine, toimimine ja järelhooldus. Enamik omavalitsusi peab prügilate projekteerimist, toimimist ja järelhooldust (mõnel juhul) keeruliseks; kõige keerulisem teema tundub olevat järelhooldus. Vahel tekitab probleeme tehniliste nõuete jäikus, sest need ei võimalda geoloogiliste tingimuste, uuendusliku tehnika või uute teadmistega kohanemist.

| c. | Rahaliste vahendite ja inimressursi puudumine. Jäätmepoliitika muutmine peamiselt jäätmete kõrvaldamiselt säästvamale lähenemisviisile nõuab märkimisväärseid rahalisi ja inimressursse. Enamik eelkõige uute liikmesriikide piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi näevad ressursside puudumist peamise probleemina eriti seoses biolagunevate jäätmete eesmärkide elluviimisega. |
| --- | --- |

c.

Rahaliste vahendite ja inimressursi puudumine. Jäätmepoliitika muutmine peamiselt jäätmete kõrvaldamiselt säästvamale lähenemisviisile nõuab märkimisväärseid rahalisi ja inimressursse. Enamik eelkõige uute liikmesriikide piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi näevad ressursside puudumist peamise probleemina eriti seoses biolagunevate jäätmete eesmärkide elluviimisega.

| d. | Avalikkuse vähene teadlikkus. Paljud piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused näevad vaeva avalikkuse teadlikkuse tõstmisega ning kodanikke ja ettevõtteid koostööle innustamisega eraldi kogumise skeemide toimimiseks. |
| --- | --- |

d.

Avalikkuse vähene teadlikkus. Paljud piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused näevad vaeva avalikkuse teadlikkuse tõstmisega ning kodanikke ja ettevõtteid koostööle innustamisega eraldi kogumise skeemide toimimiseks.

| e. | Korra keerukus. Prügiladirektiivi rakendamise tulemusena on lubade taotlemise kord muutunud keerulisemaks ja pikemaks, seda eriti liikmesriikides, kus puudus väljakujunenud jäätmepoliitika. |
| --- | --- |

e.

Korra keerukus. Prügiladirektiivi rakendamise tulemusena on lubade taotlemise kord muutunud keerulisemaks ja pikemaks, seda eriti liikmesriikides, kus puudus väljakujunenud jäätmepoliitika.

| f. | Jäätmete keskkonda viimine. Seni on prügilatesse ladestamine olnud odav viis jäätmete kõrvaldamiseks. Prügilate tariifide suurenemisega kasvab tihti ka jäätmete keskkonda viimine, mis nõuab rangeid vastumeetmeid. |
| --- | --- |

f.

Jäätmete keskkonda viimine. Seni on prügilatesse ladestamine olnud odav viis jäätmete kõrvaldamiseks. Prügilate tariifide suurenemisega kasvab tihti ka jäätmete keskkonda viimine, mis nõuab rangeid vastumeetmeid.

| g. | Jäätmete vedu. Prügiladirektiivi rakendamise tulemusena on palju kohalikke prügilaid suletud ja uued prügilad teenindavad suuremaid piirkondi. See viib tihti vedude suurenemiseni, mis suurendab kulusid ja mõjub keskkonda kahjustavalt. Kõnealune probleem võib eriti esile kerkida madala asustustihedusega piirkondades. |
| --- | --- |

g.

Jäätmete vedu. Prügiladirektiivi rakendamise tulemusena on palju kohalikke prügilaid suletud ja uued prügilad teenindavad suuremaid piirkondi. See viib tihti vedude suurenemiseni, mis suurendab kulusid ja mõjub keskkonda kahjustavalt. Kõnealune probleem võib eriti esile kerkida madala asustustihedusega piirkondades.

| h. | Võrdsete tingimuste puudumine. Rakendamise erinevate ajakavade, erinevate keskkonnaalaste standardite ja käitlemiskulude ning osaliselt ringlussevõtmise erineva määratlemise tõttu ei ole liikmesriikidel (ja vahel ka liikmesriigis sees) võrdseid tingimusi. Selle tagajärjel on riikidel tihti rahaliselt kasulikum (seaduslikult või ebaseaduslikult) eksportida jäätmed naaberriikidesse, rikkudes nii läheduspõhimõtet ja jäätmekäitluse sõltumatuse eesmärki. Lisaks suurendatakse nii jäätmete pikamaavedu. |
| --- | --- |

h.

Võrdsete tingimuste puudumine. Rakendamise erinevate ajakavade, erinevate keskkonnaalaste standardite ja käitlemiskulude ning osaliselt ringlussevõtmise erineva määratlemise tõttu ei ole liikmesriikidel (ja vahel ka liikmesriigis sees) võrdseid tingimusi. Selle tagajärjel on riikidel tihti rahaliselt kasulikum (seaduslikult või ebaseaduslikult) eksportida jäätmed naaberriikidesse, rikkudes nii läheduspõhimõtet ja jäätmekäitluse sõltumatuse eesmärki. Lisaks suurendatakse nii jäätmete pikamaavedu.

| i. | Liiga kitsa lähenemisviisi oht. Võib tekkida oht, et direktiiv annab tõuke vaid olmejäätmete vähendamiseks, kuid jätab kõrvale muud jäätmete liigid, mille vähendamine on samuti väga oluline, nt tööstusjäätmed. |
| --- | --- |

i.

