# Den Europæiske Unions C 117E/18.

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 117E |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 49. årgang18. maj 2006 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 117E

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

49. årgang18. maj 2006

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   (Meddelelser) |
| | EUROPA-PARLAMENTET |
| | SESSIONEN 2005-2006 |
| | Onsdag, den 25. maj 2005 |
| 2006/C 117E/1 | PROTOKOL | 1 |
| AFVIKLING AF MØDET


  Genoptagelse af sessionen


  Godkendelse af protokollen fra foregående møde


  Velkomstord


  Erklæring fra formanden


  Modtagne dokumenter


  Tekster til aftaler sendt af Rådet


  Bevillingsoverførsler


  Parlamentets sammensætning


  Anmodning om beskyttelse af parlamentarisk immunitet


  Dagsorden


  Mistillidsvotum (forhandling)


  Rammeaftalen — Europa-Parlamentet og Kommissionen (forhandling)


  Forbindelserne EU / Rusland (forhandling)


  Fremme og beskyttelse af grundlæggende rettigheder (forhandling)


  Indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager


  Hvidvaskning af penge ***I (forhandling)


  Ligestilling mellem mænd og kvinder ***I (forhandling)


  Fremme af initiativ og iværksætterånd ***I (forhandling)


  Motorkøretøjers sæder og nakkestøtter ***II — Sikkerhedsseler i motordrevne køretøjer ***II — Sikkerhedsselers forankring i motordrevne køretøjer ***II — Systemer til frontal beskyttelse på motorkøretøjer ***I (forhandling)


  Tilsætning af vitaminer og andre stoffer ***I (forhandling)


  Ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer ***I (forhandling)


  Finansiering af den fælles landbrugspolitik * (forhandling)


  Muligheden for børsfusioner i EU og de europæiske finansmarkeders fremtidige struktur (forhandling)


  Dagsorden for næste møde


  Hævelse af mødet |
| TILSTEDEVÆRELSESLISTE | 15 |
| | Torsdag, den 26. maj 2005 |
| 2006/C 117E/2 | PROTOKOL | 16 |
| AFVIKLING AF MØDET


  Åbning af mødet


  Modtagne dokumenter


  Tekster til aftaler sendt af Rådet


  Overordnede retningslinjer for den almindelige økonomiske politik — Retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker * — Socialpolitisk dagsorden 2006-2010 (forhandling)


  Godkendelse af protokollen fra foregående møde


  Udvalgenes og delegationernes sammensætning


  Anmodning om beskyttelse af parlamentarisk immunitet


  Afstemningstid


  Ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer ***II (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)


  Fremme af initiativ og iværksætterånd ***I (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)


  Europol-ansattes vederlag og tillæg * (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)


  Aftale EF/Chile — lufttrafik * (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)


  Finanisering af undersøgelser og pilotprojekter om den fælles fiskeripolitik * (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)


  Protokol til fiskeriaftalen EF/Côte d'Ivoire * (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)


  Finansiering af den fælles landbrugspolitik * (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)


  Rammeaftalen — Europa-Parlamentet og Kommissionen (afstemning)


  Motorkøretøjers sæder og nakkestøtter ***II (afstemning)


  Sikkerhedsseler i motordrevne køretøjer ***II (afstemning)


  Sikkerhedsselers forankring i motordrevne køretøjer ***II (afstemning)


  Hvidvaskning af penge ***I (afstemning)


  Ligestilling mellem mænd og kvinder ***I (afstemning)


  Systemer til frontal beskyttelse på motorkøretøjer ***I (afstemning)


  Ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer ***I (afstemning)


  Tilsætning af vitaminer og andre stoffer ***I (afstemning)


  Retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker * (afstemning)


  Håndvåben (afstemning)


  Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (afstemning)


  Arbejdsvilkår for mobile arbejdstagere, der udfører interoperable grænseoverskridende tjenester inden for jernbanesektoren (afstemning)


  Forbindelserne EU / Rusland (afstemning)


  Fremme og beskyttelse af grundlæggende rettigheder (afstemning)


  Overordnede retningslinjer for den almindelige økonomiske politik (afstemning)


  Socialpolitisk dagsorden 2006-2010 (afstemning)


  Stemmeforklaringer


  Stemmerettelser


  Fremsendelse af beslutninger vedtaget under dette møde


  Tid og sted for næste møde


  Afbrydelse af sessionen |
| TILSTEDEVÆRELSESLISTE | 29 |
| BILAG I | 31 |
| BILAG II | 55 |
| VEDTAGNE TEKSTER | 117 |
| P6_TA(2005)0188Ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om udarbejdelse af ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer (15235/1/2004 — C6-0091/2005 — 2003/0296(COD)) | 117 |
| P6_TA(2005)0189Fremme af initiativ og iværksætterånd (2001-2005) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af Rådets beslutning 2000/819/EF om et flerårigt program til fremme af initiativ og iværksætterånd, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV) (2001-2005) (KOM(2004)0781 — C6-0242/2004 — 2004/0272(COD)) | 117 |
| P6_TC1-COD(2004)0272Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 26. maj 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../2005/EF om ændring af Rådets beslutning 2000/819/EF om et flerårigt program til fremme af initiativ og iværksætterånd, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV) (2001-2005) (EØS-relevant tekst) | 118 |
| P6_TA(2005)0190Aftale EF/Chile — lufttrafik *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets beslutning om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Chile om visse aspekter af lufttrafik (KOM(2004)0829 — C6-0011/2005 — 2004/0289(CNS)) | 119 |
| P6_TA(2005)0191Finansiering af undersøgelser og pilotprojekter om den fælles fiskeripolitik *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om ændring af beslutning 2000/439/EF af 29. juni 2000 om Fællesskabets medfinansiering af udgifter, som medlemsstaterne afholder til indsamling af data, og finansiering af undersøgelser og pilotprojekter til støtte for den fælles fiskeripolitik (KOM(2004)0618 — C6-0243/2004 — 2004/0213(CNS)) | 119 |
| P6_TA(2005)0192Protokol til fiskeriaftalen EF/Côte d'Ivoire (1. juli 2004 til 30. juni 2007) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om indgåelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og regeringen for Republikken Côte d'Ivoire om fiskeri ud for Côte d'Ivoire, for perioden 1. juli 2004 til 30. juni 2007 (KOM(2004)0619 — C6-0138/2004 — 2004/0211(CNS)) | 120 |
| P6_TA(2005)0193Finansiering af den fælles landbrugspolitik *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om finansiering af den fælles landbrugspolitik (KOM(2004)0489 — C6-0166/2004 — 2004/0164(CNS)) | 122 |
| P6_TA(2005)0194Rammeaftalen — Europa-Parlamentet og KommissionenEuropa-Parlamentets afgørelse om revision af rammeaftalen mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen (2005/2076(ACI)) | 123 |
| BILAG | 125 |
| RAMMEAFTALE OM FORBINDELSERNE MELLEM EUROPA-PARLAMENTET OG KOMMISSIONEN | 125 |
| BILAG 1TILSENDELSE AF FORTROLIGE OPLYSNINGER TIL EUROPA-PARLAMENTET | 131 |
| BILAG 2TIDSPLAN FOR KOMMISSIONENS LOVGIVNINGS- OG ARBEJDSPROGRAM | 133 |
| P6_TA(2005)0195Motorkøretøjers sæder og nakkestøtter ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 74/408/EØF om motorkøretøjer for så vidt angår sæder, disses forankringer og nakkestøtter (11935/3/2004 — C6-0031/2005 — 2003/0128(COD)) | 134 |
| P6_TC2-COD(2003)0128Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 26. maj 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF om ændring af Rådets direktiv 74/408/EØF om motorkøretøjer for så vidt angår sæder, disses forankringer og nakkestøtter | 134 |
| P6_TA(2005)0196Sikkerhedsseler i motordrevne køretøjer ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 77/541/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger i motordrevne køretøjer (11934/3/2004 — C6-0029/2005 — 2003/0130(COD)) | 139 |
| P6_TA(2005)0197Sikkerhedsselers forankring i motordrevne køretøjer ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 76/115/EØF om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om sikkerhedsselers forankring i motordrevne køretøjer (11933/3/2004 — C6-0030/2005 — 2003/0136(COD)) | 140 |
| P6_TA(2005)0198Hvidvaskning af penge ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge, herunder finansiering af terrorisme (KOM(2004)0448 — C6-0143/2004 — 2004/0137(COD)) | 140 |
| P6_TC1-COD(2004)0137Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 26. maj 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme | 141 |
| BILAGSAMMENLIGNINGSTABEL | 164 |
| P6_TA(2005)0199Ligestilling mellem mænd og kvinder ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om ændring af Rådets beslutning 2001/51/EF om et EF-handlingsprogram vedrørende fællesskabsstrategien for ligestilling mellem mænd og kvinder og af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 848/2004/EF om fastlæggelse af et EF-handlingsprogram med henblik på at fremme organisationer, der er aktive på europæisk plan, hvad angår ligestilling mellem mænd og kvinder (KOM(2004)0551 — C6-0107/2004 — 2004/0194(COD)) | 167 |
| P6_TA(2005)0200Frontal beskyttelse på motorkøretøjer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om anvendelsen af systemer til frontal beskyttelse på motorkøretøjer og om ændring af Rådets direktiv 70/156/EØF (KOM(2003)0586 — C5-0473/2003 — 2003/0226(COD)) | 168 |
| P6_TC1-COD(2003)0226Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 26. maj 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF om anvendelsen af systemer til frontal beskyttelse på motorkøretøjer og om ændring af Rådets direktiv 70/156/EØF | 168 |
| BILAGLISTE OVER BILAG | 172 |
| BILAG ITEKNISKE BESTEMMELSER | 172 |
| BILAG IIADMINISTRATIVE BESTEMMELSER OM TYPEGODKENDELSE | 177 |
| Tillæg 1 til BILAG II | 179 |
| Tillæg 2 til BILAG II | 180 |
| Tillæg 3 til BILAG II | 181 |
| Tillæg 4 til BILAG II | 183 |
| Tillæg 5 til BILAG II | 185 |
| BILAG IIIÆNDRINGER AF DIREKTIV 70/156/EØF | 185 |
| P6_TA(2005)0201Ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer (KOM(2003)0424 — C5-0329/2003 — 2003/0165(COD)) | 186 |
| P6_TC1-COD(2003)0165Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 26. maj 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2005 om ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer | 187 |
| BILAGERNÆRINGSANPRISNINGER OG BETINGELSERNE FOR ANVENDELSE HERAF | 201 |
| P6_TA(2005)0202Tilsætning af vitaminer og andre stoffer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tilsætning af vitaminer og mineraler samt visse andre stoffer til fødevarer (KOM(2003)0671 — C5-0538/2003 — 2003/0262(COD)) | 205 |
| P6_TC1-COD(2003)0262Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 26. maj 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2005 om tilsætning af vitaminer og mineraler samt visse andre stoffer til fødevarer | 206 |
| BILAG IVITAMINER OG MINERALER, DER KAN TILSÆTTES TIL FØDEVARER | 218 |
| BILAG II | 219 |
| BILAG IIISTOFFER, HVIS ANVENDELSE I FØDEVARER ER FORBUDT ELLER UNDERKASTET BETINGELSER | 221 |
| P6_TA(2005)0203Retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets beslutning om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (KOM(2005)0141 — C6-0111/2005 — 2005/0057(CNS)) | 222 |
| P6_TA(2005)0204HåndvåbenEuropa-Parlamentets beslutning om forslag til håndvåben og lette våben | 230 |
| P6_TA(2005)0205Tjenesten for EU's optræden udadtilEuropa-Parlamentets beslutning om forslag til de institutionelle aspekter af en tjeneste for EU's optræden udadtil | 232 |
| P6_TA(2005)0206Arbejdsvilkår for mobile arbejdstagere inden for jernbanesektorenEuropa-Parlamentets beslutning om forslag til aftalen om visse aspekter af betingelserne for anvendelse af mobile arbejdstagere, der udfører interoperable grænseoverskridende tjenester, indgået mellem Det Europæiske Transportarbejderforbund og Fællesskabet af Europæiske Jernbaner (KOM(2005)0032) | 233 |
| P6_TA(2005)0207Forbindelserne EU/RuslandEuropa-Parlamentets beslutning om forbindelserne mellem EU og Den Russiske Føderation (2004/2170 (INI)) | 235 |
| P6_TA(2005)0208Fremme og beskyttelse af grundlæggende rettighederEuropa-Parlamentets beslutning om forslag til fremme og beskyttelse af grundlæggende rettigheder: de nationale og europæiske institutioners rolle, herunder agenturet for grundlæggende rettigheder (2005/2007(INI)) | 242 |
| P6_TA(2005)0209Overordnede retningslinjer for den økonomiske politikEuropa-Parlamentets beslutning om forslag til Kommissionens henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske politikker som led i de integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse (2005-2008) (KOM(2005)0141 — 2005/2017(INI)) | 248 |
| P6_TA(2005)0210Social- og arbejdsmarkedspolitisk dagsorden 2006-2010Europa-Parlamentets beslutning om den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden for perioden 2006-2010 (2004/2191(INI)) | 256 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   (Meddelelser)

EUROPA-PARLAMENTET

SESSIONEN 2005-2006

Onsdag, den 25. maj 2005

2006/C 117E/1

PROTOKOL

1

AFVIKLING AF MØDET

Genoptagelse af sessionen

Godkendelse af protokollen fra foregående møde

Velkomstord

Erklæring fra formanden

Modtagne dokumenter

Tekster til aftaler sendt af Rådet

Bevillingsoverførsler

Parlamentets sammensætning

Anmodning om beskyttelse af parlamentarisk immunitet

Dagsorden

Mistillidsvotum (forhandling)

Rammeaftalen — Europa-Parlamentet og Kommissionen (forhandling)

Forbindelserne EU / Rusland (forhandling)

Fremme og beskyttelse af grundlæggende rettigheder (forhandling)

Indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager

Hvidvaskning af penge ***I (forhandling)

Ligestilling mellem mænd og kvinder ***I (forhandling)

Fremme af initiativ og iværksætterånd ***I (forhandling)

Motorkøretøjers sæder og nakkestøtter ***II — Sikkerhedsseler i motordrevne køretøjer ***II — Sikkerhedsselers forankring i motordrevne køretøjer ***II — Systemer til frontal beskyttelse på motorkøretøjer ***I (forhandling)

Tilsætning af vitaminer og andre stoffer ***I (forhandling)

Ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer ***I (forhandling)

Finansiering af den fælles landbrugspolitik * (forhandling)

Muligheden for børsfusioner i EU og de europæiske finansmarkeders fremtidige struktur (forhandling)

Dagsorden for næste møde

Hævelse af mødet

TILSTEDEVÆRELSESLISTE

15

Torsdag, den 26. maj 2005

2006/C 117E/2

PROTOKOL

16

AFVIKLING AF MØDET

Åbning af mødet

Modtagne dokumenter

Tekster til aftaler sendt af Rådet

Overordnede retningslinjer for den almindelige økonomiske politik — Retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker * — Socialpolitisk dagsorden 2006-2010 (forhandling)

Godkendelse af protokollen fra foregående møde

Udvalgenes og delegationernes sammensætning

Anmodning om beskyttelse af parlamentarisk immunitet

Afstemningstid

Ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer ***II (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

Fremme af initiativ og iværksætterånd ***I (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

Europol-ansattes vederlag og tillæg * (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

Aftale EF/Chile — lufttrafik * (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

Finanisering af undersøgelser og pilotprojekter om den fælles fiskeripolitik * (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

Protokol til fiskeriaftalen EF/Côte d'Ivoire * (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

Finansiering af den fælles landbrugspolitik * (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

Rammeaftalen — Europa-Parlamentet og Kommissionen (afstemning)

Motorkøretøjers sæder og nakkestøtter ***II (afstemning)

Sikkerhedsseler i motordrevne køretøjer ***II (afstemning)

Sikkerhedsselers forankring i motordrevne køretøjer ***II (afstemning)

Hvidvaskning af penge ***I (afstemning)

Ligestilling mellem mænd og kvinder ***I (afstemning)

Systemer til frontal beskyttelse på motorkøretøjer ***I (afstemning)

Ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer ***I (afstemning)

Tilsætning af vitaminer og andre stoffer ***I (afstemning)

Retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker * (afstemning)

Håndvåben (afstemning)

Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (afstemning)

Arbejdsvilkår for mobile arbejdstagere, der udfører interoperable grænseoverskridende tjenester inden for jernbanesektoren (afstemning)

Forbindelserne EU / Rusland (afstemning)

Fremme og beskyttelse af grundlæggende rettigheder (afstemning)

Overordnede retningslinjer for den almindelige økonomiske politik (afstemning)

Socialpolitisk dagsorden 2006-2010 (afstemning)

Stemmeforklaringer

Stemmerettelser

Fremsendelse af beslutninger vedtaget under dette møde

Tid og sted for næste møde

Afbrydelse af sessionen

TILSTEDEVÆRELSESLISTE

29

BILAG I

31

BILAG II

55

VEDTAGNE TEKSTER

117

P6_TA(2005)0188Ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om udarbejdelse af ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer (15235/1/2004 — C6-0091/2005 — 2003/0296(COD))

117

P6_TA(2005)0189Fremme af initiativ og iværksætterånd (2001-2005) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af Rådets beslutning 2000/819/EF om et flerårigt program til fremme af initiativ og iværksætterånd, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV) (2001-2005) (KOM(2004)0781 — C6-0242/2004 — 2004/0272(COD))

117

P6_TC1-COD(2004)0272Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 26. maj 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../2005/EF om ændring af Rådets beslutning 2000/819/EF om et flerårigt program til fremme af initiativ og iværksætterånd, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV) (2001-2005) (EØS-relevant tekst)

118

P6_TA(2005)0190Aftale EF/Chile — lufttrafik *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets beslutning om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Chile om visse aspekter af lufttrafik (KOM(2004)0829 — C6-0011/2005 — 2004/0289(CNS))

119

P6_TA(2005)0191Finansiering af undersøgelser og pilotprojekter om den fælles fiskeripolitik *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om ændring af beslutning 2000/439/EF af 29. juni 2000 om Fællesskabets medfinansiering af udgifter, som medlemsstaterne afholder til indsamling af data, og finansiering af undersøgelser og pilotprojekter til støtte for den fælles fiskeripolitik (KOM(2004)0618 — C6-0243/2004 — 2004/0213(CNS))

119

P6_TA(2005)0192Protokol til fiskeriaftalen EF/Côte d'Ivoire (1. juli 2004 til 30. juni 2007) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om indgåelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og regeringen for Republikken Côte d'Ivoire om fiskeri ud for Côte d'Ivoire, for perioden 1. juli 2004 til 30. juni 2007 (KOM(2004)0619 — C6-0138/2004 — 2004/0211(CNS))

120

P6_TA(2005)0193Finansiering af den fælles landbrugspolitik *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om finansiering af den fælles landbrugspolitik (KOM(2004)0489 — C6-0166/2004 — 2004/0164(CNS))

122

P6_TA(2005)0194Rammeaftalen — Europa-Parlamentet og KommissionenEuropa-Parlamentets afgørelse om revision af rammeaftalen mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen (2005/2076(ACI))

123

BILAG

125

RAMMEAFTALE OM FORBINDELSERNE MELLEM EUROPA-PARLAMENTET OG KOMMISSIONEN

125

BILAG 1TILSENDELSE AF FORTROLIGE OPLYSNINGER TIL EUROPA-PARLAMENTET

131

BILAG 2TIDSPLAN FOR KOMMISSIONENS LOVGIVNINGS- OG ARBEJDSPROGRAM

133

P6_TA(2005)0195Motorkøretøjers sæder og nakkestøtter ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 74/408/EØF om motorkøretøjer for så vidt angår sæder, disses forankringer og nakkestøtter (11935/3/2004 — C6-0031/2005 — 2003/0128(COD))

134

P6_TC2-COD(2003)0128Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 26. maj 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF om ændring af Rådets direktiv 74/408/EØF om motorkøretøjer for så vidt angår sæder, disses forankringer og nakkestøtter

134

P6_TA(2005)0196Sikkerhedsseler i motordrevne køretøjer ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 77/541/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger i motordrevne køretøjer (11934/3/2004 — C6-0029/2005 — 2003/0130(COD))

139

P6_TA(2005)0197Sikkerhedsselers forankring i motordrevne køretøjer ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 76/115/EØF om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om sikkerhedsselers forankring i motordrevne køretøjer (11933/3/2004 — C6-0030/2005 — 2003/0136(COD))

140

P6_TA(2005)0198Hvidvaskning af penge ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge, herunder finansiering af terrorisme (KOM(2004)0448 — C6-0143/2004 — 2004/0137(COD))

140

P6_TC1-COD(2004)0137Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 26. maj 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme

141

BILAGSAMMENLIGNINGSTABEL

164

P6_TA(2005)0199Ligestilling mellem mænd og kvinder ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om ændring af Rådets beslutning 2001/51/EF om et EF-handlingsprogram vedrørende fællesskabsstrategien for ligestilling mellem mænd og kvinder og af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 848/2004/EF om fastlæggelse af et EF-handlingsprogram med henblik på at fremme organisationer, der er aktive på europæisk plan, hvad angår ligestilling mellem mænd og kvinder (KOM(2004)0551 — C6-0107/2004 — 2004/0194(COD))

167

P6_TA(2005)0200Frontal beskyttelse på motorkøretøjer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om anvendelsen af systemer til frontal beskyttelse på motorkøretøjer og om ændring af Rådets direktiv 70/156/EØF (KOM(2003)0586 — C5-0473/2003 — 2003/0226(COD))

168

P6_TC1-COD(2003)0226Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 26. maj 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF om anvendelsen af systemer til frontal beskyttelse på motorkøretøjer og om ændring af Rådets direktiv 70/156/EØF

168

BILAGLISTE OVER BILAG

172

BILAG ITEKNISKE BESTEMMELSER

172

BILAG IIADMINISTRATIVE BESTEMMELSER OM TYPEGODKENDELSE

177

Tillæg 1 til BILAG II

179

Tillæg 2 til BILAG II

180

Tillæg 3 til BILAG II

181

Tillæg 4 til BILAG II

183

Tillæg 5 til BILAG II

185

BILAG IIIÆNDRINGER AF DIREKTIV 70/156/EØF

185

P6_TA(2005)0201Ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer (KOM(2003)0424 — C5-0329/2003 — 2003/0165(COD))

186

P6_TC1-COD(2003)0165Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 26. maj 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2005 om ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer

187

BILAGERNÆRINGSANPRISNINGER OG BETINGELSERNE FOR ANVENDELSE HERAF

201

P6_TA(2005)0202Tilsætning af vitaminer og andre stoffer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tilsætning af vitaminer og mineraler samt visse andre stoffer til fødevarer (KOM(2003)0671 — C5-0538/2003 — 2003/0262(COD))

205

P6_TC1-COD(2003)0262Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 26. maj 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2005 om tilsætning af vitaminer og mineraler samt visse andre stoffer til fødevarer

206

BILAG IVITAMINER OG MINERALER, DER KAN TILSÆTTES TIL FØDEVARER

218

BILAG II

219

BILAG IIISTOFFER, HVIS ANVENDELSE I FØDEVARER ER FORBUDT ELLER UNDERKASTET BETINGELSER

221

P6_TA(2005)0203Retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets beslutning om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (KOM(2005)0141 — C6-0111/2005 — 2005/0057(CNS))

222

P6_TA(2005)0204HåndvåbenEuropa-Parlamentets beslutning om forslag til håndvåben og lette våben

230

P6_TA(2005)0205Tjenesten for EU's optræden udadtilEuropa-Parlamentets beslutning om forslag til de institutionelle aspekter af en tjeneste for EU's optræden udadtil

232

P6_TA(2005)0206Arbejdsvilkår for mobile arbejdstagere inden for jernbanesektorenEuropa-Parlamentets beslutning om forslag til aftalen om visse aspekter af betingelserne for anvendelse af mobile arbejdstagere, der udfører interoperable grænseoverskridende tjenester, indgået mellem Det Europæiske Transportarbejderforbund og Fællesskabet af Europæiske Jernbaner (KOM(2005)0032)

233

P6_TA(2005)0207Forbindelserne EU/RuslandEuropa-Parlamentets beslutning om forbindelserne mellem EU og Den Russiske Føderation (2004/2170 (INI))

235

P6_TA(2005)0208Fremme og beskyttelse af grundlæggende rettighederEuropa-Parlamentets beslutning om forslag til fremme og beskyttelse af grundlæggende rettigheder: de nationale og europæiske institutioners rolle, herunder agenturet for grundlæggende rettigheder (2005/2007(INI))

242

P6_TA(2005)0209Overordnede retningslinjer for den økonomiske politikEuropa-Parlamentets beslutning om forslag til Kommissionens henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske politikker som led i de integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse (2005-2008) (KOM(2005)0141 — 2005/2017(INI))

248

P6_TA(2005)0210Social- og arbejdsmarkedspolitisk dagsorden 2006-2010Europa-Parlamentets beslutning om den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden for perioden 2006-2010 (2004/2191(INI))

256

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I (Meddelelser)

EUROPA-PARLAMENTET

SESSIONEN 2005-2006

Onsdag, den 25. maj 2005

| 18.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 117/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 117/1

---

PROTOKOL

(2006/C 117 E/01)

AFVIKLING AF MØDET

FORSÆDE: Josep BORRELL FONTELLES

formand

1.   Genoptagelse af sessionen

Formanden åbnede mødet kl. 15.10.

2.   Godkendelse af protokollen fra foregående møde

Stemmerettelser

Mødedato: 11.05.2005

Betænkning: Alejandro Cercas — A6-0105/2005

| — | ændringsforslag 20

  imod: John Attard-Montalto |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 20

imod: John Attard-Montalto

| — | ændringsforslag 49, 1. del

  for: Luis de Grandes Pascual, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, José Manuel García-Margallo y Marfil, Salvador Garriga Polledo, Cristina Gutiérrez-Cortines og Alejo Vidal-Quadras Roca

  imod: Britta Thomsen |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 49, 1. del

for: Luis de Grandes Pascual, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, José Manuel García-Margallo y Marfil, Salvador Garriga Polledo, Cristina Gutiérrez-Cortines og Alejo Vidal-Quadras Roca

imod: Britta Thomsen

| — | ændringsforslag 27 (artikel 22, stk. 1 a, litra a)-c))

  imod: Johannes Voggenhuber |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 27 (artikel 22, stk. 1 a, litra a)-c))

imod: Johannes Voggenhuber

| — | lovgivningsmæssig beslutning

  for: Sylvia-Yvonne Kaufmann |
| --- | --- |

—

lovgivningsmæssig beslutning

for: Sylvia-Yvonne Kaufmann

Mødedato: 12.05.2005

Fremtiden for Europa tres år efter den anden verdenskrig — B6-0290/2005

| — | punkt 1, 2. del

  for: Antonio López-Istúriz White |
| --- | --- |

—

punkt 1, 2. del

for: Antonio López-Istúriz White

| — | beslutning (som helhed)

  imod: Jeffrey Titford
  Roberto Musacchio havde meddelt, at han ikke havde ønsket at deltage i afstemningen om denne beslutning, og at hans stemme »imod« om punkt 1 var blevet afgivet ved en fejltagelse. |
| --- | --- |

—

beslutning (som helhed)

imod: Jeffrey Titford

Roberto Musacchio havde meddelt, at han ikke havde ønsket at deltage i afstemningen om denne beslutning, og at hans stemme »imod« om punkt 1 var blevet afgivet ved en fejltagelse.

Betænkning: Luis Herrero-Tejedor — A6-0111/2005

| — | ændringsforslag 12

  imod: Vittorio Agnoletto |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 12

imod: Vittorio Agnoletto

Anna Elzbieta Fotyga havde meddelt, at hun havde været til stede på møderne den 11. og 12.05.2005, men at hendes navn ikke stod på tilstedeværelseslisten.

Den Dover havde meddelt, at han på mødet den 11.05.2005 ved en fejltagelse havde underskrevet på den plads, der var forbeholdt Avril Doyle.

*

- *

Protokollen fra det foregående møde godkendtes.

3.   Velkomstord

Formanden bød på Parlamentets vegne velkommen til en delegation fra det israelske parlament Knesset under ledelse af fru Naomi Blumenthal, formand for Knessets delegation for forbindelserne med Europa-Parlamentet, som havde taget plads i den officielle loge.

4.   Erklæring fra formanden

Formanden meddelte, at to medlemmer den foregående uge var blevet holdt tilbage i lufthavnen i Havana og ikke havde fået lov til at rejse ind i Cuba, hvor de havde til hensigt at deltage i et møde, der havde til formål at fremme det cubanske civilsamfund. Han understregede, at disse medlemmer ikke deltog i en officiel delegation, men han tog ikke desto mindre afstand fra denne hændelse i lighed med Rådet og Kommissionen. Han tilføjede, at Oswaldo Payá, vinder af Sakharov-prisen i 2002, havde udtalt sig kritisk om det pågældende møde, som han betegnede som useriøst, og han opfordrede medlemmerne til at orientere sig så grundigt som muligt om de arrangementer, de ønskede at deltage i.

5.   Modtagne dokumenter

Formanden havde modtaget:

| 1) | fra udvalgene







  1.1) | følgende betænkninger:







  — | * Betænkning om forslag til Rådets beslutning om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Chile om visse aspekter af lufttrafik (KOM(2004)0829 — C6-0011/2005 — 2004/0289(CNS)) — Transport- og Turismeudvalget
  Ordfører: Costa Paolo (A6-0100/2005). |
| --- | --- | --- | --- |

1)

fra udvalgene

1.1)

følgende betænkninger:

—

- Betænkning om forslag til Rådets beslutning om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Chile om visse aspekter af lufttrafik (KOM(2004)0829 — C6-0011/2005 — 2004/0289(CNS)) — Transport- og Turismeudvalget

Ordfører: Costa Paolo (A6-0100/2005).

| — | Betænkning om forskning på sikkerhedsområdet: De næste skridt (KOM(2004)0590 — 2004/2171(INI)) — Udenrigsudvalget
  Ordfører: Klich Bogdan (A6-0103/2005). |
| --- | --- |

—

Betænkning om forskning på sikkerhedsområdet: De næste skridt (KOM(2004)0590 — 2004/2171(INI)) — Udenrigsudvalget

Ordfører: Klich Bogdan (A6-0103/2005).

| — | ***I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse polycykliske aromatiske kulbrinter i blødgøringsmidler til gummi og i dæk (27. ændring af Rådets direktiv 76/769/EØF) (KOM(2004)0098 — C5-0081/2004 — 2004/0036(COD)) — Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed
  Ordfører: Adamou Adamos (A6-0104/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse polycykliske aromatiske kulbrinter i blødgøringsmidler til gummi og i dæk (27. ændring af Rådets direktiv 76/769/EØF) (KOM(2004)0098 — C5-0081/2004 — 2004/0036(COD)) — Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed

Ordfører: Adamou Adamos (A6-0104/2005).

| — | ***I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Fællesskabet (INSPIRE) (KOM(2004)0516 — C6-0099/2004 — 2004/0175(COD)) — Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed
  Ordfører: Brepoels Frederika (A6-0108/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Fællesskabet (INSPIRE) (KOM(2004)0516 — C6-0099/2004 — 2004/0175(COD)) — Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed

Ordfører: Brepoels Frederika (A6-0108/2005).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets forordning om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet og om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 og (EF) nr. 973/2001 (KOM(2003)0589 — C5-0480/2003 — 2003/0229(CNS)) — Fiskeriudvalget
  Ordfører: Fraga Estévez Carmen (A6-0112/2005). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets forordning om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet og om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 og (EF) nr. 973/2001 (KOM(2003)0589 — C5-0480/2003 — 2003/0229(CNS)) — Fiskeriudvalget

Ordfører: Fraga Estévez Carmen (A6-0112/2005).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets afgørelse om ændring af beslutning 2000/439/EF af 29. juni 2000 om Fællesskabets medfinansiering af udgifter, som medlemsstaterne afholder til indsamling af data, og finansiering af undersøgelser og pilotprojekter til støtte for den fælles fiskeripolitik (KOM(2004)0618 — C6-0243/2004 — 2004/0213(CNS)) — Fiskeriudvalget
  Ordfører: Morillon Philippe (A6-0113/2005). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets afgørelse om ændring af beslutning 2000/439/EF af 29. juni 2000 om Fællesskabets medfinansiering af udgifter, som medlemsstaterne afholder til indsamling af data, og finansiering af undersøgelser og pilotprojekter til støtte for den fælles fiskeripolitik (KOM(2004)0618 — C6-0243/2004 — 2004/0213(CNS)) — Fiskeriudvalget

Ordfører: Morillon Philippe (A6-0113/2005).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets forordning om indgåelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og regeringen for Republikken Côte d'Ivoire om fiskeri ud for Côte d'Ivoire, for perioden 1. juli 2004 til 30. juni 2007 (KOM(2004)0619 — C6-0138/2004 — 2004/0211(CNS)) — Fiskeriudvalget
  Ordfører: Morillon Philippe (A6-0114/2005). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets forordning om indgåelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og regeringen for Republikken Côte d'Ivoire om fiskeri ud for Côte d'Ivoire, for perioden 1. juli 2004 til 30. juni 2007 (KOM(2004)0619 — C6-0138/2004 — 2004/0211(CNS)) — Fiskeriudvalget

Ordfører: Morillon Philippe (A6-0114/2005).

| — | ***I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af Rådets beslutning 2000/819/EF om et flerårigt program til fremme af initiativ og iværksætterånd, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV) (2001-2005) (KOM(2004)0781 — C6-0242/2004 — 2004/0272(COD)) — Udvalget om Industri, Forskning og Energi
  Ordfører: Thomsen Britta (A6-0118/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af Rådets beslutning 2000/819/EF om et flerårigt program til fremme af initiativ og iværksætterånd, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV) (2001-2005) (KOM(2004)0781 — C6-0242/2004 — 2004/0272(COD)) — Udvalget om Industri, Forskning og Energi

Ordfører: Thomsen Britta (A6-0118/2005).

| — | ***I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tilsætning af vitaminer og mineraler samt visse andre stoffer til fødevarer (KOM(2003)0671 — C5-0538/2003 — 2003/0262(COD)) — Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed
  Ordfører: Scheele Karin (A6-0124/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tilsætning af vitaminer og mineraler samt visse andre stoffer til fødevarer (KOM(2003)0671 — C5-0538/2003 — 2003/0262(COD)) — Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed

Ordfører: Scheele Karin (A6-0124/2005).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets forordning om finansiering af den fælles landbrugspolitik (KOM(2004)0489 — C6-0166/2004 — 2004/0164(CNS)) — Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter
  Ordfører: Schierhuber Agnes (A6-0127/2005). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets forordning om finansiering af den fælles landbrugspolitik (KOM(2004)0489 — C6-0166/2004 — 2004/0164(CNS)) — Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter

Ordfører: Schierhuber Agnes (A6-0127/2005).

| — | ***I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer (KOM(2003)0424 — C5-0329/2003 — 2003/0165(COD)) — Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed
  Ordfører: Poli Bortone Adriana (A6-0128/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer (KOM(2003)0424 — C5-0329/2003 — 2003/0165(COD)) — Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed

Ordfører: Poli Bortone Adriana (A6-0128/2005).

| — | ***I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om det finansielle instrument for miljøet (Life+) (KOM(2004)0621 — C6-0127/2004 — 2004/0218(COD)) — Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed
  Ordfører: Isler Béguin Marie Anne (A6-0131/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om det finansielle instrument for miljøet (Life+) (KOM(2004)0621 — C6-0127/2004 — 2004/0218(COD)) — Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed

Ordfører: Isler Béguin Marie Anne (A6-0131/2005).

| — | ***I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om ændring af Rådets beslutning 2001/51/EF om et EF-handlingsprogram vedrørende fællesskabsstrategien for ligestilling mellem mænd og kvinder og af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 848/2004/EF om fastlæggelse af et EF-handlingsprogram med henblik på at fremme organisationer, der er aktive på europæisk plan, hvad angår ligestilling mellem mænd og kvinder (KOM(2004)0551 — C6-0107/2004 — 2004/0194(COD)) — Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling
  Ordfører: Kratsa-Tsagaropoulou Rodi (A6-0132/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om ændring af Rådets beslutning 2001/51/EF om et EF-handlingsprogram vedrørende fællesskabsstrategien for ligestilling mellem mænd og kvinder og af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 848/2004/EF om fastlæggelse af et EF-handlingsprogram med henblik på at fremme organisationer, der er aktive på europæisk plan, hvad angår ligestilling mellem mænd og kvinder (KOM(2004)0551 — C6-0107/2004 — 2004/0194(COD)) — Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling

Ordfører: Kratsa-Tsagaropoulou Rodi (A6-0132/2005).

| — | Betænkning om forbindelserne mellem EU og Rusland (2004/2170(INI)) — Udenrigsudvalget
  Ordfører: Malmström Cecilia (A6-0135/2005). |
| --- | --- |

—

Betænkning om forbindelserne mellem EU og Rusland (2004/2170(INI)) — Udenrigsudvalget

Ordfører: Malmström Cecilia (A6-0135/2005).

| — | Betænkning om forbindelserne mellem lovlig og ulovlig indvandring og integration af indvandrere (KOM(2004)0412 — 2004/2137(INI)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender
  Ordfører: Gaubert Patrick (A6-0136/2005). |
| --- | --- |

—

Betænkning om forbindelserne mellem lovlig og ulovlig indvandring og integration af indvandrere (KOM(2004)0412 — 2004/2137(INI)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender

Ordfører: Gaubert Patrick (A6-0136/2005).

| — | ***I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge, herunder finansiering af terrorisme (KOM(2004)0448 — C6-0143/2004 — 2004/0137(COD)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender
  Ordfører: Nassauer Hartmut (A6-0137/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge, herunder finansiering af terrorisme (KOM(2004)0448 — C6-0143/2004 — 2004/0137(COD)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender

Ordfører: Nassauer Hartmut (A6-0137/2005).

| — | * Betænkning om initiativ fra Storhertugdømmet Luxembourg med henblik på vedtagelse af Rådets afgørelse om tilpasning af Europol-ansattes vederlag og tillæg (05429/2005 — C6-0037/2005 — 2005/0803(CNS)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender
  Ordfører: Moraes Claude (A6-0139/2005). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om initiativ fra Storhertugdømmet Luxembourg med henblik på vedtagelse af Rådets afgørelse om tilpasning af Europol-ansattes vederlag og tillæg (05429/2005 — C6-0037/2005 — 2005/0803(CNS)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender

Ordfører: Moraes Claude (A6-0139/2005).

| — | Betænkning om beskyttelse af mindretal og anti-diskriminationspolitikker i et udvidet Europa (2005/2008(INI)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender
  Ordfører: Moraes Claude (A6-0140/2005). |
| --- | --- |

—

Betænkning om beskyttelse af mindretal og anti-diskriminationspolitikker i et udvidet Europa (2005/2008(INI)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender

Ordfører: Moraes Claude (A6-0140/2005).

| — | Betænkning om den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden for perioden 2006-2010 (2004/2191(INI)) — Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender
  Ordfører: Oomen-Ruijten Ria (A6-0142/2005). |
| --- | --- |

—

Betænkning om den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden for perioden 2006-2010 (2004/2191(INI)) — Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender

Ordfører: Oomen-Ruijten Ria (A6-0142/2005).

| — | Betænkning om fremme og beskyttelse af grundlæggende rettigheder: de nationale og europæiske institutioners rolle, herunder agenturet for grundlæggende rettigheder (2005/2007 (INI)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender
  Ordfører: Gál Kinga (A6-0144/2005). |
| --- | --- |

—

Betænkning om fremme og beskyttelse af grundlæggende rettigheder: de nationale og europæiske institutioners rolle, herunder agenturet for grundlæggende rettigheder (2005/2007 (INI)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender

Ordfører: Gál Kinga (A6-0144/2005).

| — | Betænkning om revision af rammeaftalen mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen (2005/2076(ACI)) — Udvalget om Konstitutionelle Anliggender
  Ordfører: Leinen Jo (A6-0147/2005). |
| --- | --- |

—

Betænkning om revision af rammeaftalen mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen (2005/2076(ACI)) — Udvalget om Konstitutionelle Anliggender

Ordfører: Leinen Jo (A6-0147/2005).

| — | * Betænkning om forslag til Rådets beslutning om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (KOM(2005)0141 — C6-0111/2005 — 2005/0057(CNS)) — Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender
  Ordfører: Mato Adrover Ana (A6-0149/2005). |
| --- | --- |

—

- Betænkning om forslag til Rådets beslutning om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (KOM(2005)0141 — C6-0111/2005 — 2005/0057(CNS)) — Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender

Ordfører: Mato Adrover Ana (A6-0149/2005).

| — | Betænkning om Kommissionens henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske politikker som led i de integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse (2005-2008) (2005/2017(INI)) — Økonomi- og Valutaudvalget
  Ordfører: Goebbels Robert (A6-0150/2005). |
| --- | --- |

—

Betænkning om Kommissionens henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske politikker som led i de integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse (2005-2008) (2005/2017(INI)) — Økonomi- og Valutaudvalget

Ordfører: Goebbels Robert (A6-0150/2005).

| 1.2) | følgende indstillinger ved andenbehandling:







  — | ***II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 74/408/EØF om motorkøretøjer for så vidt angår sæder, disses forankringer og nakkestøtter (11935/3/2004 — C6-0031/2005 — 2003/0128(COD)) — Transport- og Turismeudvalget
  Ordfører: Koch Dieter-Lebrecht (A6-0115/2005). |
| --- | --- | --- |

1.2)

følgende indstillinger ved andenbehandling:

—

***II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 74/408/EØF om motorkøretøjer for så vidt angår sæder, disses forankringer og nakkestøtter (11935/3/2004 — C6-0031/2005 — 2003/0128(COD)) — Transport- og Turismeudvalget

Ordfører: Koch Dieter-Lebrecht (A6-0115/2005).

| — | ***II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 76/115/EØF om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om sikkerhedsselers forankring i motordrevne køretøjer (11933/3/2004 — C6-0030/2005 — 2003/0136(COD)) — Transport- og Turismeudvalget
  Ordfører: Costa Paolo (A6-0117/2005). |
| --- | --- |

—

***II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 76/115/EØF om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om sikkerhedsselers forankring i motordrevne køretøjer (11933/3/2004 — C6-0030/2005 — 2003/0136(COD)) — Transport- og Turismeudvalget

Ordfører: Costa Paolo (A6-0117/2005).

| — | ***II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 77/541/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger i motordrevne køretøjer (11934/3/2004 — C6-0029/2005 — 2003/0130(COD)) — Transport- og Turismeudvalget
  Ordfører: Costa Paolo (A6-0120/2005). |
| --- | --- |

—

***II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 77/541/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger i motordrevne køretøjer (11934/3/2004 — C6-0029/2005 — 2003/0130(COD)) — Transport- og Turismeudvalget

Ordfører: Costa Paolo (A6-0120/2005).

| — | ***II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om udarbejdelse af ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer (15235/1/2004 — C6-0091/2005 — 2003/0296(COD)) — Økonomi- og Valutaudvalget
  Ordfører: Lulling Astrid (A6-0152/2005). |
| --- | --- |

—

***II Indstilling ved andenbehandling om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om udarbejdelse af ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer (15235/1/2004 — C6-0091/2005 — 2003/0296(COD)) — Økonomi- og Valutaudvalget

Ordfører: Lulling Astrid (A6-0152/2005).

| 2) | fra medlemmerne







  2.1) | følgende mundtlige forespørgsler (forretningsordenens artikel 108):







  — | Pervenche Berès, for ECON, til Kommissionen: Muligheden for børsfusioner i EU og de europæiske finansmarkeders fremtidige struktur (B6-0240/2005) |
| --- | --- | --- | --- |

2)

fra medlemmerne

2.1)

følgende mundtlige forespørgsler (forretningsordenens artikel 108):

—

Pervenche Berès, for ECON, til Kommissionen: Muligheden for børsfusioner i EU og de europæiske finansmarkeders fremtidige struktur (B6-0240/2005)

| — | Bart Staes, for CONT, til Rådet: Samarbejde inden for budgetmyndigheden om fordelingen og den eventuelle anvendelse af de beløb, der vil blive betalt i kraft af aftalen mellem Kommissionen, medlemsstaterne og Philip Morris om bekæmpelse af svig (B6-0241/2005) |
| --- | --- |

—

Bart Staes, for CONT, til Rådet: Samarbejde inden for budgetmyndigheden om fordelingen og den eventuelle anvendelse af de beløb, der vil blive betalt i kraft af aftalen mellem Kommissionen, medlemsstaterne og Philip Morris om bekæmpelse af svig (B6-0241/2005)

| — | Giuseppe Gargani, for JURI, til Kommissionen: Forordning om EF-patenter og tilknyttet lovgivning (B6-0242/2005) |
| --- | --- |

—

Giuseppe Gargani, for JURI, til Kommissionen: Forordning om EF-patenter og tilknyttet lovgivning (B6-0242/2005)

| — | Karl-Heinz Florenz, for ENVI, til Rådet: Den Europæiske Unions muligheder for at reagere over for trusler mod folkesundheden fra bioterrorisme (B6-0243/2005) |
| --- | --- |

—

Karl-Heinz Florenz, for ENVI, til Rådet: Den Europæiske Unions muligheder for at reagere over for trusler mod folkesundheden fra bioterrorisme (B6-0243/2005)

| — | Karl-Heinz Florenz, for ENVI, til Kommissionen: Den Europæiske Unions muligheder for at reagere over for trusler mod folkesundheden fra bioterrorisme (B6-0244/2005) |
| --- | --- |

—

Karl-Heinz Florenz, for ENVI, til Kommissionen: Den Europæiske Unions muligheder for at reagere over for trusler mod folkesundheden fra bioterrorisme (B6-0244/2005)

| — | Marcin Libicki, for PETI, til Kommissionen: Andragender fra Lloyd's »Names«: gennemførelse af det første direktiv om forsikringsvirksomhed bortset fra livsforsikring (B6-0245/2005) |
| --- | --- |

—

Marcin Libicki, for PETI, til Kommissionen: Andragender fra Lloyd's »Names«: gennemførelse af det første direktiv om forsikringsvirksomhed bortset fra livsforsikring (B6-0245/2005)

| 2.2) | beslutningsforslag (forretningsordenens artikel 113):







  — | Muscardini Cristiana — Forslag til beslutning om Kinas anvendelse af WTO-reglerne (B6-0317/2005)






  henvist til: | korr.udv. INTA |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådg.udv. EMPL |

2.2)

beslutningsforslag (forretningsordenens artikel 113):

—

Muscardini Cristiana — Forslag til beslutning om Kinas anvendelse af WTO-reglerne (B6-0317/2005)

henvist til:

korr.udv. INTA

rådg.udv. EMPL

| 2.3) | beslutningsforslag (forretningsordenens artikel 108, stk. 5)







  — | Jo Leinen, for AFCO, om de institutionelle aspekter af en tjeneste for EU's optræden udadtil (B6-0320/2005) |
| --- | --- | --- |

2.3)

beslutningsforslag (forretningsordenens artikel 108, stk. 5)

—

Jo Leinen, for AFCO, om de institutionelle aspekter af en tjeneste for EU's optræden udadtil (B6-0320/2005)

| 2.4) | beslutningsforslag (forretningsordenens artikel 103, stk. 2)







  — | Johan Van Hecke for ALDE-Gruppen, om lette våben (B6-0321/2005) |
| --- | --- | --- |

2.4)

beslutningsforslag (forretningsordenens artikel 103, stk. 2)

—

Johan Van Hecke for ALDE-Gruppen, om lette våben (B6-0321/2005)

| — | Karl von Wogau, Armin Laschet og Bogdan Klich for PPE-DE-Gruppen om håndvåben og lette våben (B6-0322/2005) |
| --- | --- |

—

Karl von Wogau, Armin Laschet og Bogdan Klich for PPE-DE-Gruppen om håndvåben og lette våben (B6-0322/2005)

| — | Raül Romeva i Rueda, Angelika Beer og Bart Staes for Verts/ALE-Gruppen om håndvåben og lette våben (B6-0323/2005) |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda, Angelika Beer og Bart Staes for Verts/ALE-Gruppen om håndvåben og lette våben (B6-0323/2005)

| — | Richard Howitt, Ana Maria Gomes og Jan Marinus Wiersma for PSE-Gruppen om håndvåben og lette våben (B6-0324/2005); |
| --- | --- |

—

Richard Howitt, Ana Maria Gomes og Jan Marinus Wiersma for PSE-Gruppen om håndvåben og lette våben (B6-0324/2005);

| — | Vittorio Agnoletto, Umberto Guidoni og Tobias Pflüger for GUE/NGL-Gruppen om håndvåben og lette våben (B6-0325/2005) |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto, Umberto Guidoni og Tobias Pflüger for GUE/NGL-Gruppen om håndvåben og lette våben (B6-0325/2005)

| — | Ģirts Valdis Kristovskis for UEN-Gruppen om håndvåben og lette våben (B6-0326/2005) |
| --- | --- |

—

Ģirts Valdis Kristovskis for UEN-Gruppen om håndvåben og lette våben (B6-0326/2005)

| 2.5) | følgende skriftlige erklæringer til optagelse i register (forretningsordenens artikel 116)







  — | Bill Newton Dunn, om en mere effektiv information af offentligheden (28/2005) |
| --- | --- | --- |

2.5)

følgende skriftlige erklæringer til optagelse i register (forretningsordenens artikel 116)

—

Bill Newton Dunn, om en mere effektiv information af offentligheden (28/2005)

| — | Lydia Schenardi, om kampen mod brug af cannabis (29/2005) |
| --- | --- |

—

Lydia Schenardi, om kampen mod brug af cannabis (29/2005)

| — | Antonio Tajani, om skriftlig erklæring om fastsættelse af den 9. november som »frihedsdag« (30/2005 |
| --- | --- |

—

Antonio Tajani, om skriftlig erklæring om fastsættelse af den 9. november som »frihedsdag« (30/2005

| — | Gisela Kallenbach, Jillian Evans, Tobias Pflüger, Jean-Luc Dehaene og Ana Maria Gomes om højtideligholdelsen af 60-årsdagen for bombningen af Hiroshima og Nagasaki (31/2005) |
| --- | --- |

—

Gisela Kallenbach, Jillian Evans, Tobias Pflüger, Jean-Luc Dehaene og Ana Maria Gomes om højtideligholdelsen af 60-årsdagen for bombningen af Hiroshima og Nagasaki (31/2005)

| — | Johan Van Hecke, Maria Martens, Margrietus van den Berg og Luisa Morgantini om behovet for at skabe flere og mere retfærdige handelsforbindelser med Afrika (32/2005). |
| --- | --- |

—

Johan Van Hecke, Maria Martens, Margrietus van den Berg og Luisa Morgantini om behovet for at skabe flere og mere retfærdige handelsforbindelser med Afrika (32/2005).

6.   Tekster til aftaler sendt af Rådet

Rådet havde fremsendt bekræftet kopi af:

| — | Tillægsprotokol til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Bulgarien på den anden side for at tage hensyn til Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse af Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

—

Tillægsprotokol til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Bulgarien på den anden side for at tage hensyn til Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse af Den Europæiske Union;

| — | Konvention om Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse af konventionen om, hvilken lov der skal anvendes på kontraktlige forpligtelser, åbnet for undertegnelse i Rom den 19. juni 1980, samt af første og anden protokol vedrørende Domstolens fortolkning af denne konvention. |
| --- | --- |

—

Konvention om Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse af konventionen om, hvilken lov der skal anvendes på kontraktlige forpligtelser, åbnet for undertegnelse i Rom den 19. juni 1980, samt af første og anden protokol vedrørende Domstolens fortolkning af denne konvention.

7.   Bevillingsoverførsler

Budgetudvalget havde behandlet Kommissionens forslag til bevillingsoverførsel DEC 04/2005 (C6-0102/2005 — SEK(2005)0186).

Efter at have modtaget Rådets udtalelse havde udvalget i overensstemmelse med artikel 24, stk. 3, i finansforordningen af 25. juni 2002 vedtaget at godkende den foreslåede overførsel som helhed.

*

- *

Budgetudvalget havde behandlet Kommissionens forslag til bevillingsoverførsel DEC 05/2005 (C6-0103/2005 — SEK(2005)0187).

Efter at have modtaget Rådets udtalelse havde udvalget i overensstemmelse med artikel 24, stk. 3, i finansforordningen af 25. juni 2002 vedtaget at godkende den foreslåede overførsel som helhed.

*

- *

Budgetudvalget havde behandlet Kommissionens forslag til bevillingsoverførsel DEC 06/2005 (C6-0104/2005 — SEK(2005)0244).

Efter at have modtaget Rådets udtalelse havde udvalget i overensstemmelse med artikel 24, stk. 3, i finansforordningen af 25. juni 2002 vedtaget at godkende den foreslåede overførsel som helhed.

*

- *

Budgetudvalget havde behandlet Kommissionens forslag til bevillingsoverførsel DEC 07/2005 (C6-0105/2005 — SEK(2005)0366).

Efter at have modtaget Rådets udtalelse havde udvalget i overensstemmelse med artikel 24, stk. 3, i finansforordningen af 25. juni 2002 vedtaget at godkende den foreslåede overførsel som helhed.

*

- *

Budgetudvalget havde behandlet Kommissionens forslag til bevillingsoverførsel DEC 10/2005 (C6-0107/2005 — SEK(2005)0368).

Efter at have modtaget Rådets udtalelse havde udvalget i overensstemmelse med artikel 24, stk. 3, i finansforordningen af 25. juni 2002 vedtaget at godkende den foreslåede overførsel som helhed.

*

- *

Budgetudvalget havde behandlet Kommissionens forslag til bevillingsoverførsel DEC 13/2005 (C6-0110/2005 — SEK(2005)0495).

Efter at have modtaget Rådets udtalelse havde udvalget i overensstemmelse med artikel 24, stk. 3, i finansforordningen af 25. juni 2002 vedtaget at godkende den foreslåede overførsel som helhed.

8.   Parlamentets sammensætning

De kompetente britiske myndigheder havde meddelt, at Syed Salah Kamall var blevet medlem af Europa-Parlamentet i stedet for Theresa Villiers med virkning fra den 12.05.2005.

De kompetente britiske myndigheder havde meddelt, at Sharon Margaret Bowles var blevet medlem af Europa-Parlamentet i stedet for Christopher Huhne med virkning fra den 12.05.2005.

Mercedes Bresso havde givet skriftlig meddelelse om, at hun var blevet valgt til formand for regionen Piemonte.

Da udnævnelsen i overensstemmelse med artikel 7, stk. 3, i akten om almindelige direkte valg af repræsentanterne til Europa-Parlamentet var uforenelig med mandatet i Europa-Parlamentet, konstaterede Parlamentet i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 4, stk. 4, at mandatet således var ledigt.

De kompetente italienske myndigheder havde meddelt, at Giovanni Rivera var blevet medlem af Europa-Parlamentet i stedet for Mercedes Bresso med virkning fra den 25.05.2005.