Liiga kitsa lähenemisviisi oht. Võib tekkida oht, et direktiiv annab tõuke vaid olmejäätmete vähendamiseks, kuid jätab kõrvale muud jäätmete liigid, mille vähendamine on samuti väga oluline, nt tööstusjäätmed.

| j. | Suuniste puudumine. Biolagunevate jäätmete eraldi kogumise propageerimine ja turu loomine selliste jäätmete taaskasutamiseks võib olla keeruline suuniste või viidete puudumise tõttu kõnealuse teema kohta. |
| --- | --- |

j.

Suuniste puudumine. Biolagunevate jäätmete eraldi kogumise propageerimine ja turu loomine selliste jäätmete taaskasutamiseks võib olla keeruline suuniste või viidete puudumise tõttu kõnealuse teema kohta.

Tulud ja kulud

| 1.18 | teeb järelduse, et piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused teatavad prügilakulude suurenemisest direktiivi rakendamise tõttu. Siiski lasub suurem koorem omavalitsuste asemel prügilate ettevõtjatel, kodanikel ja ettevõtetel, kellele ettevõtja kannab üle kulude suurenemise; |
| --- | --- |

1.18

teeb järelduse, et piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused teatavad prügilakulude suurenemisest direktiivi rakendamise tõttu. Siiski lasub suurem koorem omavalitsuste asemel prügilate ettevõtjatel, kodanikel ja ettevõtetel, kellele ettevõtja kannab üle kulude suurenemise;

| 1.19 | teeb järelduse, et ainult vähesed piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused on saanud rahalist toetust prügiladirektiivi rakendamise kulude osaliseks või täielikuks katmiseks ning et nende jaoks, kes said lisaraha, näib direktiivi rakendamine olevat lihtsam; |
| --- | --- |

1.19

teeb järelduse, et ainult vähesed piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused on saanud rahalist toetust prügiladirektiivi rakendamise kulude osaliseks või täielikuks katmiseks ning et nende jaoks, kes said lisaraha, näib direktiivi rakendamine olevat lihtsam;

| 1.20 | rõhutab direktiivi positiivset keskkonnaalast mõju: suure enamuse piirkondlike ja kohalike omavalitsuste arvates avaldab direktiivi rakendamine keskkonnale positiivset mõju. Prügilatoimingute vähenemine avaldab positiivset mõju pinnaveele, põhjaveele, pinnasele, õhule ja inimeste tervisele. Lisaks aitab see kaasa kasvuhoonegaaside vähenemisele. Omavalitsused, kelle arvates on mõju keskkonnale vähene või puudub üldse, on tihti liikmesriikidest, kus juba varem kehtisid direktiiviga sarnased õigusaktid; |
| --- | --- |

1.20

rõhutab direktiivi positiivset keskkonnaalast mõju: suure enamuse piirkondlike ja kohalike omavalitsuste arvates avaldab direktiivi rakendamine keskkonnale positiivset mõju. Prügilatoimingute vähenemine avaldab positiivset mõju pinnaveele, põhjaveele, pinnasele, õhule ja inimeste tervisele. Lisaks aitab see kaasa kasvuhoonegaaside vähenemisele. Omavalitsused, kelle arvates on mõju keskkonnale vähene või puudub üldse, on tihti liikmesriikidest, kus juba varem kehtisid direktiiviga sarnased õigusaktid;

| 1.21 | märgib, et prügiladirektiivi rakendamise tulemusena eeldatakse prügilate pinnase ja põhjavee puhastamise kogukulude vähenemist tulevikus; |
| --- | --- |

1.21

märgib, et prügiladirektiivi rakendamise tulemusena eeldatakse prügilate pinnase ja põhjavee puhastamise kogukulude vähenemist tulevikus;

| 1.22 | rõhutab, et enamik kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi leiavad, et võrreldes olukorraga enne rakendamist aitas prügiladirektiivi rakendamine kaasa prügilatoiminguteks kasutatava kõrgtehnoloogia edendamisele, andes nii keskkonnaalast ja rahalist kasu, nt prügilagaasi taaskasutamine energia tootmiseks. Direktiiv ei võimalda siiski uuenduslike tehnikate rakendamist, soodustades nii seisaku tekkimist pärast esialgset tehnoloogilist edasiminekut; |
| --- | --- |

1.22

rõhutab, et enamik kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi leiavad, et võrreldes olukorraga enne rakendamist aitas prügiladirektiivi rakendamine kaasa prügilatoiminguteks kasutatava kõrgtehnoloogia edendamisele, andes nii keskkonnaalast ja rahalist kasu, nt prügilagaasi taaskasutamine energia tootmiseks. Direktiiv ei võimalda siiski uuenduslike tehnikate rakendamist, soodustades nii seisaku tekkimist pärast esialgset tehnoloogilist edasiminekut;

| 1.23 | märgib, et prügiladirektiivi rakendamine võib aidata luua jäätmesektoris uusi töökohti, juhul kui rakendamine annab panuse jäätmekäitlusskeemide mitmekesistamisse; |
| --- | --- |