De kompetente italienske myndigheder havde meddelt, at Vincenzo Lavarra var blevet medlem af Europa-Parlamentet i stedet for Ottaviano Del Turco med virkning fra den 24.05.2005.

Formanden henviste til bestemmelserne i forretningsordenens artikel 3, stk. 5.

9.   Anmodning om beskyttelse af parlamentarisk immunitet

Andrzej Pęczak, tidligere medlem af Europa-Parlamentet, havde sendt formanden en anmodning om beskyttelse af sin immunitet og sine privilegier i forbindelse med en sag, der verserede mod ham ved en domstol i Polen.

Denne anmodning var i henhold til forretningsordenens artikel 6, stk. 3, blevet henvist til det kompetente udvalg, JURI.

10.   Dagsorden

Jaime Mayor Oreja tog ordet for at anmode om, at Parlamentet tog afstand fra det bilbombeattentat, der havde fundet sted den samme morgen i Madrid uden at kræve dødsofre (Formanden konstaterede, at Parlamentet ved sit bifald tilsluttede sig denne afstandtagen).

Arbejdsplanen var fastsat (punkt 12 i protokollen af 09.05.2005), og der var omdelt en rettelse til dagsordenen (PE 357.268/OJ/COR), hvortil der var foreslået følgende ændring:

onsdag

| — | Betænkning af Claude Moraes — A6-0140/2005: Beskyttelse af mindretal og politikker mod diskrimination var taget af dagsordenen. |
| --- | --- |

—

Betænkning af Claude Moraes — A6-0140/2005: Beskyttelse af mindretal og politikker mod diskrimination var taget af dagsordenen.

Talere: Hannes Swoboda for PSE-Gruppen, som først anmodede om, at oversættelse af lovgivningsmæssige betænkninger (som f.eks. betænkning af Peter Skinner — A6-0146/2005, der var taget af dagsordenen) fremover fik forrang, og derefter om, at den pågældende betænkning blev opført på dagsordenen for den næste mødeperiode (formanden gav tilsagn herom), Claude Moraes, som tilsluttede sig indlægget fra Hannes Swoboda, eftersom hans egen betænkning A6-0140/2005 havde lidt den samme skæbne, og anmodede om, at hans betænkning blev forhandlet og sat under afstemning på den næste mødeperiode (formanden svarede, at det ville blive tilfældet), Peter Skinner om fjernelsen af hans betænkning fra dagsordenen, Pervenche Berès (formand for ECON), der gjorde indsigelse mod forstyrrelserne i dagsordenen, efter at disse punkter var taget af (formanden tog dette indlæg til efterretning) og Sarah Ludford, som ønskede at få sikkerhed for, at der ikke ville blive flere problemer med flytrafikken efter den næste mødeperiode i Strasbourg.

Dagsordenen fastsattes således.

11.   Mistillidsvotum (forhandling)

Mistillidsvotum til Kommissionen (B6-0318/2005) (liste over forslagsstillere: se bilag til protokollen af 12.05.2005)

Følgende havde bekræftet deres underskrift:

Alyn Smith, Věra Flasarová, Jiří Maštálka, Esko Seppänen og Daniel Strož.

Følgende havde taget deres underskrift tilbage:

John Attard-Montalto, Umberto Guidoni, Helmuth Markov, Miguel Portas, Feleknas Uca, Karin Resetarits, Paul Verges og Gabriele Zimmer.

Formanden meddelte, at det antal underskrifter, der var påkrævet i henhold til forretningsordenens artikel 100, stk. 1, for at indgive et forslag om mistillidsvotum, fortsat var til stede.

Talere: Nigel Farage, som forelagde forslaget om mistillidsvotum, og Roger Helmer, som på grundlag af forretningsordenens artikel 141, stk. 4, stillede taleren et spørgsmål, som denne besvarede.

Talere: José Manuel Barroso (formand for Kommissionen), Hans-Gert Poettering for PPE-DE-Gruppen, Martin Schulz for PSE-Gruppen, Graham Watson for ALDE-Gruppen, Monica Frassoni for Verts/ALE-Gruppen, Miguel Portas for GUE/NGL-Gruppen, Jens-Peter Bonde for IND/DEM-Gruppen, Brian Crowley for UENGruppen, Hans-Peter Martin løsgænger, José Manuel Barroso og Jens-Peter Bonde om indlæg af José Manuel Barroso (formanden fratog ham ordet).

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 6.1 i protokollen af 08.06.2005.

12.   Rammeaftalen — Europa-Parlamentet og Kommissionen (forhandling)

Betænkning: Rammeaftalen om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen (2005/2076 (ACI)) — Udvalget om Konstitutionelle Anliggender

Ordfører: Jo Leinen (A6-0147/2005)

Jo Leinen forelagde sin betænkning.

Talere: José Manuel Barroso (formand for Kommissionen) og Margot Wallström (næstformand i Kommissionen).

FORSÆDE: Antonios TRAKATELLIS

næstformand

Talere: Íñigo Méndez de Vigo for PPE-DE-Gruppen, Pervenche Berès for PSE-Gruppen, Andrew Duff for ALDE-Gruppen, Johannes Voggenhuber for Verts/ALE-Gruppen, James Hugh Allister løsgænger, Genowefa Grabowska og Margot Wallström.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 8.8 i protokollen af 26.05.2005.

13.   Forbindelserne EU / Rusland (forhandling)

Betænkning: Forbindelserne mellem EU og Rusland (2004/2170(INI)) — Udenrigsudvalget

Ordfører: Cecilia Malmström (A6-0135/2005)

Nicolas Schmit (formand for Rådet) tog ordet.

Cecilia Malmström forelagde sin betænkning.

Benita Ferrero-Waldner (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Talere: Armin Laschet for PPE-DE-Gruppen, Csaba Sándor Tabajdi for PSE-Gruppen, Janusz Onyszkiewicz for ALDE-Gruppen, Milan Horáček for Verts/ALE-Gruppen, og Jaromír Kohlíček for GUE/NGL-Gruppen.

FORSÆDE: Manuel António dos SANTOS

næstformand

Talere: Mirosław Mariusz Piotrowski for IND/DEM-Gruppen, Inese Vaidere for UEN-Gruppen, Elmar Brok, Jan Marinus Wiersma, Bart Staes, Georgios Karatzaferis, Wojciech Roszkowski, Bogdan Klich, Hannes Swoboda, Guntars Krasts, Charles Tannock, Józef Pinior, Ģirts Valdis Kristovskis, Helmut Kuhne, Justas Vincas Paleckis, Panagiotis Beglitis, Benita Ferrero-Waldner, Bogdan Klich, om sidstnævntes indlæg, og Benita Ferrero-Waldner.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 8.21 i protokollen af 26.05.2005.

14.   Fremme og beskyttelse af grundlæggende rettigheder (forhandling)

Betænkning: Fremme og beskyttelse af grundlæggende rettigheder (2005/2007(INI)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender

Ordfører: Kinga Gál (A6-0144/2005)

Kinga Gál forelagde sin betænkning.

Franco Frattini (næstformand i Kommissionen) tog ordet.

Talere: Manolis Mavrommatis (ordfører for udtalelse fra CULT), Timothy Kirkhope for PPE-DE-Gruppen, Martine Roure for PSE-Gruppen, Maria Carlshamre for ALDE-Gruppen, Johannes Voggenhuber for Verts/ALE-Gruppen, Giusto Catania for GUE/NGL-Gruppen, Bogdan Pęk for IND/DEM-Gruppen, Reinhard Rack, Stavros Lambrinidis, Kyriacos Triantaphyllides, Ashley Mote, Michael Cashman, María Elena Valenciano Martínez-Orozco, Katalin Lévai og Franco Frattini

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 8.22 i protokollen af 26.05.2005.

15.   Indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager

Følgende medlemmer, der havde ønsket at henlede Parlamentets opmærksomhed på en politisk vigtig sag, fik ordet for indlæg af et minuts varighed, jf. forretningsordenens artikel 144:

Stanisław Jałowiecki, Justas Vincas Paleckis, Sarah Ludford, Urszula Krupa og Cristiana Muscardini.

FORSÆDE: Janusz ONYSZKIEWICZ

næstformand

Talere: ligeledes for indlæg af et minuts varighed: Bogusław Sonik, Proinsias De Rossa, Bogdan Pęk, Adam Jerzy Bielan, Paul Rübig og Bogusław Rogalski.

16.   Hvidvaskning af penge ***I (forhandling)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge, herunder finansiering af terrorisme (KOM(2004)0448 — C6-0143/2004 — 2004/0137(COD)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender

Ordfører: Hartmut Nassauer (A6-0137/2005)

Charlie McCreevy (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Hartmut Nassauer forelagde sin betænkning.

Talere: Joseph Muscat (ordfører for udtalelse fra ECON), som afbrød sit indlæg, eftersom der ikke var tolkning fra maltesisk, Phillip Whitehead (ordfører for udtalelse fra og formand for IMCO), først for at fremsætte en generel kommentar til tolkningsproblematikken og derefter for at deltage i forhandlingen, Diana Wallis (ordfører for udtalelse fra JURI), Carlos Coelho for PPE-DE-Gruppen, Martine Roure for PSE-Gruppen, Sarah Ludford for ALDE-Gruppen, Giusto Catania for GUE/NGL-Gruppen, John Whittaker for IND/DEM-Gruppen, Marek Aleksander Czarnecki løsgænger, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Inger Segelström og Charlie McCreevy.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 8.12 i protokollen af 26.05.2005.

17.   Ligestilling mellem mænd og kvinder ***I (forhandling)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om ændring af Rådets beslutning 2001/51/EF om et EF-handlingsprogram vedrørende fællesskabsstrategien for ligestilling mellem mænd og kvinder og af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 848/2004/EF om fastlæggelse af et EF-handlingsprogram med henblik på at fremme organisationer, der er aktive på europæisk plan hvad angår ligestilling mellem mænd og kvinder (KOM(2004)0551 — C6-0107/2004 — 2004/0194(COD)) — Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling

Ordfører: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (A6-0132/2005)

Vladimír Špidla (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Rodi Kratsa-Tsagaropoulou forelagde sin betænkning.

Talere: Anna Záborská for PPE-DE-Gruppen, Lissy Gröner for PSE-Gruppen, Eva-Britt Svensson for GUE/NGL-Gruppen, Urszula Krupa for IND/DEM-Gruppen, Lydia Schenardi løsgænger, Godfrey Bloom og Vladimír Špidla.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 8.13 i protokollen af 26.05.2005.

(Mødet udsat kl. 20.05 og genoptaget kl. 21.05)

FORSÆDE: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

næstformand

18.   Fremme af initiativ og iværksætterånd ***I (forhandling)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af Rådets beslutning 2000/819/EF om et flerårigt program til fremme af initiativ og iværksætterånd, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV) (2001-2005) (KOM(2004)0781 — C6-0242/2004 — 2004/0272(COD)) — Udvalget om Industri, Forskning og Energi

Ordfører: Britta Thomsen (A6-0118/2005)

Günther Verheugen (næstformand i Kommissionen) tog ordet.

Britta Thomsen forelagde sin betænkning.

Talere: Jan Březina for PPE-DE-Gruppen, Jorgo Chatzimarkakis for ALDE-Gruppen, og Paul Rübig.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 8.2 i protokollen af 26.05.2005.

19.   Motorkøretøjers sæder og nakkestøtter ***II — Sikkerhedsseler i motordrevne køretøjer ***II — Sikkerhedsselers forankring i motordrevne køretøjer ***II — Systemer til frontal beskyttelse på motorkøretøjer ***I (forhandling)

Indstilling ved andenbehandling: Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 74/408/EØF om motorkøretøjer for så vidt angår sæder, disses forankringer og nakkestøtter [11935/3/2004 — C6-0031/2005 — 2003/0128(COD)] — Transport og Turismeudvalget

Ordfører: Dieter-Lebrecht Koch (A6-0115/2005)

Indstilling ved andenbehandling Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 77/541/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger i motordrevne køretøjer [11934/3/2004 — C6-0029/2005 — 2003/0130(COD)] — Transport- og Turismeudvalget

Ordfører: Paolo Costa (A6-0120/2005)

Indstilling ved andenbehandling: Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 76/115/EØF om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om sikkerhedsselers forankring i motordrevne køretøjer [11933/3/2004 — C6-0030/2005 — 2003/0136(COD)] — Transport- og Turismeudvalget

Ordfører: Paolo Costa (A6-0117/2005)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om anvendelsen af systemer til frontal beskyttelse på motorkøretøjer og om ændring af Rådets direktiv 70/156/EØF (KOM(2003)0586 — C5-0473/2003 — 2003/0226(COD)) — Transport- og Turismeudvalget

Ordfører: Ewa Hedkvist Petersen (A6-0053/2005)

Günther Verheugen (næstformand i Kommissionen) tog ordet.

Renate Sommer (stedfortræder for ordføreren) forelagde indstillingen ved andenbehandling (A6-0115/2005).

Ewa Hedkvist Petersen forelagde sin betænkning (A6-0053/2005).

Paolo Costa forelagde indstillingerne ved andenbehandling (A6-0120/2005 og A6-0117/2005).

Talere: Malcolm Harbour (ordfører for udtalelse fra IMCO) og Jörg Leichtfried for PSE-Gruppen.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 8.9 i protokollen af 26.05.2005, punkt 8.10 i protokollen af 26.05.2005, punkt 8.11 i protokollen af 26.05.2005 og punkt 8.14 i protokollen af 26.05.2005.

20.   Tilsætning af vitaminer og andre stoffer ***I (forhandling)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tilsætning af vitaminer og mineraler samt visse andre stoffer til fødevarer (KOM(2003)0671 — C5-0538/2003 — 2003/0262(COD)) — Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed

Ordfører: Karin Scheele (A6-0124/2005)

Markos Kyprianou (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Karin Scheele forelagde sin betænkning.

Talere: Alexander Stubb (ordfører for udtalelse fra IMCO), Frédérique Ries for ALDE-Gruppen, Irena Belohorská løsgænger, Richard Seeber, Urszula Krupa, María del Pilar Ayuso González for PPE-DE-Gruppen, og Markos Kyprianou.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 8.16 i protokollen af 26.05.2005.

21.   Ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer ***I (forhandling)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer (KOM(2003)0424 — C5-0329/2003 — 2003/0165(COD)) — Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed

Ordfører: Adriana Poli Bortone (A6-0128/2005)

Markos Kyprianou (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Adriana Poli Bortone forelagde sin betænkning.

Talere: Angelika Niebler (ordfører for udtalelse fra ITRE), Alexander Stubb (ordfører for udtalelse fra IMCO), Renate Sommer for PPE-DE-Gruppen, Dorette Corbey for PSE-Gruppen, Jules Maaten for ALDE-Gruppen, Hiltrud Breyer for Verts/ALE-Gruppen, Kartika Tamara Liotard for GUE/NGL-Gruppen, Marianne Thyssen, Phillip Whitehead, Frédérique Ries, Jillian Evans, Åsa Westlund, Horst Schnellhardt, Avril Doyle, Markos Kyprianou, og Avril Doyle for at stille et spørgsmål, som Markos Kyprianou besvarede.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 8.15 i protokollen af 26.05.2005.

22.   Finansiering af den fælles landbrugspolitik * (forhandling)

Betænkning: Forslag til Rådets forordning om finansiering af den fælles landbrugspolitik (KOM(2004)0489 — C6-0166/2004 — 2004/0164(CNS)) — Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter

Ordfører: Agnes Schierhuber (A6-0127/2005)

Mariann Fischer Boel (medlem af Kommissionen) tog ordet.

Agnes Schierhuber forelagde sin betænkning.

Talere: Janusz Wojciechowski for PPE-DE-Gruppen, Kyösti Tapio Virrankoski for ALDE-Gruppen, Mairead McGuinness og Mariann Fischer Boel.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 8.7 i protokollen af 26.05.2005.

23.   Muligheden for børsfusioner i EU og de europæiske finansmarkeders fremtidige struktur (forhandling)

Mundtlig forespørgsel af Pervenche Berès for ECON til Kommissionen: Muligheden for børsfusioner i EU og de europæiske finansmarkeders fremtidige struktur (B6-0240/2005)

Ieke van den Burg (for stilleren) begrundede den mundtlige forespørgsel.

Neelie Kroes (medlem af Kommissionen) besvarede den mundtlige forespørgsel.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

24.   Dagsorden for næste møde

Dagsordenen for mødet den følgende dag var fastsat (»Dagsorden« PE 357.268/OJJE).

25.   Hævelse af mødet

Formanden hævede mødet kl. 23.40.

Julian Priestley

generalsekretær

Josep Borrell Fontelles

formand

---

TILSTEDEVÆRELSESLISTE

Følgende skrev under:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Bertinotti, Bielan, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borrell Fontelles, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Budreikaitė, van Buitenen, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casaca, Cashman, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Coelho, Corbey, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Di Pietro, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ehler, El Khadraoui, Esteves, Estrela, Ettl, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Goudin, Grabowski, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Gruber, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Handzlik, Harangozó, Harbour, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Horáček, Hortefeux, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Jarzembowski, Jensen, Jöns, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Kósáné Kovács, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Laschet, Lavarra, Lax, Lechner, Lehideux, Lehne, Leichtfried, Leinen, Letta, Lévai, Janusz Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Markov, Marques, Martens, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Borut Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Pavilionis, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Prets, Prodi, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Rivera, Rizzo, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Samaras, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strož, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Trakatellis, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vaugrenard, Verges, Vidal-Quadras Roca, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Wise, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

Torsdag, den 26. maj 2005

| 18.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 117/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 117/16

---

PROTOKOL

(2006/C 117 E/02)

AFVIKLING AF MØDET

FORSÆDE: Miroslav OUZKÝ

næstformand

1.   Åbning af mødet

Formanden åbnede mødet kl. 09.05.

2.   Modtagne dokumenter

Formanden havde modtaget fra Rådet og Kommissionen:

| — | Forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (KOM(2005)0154 — C6-0119/2005 — 2005/0064(SYN)).






  henvist til: | korr.udv. ECON |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv. BUDG |

—

Forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (KOM(2005)0154 — C6-0119/2005 — 2005/0064(SYN)).

henvist til:

korr.udv. ECON

rådg.udv. BUDG

| — | Forslag til Rådets forordning om EF-finansieringsforanstaltninger til gennemførelse af den fælles fiskeripolitik og havretten (KOM(2005)0117 — C6-0131/2005 — 2005/0045(CNS)).






  henvist til: | korr.udv. PECH |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv. BUDG, ENVI |

—

Forslag til Rådets forordning om EF-finansieringsforanstaltninger til gennemførelse af den fælles fiskeripolitik og havretten (KOM(2005)0117 — C6-0131/2005 — 2005/0045(CNS)).

henvist til:

korr.udv. PECH

rådg.udv. BUDG, ENVI

| — | Forslag om bevillingsoverførsel DEC 14/2005 — Sektion III — Kommissionen (SEK(2005)0588 — C6-0132/2005 — 2005/2088(GBD)).






  henvist til: | korr.udv. BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Forslag om bevillingsoverførsel DEC 14/2005 — Sektion III — Kommissionen (SEK(2005)0588 — C6-0132/2005 — 2005/2088(GBD)).

henvist til:

korr.udv. BUDG

| — | Forslag om bevillingsoverførsel DEC 12/2005 — Sektion III — Kommissionen (SEK(2005)0480 — C6-0133/2005 — 2005/2089(GBD)).






  henvist til: | korr.udv. BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Forslag om bevillingsoverførsel DEC 12/2005 — Sektion III — Kommissionen (SEK(2005)0480 — C6-0133/2005 — 2005/2089(GBD)).

henvist til:

korr.udv. BUDG

| — | Forslag om bevillingsoverførsel DEC 15/2005 — Sektion III — Kommissionen (SEK(2005)0589 — C6-0134/2005 — 2005/2098(GBD)).






  henvist til: | korr.udv. BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Forslag om bevillingsoverførsel DEC 15/2005 — Sektion III — Kommissionen (SEK(2005)0589 — C6-0134/2005 — 2005/2098(GBD)).

henvist til:

korr.udv. BUDG

| — | Forslag om bevillingsoverførsel DEC 16/2005 — Sektion III — Kommissionen (SEK(2005)0590 — C6-0135/2005 — 2005/2099(GBD)).






  henvist til: | korr.udv. BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Forslag om bevillingsoverførsel DEC 16/2005 — Sektion III — Kommissionen (SEK(2005)0590 — C6-0135/2005 — 2005/2099(GBD)).

henvist til:

korr.udv. BUDG

| — | Forslag om bevillingsoverførsel DEC 17/2005 — Sektion III — Kommissionen (SEK(2005)0591 — C6-0136/2005 — 2005/2100(GBD)).






  henvist til: | korr.udv. BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Forslag om bevillingsoverførsel DEC 17/2005 — Sektion III — Kommissionen (SEK(2005)0591 — C6-0136/2005 — 2005/2100(GBD)).

henvist til:

korr.udv. BUDG

| — | Forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 297/95 om fastsættelse af gebyrer til Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering (KOM(2005)0106 — C6-0137/2005 — 2005/0023(CNS)).






  henvist til: | korr.udv. ENVI |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv. BUDG |

—

Forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 297/95 om fastsættelse af gebyrer til Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering (KOM(2005)0106 — C6-0137/2005 — 2005/0023(CNS)).

henvist til:

korr.udv. ENVI

rådg.udv. BUDG

| — | Udkast til Rådets forordning om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer, der vanskeliggør fredsprocessen og overtræder folkeretten i konflikten i Darfur-området i Sudan (08910/2005 — C6-0138/2005 — 2005/0068(CNS)).






  henvist til: | korr.udv. LIBE |
| --- | --- | --- |
| | rådg.udv. DEVE, ECON |

—

Udkast til Rådets forordning om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer, der vanskeliggør fredsprocessen og overtræder folkeretten i konflikten i Darfur-området i Sudan (08910/2005 — C6-0138/2005 — 2005/0068(CNS)).

henvist til:

korr.udv. LIBE

rådg.udv. DEVE, ECON

| — | Initiativ fra Republikken Østrig, Republikken Finland og Kongeriget Sverige om Rådets rammeafgørelse om den europæiske fuldbyrdelsesordre og overførelse af domfældte mellem EU-medlemsstaterne (07307/2005 — C6-0139/2005 — 2005/0805(CNS)).






  henvist til: | korr.udv. LIBE |
| --- | --- | --- |

—

Initiativ fra Republikken Østrig, Republikken Finland og Kongeriget Sverige om Rådets rammeafgørelse om den europæiske fuldbyrdelsesordre og overførelse af domfældte mellem EU-medlemsstaterne (07307/2005 — C6-0139/2005 — 2005/0805(CNS)).

henvist til:

korr.udv. LIBE

3.   Tekster til aftaler sendt af Rådet

Rådet havde fremsendt bekræftet kopi af:

| — | aftale i form af brevveksling om midlertidig anvendelse af protokollen om fastsættelse for perioden 1. januar 2004 — 31. december 2006 af de tunfiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Demokratiske Republik Madagaskar om fiskeri ud for Madagaskar; |
| --- | --- |

—

aftale i form af brevveksling om midlertidig anvendelse af protokollen om fastsættelse for perioden 1. januar 2004 — 31. december 2006 af de tunfiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Demokratiske Republik Madagaskar om fiskeri ud for Madagaskar;

| — | tillægsprotokol til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Rumænien på den anden side for at tage hensyn til Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse af Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

—

tillægsprotokol til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Rumænien på den anden side for at tage hensyn til Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse af Den Europæiske Union.

4.   Overordnede retningslinjer for den almindelige økonomiske politik — Retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker * — Socialpolitisk dagsorden 2006-2010 (forhandling)

Betænkning: Henstilling fra Kommissionen om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske politikker som led i de integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse (2005-2008) (KOM(2005)0141 — 2005/2017(INI)) — Økonomi- og Valutaudvalget

Ordfører: Robert Goebbels (A6-0150/2005)

Betænkning: Retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (KOM(2005)0141 — C6-0111/2005 — 2005/0057(CNS)) — Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender

Ordfører: Ana Mato Adrover (A6-0149/2005)

Betænkning: Socialpolitisk dagsorden 2006-2010 (2004/2191(INI)) — Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender

Ordfører: Ria Oomen-Ruijten (A6-0142/2005)

Robert Goebbels forelagde sin betænkning (A6-0150/2005).

Ana Mato Adrover forelagde sin betænkning (A6-0149/2005).

Ria Oomen-Ruijten forelagde sin betænkning (A6-0142/2005).

Talere: Joaquín Almunia (medlem af Kommissionen) og Vladimír Špidla (medlem af Kommissionen).

Talere: Astrid Lulling (ordfører for udtalelse fra FEMM), Zita Gurmai (ordfører for udtalelse fra FEMM), José Albino Silva Peneda for PPE-DE-Gruppen, Anne Van Lancker for PSE-Gruppen, Margarita Starkevičiūtė for ALDE-Gruppen, Jean Lambert for Verts/ALE-Gruppen, Ilda Figueiredo for GUE/NGL-Gruppen, John Whittaker for IND/DEM-Gruppen, Luca Romagnoli løsgænger, og Gunnar Hökmark.

FORSÆDE: Mario MAURO

næstformand

Talere: Jan Andersson, Patrizia Toia, Elisabeth Schroedter, Dimitrios Papadimoulis, Johannes Blokland, Ryszard Czarnecki, Piia-Noora Kauppi, Ieke van den Burg, Gabriele Zimmer, Andreas Mölzer, José Manuel García-Margallo y Marfil, Pervenche Berès, Othmar Karas, Poul Nyrup Rasmussen, Tomáš Zatloukal, Joaquín Almunia, Vladimír Špidla og Ieke van den Burg for at stille et spørgsmål, som Vladimír Špidla besvarede.

Formanden erklærede forhandlingen for afsluttet.

Afstemning: punkt 8.23 i protokollen af 26.05.2005, punkt 8.17 i protokollen af 26.05.2005 og punkt 8.24 i protokollen af 26.05.2005.

(Mødet udsat kl. 10.50 i afventning af afstemningstiden, og genoptaget kl. 11.05)

FORSÆDE: Josep BORRELL FONTELLES

formand

5.   Godkendelse af protokollen fra foregående møde

Stemmerettelser

Mødedato: 12.05.2005

Betænkning: Luis Herrero-Tejedor — A6-0111/2005

punkt 36

hverken/eller: Bairbre de Brún

*

- *

Protokollen fra det foregående møde godkendtes.

6.   Udvalgenes og delegationernes sammensætning

Efter anmodning fra ALDE-Gruppen og PPE-DE-Gruppen godkendte Parlamentet følgende udnævnelser:

| — | ECON: Sharon Margaret Bowles |
| --- | --- |

—

ECON: Sharon Margaret Bowles

| — | Delegationen for forbindelserne med landene i Sydøstasien og Sammenslutningen af Stater i Sydøstasien (ASEAN): Sharon Margaret Bowles |
| --- | --- |

—

Delegationen for forbindelserne med landene i Sydøstasien og Sammenslutningen af Stater i Sydøstasien (ASEAN): Sharon Margaret Bowles

| — | LIBE: Amalia Sartori var ikke længere medlem af udvalget. |
| --- | --- |

—

LIBE: Amalia Sartori var ikke længere medlem af udvalget.

7.   Anmodning om beskyttelse af parlamentarisk immunitet

Jean-Charles Marchiani, tidligere medlem af Europa-Parlamentet, havde sendt en anmodning til formanden om beskyttelse af sin immunitet og sine privilegier i forhold til de kompetente instanser i Republikken Frankrig.

Denne anmodning var i henhold til forretningsordenens artikel 6, stk. 3, blevet henvist til det kompetente udvalg, JURI.