1.23

märgib, et prügiladirektiivi rakendamine võib aidata luua jäätmesektoris uusi töökohti, juhul kui rakendamine annab panuse jäätmekäitlusskeemide mitmekesistamisse;

| 1.24 | märgib, et suur osa piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi väidab, et prügilate ettevõtjate kogutud tariif katab prügiakulud täielikult, täites seega prügiladirektiivi nõuded; hoiatab, et prügilad, kus kõnelauseid nõudeid ei täideta ning mis pakuvad jäätmekäitlust madalamate hindadega, aitavad tõenäoliselt kaasa jäätmete ekspordile. Lisaks ei paku madalad prügilatariifid piisavat stiimulit säästvamaks jäätmekäitluseks; |
| --- | --- |

1.24

märgib, et suur osa piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi väidab, et prügilate ettevõtjate kogutud tariif katab prügiakulud täielikult, täites seega prügiladirektiivi nõuded; hoiatab, et prügilad, kus kõnelauseid nõudeid ei täideta ning mis pakuvad jäätmekäitlust madalamate hindadega, aitavad tõenäoliselt kaasa jäätmete ekspordile. Lisaks ei paku madalad prügilatariifid piisavat stiimulit säästvamaks jäätmekäitluseks;

| 1.25 | teeb järelduse, et jäätmeturu suunamine rahaliste vahenditega, nagu prügilamaksud või muud soodustused, võib alternatiivsete jäätmekäitlusviiside kaudu ergutada eelistatud kõrvaldamisviisi kasutamist; |
| --- | --- |

1.25

teeb järelduse, et jäätmeturu suunamine rahaliste vahenditega, nagu prügilamaksud või muud soodustused, võib alternatiivsete jäätmekäitlusviiside kaudu ergutada eelistatud kõrvaldamisviisi kasutamist;

| 1.26 | märgib, et suur osa liikmesriike on prügilamaksu kehtestanud ning et maksusumma on väga erinev. Siiski ei ole rohkem kui kolmandik piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi kehtestanud prügilamaksu ega muud rahalist soodustust, et vähendada biolagunevate jäätmete prügilatesse ladestamist. Enamikus liikmesriikides, kus on kehtestatud prügilamaks, on see suunatud üldisesse maksufondi, kuid mõnel juhul on selleks ette nähtud keskkonnaalane erifond, nt jäätmete tekkimise vältimise edendamiseks ja ringlussevõtmise skeemide rahastamiseks; |
| --- | --- |

1.26

märgib, et suur osa liikmesriike on prügilamaksu kehtestanud ning et maksusumma on väga erinev. Siiski ei ole rohkem kui kolmandik piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi kehtestanud prügilamaksu ega muud rahalist soodustust, et vähendada biolagunevate jäätmete prügilatesse ladestamist. Enamikus liikmesriikides, kus on kehtestatud prügilamaks, on see suunatud üldisesse maksufondi, kuid mõnel juhul on selleks ette nähtud keskkonnaalane erifond, nt jäätmete tekkimise vältimise edendamiseks ja ringlussevõtmise skeemide rahastamiseks;

Edutegurid

| 1.27 | teeb järelduse, et prügiladirektiivi edukaks rakendamiseks on vajalikud järgmised edutegurid:






  a. | Ennetav suhtumine. On selge, et teatud arengud millegi rakendamise suunas, millest hiljem kujunes prügiladirektiiv, olid mõnes liikmesriigis alanud juba 1990ndate esimesel poolel, kui mitte veel varem. Tänu ennetavale suhtumisele suutsid paljud piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused pärast direktiivi ülevõtmist riiklikesse või piirkondlikesse õigusaktidesse suhteliselt kergesti tähtaegadest kinni pidada. |
| --- | --- | --- |

1.27

teeb järelduse, et prügiladirektiivi edukaks rakendamiseks on vajalikud järgmised edutegurid:

a.

Ennetav suhtumine. On selge, et teatud arengud millegi rakendamise suunas, millest hiljem kujunes prügiladirektiiv, olid mõnes liikmesriigis alanud juba 1990ndate esimesel poolel, kui mitte veel varem. Tänu ennetavale suhtumisele suutsid paljud piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused pärast direktiivi ülevõtmist riiklikesse või piirkondlikesse õigusaktidesse suhteliselt kergesti tähtaegadest kinni pidada.

| b. | Direktiivi rakendamise asetamine laiemasse konteksti. Kõnealuse direktiivi rakendamist ei tohiks vaadelda eraldiseisva poliitilise meetmena. Jäätmete kõrvaldamine on osa materiaalsete ressursside haldamisest ning tuleb poliitilisest seisukohast asetada vastavasse konteksti. Seetõttu on oluline arendada integreeritud riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke strateegiaid, mis seovad direktiivi muude jäätmekäitlusskeemidega, aga ka teiste poliitikavaldkondadega, nt hangete ning ressursside tõhususe poliitikaga. |
| --- | --- |

b.