8.   Afstemningstid

Resultaterne af afstemningerne som helhed (ændringsforslag, særskilte afstemninger, opdelte afstemninger osv.) fremgår af bilag I, som er vedlagt protokollen.

8.1.   Ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer ***II (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

Indstilling ved andenbehandling: Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om udarbejdelse af ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer (15235/1/2004 — C6-0091/2005 — 2003/0296(COD)) — Økonomi- og Valutaudvalget

Ordfører: Astrid Lulling (A6-0152/2005)

(Kvalificeret flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 1)

RÅDETS FÆLLES HOLDNING

Astrid Lulling tog ordet, jf. forretningsordenens artikel 131, stk. 4.

Erklæret godkendt (P6_TA(2005)0188)

8.2.   Fremme af initiativ og iværksætterånd ***I (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af Rådets beslutning 2000/819/EF om et flerårigt program til fremme af initiativ og iværksætterånd, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV) (2001-2005) (KOM(2004)0781 — C6-0242/2004 — 2004/0272(COD)) — Udvalget om Industri, Forskning og Energi

Ordfører: Britta Thomsen (A6-0118/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 2)

KOMMISSIONENS FORSLAG, ÆNDRINGSFORSLAG og FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P6_TA(2005)0189)

8.3.   Europol-ansattes vederlag og tillæg * (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

Betænkning: Initiativ fra Storhertugdømmet Luxembourg med henblik på vedtagelse af Rådets afgørelse om tilpasning af Europol-ansattes vederlag og tillæg (5429/2005 — C6-0037/2005 — 2005/0803(CNS)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender

Ordfører: Claude Moraes (A6-0139/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 3)

INITIATIV og FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Forkastet ved en enkelt afstemning

Spørgsmålet blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg LIBE på grundlag af forretningsordenens artikel 52, stk. 3.

8.4.   Aftale EF/Chile — lufttrafik * (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Chile om visse aspekter af lufttrafik (KOM(2004)0829 — C6-0011/2005 — 2004/0289(CNS)) — Transport- og Turismeudvalget

Ordfører: Paolo Costa (A6-0100/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 4)

KOMMISSIONENS FORSLAG og FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P6_TA(2005)0190)

8.5.   Finanisering af undersøgelser og pilotprojekter om den fælles fiskeripolitik * (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets afgørelse om ændring af beslutning 2000/439/EF af 29. juni 2000 om Fællesskabets medfinansiering af udgifter, som medlemsstaterne afholder til indsamling af data, og finansiering af undersøgelser og pilotprojekter til støtte for den fælles fiskeripolitik (KOM(2004)0618 — C6-0243/2004 — 2004/0213(CNS)) — Fiskeriudvalget

Ordfører: Philippe Morillon (A6-0113/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 5)

KOMMISSIONENS FORSLAG og FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P6_TA(2005)0191)

8.6.   Protokol til fiskeriaftalen EF/Côte d'Ivoire * (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets forordning om indgåelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og regeringen for Republikken Côte d'Ivoire om fiskeri ud for Côte d'Ivoire, for perioden 1. juli 2004 til 30. juni 2007 (KOM(2004)0619 — C6-0138/2004 — 2004/0211(CNS)) — Fiskeriudvalget

Ordfører: Philippe Morillon (A6-0114/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 6)

KOMMISSIONENS FORSLAG, ÆNDRINGSFORSLAG og FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P6_TA(2005)0192)

8.7.   Finansiering af den fælles landbrugspolitik * (forretningsordenens artikel 131) (afstemning)

Betænkning: Forslag til Rådets forordning om finansiering af den fælles landbrugspolitik (KOM(2004)0489 — C6-0166/2004 — 2004/0164(CNS)) — Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter

Ordfører: Agnes Schierhuber (A6-0127/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 7)

KOMMISSIONENS FORSLAG, ÆNDRINGSFORSLAG og FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget ved en enkelt afstemning (P6_TA(2005)0193)

8.8.   Rammeaftalen — Europa-Parlamentet og Kommissionen (afstemning)

Betænkning: Rammeaftalen om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen (2005/2076 (ACI)) — Udvalget om Konstitutionelle Anliggender

Ordfører: Jo Leinen (A6-0147/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 8)

FORSLAG TIL AFGØRELSE

Jo Leinen (ordfører) tog ordet.

Vedtaget (P6_TA(2005)0194)

I anledning af revisionen af rammeaftalen fremsatte Europa-Parlamentets formand, Josep Borrell Fontelles, og José Manuel Barroso (formand for Kommissionen) en kort erklæring. Derefter undertegnede de rammeaftalen i nærværelse af ordføreren og Margot Wallström (næstformand i Kommissionen).

FORSÆDE: Edward McMILLAN-SCOTT

næstformand

8.9.   Motorkøretøjers sæder og nakkestøtter ***II (afstemning)

Indstilling ved andenbehandling Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 74/408/EØF om motorkøretøjer for så vidt angår sæder, disses forankringer og nakkestøtter (11935/3/2004 — C6-0031/2005 — 2003/0128(COD)) — Transportog Turismeudvalget

Ordfører: Dieter-Lebrecht Koch (A6-0115/2005)

(Kvalificeret flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 9)

RÅDETS FÆLLES HOLDNING

Erklæret godkendt som ændret (P6_TA(2005)0195)

8.10.   Sikkerhedsseler i motordrevne køretøjer ***II (afstemning)

Indstilling ved andenbehandling: Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 77/541/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger i motordrevne køretøjer (11934/3/2004 — C6-0029/2005 — 2003/0130(COD)) — Transport- og Turismeudvalget

Ordfører: Paolo Costa (A6-0120/2005)

(Kvalificeret flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 10)

RÅDETS FÆLLES HOLDNING

Erklæret for godkendt (P6_TA(2005)0196)

8.11.   Sikkerhedsselers forankring i motordrevne køretøjer ***II (afstemning)

Indstilling ved andenbehandling: Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 76/115/EØF om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om sikkerhedsselers forankring i motordrevne køretøjer (11933/3/2004 — C6-0030/2005 — 2003/0136(COD)) — Transport- og Turismeudvalget

Ordfører: Paolo Costa (A6-0117/2005)

(Kvalificeret flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 11)

RÅDETS FÆLLES HOLDNING

Erklæret for godkendt (P6_TA(2005)0197)

8.12.   Hvidvaskning af penge ***I (afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge, herunder finansiering af terrorisme (KOM(2004)0448 — C6-0143/2004 — 2004/0137(COD)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender

Ordfører: Hartmut Nassauer (A6-0137/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 12)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P6_TA(2005)0198)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0198)

8.13.   Ligestilling mellem mænd og kvinder ***I (afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om ændring af Rådets beslutning 2001/51/EF om et EF-handlingsprogram vedrørende fællesskabsstrategien for ligestilling mellem mænd og kvinder og af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 848/2004/EF om fastlæggelse af et EF-handlingsprogram med henblik på at fremme organisationer, der er aktive på europæisk plan hvad angår ligestilling mellem mænd og kvinder [KOM(2004)0551 — C6-0107/2004 — 2004/0194(COD)] — Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling

Ordfører: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (A6-0132/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 13)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt (P6_TA(2005)0199)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0199)

8.14.   Systemer til frontal beskyttelse på motorkøretøjer ***I (afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om anvendelsen af systemer til frontal beskyttelse på motorkøretøjer og om ændring af Rådets direktiv 70/156/EØF (KOM(2003)0586 — C5-0473/2003 — 2003/0226(COD)) — Transport- og Turismeudvalget

Ordfører: Ewa Hedkvist Petersen (A6-0053/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 14)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P6_TA(2005)0200)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0200)

8.15.   Ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer ***I (afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer (KOM(2003)0424 — C5-0329/2003 — 2003/0165(COD)) — Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed

Ordfører: Adriana Poli Bortone (A6-0128/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 15)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P6_TA(2005)0201)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0201)

Indlæg til afstemningen:

| — | Adriana Poli Bortone (ordfører) om ændringsforslag 99. |
| --- | --- |

—

Adriana Poli Bortone (ordfører) om ændringsforslag 99.

| — | Guido Sacconi om afstemningsrækkefølgen for ændringsforslag 99 og 102. |
| --- | --- |

—

Guido Sacconi om afstemningsrækkefølgen for ændringsforslag 99 og 102.

8.16.   Tilsætning af vitaminer og andre stoffer ***I (afstemning)

Betænkning: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tilsætning af vitaminer og mineraler samt visse andre stoffer til fødevarer (KOM(2003)0671 — C5-0538/2003 — 2003/0262(COD)) — Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed

Ordfører: Karin Scheele (A6-0124/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 16)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P6_TA(2005)0202)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0202)

8.17.   Retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker * (afstemning)

Betænkning: Retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (KOM(2005)0141 — C6-0111/2005 — 2005/0057(CNS)) — Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender

Ordfører: Ana Mato Adrover (A6-0149/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 17)

KOMMISSIONENS FORSLAG

Godkendt som ændret (P6_TA(2005)0203)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0203)

8.18.   Håndvåben (afstemning)

Forslag til beslutning B6-0321/2005, B6-0322/2005, B6-0323/2005, B6-0324/2005, B6-0325/2005 og B6-0326/2005

Forhandlingen havde fundet sted den 10.05.2005(punkt 15 i protokollen af 10.05.2005).

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 18)

FORSLAG TIL BESLUTNING RC-B6-0321/2005

(erstatter B6-0321/2005, B6-0322/2005, B6-0323/2005, B6-0324/2005, B6-0325/2005 og B6-0326/2005):

stillet af:

| — | Karl von Wogau, Armin Laschet og Bogdan Klich for PPE-DE-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Karl von Wogau, Armin Laschet og Bogdan Klich for PPE-DE-Gruppen,

| — | Ana Maria Gomes, Richard Howitt og Jan Marinus Wiersma for PSE-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Ana Maria Gomes, Richard Howitt og Jan Marinus Wiersma for PSE-Gruppen,

| — | Johan Van Hecke for ALDE-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Johan Van Hecke for ALDE-Gruppen,

| — | Raül Romeva i Rueda, Angelika Beer og Bart Staes for Verts/ALE-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda, Angelika Beer og Bart Staes for Verts/ALE-Gruppen,

| — | Tobias Pflüger, Vittorio Agnoletto, Umberto Guidoni og André Brie for GUE/NGL-Gruppen, |
| --- | --- |

—

Tobias Pflüger, Vittorio Agnoletto, Umberto Guidoni og André Brie for GUE/NGL-Gruppen,

| — | Ģirts Valdis Kristovskis og Seán Ó Neachtain for UEN-Gruppen |
| --- | --- |

—

Ģirts Valdis Kristovskis og Seán Ó Neachtain for UEN-Gruppen

Vedtaget (P6_TA(2005)0204)

8.19.   Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (afstemning)

Forslag til beslutning B6-0320/2005

Forhandlingen havde fundet sted den 11.05.2005(punkt 14 i protokollen af 11.05.2005).

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 19)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0205)

8.20.   Arbejdsvilkår for mobile arbejdstagere, der udfører interoperable grænseoverskridende tjenester inden for jernbanesektoren (afstemning)

Forslag til beslutning, indgivet i henhold til forretningsordenens artikel 78, stk. 3, om forslag til Rådets direktiv vedrørende aftalen om visse aspekter af betingelserne for anvendelse af mobile arbejdstagere, der udfører interoperable grænseoverskridende tjenester, indgået mellem European Transport Workers' Federation (ETF) og European Community of Rail (ECR) [KOM(2005)0032] — Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (B6-0319/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 20)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0206)

Indlæg til afstemningen:

| — | Proinsias De Rossa |
| --- | --- |

—

Proinsias De Rossa

8.21.   Forbindelserne EU / Rusland (afstemning)

Betænkning: Forbindelserne mellem EU og Rusland (2004/2170(INI)) — Udenrigsudvalget

Ordfører: Cecilia Malmström (A6-0135/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 21)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0207)

Indlæg til afstemningen:

| — | Wojciech Roszkowski havde stillet et mundtligt ændringsforslag til ændringsforslag 42, som blev godtaget. |
| --- | --- |

—

Wojciech Roszkowski havde stillet et mundtligt ændringsforslag til ændringsforslag 42, som blev godtaget.

| — | Cecilia Malmström havde stillet et mundtligt ændringsforslag til ændringsforslag 7, som blev godtaget |
| --- | --- |

—

Cecilia Malmström havde stillet et mundtligt ændringsforslag til ændringsforslag 7, som blev godtaget

| — | Vytautas Landsbergis havde stillet et mundtligt ændringsforslag med det formål at indføje et punkt 31 a (nyt) samt et mundtligt ændringsforslag til punkt 41 (begge mundtlige ændringsforslag blev godtaget). |
| --- | --- |

—

Vytautas Landsbergis havde stillet et mundtligt ændringsforslag med det formål at indføje et punkt 31 a (nyt) samt et mundtligt ændringsforslag til punkt 41 (begge mundtlige ændringsforslag blev godtaget).

| — | Maciej Marian Giertych havde stillet et mundtligt ændringsforslag til punkt G, som ikke blev godtaget, eftersom mere end 37 medlemmer havde modsat sig, at dette ændringsforslag blev taget i betragtning. |
| --- | --- |

—

Maciej Marian Giertych havde stillet et mundtligt ændringsforslag til punkt G, som ikke blev godtaget, eftersom mere end 37 medlemmer havde modsat sig, at dette ændringsforslag blev taget i betragtning.

8.22.   Fremme og beskyttelse af grundlæggende rettigheder (afstemning)

Betænkning: Fremme og beskyttelse af grundlæggende rettigheder (2005/2007(INI)) — Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender

Ordfører: Kinga Gál (A6-0144/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 22)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0208)

Indlæg til afstemningen:

| — | Maria Carlshamre havde stillet et mundligt ændringsforslag til punkt 14, der blev godtaget. |
| --- | --- |

—

Maria Carlshamre havde stillet et mundligt ændringsforslag til punkt 14, der blev godtaget.

8.23.   Overordnede retningslinjer for den almindelige økonomiske politik (afstemning)

Betænkning: Henstilling fra Kommissionen om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske politikker som led i de integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse (2005-2008) (KOM(2005)0141 — 2005/2017(INI)) — Økonomi- og Valutaudvalget

Ordfører: Robert Goebbels (A6-0150/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 23)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0209)

Indlæg til afstemningen:

| — | Gunnar Hökmark, der havde modsat sig anmodningen fra PSE-Gruppen om at behandle ændringsforslag 6 som en tilføjelse til punkt 5, og Robert Goebbels (ordfører) om denne afvisning; |
| --- | --- |

—

Gunnar Hökmark, der havde modsat sig anmodningen fra PSE-Gruppen om at behandle ændringsforslag 6 som en tilføjelse til punkt 5, og Robert Goebbels (ordfører) om denne afvisning;

| — | Jean Lambert om den opdelte afstemning om ændringsforslag 24. |
| --- | --- |

—

Jean Lambert om den opdelte afstemning om ændringsforslag 24.

8.24.   Socialpolitisk dagsorden 2006-2010 (afstemning)

Betænkning: Socialpolitisk dagsorden 2006-2010 (2004/2191(INI)) — Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender

Ordfører: Ria Oomen-Ruijten (A6-0142/2005)

(Simpelt flertal påkrævet)

(Afstemningen som helhed: bilag 1, punkt 24)

FORSLAG TIL BESLUTNING

Vedtaget (P6_TA(2005)0210)

Indlæg til afstemningen:

| — | Sophia in 't Veld om ændringsforslag 8. |
| --- | --- |

—

Sophia in 't Veld om ændringsforslag 8.

9.   Stemmeforklaringer

Skriftlige stemmeforklaringer:

De skriftlige stemmeforklaringer, jf. forretningsordenens artikel 163, stk. 3, var indeholdt i det fuldstændige forhandlingsreferat fra mødet.

Mundtlige stemmeforklaringer:

Betænkning: Hartmut Nassauer — A6-0137/2005

| — | Piia-Noora Kauppi. |
| --- | --- |

—

Piia-Noora Kauppi.

10.   Stemmerettelser

Følgende medlemmer havde meddelt stemmerettelser:

Betænkning: Adriana Poli Bortone — A6-0128/2005

| — | ændringsforslag 39

  imod: Britta Thomsen |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 39

imod: Britta Thomsen

| — | ændringsforslag 46

  imod: Britta Thomsen |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 46

imod: Britta Thomsen

| — | ændringsforslag 47

  imod: Roberta Angelilli, Sergio Berlato, Sebastiano (Nello) Musumeci, Cristiana Muscardini, Alessandro Foglietta, Adriana Poli Bortone, Salvatore Tatarella, Umberto Pirilli, Romano Maria La Russa, Linda McAvan, Britta Thomsen |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 47

imod: Roberta Angelilli, Sergio Berlato, Sebastiano (Nello) Musumeci, Cristiana Muscardini, Alessandro Foglietta, Adriana Poli Bortone, Salvatore Tatarella, Umberto Pirilli, Romano Maria La Russa, Linda McAvan, Britta Thomsen

| — | ændringsforslag 109

  imod: Charlotte Cederschiöld, Ole Christensen, Marielle De Sarnez, Bernard Lehideux, Charles Tannock |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 109

imod: Charlotte Cederschiöld, Ole Christensen, Marielle De Sarnez, Bernard Lehideux, Charles Tannock

| — | ændringsforslag 101

  for: Britta Thomsen |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 101

for: Britta Thomsen

| — | ændringsforslag 99, 1. del

  hverken/eller: Antoine Duquesne |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 99, 1. del

hverken/eller: Antoine Duquesne

| — | ændringsforslag 99, 2. del

  hverken/eller: Antoine Duquesne |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 99, 2. del

hverken/eller: Antoine Duquesne

| — | ændringsforslag 102, 1. del

  for: Ole Christensen, Dan Jørgensen

  imod: Vladimír Železný |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 102, 1. del

for: Ole Christensen, Dan Jørgensen

imod: Vladimír Železný

| — | ændringsforslag 102, 2. del

  for: Dan Jørgensen

  imod: Vladimír Železný |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 102, 2. del

for: Dan Jørgensen

imod: Vladimír Železný

| — | ændringsforslag 29

  for: Markus Ferber, Monica Frassoni, Daniel Marc Cohn-Bendit, Vladimír Železný

  imod: Roberta Angelilli, Sergio Berlato, Sebastiano (Nello) Musumeci, Cristiana Muscardini, Alessandro Foglietta, Adriana Poli Bortone, Salvatore Tatarella, Umberto Pirilli, Romano Maria La Russa, Anna Hedh, Milan Horáček, Michael Cramer |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 29

for: Markus Ferber, Monica Frassoni, Daniel Marc Cohn-Bendit, Vladimír Železný

imod: Roberta Angelilli, Sergio Berlato, Sebastiano (Nello) Musumeci, Cristiana Muscardini, Alessandro Foglietta, Adriana Poli Bortone, Salvatore Tatarella, Umberto Pirilli, Romano Maria La Russa, Anna Hedh, Milan Horáček, Michael Cramer

| — | ændringsforslag 104

  for: Britta Thomsen

  imod: Othmar Karas |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 104

for: Britta Thomsen

imod: Othmar Karas

| — | ændringsforslag 108

  imod: Dan Jørgensen |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 108

imod: Dan Jørgensen

| — | ændringsforslag 110

  imod: Inger Segelström, Feleknas Uca |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 110

imod: Inger Segelström, Feleknas Uca

| — | lovgivningsmæssig beslutning (som helhed)

  imod: Karin Riis-Jørgensen, Martine Roure, Inger Segelström,

  hverken/eller: Christoph Konrad |
| --- | --- |

—

lovgivningsmæssig beslutning (som helhed)

imod: Karin Riis-Jørgensen, Martine Roure, Inger Segelström,

hverken/eller: Christoph Konrad

Betænkning: Karin Scheele — A6-0124/2005

| — | ændringsforslag 57

  imod: Charlotte Cederschiöld |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 57

imod: Charlotte Cederschiöld

Betænkning: Cecilia Malmström — A6-0135/2005

| — | ændringsforslag 16, 1. del

  imod: Anna Hedh |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 16, 1. del

imod: Anna Hedh

| — | ændringsforslag 16, 2. del

  for: Anna Hedh |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 16, 2. del

for: Anna Hedh

| — | ændringsforslag 16

  imod: Rainer Wieland |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 16

imod: Rainer Wieland

Betænkning: Robert Goebbels — A6-0150/2005

| — | ændringsforslag 8, 1. del

  for: Alfonso Andria. |
| --- | --- |

—

ændringsforslag 8, 1. del

for: Alfonso Andria.

11.   Fremsendelse af beslutninger vedtaget under dette møde

I overensstemmelse med forretningsordenens artikel 172, stk. 2, ville protokollen fra dette møde blive forelagt Parlamentet til godkendelse ved begyndelsen af næste møde.

Med Parlamentets godkendelse ville de vedtagne tekster allerede nu blive fremsendt til de heri nævnte instanser.

12.   Tid og sted for næste møde

Formanden meddelte, at næste møde ville finde sted den 06.06.2005 — 09.06.2005.

13.   Afbrydelse af sessionen

Formanden erklærede Europa-Parlamentets session for afbrudt.

Formanden hævede mødet kl. 12.55.

Julian Priestley

generalsekretær

Josep Borrell Fontelles

formand

---

TILSTEDEVÆRELSESLISTE

Følgende skrev under:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Antoniozzi, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attwooll, Aubert, Auken, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badía i Cutchet, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, De Michelis, De Poli, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Di Pietro, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Florenz, Foglietta, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gomes, Gomolka, Goudin, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Gräßle, Grech, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Harangozó, Harbour, Harkin, Hasse Ferreira, Hatzidakis, Haug, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hortefeux, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, in 't Veld, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langen, Laperrouze, Laschet, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Janusz Lewandowski, Liberadzki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Maaten, McAvan, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Obiols i Germà, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Borut Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Pavilionis, Peillon, Pęk, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Savi, Sbarbati, Schenardi, Schierhuber, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schuth, Schwab, Seeber, Segelström, Seppänen, Siekierski, Silva Peneda, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Trakatellis, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vaugrenard, Verges, Vergnaud, Vidal-Quadras Roca, Vincenzi, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wierzejski, Wise, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zani, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

BILAG I

AFSTEMNINGSRESULTATER

Tegnforklaring

| + | vedtaget |
| --- | --- |
| - | forkastet |
| ↓ | bortfaldt |
| R | taget tilbage |
| AN (..., ..., ...) | afstemning ved navneopråb (for, imod, hverken/eller) |
| VE (..., ..., ...) | elektronisk afstemning (for, imod, hverken/eller) |
| div | opdelt afstemning |
| vs | særskilt afstemning |
| am | ændringsforslag |
| AC | kompromisændringsforslag |
| PC | tilsvarende tekstdel |
| S | tekstdel udgår |
| = | identiske ændringsforslag |
| § | punkt/stk./betragtning |
| art | artikel |
| rec | stk. |
| PR | beslutningsforslag |
| PRC | fælles beslutningsforslag |
| SEC | hemmelig afstemning |

+

vedtaget

-

forkastet

↓

bortfaldt

R

taget tilbage

AN (..., ..., ...)

afstemning ved navneopråb (for, imod, hverken/eller)

VE (..., ..., ...)

elektronisk afstemning (for, imod, hverken/eller)

div

opdelt afstemning

vs

særskilt afstemning

am

ændringsforslag

AC

kompromisændringsforslag

PC

tilsvarende tekstdel

S

tekstdel udgår

=

identiske ændringsforslag

§

punkt/stk./betragtning

art

artikel

rec

stk.

PR

beslutningsforslag

PRC

fælles beslutningsforslag

SEC

hemmelig afstemning

1.   Ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer ***II

Indstilling ved andenbehandling: Astrid LULLING (A6-0152/2005)

| Angående | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| Godkendelse uden afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

Godkendelse uden afstemning

+

2.   Flerårigt program til fremme af initiativer og iværksætterånd (2001-2005) ***I

Betænkning: Britta THOMSEN (A6-0118/2005)

| Angående | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

3.   Europol-ansattes vederlag og tillæg *

Betænkning: Claude MORAES (A6-0139/2005)

| Angående | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | - | |

Angående

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

-

Spørgsmålet blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg LIBE på grundlag af forretningsordenens artikel 52, stk. 3.

4.   Aftale EF/Chile — lufttrafik *

Betænkning: Paolo COSTA (A6-0100/2005)

| Angående | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

5.   Finansiering af undersøgelser og pilotprojekter om den fælles fiskeripolitik *

Betænkning: Philippe MORILLON (A6-0113/2005)

| Angående | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | PPE-DE/RCV | + | 574, 15, 10 |

Angående

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

PPE-DE/RCV

+

574, 15, 10

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PPE-DE endelig afstemning

6.   Protokol til fiskeriaftalen EF/Côte d'Ivoire (1. juli 2004 til 30. juni 2007) *

Betænkning: Philippe MORILLON (A6-0114/2005)

| Angående | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

7.   Finansiering af den fælles landbrugspolitik *

Betænkning: Agnes SCHIERHUBER (A6-0127/2005)

| Angående | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| enkelt afstemning | | + | |

Angående

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

enkelt afstemning

+

8.   Rammeaftalen — Europa-Parlamentet og Kommissionen

Betænkning: Jo LEINEN (A6-0147/2005)

| Angående | nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 5 | 1 | PSE | | + | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |

Angående

nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

§ 5

1

PSE

+

afstemning: beslutning (som helhed)

+

9.   Motorkøretøjers sæder og nakkestøtter ***II

Indstilling ved andenbehandling: Dieter-Lebrecht KOCH (A6-0115/2005)

| Angående | nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 1-4 | korr. udv. | | - | |
| § 8a og art 3a — afstemning under et | 5-6 | PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE | | + | kompromis-pakke |

Angående

nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

1-4

korr. udv.

-

§ 8a og art 3a — afstemning under et

5-6

PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE

+

kompromis-pakke

10.   Sikkerhedsseler i motordrevne køretøjer ***II

Indstilling ved andenbehandling: Paolo COSTA (A6-0120/2005)

| Angående | nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 1-3 | korr. udv. | | - | |

Angående

nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

1-3

korr. udv.

-

11.   Sikkerhedsselers forankring i motordrevne køretøjer ***II

Indstilling ved andenbehandling: Paolo COSTA (A6-0117/2005)

| Angående | nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 1-5 | korr. udv. | | - | |

Angående

nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

1-5

korr. udv.

-

12.   Hvidvaskning af penge, herunder finansiering af terrorisme ***I

Betænkning: Hartmut NASSAUER (A6-0137/2005)

| Angående | nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 1-20
  24-25
  27-42
  44-55
  57-61
  63-70
  72-77
  80-89
  92
  95-102
  104-118
  121-123
  125-164
  166
  168
  173-174 | korr. udv. | | + | |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning | 22 | korr. udv. | vs | - | |
| 71 | korr. udv. | vs | - | |
| 90 | korr. udv. | vs | - | |
| 91 | korr. udv. | vs | - | |
| 103 | korr. udv. | vs | - | |
| 120 | korr. udv. | vs | - | |
| 171 | korr. udv. | vs | - | |
| Art 1, § 2, led 1, litra e | 179 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 43 | korr. udv. | | ↓ | |
| Art 3, nr. 8, litra a | 180 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 56 | korr. udv. | | ↓ | |
| Art 3, nr. 11 | 181 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 62 | korr. udv. | | ↓ | |
| Art 8, § 1 og 2 | 183 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 78 | korr. udv. | div | | |
| 1 | - | |
| 2 | + | |
| Art 9, § 1 | 79 | korr. udv. | | - | |
| 184 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| Efter art 10 | 186 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 93 | korr. udv. | | ↓ | |
| Art 11, § 1, led 1 og 2, indledning | 187 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 94 | korr. udv. | | ↓ | |
| Art 18, § 2 | 119 | korr. udv. | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 189 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| Art 21 | 191 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 124 | korr. udv. | | ↓ | |
| Art 37, § 1, litra a, b, c | 165 | korr. udv. | | - | |
| 193 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| Art 37, efter § 1 | 194 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 167 | korr. udv. | | ↓ | |
| Art 37, § 3 | 195 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 169 | korr. udv. | | ↓ | |
| Art 38 | 196 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 170 | korr. udv. | | ↓ | |
| Art 39 | 172 | korr. udv. | | - | |
| 197 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| Efter § 9 | 182 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 185 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| § 17 | 198 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 21 | korr. udv. | | ↓ | |
| Efter § 17 | 188 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| § 19 | 23 | korr. udv. | | - | |
| 178 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| § 21 | 26 | korr. udv. | | - | |
| 175 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| Efter § 21 | 176 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| Efter § 26 | 177 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| afstemning: ændret forslag | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | | + | |

Angående

nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

1-20

24-25

27-42

44-55

57-61

63-70

72-77

80-89

92

95-102

104-118

121-123

125-164

166

168

173-174

korr. udv.

+

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning

22

korr. udv.

vs

-

71

korr. udv.

vs

-

90

korr. udv.

vs

-

91

korr. udv.

vs

-

103

korr. udv.

vs

-

120

korr. udv.

vs

-

171

korr. udv.

vs

-

Art 1, § 2, led 1, litra e

179

PPE-DE, PSE, ALDE

+

43

korr. udv.

↓

Art 3, nr. 8, litra a

180

PPE-DE, PSE, ALDE

+

56

korr. udv.

↓

Art 3, nr. 11

181

PPE-DE, PSE, ALDE

+

62

korr. udv.

↓

Art 8, § 1 og 2

183

PPE-DE, PSE, ALDE

+

78

korr. udv.

div

1

-

2

+

Art 9, § 1

79

korr. udv.

-

184

PPE-DE, PSE, ALDE

+

Efter art 10

186

PPE-DE, PSE, ALDE

+

93

korr. udv.

↓

Art 11, § 1, led 1 og 2, indledning

187

PPE-DE, PSE, ALDE

+

94

korr. udv.

↓

Art 18, § 2

119

korr. udv.

div

1

+

2

-

189

PPE-DE, PSE, ALDE

+

Art 21

191

PPE-DE, PSE, ALDE

+

124

korr. udv.

↓

Art 37, § 1, litra a, b, c

165

korr. udv.

-

193

PPE-DE, PSE, ALDE

+

Art 37, efter § 1

194

PPE-DE, PSE, ALDE

+

167

korr. udv.

↓

Art 37, § 3

195

PPE-DE, PSE, ALDE

+

169

korr. udv.

↓

Art 38

196

PPE-DE, PSE, ALDE

+

170

korr. udv.

↓

Art 39

172

korr. udv.

-

197

PPE-DE, PSE, ALDE

+

Efter § 9

182

PPE-DE, PSE, ALDE

+

185

PPE-DE, PSE, ALDE

+

§ 17

198

PPE-DE, PSE, ALDE

+

21

korr. udv.

↓

Efter § 17

188

PPE-DE, PSE, ALDE

+

§ 19

23

korr. udv.

-

178

PPE-DE, PSE, ALDE

+

§ 21

26

korr. udv.

-

175

PPE-DE, PSE, ALDE

+

Efter § 21

176

PPE-DE, PSE, ALDE

+

Efter § 26

177

PPE-DE, PSE, ALDE

+

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

+

Æf. 190 og 192 var trukket tilbage.

Anmodning om særskilt afstemning

PPE-DE: æf. 22, 71, 90, 91, 103, 120 og 171

Anmodning om opdelt afstemning

ALDE, PSE og PPE-DE

æf. 78

1. del: indtil ... »i overensstemmelse med artikel 19«

2. del: resten

æf. 119

1. del: Hele teksten uden ordene »Den finansielle efterretningsenhed ... til at kunne udføre sine opgaver«

2. del: Disse ord

13.   Ligestilling mellem mænd og kvinder ***I

Betænkning: Rodi KRATSA-TSAGAROPOULOU (A6-0132/2005)

| Angående | nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| afstemning: Kommissionens forslag | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | | + | |

Angående

nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

afstemning: Kommissionens forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

+

14.   Systemer til frontal beskyttelse på motorkøretøjer ***I

Betænkning: Ewa HEDKVIST PETERSEN (A6-0053/2005)

| Angående | nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Blok nr. 1




  »kompromis-pakke« | 1-11
  13
  15
  18-20
  21-63 | korr. udv.


  PSE, PPE-DE, Verts/ALE, ALDE GUE/NGL | | + | |
| Blok nr. 2 | 12
  14
  16-17 | korr. udv. | | ↓ | |
| afstemning: ændret forslag | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | | + | |

Angående

nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

Blok nr. 1

»kompromis-pakke«

1-11

13

15

18-20

21-63

korr. udv.

PSE, PPE-DE, Verts/ALE, ALDE GUE/NGL

+

Blok nr. 2

12

14

16-17

korr. udv.

↓

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

+

15.   Ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer ***I

Betænkning: Adriana POLI BORTONE (A6-0128/2005)

| Angående | nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forslag til forordning |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 1
  3-4
  6-15
  17-18
  20-21
  24-28
  30-35
  37-38
  40
  44-45
  49-51
  54
  59-61
  63-65
  67
  71 | korr. udv. | | + | |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning | 2 | korr. udv. | div/VE | + | 487, 93, 10 |
| 5 | korr. udv. | div | | |
| 1 | + | |
| 2/VE | + | 388, 263, 4 |
| 39 | korr. udv. | AN | + | 385, 214, 8 |
| 46 | korr. udv. | AN | + | 376, 220, 6 |
| 47 | korr. udv. | AN | + | 376, 218, 12 |
| 48 | korr. udv. | AN | + | 372, 222, 12 |
| 52 | korr. udv. | div/VE | + | 385, 220, 4 |
| 55 | korr. udv. | AN | + | 489, 110, 8 |
| 56 | korr. udv. | AN | + | 371, 228, 8 |
| 57 | korr. udv. | AN | + | 366, 235, 5 |
| 58 | korr. udv. | AN | + | 379, 226, 2 |
| 62 | korr. udv. | div/VE | + | 377, 221, 8 |
| 66 | korr. udv. | AN | + | 367, 226, 7 |
| 68 | korr. udv. | vs | + | |
| 69 | korr. udv. | AN | + | 372, 228, 8 |
| 70 | korr. udv. | AN | + | 508, 86, 4 |
| 72 | korr. udv. | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Art 1, efter § 1 | 109 | IND/DEM | AN | - | 66, 497, 49 |
| Art 1, § 2 | 101 | Verts/ALE | AN | - | 137, 461, 7 |
| 16 | korr. udv. | | + | |
| Art 1, efter § 3 | 100 | UEN | VE | - | 276, 326, 8 |
| Art 1, efter § 4 | 85 | PSE | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 19 | korr. udv. | | ↓ | |
| 86 | PSE | VE | - | 268, 326, 6 |
| Art 2, § 2, nr. 8 | 87 | PSE | | - | |
| Art 3, efter § 2 | 76 | GUE/NGL | | - | |
| Efter art 3 | 99 | UEN | div | | |
| 1/AN | - | 255, 332, 8 |
| 2 | ↓ | |
| 102 | Verts/ALE | div | | |
| 1/AN | - | 159, 424, 6 |
| 2 | ↓ | |
| Art 4, § 1 —3 | 29 | korr. udv. | AN | + | 303, 286, 10 |
| 107/rev | ALDE | | ? | |
| 73 | Roth-Behrendt m.fl. | | ↓ | |
| § | originaltekst Art 4, § 3 | | ↓ | |
| 78 | PSE+ POLI BORTONE | | ↓ | |
| 88 | PSE | | ↓ | |
| 74 | GUE/NGL | | ↓ | |
| Art 4, efter § 4 | 75 | GUE/NGL | | ↓ | |
| Efter art 4 | 89 | PSE | VE | - | 259, 337, 5 |
| Art 7 | 36 | korr. udv. | | + | |
| 103 | Verts/ALE+ GUE/NGL | | - | |
| 90 | PSE | | - | |
| Art 11, overskrift | 41=
  91= | korr. udv.


  PSE | | + | |
| Art 11, § 1 | 42 | korr. udv. | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 92 | PSE | | ↓ | |
| Art 11, § 2 | 43=
  93= | korr. udv.


  PSE | | + | |
| Efter art 11 | 104 | Verts/ALE+ GUE/NGL | AN | - | 115, 483, 11 |
| Art 14, § 3 | 53 | korr. udv. | | + | |
| 105 | Verts/ALE+ GUE/NGL | | - | |
| Art 18, efter § 2 | 94 | PSE | | - | |
| Art 18, § 3 | 95 | PSE | | - | |
| Efter art 18 | 77 | GUE/NGL | | - | |
| Art 19, § 1 | 96 | PSE | VE | + | 299, 293, 5 |
| Art 19, § 2 | 97 | PSE | VE | - | 297, 297, 6 |
| Efter art 23 | 106 | Verts/ALE | | ↓ | |
| Bilag | 98 | PSE | | - | |
| Efter § 2 | 108 | IND/DEM | AN | - | 40, 513, 53 |
| Efter § 5 | 79 | PSE | | - | |
| Efter § 6 | 80 | PSE | | - | |
| 81 | PSE | | - | |
| Efter § 7 | 82 | PSE | | - | |
| Efter § 10 | 83 | PSE | | - | |
| 84 | PSE | | - | |
| afstemning: ændret forslag | | + | |
| Forslag til lovgivningsmæssig beslutning |
| efter § 1 | 110 | IND/DEM | AN | - | 43, 512, 39 |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | AN | + | 458, 116, 15 |

Angående

nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

Forslag til forordning

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

1

3-4

6-15

17-18

20-21

24-28

30-35

37-38

40

44-45

49-51

54

59-61

63-65

67

71

korr. udv.

+

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning

2

korr. udv.

div/VE

+

487, 93, 10

5

korr. udv.

div

1

+

2/VE

+

388, 263, 4

39

korr. udv.

AN

+

385, 214, 8

46

korr. udv.

AN

+

376, 220, 6

47

korr. udv.

AN

+

376, 218, 12

48

korr. udv.

AN

+

372, 222, 12

52

korr. udv.

div/VE

+

385, 220, 4

55

korr. udv.

AN

+

489, 110, 8

56

korr. udv.

AN

+

371, 228, 8

57

korr. udv.

AN

+

366, 235, 5

58

korr. udv.

AN

+

379, 226, 2

62

korr. udv.

div/VE

+

377, 221, 8

66

korr. udv.

AN

+

367, 226, 7

68

korr. udv.

vs

+

69

korr. udv.

AN

+

372, 228, 8

70

korr. udv.

AN

+

508, 86, 4

72

korr. udv.

div

1

+

2

+

Art 1, efter § 1

109

IND/DEM

AN

-

66, 497, 49

Art 1, § 2

101

Verts/ALE

AN

-

137, 461, 7

16

korr. udv.

+

Art 1, efter § 3

100

UEN

VE

-

276, 326, 8

Art 1, efter § 4

85

PSE

div

1

+

2

-

19

korr. udv.

↓

86

PSE

VE

-

268, 326, 6

Art 2, § 2, nr. 8

87

PSE

-

Art 3, efter § 2

76

GUE/NGL

-

Efter art 3

99

UEN

div

1/AN

-

255, 332, 8

2

↓

102

Verts/ALE

div

1/AN

-

159, 424, 6

2

↓

Art 4, § 1 —3

29

korr. udv.

AN

+

303, 286, 10

107/rev

ALDE

?

73

Roth-Behrendt m.fl.

↓

§

originaltekst Art 4, § 3

↓

78

PSE+ POLI BORTONE

↓

88

PSE

↓

74

GUE/NGL

↓

Art 4, efter § 4

75

GUE/NGL

↓

Efter art 4

89

PSE

VE

-

259, 337, 5

Art 7

36

korr. udv.

+

103

Verts/ALE+ GUE/NGL

-

90

PSE

-

Art 11, overskrift

41=

91=

korr. udv.

PSE

+

Art 11, § 1

42

korr. udv.

div

1

+

2

+

92

PSE

↓

Art 11, § 2

43=

93=

korr. udv.

PSE

+

Efter art 11

104

Verts/ALE+ GUE/NGL

AN

-

115, 483, 11

Art 14, § 3

53

korr. udv.

+

105

Verts/ALE+ GUE/NGL

-

Art 18, efter § 2

94

PSE

-

Art 18, § 3

95

PSE

-

Efter art 18

77

GUE/NGL

-

Art 19, § 1

96

PSE

VE

+

299, 293, 5

Art 19, § 2

97

PSE

VE

-

297, 297, 6

Efter art 23

106

Verts/ALE

↓

Bilag

98

PSE

-

Efter § 2

108

IND/DEM

AN

-

40, 513, 53

Efter § 5

79

PSE

-

Efter § 6

80

PSE

-

81

PSE

-

Efter § 7

82

PSE

-

Efter § 10

83

PSE

-

84

PSE

-

afstemning: ændret forslag

+

Forslag til lovgivningsmæssig beslutning

efter § 1

110

IND/DEM

AN

-

43, 512, 39

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

AN

+

458, 116, 15

Ændringsforslag 22 og 23 vedrører ikke alle sprogversioner og blev derfor ikke sat under afstemning (jf. forretningsordenens artikel 151, stk. 1, litra d))

Sacconi havde ligeledes underskrevet PSE-ændringsforslagene.

Anmodning om særskilt afstemning

PPE-DE: æf. 2 og 62

ALDE: æf. 52

UEN: æf. 19 og 68

PSE: æf. 47

Anmodning om opdelt afstemning

PPE-DE:

æf. 5

1. del:»Det er først og fremmest ... begrænsninger tages i betragtning.«

2. del:»Sådan videnskabelig dokumentation ... produktet byder på.«

æf. 72

1. del:»Den anvendes fra den ... såfremt dette er et senere tidspunkt.«

2. del:»Andre sundhedsanprisninger end dem ... beslutning, jf. artikel 16.«

æf. 85

1. del:»Denne forordning gælder ikke for ... som ændret (om EF-varemærket).« (stk. 1)

2. del:»En hvilken som helst anden type ... præsentation af fødevarer.« (stk. 2)

UEN

æf. 42

1. del:»Følgende sundhedsanprisninger tillades ikke ... i overensstemmelse med denne forordning.«

2. del:»anprisninger, som udelukkende er henvendt til børn« (litra d a)

PSE

æf. 99

1. del: Hele teksten uden stk. 3

2. del: Stk. 3

æf. 102

1. del: Hele teksten uden stk. 2

2. del: Stk. 2

Anmodning om afstemning ved navneopråb

ALDE: endelig afstemning

IND/DEM: æf. 108, 109, 110

GUE/NGL: æf. 99, 102, 104

Verts/ALE: æf. 101, 99, 102, 29, 107, 104, 47,

UEN: æf 99, 39, 46, 47, 48, 55, 56, 57, 58, 66, 69 og 70

PSE: æf 29

16.   Tilsætning af vitaminer og mineraler samt visse andre stoffer til fødevarer ***I

Betænkning: Karin SCHEELE (A6-0124/2005)

| Angående | nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 1-3
  6
  11-16
  20-21
  23
  25-28
  31-32
  34-36
  38
  40
  41
  43-45 | korr. udv. | | + | |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning | 4 | korr. udv. | vs | + | |
| 5 | korr. udv. | div/VE | + | 318, 248, 9 |
| 7 | korr. udv. | vs | - | |
| 9 | korr. udv. | div/VE | + | 325, 255, 4 |
| 10 | korr. udv. | vs | + | |
| 17 | korr. udv. | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 22 | korr. udv. | vs | + | |
| 24 | korr. udv. | vs | + | |
| 29 | korr. udv. | vs | + | |
| 37 | korr. udv. | vs | + | |
| 39 | korr. udv. | vs | + | |
| 42 | korr. udv. | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 46 | korr. udv. | vs | + | |
| Efter art 1 | 57 | IND/DEM | AN | - | 50, 482, 54 |
| Efter art 3 | 51 | Verts/ALE | | - | |
| Art 5, § 1, litra b | 18 | korr. udv. | | - | |
| 49/rev=
  54/rev= | PSE
  PPE-DE | | + | |
| Art 5, § 2 | 48=
  52= | GUE/NGL
  Verts/ALE | | - | |
| 19 | korr. udv. | | + | |
| Art 8, § 4 | 50 | Verts/ALE | | - | |
| 30 | korr. udv. | | + | |
| Art 8, § 4 | 55 | PPE-DE | | + | |
| 33 | korr. udv. | | ↓ | |
| Efter § 2 | 56 | IND/DEM | AN | - | 51, 485, 56 |
| § 4 | 53 | Verts/ALE | | - | |
| 47 | GUE/NGL | | - | |
| afstemning: ændret forslag | AN | + | 516, 69, 6 |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | | + | |

Angående

nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

1-3

6

11-16

20-21

23

25-28

31-32

34-36

38

40

41

43-45

korr. udv.

+

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning

4

korr. udv.

vs

+

5

korr. udv.

div/VE

+

318, 248, 9

7

korr. udv.

vs

-

9

korr. udv.

div/VE

+

325, 255, 4

10

korr. udv.

vs

+

17

korr. udv.

div

1

+

2

+

22

korr. udv.

vs

+

24

korr. udv.

vs

+

29

korr. udv.

vs

+

37

korr. udv.

vs

+

39

korr. udv.

vs

+

42

korr. udv.

div

1

+

2

+

46

korr. udv.

vs

+

Efter art 1

57

IND/DEM

AN

-

50, 482, 54

Efter art 3

51

Verts/ALE

-

Art 5, § 1, litra b

18

korr. udv.

-

49/rev=

54/rev=

PSE

PPE-DE

+

Art 5, § 2

48=

52=

GUE/NGL

Verts/ALE

-

19

korr. udv.

+

Art 8, § 4

50

Verts/ALE

-

30

korr. udv.

+

Art 8, § 4

55

PPE-DE

+

33

korr. udv.

↓

Efter § 2

56

IND/DEM

AN

-

51, 485, 56

§ 4

53

Verts/ALE

-

47

GUE/NGL

-

afstemning: ændret forslag

AN

+

516, 69, 6

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

+

Ændringsforslag 8 vedrører ikke alle sprogversioner og sættes derfor ikke under afstemning (jf. forretningsordenens artikel 151, stk. 1, litra d))

Sacconi havde ligeledes underskrevet ændringsforslag 49/rev fra PSE-Gruppen.

Diverse

Ordene »i overensstemmelse med artikel 13 a« slettes i æf. 49 og 54 (begge i nr. iii).

Anmodning om særskilt afstemning

PPE-DE: æf. 5, 9, 10 og 22

ALDE: æf. 37 og 39

PSE: æf. 4, 18, 19, 24, 29, 46 og 47

Anmodning om afstemning ved navneopråb

IND/DEM: æf. 56 og 57

Verts/ALE: ændret forslag

Anmodning om opdelt afstemning

PSE

æf. 17

1. del:»I overgangsperioden kan andre ... til den offentlige sikkerhed og«

2. del:»i overensstemmelse med traktaten forsat ... er tilgængelige for offentligheden.«

æf. 42

1. del: Hele teksten uden ordene »udelukkende med det formål«

2. del: Disse ord

17.   Retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker *

Betænkning: Ana MATO ADROVER (A6-0149/2005)

| Angående | nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et | 1
  3
  5-7
  10-11
  13-17
  19
  21-23 | korr. udv. | | + | |
| ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning | 8 | korr. udv. | vs | + | |
| Bilag, afsnit 1, litra a, før retningslinje 17 | 9 | korr. udv. | | + | |
| 26 | Verts/ALE | | ↓ | |
| Bilag, afsnit 1, retningslinje 18 | 27 | Verts/ALE | | - | |
| 12 | korr. udv. | | + | |
| Bilag, afsnit 2, retningslinje 20 | 28 | Verts/ALE | | - | |
| 18 | korr. udv. | | + | |
| Bilag, afsnit 2, retningslinje 21 | 29 | Verts/ALE | | - | |
| 20 | korr. udv. | | + | |
| Bilag, efter afsnit 3 | 30 | Verts/ALE | VE | - | 221, 326, 8 |
| § 2 | 24 | Verts/ALE | | - | |
| 2 | korr. udv. | | + | |
| § 4 | 25 | Verts/ALE | | - | |
| 4 | korr. udv. | | + | |
| afstemning: ændret forslag | | + | |
| afstemning: lovgivningsmæssig beslutning | | + | |

Angående

nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — afstemning under et

1

3

5-7

10-11

13-17

19

21-23

korr. udv.

+

ændringsforslag fra det korresponderende udvalg — særskilt afstemning

8

korr. udv.

vs

+

Bilag, afsnit 1, litra a, før retningslinje 17

9

korr. udv.

+

26

Verts/ALE

↓

Bilag, afsnit 1, retningslinje 18

27

Verts/ALE

-

12

korr. udv.

+

Bilag, afsnit 2, retningslinje 20

28

Verts/ALE

-

18

korr. udv.

+

Bilag, afsnit 2, retningslinje 21

29

Verts/ALE

-

20

korr. udv.

+

Bilag, efter afsnit 3

30

Verts/ALE

VE

-

221, 326, 8

§ 2

24

Verts/ALE

-

2

korr. udv.

+

§ 4

25

Verts/ALE

-

4

korr. udv.

+

afstemning: ændret forslag

+

afstemning: lovgivningsmæssig beslutning

+

Anmodning om særskilt afstemning

PSE æf. 8

18.   Håndvåben

Forslag til beslutning B6-0321/2005, B6-0322/2005, B6-0323/2005, B6-0324/2005, B6-0325/2005, B6-0326/2005

| Angående | nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fælles beslutningsforslag RC6-0321/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |
| beslutningsforslag fra de politiske grupper |
| B6-0321/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0322/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0323/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0324/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0325/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0326/2005 | | UEN | | ↓ | |

Angående

nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

Fælles beslutningsforslag RC6-0321/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

afstemning: beslutning (som helhed)

+

beslutningsforslag fra de politiske grupper

B6-0321/2005

ALDE

↓

B6-0322/2005

PPE-DE

↓

B6-0323/2005

Verts/ALE

↓

B6-0324/2005

PSE

↓

B6-0325/2005

GUE/NGL

↓

B6-0326/2005

UEN

↓

19.   Tjenesten for EU's Optræden Udadtil

Forslag til beslutning B6-0320/2005

| Angående | nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forslag til beslutning (B6-0320/2005)




  (AFCO) |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |

Angående

nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

Forslag til beslutning (B6-0320/2005)

(AFCO)

afstemning: beslutning (som helhed)

+

20.   Arbejdsvilkår for mobile arbejdstagere, der udfører interoperable grænseoverskridende tjenester inden for jernbanesektoren

Forslag til beslutning: B6-0319/2005

| Angående | nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forslag til beslutning (B6-0319/2005)(EMPL) |
| afstemning: beslutning (som helhed) | | + | |

Angående

nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

Forslag til beslutning (B6-0319/2005)(EMPL)

afstemning: beslutning (som helhed)

+

21.   Forbindelserne EU/Rusland

Betænkning: Cecilia MALMSTRÖM (A6-0135/2005)

| Angående | nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| efter § 2 | 17 | Verts/ALE | | - | |
| efter § 3 | 41 | UEN | | - | |
| 42 | UEN | AN | + | 341, 183, 34


  mundtligt ændringsforslag |
| § 6 | 24 | PSE | | - | |
| 13 | PPE-DE | | R | |
| 4 | ALDE | | - | |
| 35 | GUE/NGL | | - | |
| efter § 6 | 12 | PPE-DE | | + | |
| § 7 | 14S | PPE-DE | | + | |
| 5 | ALDE | VE | + | 380, 164, 14


  som tilføjelse |
| efter § 11 | 15 | PPE-DE | | + | |
| | 26 | PSE | | ↓ | |
| efter § 14 | 19 | Verts/ALE | VE | + | 344, 196, 19 |
| § 16 | 31 | GUE/NGL | | - | |
| efter § 16 | 20 | Verts/ALE | VE | - | 227, 331, 13 |
| § 17 | 32 | GUE/NGL | | - | |
| efter § 18 | 21 | Verts/ALE | | - | |
| § 19 | 33 | GUE/NGL | | - | |
| § 21 | 22 | Verts/ALE | | + | |
| § 24 | 23 | Verts/ALE | | + | |
| 36 | GUE/NGL | | - | |
| § 25 | 39 | GUE/NGL | | - | |
| § 26 | 34 | GUE/NGL | | - | |
| § 29 | 37 | GUE/NGL | | + | |
| efter § 30 | 8 | ALDE | | + | |
| § 31 | 40 | GUE/NGL | | - | |
| 7 | ALDE | | + | ændret mundtligt |
| efter § 31 | 43 | UEN | AN | - | 66, 492, 18 |
| Stadig efter § 31 | § | - | | + | ændret mundtligt |
| § 32 | 9 | ALDE | | + | |
| § 35 | 28 | Verts/ALE | AN | - | 154, 397, 21 |
| 16 | PPE-DE | div | | |
| 1/AN | - | 220, 325, 24 |
| 2/AN | + | 364, 151, 32 |
| 27 | PSE | | ↓ | |
| efter § 35 | 29 | Verts/ALE | | - | |
| § 40 | 30 | Verts/ALE | VE | + | 322, 225, 15 |
| § 41 | § | originaltekst | | + | ændret mundtligt |
| efter henvisning 4 | 3 | ALDE | | + | |
| efter henvisning 7 | 6 | ALDE | | + | |
| § B | 1 | ALDE | | + | |
| Efter § B | 18 | Verts/ALE | | - | |
| § C | 2 | ALDE | | + | |
| § E | 10 | ALDE | | + | |
| § G | § | originaltekst | | + | |
| 25 | PSE | AN | + | 370, 114, 64 |
| 38 | GUE/NGL | | - | |
| § E | 11 | ALDE | | + | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | AN | + | 488, 20, 63 |

Angående

nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

efter § 2

17

Verts/ALE

-

efter § 3

41

UEN

-

42

UEN

AN

+

341, 183, 34

mundtligt ændringsforslag

§ 6

24

PSE

-

13

PPE-DE

R

4

ALDE

-

35

GUE/NGL

-

efter § 6

12

PPE-DE

+

§ 7

14S

PPE-DE

+

5

ALDE

VE

+

380, 164, 14

som tilføjelse

efter § 11

15

PPE-DE

+

26

PSE

↓

efter § 14

19

Verts/ALE

VE

+

344, 196, 19

§ 16

31

GUE/NGL

-

efter § 16

20

Verts/ALE

VE

-

227, 331, 13

§ 17

32

GUE/NGL

-

efter § 18

21

Verts/ALE

-

§ 19

33

GUE/NGL

-

§ 21

22

Verts/ALE

+

§ 24

23

Verts/ALE

+

36

GUE/NGL

-

§ 25

39

GUE/NGL

-

§ 26

34

GUE/NGL

-

§ 29

37

GUE/NGL

+

efter § 30

8

ALDE

+

§ 31

40

GUE/NGL

-

7

ALDE

+

ændret mundtligt

efter § 31

43

UEN

AN

-

66, 492, 18

Stadig efter § 31

§

-

+

ændret mundtligt

§ 32

9

ALDE

+

§ 35

28

Verts/ALE

AN

-

154, 397, 21

16

PPE-DE

div

1/AN

-

220, 325, 24

2/AN

+

364, 151, 32

27

PSE

↓

efter § 35

29

Verts/ALE

-

§ 40

30

Verts/ALE

VE

+

322, 225, 15

§ 41

§

originaltekst

+

ændret mundtligt

efter henvisning 4

3

ALDE

+

efter henvisning 7

6

ALDE

+

§ B

1

ALDE

+

Efter § B

18

Verts/ALE

-

§ C

2

ALDE

+

§ E

10

ALDE

+

§ G

§

originaltekst

+

25

PSE

AN

+

370, 114, 64

38

GUE/NGL

-

§ E

11

ALDE

+

afstemning: beslutning (som helhed)

AN

+

488, 20, 63

Anmodning om opdelt afstemning

PSE

æf. 16

1. del:»Der dybt foruroliget over ... terroristhandlingerne til ophør«

2. del:»- også inden for de statslige ... Ruslands territoriale integritet respekteres (tekst udgår)«

Anmodning om afstemning ved navneopråb

ALDE: endelig afstemning

UEN: æf. 25, 42, 43

Verts/ALE: æf. 16 og 28

Diverse

ALDE havde foreslået, at æf. 5 blev et nyt punkt.