Direktiivi rakendamise asetamine laiemasse konteksti. Kõnealuse direktiivi rakendamist ei tohiks vaadelda eraldiseisva poliitilise meetmena. Jäätmete kõrvaldamine on osa materiaalsete ressursside haldamisest ning tuleb poliitilisest seisukohast asetada vastavasse konteksti. Seetõttu on oluline arendada integreeritud riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke strateegiaid, mis seovad direktiivi muude jäätmekäitlusskeemidega, aga ka teiste poliitikavaldkondadega, nt hangete ning ressursside tõhususe poliitikaga.

| c. | Piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele kohustuste täitmiseks vahendite eraldamine. Uute ringlussevõtmise ja muude alternatiivsete jäätmekäitlusskeemide koostamine, teavituskampaaniate korraldamine, prügilate nõuetega vastavusse viimine jne nõuab piirkondlikelt ja kohalikelt omavalitsustelt teadmisi ning rahalisi ja inimressursse. Seetõttu on prügiladirektiivi eesmärkide saavutamise eeldus tihti rahastamise ülekandmine kõrgemalt valitsustasandilt või omavalitsustele võimaluse andmine maksustamismehhanismide tutvustamiseks. |
| --- | --- |

c.

Piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele kohustuste täitmiseks vahendite eraldamine. Uute ringlussevõtmise ja muude alternatiivsete jäätmekäitlusskeemide koostamine, teavituskampaaniate korraldamine, prügilate nõuetega vastavusse viimine jne nõuab piirkondlikelt ja kohalikelt omavalitsustelt teadmisi ning rahalisi ja inimressursse. Seetõttu on prügiladirektiivi eesmärkide saavutamise eeldus tihti rahastamise ülekandmine kõrgemalt valitsustasandilt või omavalitsustele võimaluse andmine maksustamismehhanismide tutvustamiseks.

| d. | Kõigi valitsustasandite vaheline koostöö ja teabevahetus. Kuna pea kõigis liikmesriikides tuleb direktiivi rakendamise ülesandega tegeleda valitsuse eri tasanditel, on tihe koostöö erinevate tasandite vahel äärmiselt vajalik. Koostöö hõlmab ka teabevahetust prügilate ehituse, toimimise, sulgemise ja järelhooldusega seotud uute, rangemate nõudmiste täitmise ning alternatiivsete jäätmekäitlusskeemide kehtestamise kohta. Lisaks peab jäätmepoliitika tihti ületama naaberlinnade ja naaberpiirkondade halduspiire, nt ühiste jäätmekäitlusrajatiste või ringlussevõtmise skeemide loomisel. |
| --- | --- |

d.

Kõigi valitsustasandite vaheline koostöö ja teabevahetus. Kuna pea kõigis liikmesriikides tuleb direktiivi rakendamise ülesandega tegeleda valitsuse eri tasanditel, on tihe koostöö erinevate tasandite vahel äärmiselt vajalik. Koostöö hõlmab ka teabevahetust prügilate ehituse, toimimise, sulgemise ja järelhooldusega seotud uute, rangemate nõudmiste täitmise ning alternatiivsete jäätmekäitlusskeemide kehtestamise kohta. Lisaks peab jäätmepoliitika tihti ületama naaberlinnade ja naaberpiirkondade halduspiire, nt ühiste jäätmekäitlusrajatiste või ringlussevõtmise skeemide loomisel.

| e. | Rahalised soodustused. Kuna ettevõtted toimivad peamiselt vastavalt majandusloogikale, on oluline soodustada prügilatesse ladestatavate jäätmete koguse vähendamist, muutes prügilad kallimaks, nt prügilamaksu kehtestamise teel; |
| --- | --- |

e.

Rahalised soodustused. Kuna ettevõtted toimivad peamiselt vastavalt majandusloogikale, on oluline soodustada prügilatesse ladestatavate jäätmete koguse vähendamist, muutes prügilad kallimaks, nt prügilamaksu kehtestamise teel;

| f. | Alternatiivide toetamine. Jäätmete prügilast eemale suunamiseks tuleb jäätmete valdajatele pakkuda majanduslikult tasuvaid jäätmekäitluse alternatiive. Kui alternatiivid puuduvad või on ebapiisavad, tuleb nende loomist toetada. Jäätmete vedude suurenemise vältimiseks tuleb innustada kohalikke lahendusi, nagu kodu-kompostimine või jäätmekäitlusrajatised ettevõtte territooriumil. |
| --- | --- |

f.

Alternatiivide toetamine. Jäätmete prügilast eemale suunamiseks tuleb jäätmete valdajatele pakkuda majanduslikult tasuvaid jäätmekäitluse alternatiive. Kui alternatiivid puuduvad või on ebapiisavad, tuleb nende loomist toetada. Jäätmete vedude suurenemise vältimiseks tuleb innustada kohalikke lahendusi, nagu kodu-kompostimine või jäätmekäitlusrajatised ettevõtte territooriumil.

| g. | Võitlemine jäätmete keskkonda viimise vastu. Jäätmekäitluse kallinemine võib viia jäätmete ebaseadusliku keskkonda viimise suurenemiseni. Jäätmete ebaseaduslikku keskkonda viimist on võimalik vältida ja vähendada mitmete meetmete ühendamisega. Kõnealused meetmed nõuavad vähemalt üleminekuajaks täiendavat inimressurssi. |
| --- | --- |

g.