PPE-DE havde trukket sit æf. 13 tilbage.

ROSZKOWSKI havde foreslået en mundtlig ændring til æf. 42:

| 3 b. | at vise solidaritet og enhed mellem såvel de gamle som de nye medlemslande i tilfælde af, at Rusland søger at differentiere sit forhold til dem |
| --- | --- |

3 b.

MALMSTRÖM havde foreslået en mundtlig ændring til æf. 7:

| 31. | »gentager sin opfordring til Rusland til at ratificere den nyligt færdigforhandlede grænseaftale med Estland og til straks at underskrive og ratificere grænseaftalen med Letland«; ... |
| --- | --- |

31.

»gentager sin opfordring til Rusland til at ratificere den nyligt færdigforhandlede grænseaftale med Estland og til straks at underskrive og ratificere grænseaftalen med Letland«; ...

LANDSBERGIS havde foreslået de følgende to mundtlige ændringer:

| — | nyt afsnit 31 a:
  opfordrer Rusland til fra sin eksisterende lovgivning om social sikkerhed at slette referencen til de baltiske stater som et område, hvor russisk militær endog løbende bruges og lider under væbnede handlinger |
| --- | --- |

—

nyt afsnit 31 a:

opfordrer Rusland til fra sin eksisterende lovgivning om social sikkerhed at slette referencen til de baltiske stater som et område, hvor russisk militær endog løbende bruges og lider under væbnede handlinger

| — | til afsnit 41 føjes:

  opfordrer til indgåelsen af aftalen mellem selskabet LUKOIL, som kontrolleres af den russiske regering og den litauiske regering om garanti for kompensation i tilfælde af en miljømæssig katastrofe i D-6 olieboringen nær Curonian Split, som er omfattet af UNESCO's verdenskulturarv. |
| --- | --- |

—

til afsnit 41 føjes:

opfordrer til indgåelsen af aftalen mellem selskabet LUKOIL, som kontrolleres af den russiske regering og den litauiske regering om garanti for kompensation i tilfælde af en miljømæssig katastrofe i D-6 olieboringen nær Curonian Split, som er omfattet af UNESCO's verdenskulturarv.

22.   Fremme og beskyttelse af grundlæggende rettigheder

Betænkning: Kinga GÁL (A6-0144/2005)

| Angående | nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 2 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 9 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 12 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 14 | 3 | ALDE | | R | |
| § | originaltekst | | + | ændret mundtligt |
| § 21 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 22 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 23 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 31 | 4 | ALDE | | + | |
| § 33 | 5 | ALDE | | + | kvalificeret flertal påkrævet |
| § | originaltekst | | ↓ | |
| § 38 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| 4 | + | |
| 5 | + | |
| § 47 | § | originaltekst | div/VE | + | 279, 229, 15 |
| henvisning 3 | 1 | ALDE | | + | |
| henvisning 10 | 2 | ALDE | | + | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | AN | + | 447, 57, 37 |

Angående

nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

§ 2

§

originaltekst

vs

+

§ 9

§

originaltekst

vs

+

§ 12

§

originaltekst

vs

+

§ 14

3

ALDE

R

§

originaltekst

+

ændret mundtligt

§ 21

§

originaltekst

vs

+

§ 22

§

originaltekst

vs

+

§ 23

§

originaltekst

vs

+

§ 31

4

ALDE

+

§ 33

5

ALDE

+

kvalificeret flertal påkrævet

§

originaltekst

↓

§ 38

§

originaltekst

div

1

+

2

+

3

+

4

+

5

+

§ 47

§

originaltekst

div/VE

+

279, 229, 15

henvisning 3

1

ALDE

+

henvisning 10

2

ALDE

+

afstemning: beslutning (som helhed)

AN

+

447, 57, 37

Anmodning om særskilt afstemning

ALDE: § 21, 22 og 23

PPE-DE: § 47

GUE/NGL: § 38

IND/DEM: § 2, 9 og 12

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PPE-DE endelig afstemning

Anmodning om opdelt afstemning

PSE, IND/DEM

§ 38

1. del: Teksten uden »og muligheden ... virksomhed«, »bør være en del ... menneskerettigheder« og og kunne placeres det samme sted

2. del:»og muligheden ... virksomhed«

3. del:»bør være ... menneskerettigheder«

4. del:»og kunne ... sted«

5. del:»og kunne placeres det samme sted«

Diverse

ALDE-Gruppen havde stillet et mundtligt ændringsforslag til § 14

14. påpeger, at medlemsstaterne og EU's institutioner nyder en særret til at indbringe sager for Domstolen af hensyn til loven, og konstaterer, at Parlamentet ved hjælp af disse midler
  kan
  forsvare borgernes rettigheder i tilfælde, hvor grundlæggende rettigheder risikerer at blive påvirket af EU-lovgivning;

ALDE-Gruppen havde trukket æf. 3 vedrørende § 14 tilbage

23.   Overordnede retningslinjer for den almindelige økonomiske politik

Betænkning: Robert GOEBBELS (A6-0150/2005)

| Angående | nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | § | originaltekst | | + | opdelt i to § — se nedenfor |
| § 2 | 4 | PPE-DE | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § | originaltekst | | ↓ | |
| § 4 | 5 | PPE-DE | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 5 | 6 | PPE-DE | AN | + | 268, 241, 21 |
| § 7 | 16 | PSE | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 8 | 7 | PPE-DE | | + | |
| Modifikation 1, Afsnit A, punkt A.1, afsnit 4 | 17 | PSE | | + | |
| Modifikation 2, Afsnit A, punkt A.1, afsnit 7 | 8 | PPE-DE | div | | |
| 1/AN | + | 442, 30, 38 |
| 2/AN | + | 289, 215, 7 |
| 3/AN | + | 283, 231, 4 |
| 18 | PSE | | ↓ | |
| Modifikation 3, Afsnit A, punkt A.1, afsnit 9 | 19 | PSE | | - | |
| 10 | PPE-DE | | + | |
| Modifikation 4, Afsnit A, punkt A.1, afsnit 11 | 9 | PPE-DE | | + | |
| 20 | PSE | | ↓ | |
| § | originaltekst | | ↓ | |
| Modifikation 5, Afsnit A, punkt A.1, afsnit 14 | 21 | PSE | | - | |
| 11 | PPE-DE | div | | |
| 1/AN | + | 456, 47, 14 |
| 2/AN | + | 295, 215, 6 |
| Modifikation 6, Afsnit A, punkt A.2, afsnit 6 | 12 | PPE-DE | VE | + | 263, 223, 27 |
| 22 | PSE | | ↓ | |
| Modifikation 7, Afsnit A, punkt A.2, afsnit 6 a | § | originaltekst | vs | - | |
| Modifikation 8, Afsnit B, punkt B.1, afsnit 4 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| Modifikation 9, Afsnit B, punkt B.1, afsnit 9 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| Modifikation 10, Afsnit B, punkt B.1, afsnit 14 | 13 | PPE-DE | | + | |
| Modifikation 11, Afsnit B, punkt B.1, afsnit 16 | 23 | PSE | | + | |
| Modifikation 12, Afsnit B, punkt B.2, afsnit 4 | 24 | PSE | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| 4 | + | |
| 5 | + | |
| § | originaltekst | | ↓ | |
| Modifikation 14, Afsnit B, punkt B.2, afsnit 9 | 14 | PPE-DE | div | | |
| 1 | + | |
| 2 / VE | + | 270, 202, 15 |
| 25 | PSE | | ↓ | |
| Modifikation 15, Afsnit B, punkt B.2, afsnit 11 | 26 | PSE | | + | |
| § A | § | originaltekst | | + | opdelt i to § — se nedenfor |
| § B | 1 | PPE-DE | | + | |
| § F | 2 | PPE-DE | | + | flyttet til § 4 |
| § G | § | originaltekst | | + | opdelt i to § — se nedenfor |
| Efter § G | 3 | PPE-DE | div | | |
| 1 | + | |
| 2/VE | + | 247, 239, 7 |
| 3 | - | |
| § H | 15 | PSE | div | | sidste sætning i § B falder |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | AN | + | 388, 69, 45 |

Angående

nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

§ 1

§

originaltekst

+

opdelt i to § — se nedenfor

§ 2

4

PPE-DE

div

1

+

2

-

§

originaltekst

↓

§ 4

5

PPE-DE

div

1

+

2

-

§ 5

6

PPE-DE

AN

+

268, 241, 21

§ 7

16

PSE

div

1

+

2

+

§ 8

7

PPE-DE

+

Modifikation 1, Afsnit A, punkt A.1, afsnit 4

17

PSE

+

Modifikation 2, Afsnit A, punkt A.1, afsnit 7

8

PPE-DE

div

1/AN

+

442, 30, 38

2/AN

+

289, 215, 7

3/AN

+

283, 231, 4

18

PSE

↓

Modifikation 3, Afsnit A, punkt A.1, afsnit 9

19

PSE

-

10

PPE-DE

+

Modifikation 4, Afsnit A, punkt A.1, afsnit 11

9

PPE-DE

+

20

PSE

↓

§

originaltekst

↓

Modifikation 5, Afsnit A, punkt A.1, afsnit 14

21

PSE

-

11

PPE-DE

div

1/AN

+

456, 47, 14

2/AN

+

295, 215, 6

Modifikation 6, Afsnit A, punkt A.2, afsnit 6

12

PPE-DE

VE

+

263, 223, 27

22

PSE

↓

Modifikation 7, Afsnit A, punkt A.2, afsnit 6 a

§

originaltekst

vs

-

Modifikation 8, Afsnit B, punkt B.1, afsnit 4

§

originaltekst

div

1

+

2

-

Modifikation 9, Afsnit B, punkt B.1, afsnit 9

§

originaltekst

div

1

+

2

-

Modifikation 10, Afsnit B, punkt B.1, afsnit 14

13

PPE-DE

+

Modifikation 11, Afsnit B, punkt B.1, afsnit 16

23

PSE

+

Modifikation 12, Afsnit B, punkt B.2, afsnit 4

24

PSE

div

1

+

2

+

3

+

4

+

5

+

§

originaltekst

↓

Modifikation 14, Afsnit B, punkt B.2, afsnit 9

14

PPE-DE

div

1

+

2 / VE

+

270, 202, 15

25

PSE

↓

Modifikation 15, Afsnit B, punkt B.2, afsnit 11

26

PSE

+

§ A

§

originaltekst

+

opdelt i to § — se nedenfor

§ B

1

PPE-DE

+

§ F

2

PPE-DE

+

flyttet til § 4

§ G

§

originaltekst

+

opdelt i to § — se nedenfor

Efter § G

3

PPE-DE

div

1

+

2/VE

+

247, 239, 7

3

-

§ H

15

PSE

div

sidste sætning i § B falder

1

+

2

+

afstemning: beslutning (som helhed)

AN

+

388, 69, 45

Anmodning om særskilt afstemning

PSE: Modifikation 7

PPE-DE: Modifikation 4

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PSE: æf. 6 og 11, endelig afstemning

Anmodning om opdelt afstemning

ALDE

Modifikation 9

1. del: Hele teksten uden »på socialt ... interesse«

2. del: Disse ord

ALDE, PSE, Verts/ALE

æf. 24

1. del: Hele teksten uden »ved særlig ... stamceller«

2. del:»ved særlig at tilskynde ... forskning«

3. del:»f.eks. forskning i stamceller«

4. del:»gmo'er og«

5. del:»embryonale«

PSE

æf. 3

1. del: Hele teksten uden »kun« og »og et højt beskæftigelsesniveau«

2. del:»kun«

3. del:»og et højt beskæftigelsesniveau«

æf. 4

1. del:»understreger ... mænd«

2. del:»i en sektor ... kvinder«

æf. 5

1. del: Hele teksten uden »under ECB's ... ansvar«

2. del: Disse ord

æf. 8

1. del: Hele teksten uden »yderligere« og »befolkningens«

2. del:»yderligere«

3. del:»befolkningens«

PPE-DE

æf. 3

1. del: Hele teksten uden »et højt beskæftigelsesniveau«

2. del: Disse ord

Modifikation 8

1. del: Hele teksten uden »beregnings«

2. del: Dette ord

Verts/ALE

æf. 11

1. del: Hele teksten uden »virkeliggørelsen ... arbejdsmarkedsreformer og«

2. del: Disse ord

æf. 14

1. del: Hele teksten uden »og gennem ... Kyoto-målene«

2. del: Disse ord

æf. 15

1. del: Hele teksten uden »øget konkurrenceevne«

2. del: Disse ord

æf. 16

1. del: Hele teksten uden »konkurrenceevnen«

2. del: Dette ord

Anmodning om opdelt afstemning

PSE-Gruppen havde foreslået:

betragtning A deles i to betragtninger

1. del/betragtning:»der henviser ... særlig stor«

2. del/betragtning:»der henviser til ... fremad«

betragtning G to deles i to betragtninger

1. del/betragtning:»der henviser til ... forudsætninger«

2. del/betragtning:»der henviser til ... investeringer«

§ 1 deles i to afsnit

1. del: Hele teksten uden »beklager ... livskvalitet«

2. del: Disse ord

24.   Socialpolitisk dagsorden 2006-2010

Betænkning: Ria OOMEN-RUIJTEN (A6-0142/2005)

| Angående | nr. | fra | AN, osv. | resultat | Afstemning ved AN/VE — bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | 7 | PPE-DE | VE | - | 215, 222, 13


  se diverse |
| § 2 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 4 | 9 | PPE-DE | | - | |
| § 6 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 7 | 8 | PPE-DE | VE | - | 200, 242, 13 |
| § 8 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 9 | § | originaltekst | div | | |
| 1/VE | + | 263, 178, 10 |
| 2 | + | |
| | | | 3 | - | |
| | | | 4 | + | |
| | | | 5 | + | |
| § 10 | 1 | PPE-DE | | + | |
| § 12 | 2 | PPE-DE | div | | |
| 1 | + | |
| 2/VE | - | 209, 223, 9 |
| § | originaltekst | | ↓ | |
| § 15 | 6 | PPE-DE | | + | |
| § 16 | § | originaltekst | vs | ↓ | |
| § 18 | 5 | PPE-DE | | + | vedtagelse 5 = § 19-21 bortfalder |
| § 22 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 24 | 10 | PPE-DE | | - | |
| § | originaltekst | vs | + | |
| § 28 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 32 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 34 | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 39 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 41 | 4 | PPE-DE | | - | |
| § 45 | 3 | PPE-DE | | - | |
| § | originaltekst | div/VE | + | 267, 160, 8 |
| § 48 | § | originaltekst | vs | + | |
| § 49 | § | originaltekst | vs | + | |
| § D+M | § | originaltekst | | + | se diverse |
| § F | § | originaltekst | vs | | |
| 1 | + | |
| 2/VE | - | 202, 230, 8 |
| § I+J | § | originaltekst | | + | se diverse |
| § L | § | originaltekst | div | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| afstemning: beslutning (som helhed) | AN | + | 243, 131, 56 |

Angående

nr.

fra

AN, osv.

resultat

Afstemning ved AN/VE — bemærkninger

§ 1

7

PPE-DE

VE

-

215, 222, 13

se diverse

§ 2

§

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 4

9

PPE-DE

-

§ 6

§

originaltekst

vs

+

§ 7

8

PPE-DE

VE

-

200, 242, 13

§ 8

§

originaltekst

vs

+

§ 9

§

originaltekst

div

1/VE

+

263, 178, 10

2

+

3

-

4

+

5

+

§ 10

1

PPE-DE

+

§ 12

2

PPE-DE

div

1

+

2/VE

-

209, 223, 9

§

originaltekst

↓

§ 15

6

PPE-DE

+

§ 16

§

originaltekst

vs

↓

§ 18

5

PPE-DE

+

vedtagelse 5 = § 19-21 bortfalder

§ 22

§

originaltekst

div

1

+

2

+

§ 24

10

PPE-DE

-

§

originaltekst

vs

+

§ 28

§

originaltekst

vs

+

§ 32

§

originaltekst

div

1

+

2

-

§ 34

§

originaltekst

div

1

+

2

-

§ 39

§

originaltekst

vs

+

§ 41

4

PPE-DE

-

§ 45

3

PPE-DE

-

§

originaltekst

div/VE

+

267, 160, 8

§ 48

§

originaltekst

vs

+

§ 49

§

originaltekst

vs

+

§ D+M

§

originaltekst

+

se diverse

§ F

§

originaltekst

vs

1

+

2/VE

-

202, 230, 8

§ I+J

§

originaltekst

+

se diverse

§ L

§

originaltekst

div

1

+

2

+

afstemning: beslutning (som helhed)

AN

+

243, 131, 56

Diverse

PPE-DE-Gruppen havde foreslået:

| — | betragtninger D og M samles med følgende ordlyd:
  der henviser til, at små og mellemstore virksomheder (SMV) i hele Unionen yder et væsentligt bidrag til væksten og beskæftigelsen, eftersom de beskæftiger et stort antal arbejdstagere; der henviser til, at der nu især fokuseres på skabelsen af arbejdspladser ved oprettelse af nye virksomheder og generelt gennem SMV'er; medlemsstaterne bør navnlig med henblik på fremme iværksætterånd, innovation og et erhvervsvenligt miljø, |
| --- | --- |

—

betragtninger D og M samles med følgende ordlyd:

der henviser til, at små og mellemstore virksomheder (SMV) i hele Unionen yder et væsentligt bidrag til væksten og beskæftigelsen, eftersom de beskæftiger et stort antal arbejdstagere; der henviser til, at der nu især fokuseres på skabelsen af arbejdspladser ved oprettelse af nye virksomheder og generelt gennem SMV'er; medlemsstaterne bør navnlig med henblik på fremme iværksætterånd, innovation og et erhvervsvenligt miljø,

| — | betragtninger I og J samles med følgende ordlyd:
  der henviser til, at de sociale politikker udgør en central faktor med henblik på at sikre den sociale samhørighed og adgangen til de grundlæggende rettigheder, og er en central faktor i den økonomiske vækst i Unionen, |
| --- | --- |

—

betragtninger I og J samles med følgende ordlyd:

der henviser til, at de sociale politikker udgør en central faktor med henblik på at sikre den sociale samhørighed og adgangen til de grundlæggende rettigheder, og er en central faktor i den økonomiske vækst i Unionen,

| — | at § 6 og ÆF 7 sættes til afstemning samlet, således at første del af § 6 »den sociale dimension i globaliseringen« tilføjes ÆF 7. |
| --- | --- |

—

at § 6 og ÆF 7 sættes til afstemning samlet, således at første del af § 6 »den sociale dimension i globaliseringen« tilføjes ÆF 7.

Anmodning om særskilt afstemning

GUE/NGL: § 2 og § F

ALDE: § 6, 8, 24, 28, 34, 39, 45, 48 og 49

PPE-DE: § L og § 9

Anmodning om opdelt afstemning

GUE/NGL, Verts/ALE

§ 9

1. del:»mener, at ... rådgivningsinstanser«

2. del:»understreger ... civilsamfundet«

3. del:»(offentligt privat partnerskab)«

4. del:»understreger ... »regeringsførelse««

5. del:»konstaterer ... ngo'er«

PPE-DE, ALDE

§ 32

1. del:»er af den opfattelse ... medlemsstaterne«

2. del: Resten

ALDE

§ L

1. del:»der henviser til ... erfaringer«

2. del:»der henviser til ... erhvervskvalifikationer«

§ 22

1. del:»opfordrer Kommissionen ... 90/394/EØF«

2. del: Resten

æf. 2

1. del: Hele teksten uden nr. 2 (tekst udgår)

2. del: nr. 2 (tekst udgår)

PPE-DE

§ 34

1. del:»støtter ... inddrages heri«

2. del: Resten

§ F

1. del: Teksten uden »på grund af bureaukratiske ... og sproglige hindringer«

2. del: Disse ord

Verts/ALE

§ 2

1. del:»beklager ... dagsordenen«

2. del: Resten

Anmodning om afstemning ved navneopråb

PPE-DE: endelig afstemning

---

BILAG II

RESULTAT AF AFSTEMNINGERNE VED NAVNEOPRÅB

1.   Betænkning af Morillon A6-0113/2005

Ja-stemmer: 574

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Lang, Martin Hans-Peter, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 15

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Mote

Hverken eller: 10

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Coûteaux, Louis, Speroni

NI: Baco, Kozlík

PSE: Szejna, Weber Henri

Verts/ALE: van Buitenen

2.   Betænkning af Poli Bortone A6-0128/2005

Ja-stemmer: 385

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Guidoni

IND/DEM: Adwent, Blokland, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Papastamkos, Parish, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Assis, Attard-Montalto, Beňová, Bullmann, Capoulas Santos, Duin, Estrela, Ferreira Elisa, Gebhardt, Glante, Gomes, Gröner, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Jöns, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lévai, Mann Erika, Mikko, Pahor, Piecyk, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, dos Santos, Tarand, Thomsen, Vincenzi, Walter, Weiler

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański

Nej-stemmer: 214

ALDE: Cocilovo, Di Pietro

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Coûteaux, Louis, Speroni

NI: Lang, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: De Poli, Dionisi

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kósáné Kovács, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 8

GUE/NGL: Rizzo

NI: Claeys, Dillen, Mote, Vanhecke

PPE-DE: Březina, Esteves

Verts/ALE: van Buitenen

3.   Betænkning af Poli Bortone A6-0128/2005

Ja-stemmer: 376

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Guidoni

IND/DEM: Adwent, Blokland, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Bullmann, Duin, Gebhardt, Glante, Gröner, Haug, Jöns, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lévai, Mann Erika, Piecyk, Prets, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Schulz, Thomsen, Vincenzi, Walter, Weiler

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański

Nej-stemmer: 220

ALDE: Di Pietro

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Speroni

NI: Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: De Poli, Dionisi

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 6

GUE/NGL: Rizzo

NI: Claeys, Dillen, Mote, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

4.   Betænkning af Poli Bortone A6-0128/2005

Ja-stemmer: 376

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Adwent, Blokland, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Duin, Ferreira Elisa, Gebhardt, Glante, Goebbels, Gröner, Hasse Ferreira, Haug, Jöns, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lévai, McAvan, Mann Erika, Panzeri, Piecyk, Prets, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Vincenzi, Walter, Weiler

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański

Nej-stemmer: 218

ALDE: Di Pietro

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio

NI: Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: De Poli, Dionisi

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 12

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo

IND/DEM: Coûteaux, Louis, Speroni

NI: Claeys, Dillen, Mote, Vanhecke

PSE: Schulz, Thomsen

Verts/ALE: van Buitenen

5.   Betænkning af Poli Bortone A6-0128/2005

Ja-stemmer: 372

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Adwent, Blokland, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits, Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Bullmann, Duin, Gebhardt, Glante, Goebbels, Gröner, Haug, Herczog, Jöns, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lévai, Mann Erika, Napoletano, Piecyk, Prets, Rapkay, Rasmussen, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Schulz, Vincenzi, Walter, Weiler

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański

Nej-stemmer: 222

ALDE: Di Pietro

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Speroni

NI: Lang, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: De Poli, Dionisi

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 12

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo

IND/DEM: Bloom, Coûteaux, Farage, Louis, Železný

NI: Claeys, Dillen, Mote, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

6.   Betænkning af Poli Bortone A6-0128/2005

Ja-stemmer: 489

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Adwent, Blokland, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Christensen, Corbey, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tarand, Thomsen, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański

Nej-stemmer: 110

ALDE: Di Pietro

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Speroni

NI: Claeys, Dillen, Lang, Mölzer, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Dionisi, Lombardo

PSE: Berès, Bono, Carlotti, Castex, Cercas, Corbett, Cottigny, D'Alema, Désir, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Leinen, Lienemann, Moscovici, Napoletano, Roure, Szejna, Titley, Weber Henri, Wiersma

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 8

GUE/NGL: Rizzo

IND/DEM: Coûteaux, Louis, Železný

NI: Mote

PSE: Vaugrenard, Vergnaud

Verts/ALE: van Buitenen

7.   Betænkning af Poli Bortone A6-0128/2005

Ja-stemmer: 371

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Adwent, Booth, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Bullmann, Douay, Duin, Gebhardt, Glante, Gröner, Haug, Herczog, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lévai, Mann Erika, Piecyk, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Schulz, Vincenzi, Walter, Weiler, Zingaretti

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański

Nej-stemmer: 228

ALDE: Cocilovo, Di Pietro

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Borghezio, Coûteaux, Louis, Speroni

NI: Claeys, Dillen, Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: De Poli, Dionisi, Lombardo

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Pirilli, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 8

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo

IND/DEM: Bloom, Bonde, Železný

NI: Mote

PSE: Goebbels

Verts/ALE: van Buitenen

8.   Betænkning af Poli Bortone A6-0128/2005

Ja-stemmer: 366

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Adwent, Blokland, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Duin, Gebhardt, Glante, Gröner, Haug, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lévai, Mann Erika, Piecyk, Rapkay, Rasmussen, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Vincenzi, Walter, Weiler

UEN: Bielan, Janowski, Kamiński, Roszkowski, Szymański

Nej-stemmer: 235

ALDE: Cocilovo, Di Pietro

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Speroni

NI: Dillen, Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: De Poli, Dionisi, Lombardo

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 5

IND/DEM: Bloom

NI: Claeys, Mote, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

9.   Betænkning af Poli Bortone A6-0128/2005

Ja-stemmer: 379

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Adwent, Blokland, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Bullmann, Duin, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Gebhardt, Glante, Goebbels, Gröner, Hasse Ferreira, Haug, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Leinen, Lévai, Mann Erika, Piecyk, Prets, Rapkay, Rasmussen, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Schulz, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański

Nej-stemmer: 226

ALDE: Chiesa, Cocilovo, Di Pietro

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bloom, Bonde, Borghezio, Speroni

NI: Claeys, Dillen, Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: De Poli, Dionisi, Lombardo

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 2

NI: Mote

Verts/ALE: van Buitenen

10.   Betænkning af Poli Bortone A6-0128/2005

Ja-stemmer: 367

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Adwent, Blokland, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Bullmann, Duin, Gebhardt, Glante, Goebbels, Gröner, Hasse Ferreira, Haug, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Leinen, Lévai, Mann Erika, Piecyk, Prets, Rapkay, Roth-Behrendt, Rothe, Schulz, Tarand, Vincenzi, Walter, Weiler

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański

Verts/ALE: Jonckheer, Turmes

Nej-stemmer: 226

ALDE: Cocilovo, Di Pietro

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Speroni, Titford, Whittaker, Wise

NI: Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: De Poli, Dionisi, Lombardo