Võitlemine jäätmete keskkonda viimise vastu. Jäätmekäitluse kallinemine võib viia jäätmete ebaseadusliku keskkonda viimise suurenemiseni. Jäätmete ebaseaduslikku keskkonda viimist on võimalik vältida ja vähendada mitmete meetmete ühendamisega. Kõnealused meetmed nõuavad vähemalt üleminekuajaks täiendavat inimressurssi.

| h. | Üldsuse teadlikkuse tõstmine ja sidusrühmadega konsulteerimine. Kodanike ja ettevõtete aktiivne osalemine on jäätmete tekkimise ja prügilatesse ladestamise vähendamiseks hädavajalik. Seetõttu on vaja läbi viia teavituskampaaniaid ja konsulteerida sidusrühmadega, mis on ühendatud tõhusa infrastruktuuriga. |
| --- | --- |

h.

Üldsuse teadlikkuse tõstmine ja sidusrühmadega konsulteerimine. Kodanike ja ettevõtete aktiivne osalemine on jäätmete tekkimise ja prügilatesse ladestamise vähendamiseks hädavajalik. Seetõttu on vaja läbi viia teavituskampaaniaid ja konsulteerida sidusrühmadega, mis on ühendatud tõhusa infrastruktuuriga.

Parimad tavad

| 1.28 | rõhutab, et prügiladirektiivi rakendamise parimate tavade kohta saab tuua arvukaid näiteid üle kogu ELi. Parimad tavad on seotud edukaks osutunud uuenduslike tehnikate ja poliitiliste meetmetega. Siinkohal mainitakse vaid mõnda: |
| --- | --- |

1.28

rõhutab, et prügiladirektiivi rakendamise parimate tavade kohta saab tuua arvukaid näiteid üle kogu ELi. Parimad tavad on seotud edukaks osutunud uuenduslike tehnikate ja poliitiliste meetmetega. Siinkohal mainitakse vaid mõnda:

a)   Avalikkuse teavituskampaania

Devoni omavalitsuste ringlussevõtmise partnerlus kavandas ja viis ellu kuuekuulise kogu krahvkonda hõlmava jäätmetealase teavitamise ja harimise kampaania. Pärast pakkumise läbiviimist sai kõnealune kohalike omavalitsuste partnerlus keskkonna-, toidu- ja maaeluministeeriumilt jäätmealaseks teavituskampaaniaks/analüüsiks 1,119 miljonit naela.

Kampaania eesmärgid olid:

| — | suurendada ringlussevõetava materjali tonnaaži, eelkõige suurendades osalust ringlussevõtmise skeemides ja/või kogumiseks välja pandud materjali kvaliteeti ja kogust, |
| --- | --- |

—

suurendada ringlussevõetava materjali tonnaaži, eelkõige suurendades osalust ringlussevõtmise skeemides ja/või kogumiseks välja pandud materjali kvaliteeti ja kogust,

| — | koguda teavet olemasolevate ringlussevõtmisrajatiste kasutuse kohta ning saada üldsuselt teavet selle kohta, miks nad osalevad/ei osale olemasolevates ringlussevõtmise skeemides, ning innustada inimesi osalema, |
| --- | --- |

—

koguda teavet olemasolevate ringlussevõtmisrajatiste kasutuse kohta ning saada üldsuselt teavet selle kohta, miks nad osalevad/ei osale olemasolevates ringlussevõtmise skeemides, ning innustada inimesi osalema,

| — | kasutada kogutud teavet avalikkuse teadlikkuse tõstmise tõhustamiseks tulevikus. |
| --- | --- |

—

kasutada kogutud teavet avalikkuse teadlikkuse tõstmise tõhustamiseks tulevikus.

Kampaania koosnes neljast osast: jäätmete analüüs, osaluse seire, kodude külastamine, meedia/haridus.

Kampaania tähtsamad tulemused:

| — | elanikud suhtuvad ringlussevõtmisse positiivselt ning soovivad osaleda; |
| --- | --- |

—

elanikud suhtuvad ringlussevõtmisse positiivselt ning soovivad osaleda;

| — | vähese osaluse põhjus ei ole mitte ükskõiksus vaid peamiselt praktilised põhjused, nagu teeäärse konteineri, transpordi või hoiuruumi puudumine; |
| --- | --- |

—

vähese osaluse põhjus ei ole mitte ükskõiksus vaid peamiselt praktilised põhjused, nagu teeäärse konteineri, transpordi või hoiuruumi puudumine;

| — | kõige soositavam ringlussevõtmise meetod on teeäärne ringlussevõtmine; |
| --- | --- |

—

kõige soositavam ringlussevõtmise meetod on teeäärne ringlussevõtmine;

| — | teeäärne ringlussevõtmine on eelmise aasta tonnaažiga võrreldes suurenenud 31 %; |
| --- | --- |

—

teeäärne ringlussevõtmine on eelmise aasta tonnaažiga võrreldes suurenenud 31 %;

| — | jäätmejääkide prügilatesse ladestamise kasv on vähenenud 0,88 protsendini aastatel 2002/2003, aastatel 2001/2002 oli see 3,3 %; |
| --- | --- |

—

jäätmejääkide prügilatesse ladestamise kasv on vähenenud 0,88 protsendini aastatel 2002/2003, aastatel 2001/2002 oli see 3,3 %;

| — | üldsus soovib ringlusse võtta pappmaterjali ja plastmassi ning otsib võimalusi kõnealuste materjalide teeäärse ringlussevõtmise skeemideks, kus seda praegu ei tehta; |
| --- | --- |

—

üldsus soovib ringlusse võtta pappmaterjali ja plastmassi ning otsib võimalusi kõnealuste materjalide teeäärse ringlussevõtmise skeemideks, kus seda praegu ei tehta;

| — | kõige tõhusamaks meediavahendiks osutus telereklaam. |
| --- | --- |

—

kõige tõhusamaks meediavahendiks osutus telereklaam.

b)   Jäätmete keskkonda viimise vastu võitlemine

Pezinoki linnas Slovakkias on linnade prügilate sulgemise ja kõrgemate prügilatariifide tõttu suurenenud jäätmete keskkonda viimine.