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 7

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo

IND/DEM: Bloom, Louis, Železný

NI: Mote

Verts/ALE: van Buitenen

11.   Betænkning af Poli Bortone A6-0128/2005

Ja-stemmer: 372

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Adwent, Blokland, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Berlinguer, Bullmann, Dobolyi, Duin, Gebhardt, Glante, Goebbels, Gomes, Gröner, Haug, Herczog, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Leinen, Lévai, Mann Erika, Piecyk, Prets, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Schulz, Tarand, Vincenzi, Walter, Weiler

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański

Nej-stemmer: 228

ALDE: Di Pietro

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Speroni, Titford, Whittaker, Wise

NI: Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: De Poli, Dionisi, Lombardo

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Koterec, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rasmussen, Reynaud, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Szejna, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 8

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo

IND/DEM: Coûteaux, Louis, Železný

NI: Mote

PSE: Dührkop Dührkop

Verts/ALE: van Buitenen

12.   Betænkning af Poli Bortone A6-0128/2005

Ja-stemmer: 508

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Adwent, Blokland, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański

Nej-stemmer: 86

ALDE: Di Pietro

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Speroni

NI: Dillen, Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: De Poli, Dionisi, Lombardo

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 4

ALDE: Toia

IND/DEM: Železný

NI: Mote

Verts/ALE: van Buitenen

13.   Betænkning af Poli Bortone A6-0128/2005

Ja-stemmer: 66

ALDE: Chiesa, Cocilovo, De Sarnez, Guardans Cambó, Lehideux, Sbarbati, Staniszewska

GUE/NGL: de Brún, Liotard, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Lang, Mölzer, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: del Castillo Vera, Cederschiöld, Daul, De Poli, Lombardo, Sumberg, Tannock

PSE: Christensen, Duin, Herczog, Jørgensen, Lévai

UEN: Bielan, Janowski, Kamiński, Roszkowski, Ryan, Szymański

Verts/ALE: Auken, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hudghton, Jonckheer, Lucas, Onesta, Schlyter, Turmes

Nej-stemmer: 497

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann, Morgantini, Strož

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits, Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Coelho, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Frassoni

Hverken eller: 49

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Železný

NI: Mote

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Cramer, Evans Jillian, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

14.   Betænkning af Poli Bortone A6-0128/2005

Ja-stemmer: 137

ALDE: Di Pietro, Sbarbati

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Lang, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: De Poli, Dionisi, Grosch, Hortefeux, Lombardo, Zatloukal

PSE: Berès, Bono, Carlotti, Castex, Christensen, Cottigny, Désir, Douay, Ferreira Anne, Guy-Quint, Hamon, Jørgensen, Kristensen, Le Foll, Lienemann, Napoletano, Peillon, Reynaud, Roure, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Kamiński, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 461

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Kozlík, Masiel

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Corbett, Corbey, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Krasts, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański, Zīle

Hverken eller: 7

IND/DEM: Blokland, Speroni, Železný

NI: Allister, Baco, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

15.   Betænkning af Poli Bortone A6-0128/2005

Ja-stemmer: 255

ALDE: Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Laperrouze, Morillon, Prodi, Ries, Van Hecke

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Lang, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: Brunetta, Castiglione, Dionisi, Ebner, Fatuzzo, Gargani, Martens, Méndez de Vigo, Ouzký, Sartori, Tajani

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Koterec, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 332

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, De Sarnez, Duquesne, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Kozlík, Masiel, Mote, Resetarits, Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Bono, Bullmann, Busquin, De Keyser, Duin, Gebhardt, Glante, Goebbels, Gröner, Haug, Jöns, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Leinen, Lévai, Madeira, Mann Erika, Piecyk, Prets, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Schulz, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler

Hverken eller: 8

ALDE: Ek

NI: Claeys, Dillen, Vanhecke

PPE-DE: Demetriou, Sonik

PSE: Hänsch

Verts/ALE: van Buitenen

16.   Betænkning af Poli Bortone A6-0128/2005

Ja-stemmer: 159

ALDE: Chiesa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Laperrouze, Morillon, Ries, Takkula, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Borghezio, Speroni

NI: Baco, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Lang, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: Dionisi, Sonik

PSE: Andersson, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beňová, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Cercas, Corbett, Cottigny, D'Alema, Díez González, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gill, Gomes, Grech, Gruber, Gurmai, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Kinnock, Lehtinen, Locatelli, McAvan, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Riera Madurell, Rouček, Scheele, Segelström, Skinner, Stihler, Szejna, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Westlund, Whitehead, Wynn

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Kamiński, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 424

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, De Sarnez, Ek, Gentvilas, Geremek, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Adwent, Batten, Blokland, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Mote, Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Carlotti, Casaca, Christensen, De Keyser, De Rossa, Désir, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Ferreira Anne, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Mann Erika, Mikko, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rosati, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Schulz, Sornosa Martínez, Swoboda, Tarand, Thomsen, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Bielan, Janowski, Szymański

Hverken eller: 6

IND/DEM: Bloom

NI: Claeys, Resetarits, Vanhecke

PSE: dos Santos

Verts/ALE: van Buitenen

17.   Betænkning af Poli Bortone A6-0128/2005

Ja-stemmer: 303

ALDE: Alvaro, Budreikaitė, Di Pietro, Geremek, Hennis-Plasschaert, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Manders, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Prodi, Schuth, Van Hecke

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Busquin, De Keyser, Duin, Gebhardt, Glante, Goebbels, Gröner, Haug, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Leinen, Lévai, Mann Erika, Piecyk, Prets, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Schulz, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler

UEN: Bielan, Janowski, Kamiński, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Horáček, Trüpel, Voggenhuber

Nej-stemmer: 286

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Speroni, Titford, Whittaker, Wise

NI: Dillen, Lang, Mölzer, Mote, Resetarits, Schenardi

PPE-DE: Bonsignore, Dionisi, Ferber, Karas, Nassauer

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Evans Jillian, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Hverken eller: 10

IND/DEM: Blokland, Coûteaux, Louis, Železný

NI: Claeys, Vanhecke

PPE-DE: Lombardo

PSE: van den Burg, Whitehead

Verts/ALE: van Buitenen

18.   Betænkning af Poli Bortone A6-0128/2005

Ja-stemmer: 115

ALDE: Jensen, Riis-Jørgensen, Van Hecke

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Blokland, Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Resetarits

PSE: Andersson, Berès, Bono, Carlotti, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hedh, Hedkvist Petersen, Jørgensen, Kristensen, Le Foll, Moscovici, Peillon, Reynaud, Roure, Segelström, Szejna, Vaugrenard, Vergnaud, Westlund, Whitehead

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-stemmer: 483

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Speroni, Titford, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Bobošíková, De Michelis, Dillen, Masiel, Mölzer, Mote, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Hverken eller: 11

ALDE: Toia

GUE/NGL: Morgantini

IND/DEM: Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Claeys, Kozlík, Lang, Schenardi

Verts/ALE: van Buitenen

19.   Betænkning af Poli Bortone A6-0128/2005

Ja-stemmer: 40

GUE/NGL: de Brún, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Blokland, Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Corbey, De Rossa

Verts/ALE: Auken, Hudghton, Lucas, Schlyter

Nej-stemmer: 513

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Morgantini

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Speroni, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Flautre, Turmes

Hverken eller: 53

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

NI: Mote

UEN: Bielan, Janowski, Kamiński, Roszkowski

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

20.   Betænkning af Poli Bortone A6-0128/2005

Ja-stemmer: 43

ALDE: Onyszkiewicz, Sbarbati

GUE/NGL: McDonald, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Blokland, Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík

UEN: Bielan, Janowski, Kamiński, Roszkowski, Szymański, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Hudghton, Jonckheer, Lambert, Romeva i Rueda, Schlyter, Turmes

Nej-stemmer: 512

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Catania, Figueiredo, Henin, Kohlíček, Markov, Morgantini, Musacchio, Portas, Ransdorf, Rizzo

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Speroni, Titford, Whittaker, Wise

NI: Bobošíková, Lang, Masiel, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella

Verts/ALE: Breyer, Cramer, Flautre

Hverken eller: 39

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Flasarová, Guerreiro, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Papadimoulis, Pflüger, Strož, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Mote, Vanhecke

PPE-DE: Demetriou

Verts/ALE: Aubert, van Buitenen, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Kusstatscher, Onesta, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

21.   Betænkning af Poli Bortone A6-0128/2005

Ja-stemmer: 458

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, De Sarnez, Di Pietro, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Brie, Flasarová, Kaufmann, Maštálka, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beňová, Berger, Berman, Bösch, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tarand, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: de Groen-Kouwenhoven

Nej-stemmer: 116

ALDE: Busk, Degutis, Drčar Murko, Duff, Jensen, Karim, Ries

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Lang, Mölzer, Mote, Schenardi

PPE-DE: Březina, Kušķis, Sumberg, Tannock

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Beglitis, Berès, van den Berg, Bozkurt, Cashman, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, Evans Robert, Ferreira Anne, Ford, Gill, Gurmai, Hamon, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Jørgensen, Kinnock, Kristensen, Lambrinidis, McAvan, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Moraes, Morgan, Moscovici, Myller, Obiols i Germà, Reynaud, Sifunakis, Skinner, Stihler, Titley, Westlund, Whitehead, Wynn

UEN: Pavilionis

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 15

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, Liotard, McDonald, Markov, Wagenknecht

NI: Claeys, Dillen, Vanhecke

PSE: Rasmussen, Wiersma

UEN: Camre, Didžiokas, Musumeci

Verts/ALE: van Buitenen

22.   Betænkning af Scheele A6-0124/2005

Ja-stemmer: 50

ALDE: Di Pietro

GUE/NGL: McDonald, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Carollo, Cederschiöld, Chmielewski, Záborská

UEN: Bielan, Camre, Janowski, Kamiński, Muscardini, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Auken, Flautre, Jonckheer, Lucas, Schlyter

Nej-stemmer: 482

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, La Russa, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Hudghton, Onesta

Hverken eller: 54

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

NI: Mote

UEN: Krasts, Kristovskis, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

23.   Betænkning af Scheele A6-0124/2005

Ja-stemmer: 51

GUE/NGL: de Brún, McDonald, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Czarnecki Ryszard, Dillen, Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Janowski, Kamiński, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Bennahmias, Hudghton, Lucas, Schlyter

Nej-stemmer: 485

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Kozlík, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Crowley, Didžiokas, Ó Neachtain, Pavilionis, Ryan

Verts/ALE: Jonckheer, Turmes

Hverken eller: 56

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux

NI: Claeys, Mote, Vanhecke

UEN: Krasts

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

24.   Betænkning af Scheele A6-0124/2005

Ja-stemmer: 516

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Brie, Flasarová, Maštálka, Strož, Triantaphyllides, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Kozlík, Lang, Masiel, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Tatarella, Zīle

Nej-stemmer: 69

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Svensson, Uca, Verges, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Mote

PPE-DE: Wuermeling

PSE: Gurmai

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Hverken eller: 6

GUE/NGL: Morgantini

IND/DEM: Krupa

NI: Allister

PSE: Lehtinen

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

25.   Betænkning af Malmström A6-0135/2005

Ja-stemmer: 341

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis

GUE/NGL: Liotard, Meijer, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Lang, Masiel, Mölzer, Resetarits, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Correia, Cottigny, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Grabowska, Ilves, Kindermann, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, Mikko, Pahor, Rosati, Szejna, Tarand, Van Lancker

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Zīle

Nej-stemmer: 183

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: de Brún, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, McDonald, Maštálka, Pflüger, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Belohorská, Romagnoli

PPE-DE: Nassauer

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, Gebhardt, Gill, Goebbels, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Peillon, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Hverken eller: 34

ALDE: Drčar Murko

GUE/NGL: Adamou, Brie, Catania, Figueiredo, Guidoni, Kaufmann, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Rizzo, Uca, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Speroni, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Bobošíková, Kozlík, Mote

PPE-DE: Esteves, Itälä

PSE: Gierek

Verts/ALE: van Buitenen, de Groen-Kouwenhoven

26.   Betænkning af Malmström A6-0135/2005

Ja-stemmer: 66

ALDE: Andrejevs, Onyszkiewicz, Staniszewska, Starkevičiūtė, Toia

GUE/NGL: de Brún, McDonald, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Lang, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Kušķis, Landsbergis, Queiró, Záborská

PSE: Christensen, Ilves, Jørgensen, Kristensen, Mikko, Pahor, Tarand, Thomsen

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Zīle

Nej-stemmer: 492

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Mote, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Titley, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Hverken eller: 18

ALDE: Kułakowski

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Esteves

PSE: Rosati

Verts/ALE: van Buitenen

27.   Betænkning af Malmström A6-0135/2005

Ja-stemmer: 154

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Liotard, McDonald, Meijer, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Speroni, Tomczak

NI: Battilocchio, De Michelis, Resetarits

PPE-DE: Gutiérrez-Cortines, Kamall, Landsbergis, Lombardo, Stubb, Ulmer

PSE: Busquin, Christensen, Désir, Ilves, Jørgensen, Kristensen, Lévai, Mann Erika, Mikko, Pahor, Rasmussen, Rosati, Tarand

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Musumeci, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nej-stemmer: 397

ALDE: Chiesa, Di Pietro

GUE/NGL: Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Maštálka, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Blokland, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Rogalski, Wierzejski, Železný

NI: Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Lang, Masiel, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Titley, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Crowley, Didžiokas, Ó Neachtain, Ryan

Hverken eller: 21

GUE/NGL: Pflüger, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Brepoels

PSE: Thomsen

UEN: Muscardini

Verts/ALE: van Buitenen

28.   Betænkning af Malmström A6-0135/2005

Ja-stemmer: 220

ALDE: Andrejevs, Chiesa, Di Pietro

GUE/NGL: Kohlíček, Maštálka, Strož

IND/DEM: Adwent, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Masiel

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Ford, Hedh, Thomsen

UEN: Crowley, Ó Neachtain, Pavilionis, Ryan, Szymański

Nej-stemmer: 325

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Coûteaux, Železný

NI: Battilocchio, De Michelis, Dillen, Resetarits

PPE-DE: Bonsignore, Buzek, Deva, Ebner, Gawronski, Handzlik, Kaczmarek, Kauppi, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kuźmiuk, Lombardo, Mauro, Olbrycht, Pieper, Piskorski, Pomés Ruiz, Saryusz-Wolski, Stubb, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zaleski

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Titley, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Hverken eller: 24

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Claeys, Kozlík, Lang, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Zieleniec

Verts/ALE: van Buitenen

29.   Betænkning af Malmström A6-0135/2005

Ja-stemmer: 364

ALDE: Andrejevs, Di Pietro, Nicholson of Winterbourne

GUE/NGL: Flasarová, Kohlíček, Maštálka, Strož

IND/DEM: Adwent, Bonde, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Rogalski, Wierzejski

NI: Czarnecki Ryszard, Masiel

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Harbour, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pinheiro, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wuermeling, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Titley, Van Lancker, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García

UEN: Crowley, Ó Neachtain, Pavilionis, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nej-stemmer: 151

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Borghezio, Coûteaux, Louis, Piotrowski, Speroni, Tomczak, Železný

NI: Battilocchio, De Michelis, Resetarits

PPE-DE: Buzek, Ebner, Gawronski, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Kaczmarek, Kauppi, Klich, Koch, Kudrycka, Kuźmiuk, Landsbergis, Olbrycht, Pieper, Piskorski, Pleštinská, Saryusz-Wolski, Stubb, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski

PSE: Lehtinen, Mikko, Panzeri, Rasmussen, Rosati, Sacconi, Tarand, Vincenzi, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Bielan, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Jonckheer

Hverken eller: 32

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Pflüger, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Baco, Bobošíková, Claeys, Dillen, Kozlík, Lang, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Konrad, McMillan-Scott, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Locatelli

UEN: Camre, Muscardini

Verts/ALE: van Buitenen

30.   Betænkning af Malmström A6-0135/2005

Ja-stemmer: 370

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Flasarová, Maštálka, Meijer, Morgantini, Strož

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, De Michelis, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Beazley, Belet, Böge, Bowis, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Caspary, Chmielewski, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doyle, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fraga Estévez, Friedrich, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Gomolka, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kasoulides, Klamt, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lulling, Mann Thomas, Marques, Martens, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Papastamkos, Parish, Pieper, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ribeiro e Castro, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Škottová, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vidal-Quadras Roca, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Stihler, Swoboda, Szejna, Thomsen, Titley, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes

Nej-stemmer: 114

ALDE: Andrejevs

GUE/NGL: Adamou, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Masiel, Mölzer, Mote, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Becsey, Brunetta, Carollo, del Castillo Vera, Cederschiöld, Doorn, Dover, Fjellner, Florenz, Fontaine, Gál, Gaľa, Gyürk, Handzlik, Helmer, Hökmark, Hoppenstedt, Ibrisagic, Kaczmarek, Kauppi, Kirkhope, Klich, Kušķis, Kuźmiuk, Liese, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mauro, Olbrycht, Ouzký, Piskorski, Pleštinská, Purvis, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Sonik, Stubb, Ulmer, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Ilves

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Jonckheer, Ždanoka

Hverken eller: 64

GUE/NGL: Sjöstedt

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Knapman, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Bobošíková, Kozlík, Lang, Schenardi

PPE-DE: Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Callanan, Coelho, Daul, Duka-Zólyomi, Fajmon, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gräßle, Harbour, Heaton-Harris, Hudacký, Itälä, Jałowiecki, Jordan Cizelj, Koch, Konrad, Landsbergis, Langendries, McGuinness, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Olajos, Panayotopoulos-Cassiotou, Pinheiro, Podestà, Podkański, Queiró, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Schierhuber, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Spautz, Szájer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Zaleski, Zvěřina, Zwiefka

Verts/ALE: van Buitenen

31.   Betænkning af Malmström A6-0135/2005

Ja-stemmer: 488

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Liotard, Meijer, Sjöstedt

IND/DEM: Adwent, Blokland, Bonde, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Hassi

Nej-stemmer: 20

GUE/NGL: Flasarová, Henin, Kohlíček, Maštálka, Ransdorf, Strož

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Mote

PPE-DE: Wuermeling

Verts/ALE: Frassoni, de Groen-Kouwenhoven

Hverken eller: 63

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, McDonald, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Borghezio, Krupa

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Kozlík, Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Hammerstein Mintz, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

32.   Betænkning af Gal A6-0144/2005

Ja-stemmer: 447

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Ludford, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, De Michelis, Masiel

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Titley, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Muscardini, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nej-stemmer: 57

IND/DEM: Adwent, Batten, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Baco, Czarnecki Ryszard, Mote

PPE-DE: Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Deva, Dover, Duchoň, Fajmon, Florenz, Harbour, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Sturdy, Tannock, Wuermeling, Zahradil, Zvěřina

UEN: Bielan, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Pirilli, Roszkowski, Szymański

Hverken eller: 37

ALDE: Alvaro, Hennis-Plasschaert, Maaten, Manders, Mulder

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, Guerreiro, McDonald, Pflüger, Wagenknecht

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Kozlík, Lang, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Caspary, Jałowiecki, Mauro, Reul, Sonik

PSE: Gröner

UEN: Camre, Crowley, Didžiokas, Kristovskis, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Poli Bortone, Ryan, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

33.   Betænkning af Goebbels A6-0150/2005

Ja-stemmer: 268

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

IND/DEM: Blokland, Bonde, Železný

NI: Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Becsey, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Berlinguer, D'Alema, Kuc, Lehtinen, Mikko, Sakalas, Szejna, Tarand, Vincenzi, Weber Henri, Zani

UEN: Angelilli, Berlato, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Szymański, Tatarella, Zīle

Nej-stemmer: 241

ALDE: Chiesa, Cocilovo, Costa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel

PPE-DE: Bauer, Beazley, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Deva, Dimitrakopoulos, Dover, Duchoň, Fajmon, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gräßle, Guellec, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Ouzký, Parish, Schnellhardt, Silva Peneda, Škottová, Stevenson, Zahradil, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Lavarra, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Thomsen, Van Lancker, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Crowley, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes

Hverken eller: 21

ALDE: Lambsdorff

IND/DEM: Borghezio, Goudin, Lundgren

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Kozlík, Mote, Vanhecke

PPE-DE: Belet, Samaras

PSE: Reynaud, Vergnaud

UEN: Bielan, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Ryan

Verts/ALE: van Buitenen

34.   Betænkning af Goebbels A6-0150/2005

Ja-stemmer: 442

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

IND/DEM: Blokland, Bonde, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Masiel

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, Estrela, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes

Nej-stemmer: 30

ALDE: Chiesa

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Czarnecki Ryszard

PSE: Berger, Hamon, Hedh, Reynaud

Verts/ALE: Cramer, Evans Jillian, Horáček, Lichtenberger, Onesta, Ždanoka

Hverken eller: 38

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

NI: Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Rosati

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

35.   Betænkning af Goebbels A6-0150/2005

Ja-stemmer: 289

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

IND/DEM: Blokland, Železný

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Lévai

UEN: Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella

Nej-stemmer: 215

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Battilocchio, Claeys, De Michelis, Dillen, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, Estrela, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lavarra, Lehtinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Hverken eller: 7

NI: Baco, Kozlík, Mote

PSE: Rosati

UEN: Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: van Buitenen

36.   Betænkning af Goebbels A6-0150/2005

Ja-stemmer: 283

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

IND/DEM: Blokland, Železný

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Rosati

UEN: Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan

Nej-stemmer: 231

ALDE: Chiesa, Cocilovo

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Battilocchio, Claeys, De Michelis, Dillen, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, Estrela, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Hverken eller: 4

NI: Mote

PPE-DE: Thyssen

UEN: Szymański

Verts/ALE: van Buitenen

37.   Betænkning af Goebbels A6-0150/2005

Ja-stemmer: 456

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

IND/DEM: Blokland, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, De Michelis, Masiel

PPE-DE: Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, Estrela, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Breyer, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nej-stemmer: 47

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Mote

Hverken eller: 14

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Kozlík, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Esteves

PSE: Bullmann

Verts/ALE: van Buitenen

38.   Betænkning af Goebbels A6-0150/2005

Ja-stemmer: 295

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

IND/DEM: Blokland, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, De Michelis

PPE-DE: Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: van den Berg, Christensen, Jørgensen, Kristensen, Rosati

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pavilionis, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Flautre

Nej-stemmer: 215

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Claeys, Dillen, Masiel, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, Berès, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Hverken eller: 6

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Belohorská, Czarnecki Ryszard, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

39.   Betænkning af Goebbels A6-0150/2005

Ja-stemmer: 388

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Kozlík, Masiel

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Harangozó, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella

Nej-stemmer: 69

ALDE: Davies

GUE/NGL: Adamou, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Pflüger, Wagenknecht

IND/DEM: Adwent, Batten, Blokland, Bonde, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Schenardi

PPE-DE: Mauro, Záborská

PSE: Bullmann, Duin, Ferreira Anne, Gebhardt, Gill, Glante, Haug, Kreissl-Dörfler, Morgan, Piecyk, Van Lancker

UEN: Bielan, Camre, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Hverken eller: 45

ALDE: Harkin

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

NI: Claeys, Romagnoli, Vanhecke

PSE: Berès, Bösch, Bono, Carnero González, Cottigny, Désir, Douay, Gomes, Gröner, Hamon, Jöns, Reynaud, Rothe, Roure, Skinner, Weiler

UEN: Crowley, Janowski, Ó Neachtain, Pavilionis, Ryan, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

40.   Betænkning af Oomen-Ruijten A6-0142/2005

Ja-stemmer: 243

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Chiesa, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Duquesne, Fourtou, Gibault, Hall, Harkin, Jäätteenmäki, Kacin, Morillon, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Prodi, Sbarbati, Toia, Virrankoski

NI: Battilocchio, Belohorská, Kozlík, Masiel

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Brok, Brunetta, Busuttil, Carollo, Casa, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Fontaine, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Gräßle, Grossetête, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Klamt, Klaß, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Langendries, Lehne, Lulling, Mann Thomas, Martens, Matsis, Mavrommatis, Mikolášik, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pinheiro, Podestà, Poettering, Ribeiro e Castro, Saïfi, Samaras, Sartori, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Spautz, Šťastný, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Varvitsiotis, Vlasto, Záborská

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Lavarra, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Morgan, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Piecyk, Pinior, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tarand, Thomsen, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, La Russa, Musumeci, Pavilionis, Pirilli, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Kusstatscher, Lambert, Lucas, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nej-stemmer: 131

ALDE: Alvaro, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Drčar Murko, Duff, Ek, Geremek, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Maaten, Malmström, Manders, Neyts-Uyttebroeck, Oviir, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen

IND/DEM: Batten, Blokland, Clark, Goudin, Lundgren, Tomczak, Whittaker, Wise

NI: Claeys, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ayuso González, Beazley, Böge, Bonsignore, Březina, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Caspary, del Castillo Vera, De Poli, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Ehler, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kamall, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Kušķis, Langen, Laschet, Lechner, López-Istúriz White, McGuinness, Mato Adrover, Mayer, Mayor Oreja, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, Olbrycht, Ouzký, Parish, Pieper, Piskorski, Pleštinská, Pomés Ruiz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schwab, Škottová, Sonik, Stevenson, Stubb, Sturdy, Tajani, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Camre

Hverken eller: 56

ALDE: Matsakis, Mohácsi, Polfer

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Wierzejski

NI: Baco

PPE-DE: Deß, Gomolka, Gyürk, Jeggle, Karas, Kuźmiuk, Mauro, Papastamkos, Podkański, Rübig, Schierhuber, Stenzel

UEN: Bielan, Didžiokas, Janowski, Krasts, Kristovskis, Roszkowski, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

---

VEDTAGNE TEKSTER

P6_TA(2005)0188

Ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om udarbejdelse af ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer (15235/1/2004 — C6-0091/2005 — 2003/0296(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets fælles holdning (15235/1/2004 — C6-0091/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning (15235/1/2004 — C6-0091/2005),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003)0789) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003)0789) (2),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Økonomi- og Valutaudvalget (A6-0152/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Økonomi- og Valutaudvalget (A6-0152/2005),

| 1. | godkender den fælles holdning; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning;

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med den fælles holdning; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med den fælles holdning;

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. EF-traktatens artikel 254, stk. 1; |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. EF-traktatens artikel 254, stk. 1;

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt overholdt, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt overholdt, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 103 E af 29.4.2004, s. 141.

(2)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0189

Fremme af initiativ og iværksætterånd (2001-2005) ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af Rådets beslutning 2000/819/EF om et flerårigt program til fremme af initiativ og iværksætterånd, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV) (2001-2005) (KOM(2004)0781 — C6-0242/2004 — 2004/0272(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2004)0781) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2004)0781) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 157, stk. 3 (C6-0242/2004), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 157, stk. 3 (C6-0242/2004),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A6—0118/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A6—0118/2005),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2004)0272

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 26. maj 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../2005/EF om ændring af Rådets beslutning 2000/819/EF om et flerårigt program til fremme af initiativ og iværksætterånd, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV) (2001-2005)
  (EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 157, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (1),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det er vigtigt at sikre kontinuiteten i Fællesskabets støtte til fremme af initiativ og iværksætterånd og navnlig til små og mellemstore virksomheder (SMV). |
| --- | --- |

(1)

Det er vigtigt at sikre kontinuiteten i Fællesskabets støtte til fremme af initiativ og iværksætterånd og navnlig til små og mellemstore virksomheder (SMV).

| (2) | Derfor bør gyldighedsperioden for beslutning 2000/819/EF (3) forlænges med endnu et år indtil den 31. december 2006, ligesom det finansielle referencebeløb bør hæves med
  88 500 000 EUR. |
| --- | --- |

(2)

Derfor bør gyldighedsperioden for beslutning 2000/819/EF (3) forlænges med endnu et år indtil den 31. december 2006, ligesom det finansielle referencebeløb bør hæves med
  88 500 000 EUR.

| (3) | Beslutning 2000/819/EF bør ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(3)

Beslutning 2000/819/EF bør ændres i overensstemmelse hermed —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Beslutning 2000/819/EF ændres som følger:

| 1) | I artikel 7, stk. 1, ændres det finansielle referencegrundlag på 450mio. EUR til
  538 500 000 EUR
  . |
| --- | --- |

1)

I artikel 7, stk. 1, ændres det finansielle referencegrundlag på 450mio. EUR til
  538 500 000 EUR
  .

| 2) | I artikel 8 ændres datoen den 31. december 2005 til den 31. december 2006. |
| --- | --- |

2)

I artikel 8 ændres datoen den 31. december 2005 til den 31. december 2006.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i , den

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  EUT C ...