Seetõttu rakendati järgmisi meetmeid:

| — | üldsuse teadlikkuse tõstmine eesmärgiga lahendada teabe puudumise probleem; |
| --- | --- |

—

üldsuse teadlikkuse tõstmine eesmärgiga lahendada teabe puudumise probleem;

| — | keskkonnaalase hariduse parendamine koolides; |
| --- | --- |

—

keskkonnaalase hariduse parendamine koolides;

| — | keskkonnapolitsei loomine ning üldsuse jäätmekäitluse seire; |
| --- | --- |

—

keskkonnapolitsei loomine ning üldsuse jäätmekäitluse seire;

| — | ametiasutustele suurema pädevuse andmine jäätmeid käsitlevate õigusaktide rikkumise eest karistamisel; |
| --- | --- |

—

ametiasutustele suurema pädevuse andmine jäätmeid käsitlevate õigusaktide rikkumise eest karistamisel;

| — | üksikisikute ja ettevõtete karistuste suurendamine, sanktsioonide menetlemise lihtsustamine; |
| --- | --- |

—

üksikisikute ja ettevõtete karistuste suurendamine, sanktsioonide menetlemise lihtsustamine;

| — | vanaraua kogumispunktide paigaldamine prügilate lähedusse, et vähendada jäätmete prügilatesse ladestamist; |
| --- | --- |

—

vanaraua kogumispunktide paigaldamine prügilate lähedusse, et vähendada jäätmete prügilatesse ladestamist;

| — | plastmassi presskonteinerite paigaldamine plastikpakendis kaupu müüvate kaupluste lähedusse; |
| --- | --- |

—

plastmassi presskonteinerite paigaldamine plastikpakendis kaupu müüvate kaupluste lähedusse;

| — | elanike koolitamine kodu-kompostimise alal; |
| --- | --- |

—

elanike koolitamine kodu-kompostimise alal;

| — | töötamine algkoolidega, et korraldada komposiitpakendite kogumist; |
| --- | --- |

—

töötamine algkoolidega, et korraldada komposiitpakendite kogumist;

| — | klaasijäätmete eest tasumise korraldamine; |
| --- | --- |

—

klaasijäätmete eest tasumise korraldamine;

| — | olmejäätmete tariifide tõstmine; |
| --- | --- |

—

olmejäätmete tariifide tõstmine;

| — | sorteeritud jäätmete tariifide alandamine. |
| --- | --- |

—

sorteeritud jäätmete tariifide alandamine.

c)   Jäätmete tekkimise vältimise ja vähendamise projektide rahastamine

Itaalia Marche piirkond, mis kuulub teise sihtalasse, on kasutanud olmejäätmete tekkimise vältimise ja vähendamise strateegia rakendamiseks ELi struktuurifonde. Kõnealune strateegia viidi ellu peamiselt kohalikul tasandil läbiviidud projektide rahastamise kaudu. Kuna linnade projektidest osavõtt oli kõrge ja esialgsed tulemused head, on piirkond otsustanud sellise rahastamisskeemiga pärast ELi rahastamise lõppemist jätkata.

d)   Haljastus pärast prügilate sulgemist

Suhteliselt madalate maapinnavormidega Hollandis eristuvad 30–45 meetri kõrgused prügilad kergesti maapinnast. Esteetilistel põhjustel tuleb prügilate haljastuse eest eriti hoolitseda. Suletud prügilale lisatakse tihti ka puhkevõimaluse funktsioon, kuna maa-ala on piiratud ja seetõttu kallis. Seepärast (ning prügilate vastvõetavuse suurendamiseks) korrastatakse prügilad tihti järelhoolduse etapis.

Üks selline näide on endine prügila Spaarnwoude piirkonnas. Pärast sulgemist kujundati prügila puhkepiirkonnaks, kus asuvad järgmised rajatised:

| — | sisesuusahall, |
| --- | --- |

—

sisesuusahall,

| — | mägironimissein, |
| --- | --- |

—

mägironimissein,

| — | matkarajad, |
| --- | --- |

—

matkarajad,

| — | mägirattarada, |
| --- | --- |

—

mägirattarada,

| — | kelgurada. |
| --- | --- |

—

kelgurada.

Ümbruskonnaga paremini sobimiseks istutati piirkonda puid ja põõsaid.

2.   Soovitused

Regioonide Komitee

| 2.1 | soovitab komisjonil, liikmesriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel edukama elluviimise toetamiseks laialdaselt levitada kirjeldatud edutegureid; |
| --- | --- |

2.1

soovitab komisjonil, liikmesriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel edukama elluviimise toetamiseks laialdaselt levitada kirjeldatud edutegureid;

| 2.2 | teeb ettepaneku luua eksperdikeskus, kuhu riiklikud valitsusasutused ning piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused, prügilate ettevõtjad, valitsusvälised organisatsioonid ja muud sidusrühmad saavad pöörduda lisateabe ja konkreetseid probleeme (tehnilised ja korralduslikud) puudutavate nõuannete saamiseks ning parimate tavade vahetamiseks. Eksperdikeskuse ülesanne võiks olla kaasa aidata kõnealuses aruandes esitatud soovituste praktikas rakendamisele. Soovitatav oleks kõnealune eksperdikeskus liita uue tegevusena juba mõne olemasoleva organisatsiooniga. |
| --- | --- |

2.2

teeb ettepaneku luua eksperdikeskus, kuhu riiklikud valitsusasutused ning piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused, prügilate ettevõtjad, valitsusvälised organisatsioonid ja muud sidusrühmad saavad pöörduda lisateabe ja konkreetseid probleeme (tehnilised ja korralduslikud) puudutavate nõuannete saamiseks ning parimate tavade vahetamiseks. Eksperdikeskuse ülesanne võiks olla kaasa aidata kõnealuses aruandes esitatud soovituste praktikas rakendamisele. Soovitatav oleks kõnealune eksperdikeskus liita uue tegevusena juba mõne olemasoleva organisatsiooniga.

| 2.3 | soovitab uuenduslikud tehnikad ja uued teadmised korrapäraselt läbi vaadata ning neid sidusrühmadele tutvustada; |
| --- | --- |

2.3

soovitab uuenduslikud tehnikad ja uued teadmised korrapäraselt läbi vaadata ning neid sidusrühmadele tutvustada;

| 2.4 | soovitab prügiladirektiivi rohkem kaasata ELi jäätmepoliitikasse ning edendada pigem integreeritud kui sektoripõhist lähenemisviisi; |
| --- | --- |

2.4

soovitab prügiladirektiivi rohkem kaasata ELi jäätmepoliitikasse ning edendada pigem integreeritud kui sektoripõhist lähenemisviisi;

| 2.5 | kutsub komisjoni üles lihtsustama ringlussevõtmise algatuste edasist arengut eelkõige tulevase jäätmete tekkimise vältimise ja ringlussevõtmise strateegia kaudu ning vajaduse korral kaasama toetusmeetmeid, eriti väikestes liikmesriikides, kus on vajalikku majanduse mastaabisäästu raskem saavutada; |
| --- | --- |

2.5

kutsub komisjoni üles lihtsustama ringlussevõtmise algatuste edasist arengut eelkõige tulevase jäätmete tekkimise vältimise ja ringlussevõtmise strateegia kaudu ning vajaduse korral kaasama toetusmeetmeid, eriti väikestes liikmesriikides, kus on vajalikku majanduse mastaabisäästu raskem saavutada;

| 2.6 | kutsub komisjoni üles tegema jõupingutusi “jäätmeturismi” ajendite kõrvaldamiseks, mis on põhjustatud jäätmekäitluse ja jäätmete kõrvaldamise keskkonnaalaste standardite erinevustest liikmesriikide vahel, ja võrdsete tingimuste saavutamise kiirendamiseks; |
| --- | --- |

2.6

kutsub komisjoni üles tegema jõupingutusi “jäätmeturismi” ajendite kõrvaldamiseks, mis on põhjustatud jäätmekäitluse ja jäätmete kõrvaldamise keskkonnaalaste standardite erinevustest liikmesriikide vahel, ja võrdsete tingimuste saavutamise kiirendamiseks;

| 2.7 | taotleb suuremat kooskõlastatust prügilamaksu eest vastutavate riiklike ametiasutuste vahel. Loomulikult ei tähendaks see tingimata ühenduse tasandil ühtlustatud prügilamaksu sisseviimist, arvestades maksustamise üldist märkimisväärset poliitilist tundlikkust; |
| --- | --- |

2.7

taotleb suuremat kooskõlastatust prügilamaksu eest vastutavate riiklike ametiasutuste vahel. Loomulikult ei tähendaks see tingimata ühenduse tasandil ühtlustatud prügilamaksu sisseviimist, arvestades maksustamise üldist märkimisväärset poliitilist tundlikkust;

| 2.8 | soovitab komisjonil tähelepanelikult jälgida direktiivi rakendamist, viies läbi uuringuid ja tehes ennetavat tööd, et aidata riiklikke ametiasutusi ning piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi nõuete täitmisel ning vältida rikkumisi. See tähendab ka piisavate inimressursside määramist kõnealuse ülesande täitmiseks; |
| --- | --- |

2.8

soovitab komisjonil tähelepanelikult jälgida direktiivi rakendamist, viies läbi uuringuid ja tehes ennetavat tööd, et aidata riiklikke ametiasutusi ning piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi nõuete täitmisel ning vältida rikkumisi. See tähendab ka piisavate inimressursside määramist kõnealuse ülesande täitmiseks;

| 2.9 | kutsub komisjoni uurima, kas biolagunevate jäätmete prügilatesse ladestamise vähenemisega on toimunud nihe tõhusamate meetmete poole keskkonnalaste mõjude vähendamiseks; |
| --- | --- |

2.9

kutsub komisjoni uurima, kas biolagunevate jäätmete prügilatesse ladestamise vähenemisega on toimunud nihe tõhusamate meetmete poole keskkonnalaste mõjude vähendamiseks;

| 2.10 | kutsub komisjoni üles rakendama prügiladirektiivi läbivaatamise käigus suuremat paindlikkust järgmiste teemade osas:






  — | prügilate projekteerimist ja ehitamist puudutavad nõuded, et neid oleks võimalik kohandada vastavalt kohalikele geoloogilistele tingimustele. See on võimalik eesmärgi saavutamiseks vajalike vahendite määratlemise asemel eesmärgi määratlemisega (kaitse miinimumtase); |
| --- | --- | --- |

2.10

kutsub komisjoni üles rakendama prügiladirektiivi läbivaatamise käigus suuremat paindlikkust järgmiste teemade osas:

—

prügilate projekteerimist ja ehitamist puudutavad nõuded, et neid oleks võimalik kohandada vastavalt kohalikele geoloogilistele tingimustele. See on võimalik eesmärgi saavutamiseks vajalike vahendite määratlemise asemel eesmärgi määratlemisega (kaitse miinimumtase);

| — | uuenduslikud tehnikad, et vältida seisaku tekkimist, kui uutest arengutest ei ole mingit kasu; |
| --- | --- |

—

uuenduslikud tehnikad, et vältida seisaku tekkimist, kui uutest arengutest ei ole mingit kasu;

| 2.11 | kutsub komisjoni kaasama piirkondlikku ja kohalikku mõõdet Euroopa tulevase üldise jäätmekäitluspoliitika ning konkreetse prügilaid käsitleva poliitika määratlemisse; |
| --- | --- |

2.11

kutsub komisjoni kaasama piirkondlikku ja kohalikku mõõdet Euroopa tulevase üldise jäätmekäitluspoliitika ning konkreetse prügilaid käsitleva poliitika määratlemisse;

| 2.12 | kutsub liikmesriike üles tagama, et nende biojäätmete prügilatesse ladestamise riiklikud strateegiad ei tooks kaasa vaid jäätmete ümbersuunamist prügilatest põletamisele, vaid et need sisaldaksid ka tõhusamaid meetmeid keskkonnaalaste mõjude vähendamiseks; |
| --- | --- |

2.12

kutsub liikmesriike üles tagama, et nende biojäätmete prügilatesse ladestamise riiklikud strateegiad ei tooks kaasa vaid jäätmete ümbersuunamist prügilatest põletamisele, vaid et need sisaldaksid ka tõhusamaid meetmeid keskkonnaalaste mõjude vähendamiseks;

| 2.13 | kutsub liikmesriike üles tagama, et ELi õigusaktide ülevõtmise meetmetesse oleksid täielikult kaasatud piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused, kuna neil lasub õigusaktide, nagu prügiladirektiivi praktikas rakendamise peamine koorem; |
| --- | --- |

2.13

kutsub liikmesriike üles tagama, et ELi õigusaktide ülevõtmise meetmetesse oleksid täielikult kaasatud piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused, kuna neil lasub õigusaktide, nagu prügiladirektiivi praktikas rakendamise peamine koorem;

| 2.14 | kutsub liikmesriike üles tagama, et vastutuse üleandmisega piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele kaasneks ka vajalike ressursside ülekanne; |
| --- | --- |

2.14

kutsub liikmesriike üles tagama, et vastutuse üleandmisega piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele kaasneks ka vajalike ressursside ülekanne;

| 2.15 | kutsub liikmesriike üles edendama direktiivi sujuvaks rakendamiseks tihedat koostööd kõigi valitsustasandite vahel; |
| --- | --- |

2.15

kutsub liikmesriike üles edendama direktiivi sujuvaks rakendamiseks tihedat koostööd kõigi valitsustasandite vahel;

| 2.16 | kutsub piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi üles täielikult kaasama kõiki sidusrühmi prügilaid puudutavate konkreetsete ja jäätmepoliitikat käsitlevate üldiste otsuste tegemisse; |
| --- | --- |

2.16

kutsub piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi üles täielikult kaasama kõiki sidusrühmi prügilaid puudutavate konkreetsete ja jäätmepoliitikat käsitlevate üldiste otsuste tegemisse;

| 2.17 | teeb ettepaneku osaleda olulise partnerina konsultatsioonides, mis kaasnevad konkreetselt prügiladirektiivi edasise hindamisega ja jäätmepoliitikaga üldiselt. |
| --- | --- |

2.17

teeb ettepaneku osaleda olulise partnerina konsultatsioonides, mis kaasnevad konkreetselt prügiladirektiivi edasise hindamisega ja jäätmepoliitikaga üldiselt.

Brüssel, 17. november 2005

Regioonide Komitee

president

Peter STRAUB

---

(1)  ELT C 73, 23.3.2004, lk 63.

1

(2)  Uurimus koos läbi viidud küsitluse tulemustega avaldatakse 2005. aasta lõpus. 2005. aasta juunis/juulis läbi viidud küsitlusest võttis osa ligi 200 piirkondlikku omavalitsust 23 liikmesriigist. Küsitluse täielik ülevaade on toodud lisas (inglise keeles).

2

(3)  16. juuli 2003 vanadele liikmesriikidele, 1. mai 2004 uutele liikmesriikidele.

3

---