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 26.5.2005.

2

Europa-Parlamentets holdning af 26.5.2005.

(3)  EFT L 333 af 29.12.2000, s. 84. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 593/2004/EF (EUT L 268 af 16.8.2004, s. 3).

3

P6_TA(2005)0190

Aftale EF/Chile — lufttrafik *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets beslutning om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Chile om visse aspekter af lufttrafik (KOM(2004)0829 — C6-0011/2005 — 2004/0289(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets beslutning (KOM(2004)0829) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets beslutning (KOM(2004)0829) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 80, stk. 2, og artikel 300, stk. 2, første afsnit, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 80, stk. 2, og artikel 300, stk. 2, første afsnit,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0011/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0011/2005),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 83, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 83, stk. 7,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0100/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0100/2005),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Republikken Chiles regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Republikken Chiles regeringer og parlamenter.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0191

Finansiering af undersøgelser og pilotprojekter om den fælles fiskeripolitik *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om ændring af beslutning 2000/439/EF af 29. juni 2000 om Fællesskabets medfinansiering af udgifter, som medlemsstaterne afholder til indsamling af data, og finansiering af undersøgelser og pilotprojekter til støtte for den fælles fiskeripolitik (KOM(2004)0618 — C6-0243/2004 — 2004/0213(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2004)0618) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2004)0618) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0243/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0243/2004),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A6-0113/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A6-0113/2005),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | anmoder Rådet om at høre Parlamentet på ny, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

anmoder Rådet om at høre Parlamentet på ny, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0192

Protokol til fiskeriaftalen EF/Côte d'Ivoire (1. juli 2004 til 30. juni 2007) *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om indgåelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og regeringen for Republikken Côte d'Ivoire om fiskeri ud for Côte d'Ivoire, for perioden 1. juli 2004 til 30. juni 2007 (KOM(2004)0619 — C6-0138/2004 — 2004/0211(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets forordning (KOM(2004)0619) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets forordning (KOM(2004)0619) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 37 og artikel 300, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 37 og artikel 300, stk. 2,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0138/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0138/2004),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 83, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 83, stk. 7,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelser fra Budgetudvalget og Udviklingsudvalget (A6-0114/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelser fra Budgetudvalget og Udviklingsudvalget (A6-0114/2005),

| 1. | godkender forslaget til Rådets forordning som ændret og godkender indgåelsen af protokollen; |
| --- | --- |

1.

godkender forslaget til Rådets forordning som ændret og godkender indgåelsen af protokollen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Republikken Côte d'Ivoires regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Republikken Côte d'Ivoires regeringer og parlamenter.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Betragtning 3 a (ny) |
| | (3 a) Det er vigtigt at forbedre informeringen af Europa-Parlamentet; Kommissionen bør med henblik herpå udarbejde en årlig rapport om aftalens iværksættelse. |
| Ændring 2 |
| Betragtning 4 a (ny) |
| | (4 a) Beskyttelsen af EU's interesser på fiskeriområdet bør være kædet sammen med fiskeriressourcernes bæredygtige forvaltning i økonomisk, social og miljømæssig henseende og med de fiskeriafhængige kystbefolkningers bæredygtige udvikling. |
| Ændring 3 |
| Betragtning 4 b (ny) |
| | (4 b)Kommissionen bør videreføre sine konsekvensanalyser for så vidt angår den bæredygtige karakter af Côte d'Ivoireaftalen. |
| Ændring 4 |
| Betragtning 4 c (ny) |
| | (4 c) Der bør træffes foranstaltninger til at tilskynde lokalsamfundenes organisationer til at deltage på grundlag af traditionelle associeringsformer, og der bør lægges behørig vægt på den rolle, kvinder spiller i forbindelse med forarbejdning og markedsføring af fiskeriprodukter. |
| Ændring 5 |
| Betragtning 4 d (ny) |
| | (4 d) Der bør foretages en evaluering af aftalens gennemførelse efter det første år. |
| Ændring 6 |
| Betragtning 4 e (ny) |
| | (4 e) De nødvendige midler bør stilles til rådighed for at sikre opfyldelsen af betingelserne i denne aftale. |
| Ændring 7 |
| Artikel 3 a (ny) |
| | Artikel 3 a




  I protokollens sidste gyldighedsår og forud for indgåelsen af en eventuel aftale om dens fornyelse forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af aftalen og de betingelser, hvorunder den er blevet iværksat. |
| Ændring 8 |
| Artikel 3 b (ny) |
| | Artikel 3 b




  På grundlag af den i artikel 3 a omhandlede rapport og efter høring af Europa-Parlamentet giver Rådet i givet fald Kommissionen et forhandlingsmandat med henblik på vedtagelse af en ny protokol. |
| Ændring 9 |
| Artikel 3 c (ny) |
| | Artikel 3 c




  Kommissionen sender hvert år Europa-Parlamentet og Rådet den rapport om de målrettede foranstaltninger, som myndighederne i Côte d'Ivoire forelægger, jf. protokollens artikel 4, stk. 2. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRINGER

Ændring 1

Betragtning 3 a (ny)

(3 a) Det er vigtigt at forbedre informeringen af Europa-Parlamentet; Kommissionen bør med henblik herpå udarbejde en årlig rapport om aftalens iværksættelse.

Ændring 2

Betragtning 4 a (ny)

(4 a) Beskyttelsen af EU's interesser på fiskeriområdet bør være kædet sammen med fiskeriressourcernes bæredygtige forvaltning i økonomisk, social og miljømæssig henseende og med de fiskeriafhængige kystbefolkningers bæredygtige udvikling.

Ændring 3

Betragtning 4 b (ny)

(4 b)Kommissionen bør videreføre sine konsekvensanalyser for så vidt angår den bæredygtige karakter af Côte d'Ivoireaftalen.

Ændring 4

Betragtning 4 c (ny)

(4 c) Der bør træffes foranstaltninger til at tilskynde lokalsamfundenes organisationer til at deltage på grundlag af traditionelle associeringsformer, og der bør lægges behørig vægt på den rolle, kvinder spiller i forbindelse med forarbejdning og markedsføring af fiskeriprodukter.

Ændring 5

Betragtning 4 d (ny)

(4 d) Der bør foretages en evaluering af aftalens gennemførelse efter det første år.

Ændring 6

Betragtning 4 e (ny)

(4 e) De nødvendige midler bør stilles til rådighed for at sikre opfyldelsen af betingelserne i denne aftale.

Ændring 7

Artikel 3 a (ny)

Artikel 3 a

I protokollens sidste gyldighedsår og forud for indgåelsen af en eventuel aftale om dens fornyelse forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af aftalen og de betingelser, hvorunder den er blevet iværksat.

Ændring 8

Artikel 3 b (ny)

Artikel 3 b

På grundlag af den i artikel 3 a omhandlede rapport og efter høring af Europa-Parlamentet giver Rådet i givet fald Kommissionen et forhandlingsmandat med henblik på vedtagelse af en ny protokol.

Ændring 9

Artikel 3 c (ny)

Artikel 3 c

Kommissionen sender hvert år Europa-Parlamentet og Rådet den rapport om de målrettede foranstaltninger, som myndighederne i Côte d'Ivoire forelægger, jf. protokollens artikel 4, stk. 2.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0193

Finansiering af den fælles landbrugspolitik *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets forordning om finansiering af den fælles landbrugspolitik (KOM(2004)0489 — C6-0166/2004 — 2004/0164(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2004)0489) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2004)0489) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 37, stk. 2, tredje afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0166/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 37, stk. 2, tredje afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0166/2004),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelse fra Budgetkontroludvalget (A6-0127/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelse fra Budgetkontroludvalget (A6-0127/2005),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Artikel 5, litra a |
| a) | foranstaltninger, der er nødvendige med henblik på analyse, forvaltning, overvågning, informationsudveksling og gennemførelse af den fælles landbrugspolitik, samt foranstaltninger vedrørende etablering af kontrolsystemer og teknisk og administrativ bistand |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRINGER

Ændring 1

Artikel 5, litra a

a)

foranstaltninger, der er nødvendige med henblik på analyse, forvaltning, overvågning, informationsudveksling og gennemførelse af den fælles landbrugspolitik, samt foranstaltninger vedrørende etablering af kontrolsystemer og teknisk og administrativ bistand

| a) | foranstaltninger, der er nødvendige med henblik på analyse, forvaltning, overvågning, informationsudveksling og gennemførelse af den fælles landbrugspolitik, samt foranstaltninger vedrørende etablering af kontrolsystemer og teknisk og administrativ bistand
  , med undtagelse af udgifter, som EGFL i henhold til artikel 13 ikke skal finansiere |
| --- | --- |

a)

foranstaltninger, der er nødvendige med henblik på analyse, forvaltning, overvågning, informationsudveksling og gennemførelse af den fælles landbrugspolitik, samt foranstaltninger vedrørende etablering af kontrolsystemer og teknisk og administrativ bistand
  , med undtagelse af udgifter, som EGFL i henhold til artikel 13 ikke skal finansiere

Ændring 2

Artikel 16, stk. 2

Dog kan direkte betalinger i intet tilfælde finde sted efter den 15. oktober i det pågældende regnskabsår.

udgår

Ændring 3

Artikel 31, stk. 4, litra a

| a) | udgifter som omhandlet i artikel 3, stk. 1, der er afholdt mere end
  36 måneder
  forud for den dato, hvor Kommissionen skriftligt meddeler den pågældende medlemsstat resultaterne af sin efterprøvning |
| --- | --- |

a)

udgifter som omhandlet i artikel 3, stk. 1, der er afholdt mere end
  36 måneder
  forud for den dato, hvor Kommissionen skriftligt meddeler den pågældende medlemsstat resultaterne af sin efterprøvning

| a) | udgifter som omhandlet i artikel 3, stk. 1, der er afholdt mere end
  24 måneder
  forud for den dato, hvor Kommissionen skriftligt meddeler den pågældende medlemsstat resultaterne af sin efterprøvning |
| --- | --- |

a)

udgifter som omhandlet i artikel 3, stk. 1, der er afholdt mere end
  24 måneder
  forud for den dato, hvor Kommissionen skriftligt meddeler den pågældende medlemsstat resultaterne af sin efterprøvning

Ændring 4

Artikel 31, stk. 4, litra b

| b) | udgifter vedrørende flerårige foranstaltninger, som udgør en del af de i artikel 3, stk. 1, omhandlede udgifter, for hvilke den sidste forpligtelse, der påhviler modtageren, ligger mere end
  36 måneder
  forud for den dato, hvor Kommissionen skriftligt har meddelt den pågældende medlemsstat resultatet af sin efterprøvning |
| --- | --- |

b)

udgifter vedrørende flerårige foranstaltninger, som udgør en del af de i artikel 3, stk. 1, omhandlede udgifter, for hvilke den sidste forpligtelse, der påhviler modtageren, ligger mere end
  36 måneder
  forud for den dato, hvor Kommissionen skriftligt har meddelt den pågældende medlemsstat resultatet af sin efterprøvning

| b) | udgifter vedrørende flerårige foranstaltninger, som udgør en del af de i artikel 3, stk. 1, omhandlede udgifter, for hvilke den sidste forpligtelse, der påhviler modtageren, ligger mere end
  24 måneder
  forud for den dato, hvor Kommissionen skriftligt har meddelt den pågældende medlemsstat resultatet af sin efterprøvning |
| --- | --- |

b)

udgifter vedrørende flerårige foranstaltninger, som udgør en del af de i artikel 3, stk. 1, omhandlede udgifter, for hvilke den sidste forpligtelse, der påhviler modtageren, ligger mere end
  24 måneder
  forud for den dato, hvor Kommissionen skriftligt har meddelt den pågældende medlemsstat resultatet af sin efterprøvning

Ændring 5

Artikel 31, stk. 4, litra c

| c) | udgifter vedrørende programmer som omhandlet i artikel 4, stk. 1, hvor betalingen af saldoen er sket mere end
  36 måneder
  forud for den dato, hvor Kommissionen skriftligt har meddelt den pågældende medlemsstat resultaterne af sin efterprøvning. |
| --- | --- |

c)

udgifter vedrørende programmer som omhandlet i artikel 4, stk. 1, hvor betalingen af saldoen er sket mere end
  36 måneder
  forud for den dato, hvor Kommissionen skriftligt har meddelt den pågældende medlemsstat resultaterne af sin efterprøvning.

| c) | udgifter vedrørende programmer som omhandlet i artikel 4, stk. 1, hvor betalingen af saldoen er sket mere end
  24 måneder
  forud for den dato, hvor Kommissionen skriftligt har meddelt den pågældende medlemsstat resultaterne af sin efterprøvning. |
| --- | --- |

c)

udgifter vedrørende programmer som omhandlet i artikel 4, stk. 1, hvor betalingen af saldoen er sket mere end
  24 måneder
  forud for den dato, hvor Kommissionen skriftligt har meddelt den pågældende medlemsstat resultaterne af sin efterprøvning.

Ændring 6

Artikel 32, stk. 5, afsnit 1

5. Hvis inddrivelsen ikke har fundet sted inden for en frist på fire år efter datoen for den første administrative
  eller retslige
  konstatering eller på seks
  år, hvis inddrivelsen er genstand for søgsmål ved de nationale domstole
  , bæres de finansielle konsekvenser af den manglende inddrivelse af den pågældende medlemsstat med 50 % og af fællesskabsbudgettet med 50 %, efter anvendelse af den i stk. 2 omhandlede tilbageholdelse.

5. Hvis inddrivelsen ikke har fundet sted inden for en frist på fire år efter datoen for den første administrative konstatering eller på seks
  måneder efter afsigelsen af en endelig dom
  , bæres de finansielle konsekvenser af den manglende inddrivelse af den pågældende medlemsstat med 50 % og af fællesskabsbudgettet med 50 %, efter anvendelse af den i stk. 2 omhandlede tilbageholdelse.

Ændring 7

Artikel 43

Inden den 1. september i det år, der følger efter det pågældende regnskabsår,
  udarbejder
  Kommissionen en finansrapport om forvaltningen af EGFL og ELFUL i det forløbne regnskabsår.

Inden den 1. september i det år, der følger efter det pågældende regnskabsår,
  fremsender
  Kommissionen en finansrapport
  til Europa-Parlamentet og Rådet
  om forvaltningen af EGFL og ELFUL i det forløbne regnskabsår.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0194

Rammeaftalen — Europa-Parlamentet og Kommissionen

Europa-Parlamentets afgørelse om revision af rammeaftalen mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen (2005/2076(ACI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 10 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og erklæring nr. 3, der er knyttet som bilag til slutakten fra den regeringskonference, der vedtog Nice-traktaten, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 10 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og erklæring nr. 3, der er knyttet som bilag til slutakten fra den regeringskonference, der vedtog Nice-traktaten,

| — | der henviser til artikel III-397 i traktaten om en forfatning for Europa, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel III-397 i traktaten om en forfatning for Europa,

| — | der henviser til rammeaftalen om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen af 5. juli 2000 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til rammeaftalen om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen af 5. juli 2000 (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 18. november 2004 om valg af Kommissionen (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. november 2004 om valg af Kommissionen (2),

| — | der henviser til Formandskonferencens beslutning af 14. april 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til Formandskonferencens beslutning af 14. april 2005,

| — | der henviser til udkastet til rammeaftale om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen (i det følgende benævnt »aftalen«), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkastet til rammeaftale om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen (i det følgende benævnt »aftalen«),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 24, stk. 3, og artikel 120 samt bilag VI, punkt XVIII, nr. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 24, stk. 3, og artikel 120 samt bilag VI, punkt XVIII, nr. 4,

| — | der henviser til betænkningen fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A6-0147/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkningen fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A6-0147/2005),

| A. | der henviser til, at uddybningen af demokratiet i EU, som navnlig undertegnelsen af traktaten om en forfatning for Europa vidner om, kræver en styrkelse af forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen samt øget parlamentarisk kontrol med den udøvende myndighed, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at uddybningen af demokratiet i EU, som navnlig undertegnelsen af traktaten om en forfatning for Europa vidner om, kræver en styrkelse af forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen samt øget parlamentarisk kontrol med den udøvende myndighed,

| B. | der henviser til, at proceduren i forbindelse med indsættelsen af den nuværende Kommission har øget den demokratiske legitimitet i EU's institutionelle system og styrket den politiske dimension i forbindelserne mellem de to institutioner, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at proceduren i forbindelse med indsættelsen af den nuværende Kommission har øget den demokratiske legitimitet i EU's institutionelle system og styrket den politiske dimension i forbindelserne mellem de to institutioner,

| C. | der henviser til, at den nye aftale, som er blevet det forelagt, afspejler denne udvikling, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den nye aftale, som er blevet det forelagt, afspejler denne udvikling,

| D. | der henviser til, at nedenstående præciseringer til denne aftale er nødvendige, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at nedenstående præciseringer til denne aftale er nødvendige,

| E. | der henviser til, at det forhandlingsforløb, der har ført til indgåelsen af en politisk aftale, tilsigter, at forhandlingsførelsen i fremtiden betros personer, som har et politisk mandat, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det forhandlingsforløb, der har ført til indgåelsen af en politisk aftale, tilsigter, at forhandlingsførelsen i fremtiden betros personer, som har et politisk mandat,

| F. | der henviser til, at interinstitutionelle aftaler og rammeaftaler har stor betydning, og at det derfor for at lette adgangen til dem og sikre åbenhed er afgørende, at alle eksisterende aftaler samles og offentliggøres som bilag til Parlamentets forretningsorden, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at interinstitutionelle aftaler og rammeaftaler har stor betydning, og at det derfor for at lette adgangen til dem og sikre åbenhed er afgørende, at alle eksisterende aftaler samles og offentliggøres som bilag til Parlamentets forretningsorden,

| 1. | glæder sig, ud over den øgede sammenhæng og forenkling af strukturen, over følgende positive punkter i udkastet til den nye aftale:






  a) | de nye bestemmelser vedrørende eventuelle interessekonflikter (punkt 2); |
| --- | --- | --- |

1.

glæder sig, ud over den øgede sammenhæng og forenkling af strukturen, over følgende positive punkter i udkastet til den nye aftale:

a)

de nye bestemmelser vedrørende eventuelle interessekonflikter (punkt 2);

| b) | ordningerne for udskiftning af en kommissær i løbet af mandatperioden (punkt 4); |
| --- | --- |

b)

ordningerne for udskiftning af en kommissær i løbet af mandatperioden (punkt 4);

| c) | garantien for, at de indstillede medlemmer af Kommissionen vil stille alle relevante oplysninger til rådighed under proceduren i forbindelse med godkendelse af Kommissionen (punkt 7); |
| --- | --- |

c)

garantien for, at de indstillede medlemmer af Kommissionen vil stille alle relevante oplysninger til rådighed under proceduren i forbindelse med godkendelse af Kommissionen (punkt 7);

| d) | indførelsen af en regelmæssig dialog på højt plan mellem Kommissionens formand og Formandskonferencen (punkt 10); |
| --- | --- |

d)

indførelsen af en regelmæssig dialog på højt plan mellem Kommissionens formand og Formandskonferencen (punkt 10);

| e) | den fælles fastlæggelse af, hvilke forslag og initiativer der er af særlig interesse, på grundlag af Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram og den flerårige interinstitutionelle programmering, samt garantien for, at Parlamentet vil blive holdt orienteret om Kommissionens handlinger på lige fod med Rådet (punkt 8 og 12); |
| --- | --- |

e)

den fælles fastlæggelse af, hvilke forslag og initiativer der er af særlig interesse, på grundlag af Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram og den flerårige interinstitutionelle programmering, samt garantien for, at Parlamentet vil blive holdt orienteret om Kommissionens handlinger på lige fod med Rådet (punkt 8 og 12);

| f) | forbedringen af oplysningerne fra Kommissionen om opfølgning af og hensyntagen til Parlamentets stillingtagen (punkt 14 og 31); |
| --- | --- |

f)

forbedringen af oplysningerne fra Kommissionen om opfølgning af og hensyntagen til Parlamentets stillingtagen (punkt 14 og 31);

| g) | offentliggørelsen af relevante oplysninger vedrørende Kommissionens ekspertgrupper (punkt 16), forudsat at der tages hensyn til punkt 2 i nærværende afgørelse; |
| --- | --- |

g)

offentliggørelsen af relevante oplysninger vedrørende Kommissionens ekspertgrupper (punkt 16), forudsat at der tages hensyn til punkt 2 i nærværende afgørelse;

| h) | bekræftelsen af bestemmelserne vedrørende Parlamentets deltagelse i internationale konferencer og de nye specifikke henvisninger til donorkonferencerne og valgovervågning (punkt 19-25), med forbehold af udtalelsen i punkt 4 i nærværende afgørelse; |
| --- | --- |

h)

bekræftelsen af bestemmelserne vedrørende Parlamentets deltagelse i internationale konferencer og de nye specifikke henvisninger til donorkonferencerne og valgovervågning (punkt 19-25), med forbehold af udtalelsen i punkt 4 i nærværende afgørelse;

| i) | indføjelsen i aftalen af de forpligtelser (punkt 35), Kommissionen har indgået i forbindelse med gennemførelsesforanstaltningerne vedrørende sektoren for værdipapirer, bankvæsen og forsikring (»Lamfalussy-proceduren«), og af aftalen mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen om gennemførelsesbestemmelser til komitologiafgørelsen (3), med forbehold af bemærkningerne i punkt 3 i nærværende afgørelse; |
| --- | --- |

i)

indføjelsen i aftalen af de forpligtelser (punkt 35), Kommissionen har indgået i forbindelse med gennemførelsesforanstaltningerne vedrørende sektoren for værdipapirer, bankvæsen og forsikring (»Lamfalussy-proceduren«), og af aftalen mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen om gennemførelsesbestemmelser til komitologiafgørelsen (3), med forbehold af bemærkningerne i punkt 3 i nærværende afgørelse;

| j) | de forpligtelser, der er indgået vedrørende Kommissionens deltagelse i Parlamentets arbejde (punkt 37-39); |
| --- | --- |

j)

de forpligtelser, der er indgået vedrørende Kommissionens deltagelse i Parlamentets arbejde (punkt 37-39);

| k) | indsættelsen af en revisionsklausul i aftalen (punkt 43), når traktaten om en forfatning for Europa træder i kraft; |
| --- | --- |

k)

indsættelsen af en revisionsklausul i aftalen (punkt 43), når traktaten om en forfatning for Europa træder i kraft;

| 2. | understreger betydningen af fuldstændig gennemsigtighed, for så vidt angår ekspertgruppernes sammensætning og aktiviteter (aftalens punkt 16), og anmoder Kommissionen om at anvende aftalen i denne ånd; |
| --- | --- |

2.

understreger betydningen af fuldstændig gennemsigtighed, for så vidt angår ekspertgruppernes sammensætning og aktiviteter (aftalens punkt 16), og anmoder Kommissionen om at anvende aftalen i denne ånd;

| 3. | opfordrer Kommissionen til i lyset af sit forslag af 11. december 2002 at tage hensyn til de politiske retningslinjer, Parlamentet fastlægger ved udøvelse af sin ret til at blive inddraget i komitologiproceduren; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen til i lyset af sit forslag af 11. december 2002 at tage hensyn til de politiske retningslinjer, Parlamentet fastlægger ved udøvelse af sin ret til at blive inddraget i komitologiproceduren;

| 4. | anser det for vigtigt, at Parlamentets medlemmer, der deltager i delegationer til internationale konferencer og andre forhandlinger, kan deltage i EU's interne koordineringsmøder, idet Parlamentet forpligter sig til at overholde reglerne om tavshedspligt, som er gældende for disse møder, og anmoder derfor Kommissionen om over for Rådet at støtte Parlamentets ønsker i denne retning; |
| --- | --- |

4.

anser det for vigtigt, at Parlamentets medlemmer, der deltager i delegationer til internationale konferencer og andre forhandlinger, kan deltage i EU's interne koordineringsmøder, idet Parlamentet forpligter sig til at overholde reglerne om tavshedspligt, som er gældende for disse møder, og anmoder derfor Kommissionen om over for Rådet at støtte Parlamentets ønsker i denne retning;

| 5. | fastholder, at Kommissionen ved forelæggelsen af de integrerede retningslinjer for den økonomiske politik og for beskæftigelsen skal sørge for, at der afsættes en periode på mindst to måneder, således at der kan finde en passende høring af Europa-Parlamentet sted; |
| --- | --- |

5.

fastholder, at Kommissionen ved forelæggelsen af de integrerede retningslinjer for den økonomiske politik og for beskæftigelsen skal sørge for, at der afsættes en periode på mindst to måneder, således at der kan finde en passende høring af Europa-Parlamentet sted;

| 6. | godkender aftalen, som er vedføjet som bilag til nærværende afgørelse; |
| --- | --- |

6.

godkender aftalen, som er vedføjet som bilag til nærværende afgørelse;

| 7. | beslutter, at denne aftale skal vedføjes som bilag til Parlamentets forretningsorden og træde i stedet for bilag XIII og XIV; |
| --- | --- |

7.

beslutter, at denne aftale skal vedføjes som bilag til Parlamentets forretningsorden og træde i stedet for bilag XIII og XIV;

| 8. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse og bilaget hertil til Kommissionen og Rådet samt medlemsstaternes parlamenter. |
| --- | --- |

8.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse og bilaget hertil til Kommissionen og Rådet samt medlemsstaternes parlamenter.

---

(1)  EFT C 121 af 24.4.2001, s. 122.

(2)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2004)0063.

(3)  Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28.6.1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23).

BILAG

RAMMEAFTALE OM FORBINDELSERNE MELLEM EUROPA-PARLAMENTET OG KOMMISSIONEN

Europa-Parlamentet og Kommissionen (i det følgende benævnt »de to institutioner«) har,

| — | under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab (i det følgende benævnt »traktaterne«), |
| --- | --- |

—

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab (i det følgende benævnt »traktaterne«),

| — | under henvisning til de interinstitutionelle aftaler og dokumenter, der regulerer forbindelserne mellem de to institutioner, |
| --- | --- |

—

under henvisning til de interinstitutionelle aftaler og dokumenter, der regulerer forbindelserne mellem de to institutioner,

| — | under henvisning til Parlamentets forretningsorden (1), særlig artikel 98, 99 og 120 samt bilag VII, og ud fra følgende betragtninger: |
| --- | --- |

—

under henvisning til Parlamentets forretningsorden (1), særlig artikel 98, 99 og 120 samt bilag VII, og ud fra følgende betragtninger:

| A. | Traktaterne styrker den demokratiske legitimitet i Den Europæiske Unions beslutningsproces. |
| --- | --- |

A.

Traktaterne styrker den demokratiske legitimitet i Den Europæiske Unions beslutningsproces.

| B. | De to institutioner tillægger en effektiv gennemførelse og implementering af fællesskabsretten den allerstørste betydning. |
| --- | --- |

B.

De to institutioner tillægger en effektiv gennemførelse og implementering af fællesskabsretten den allerstørste betydning.

| C. | Denne rammeaftale berører ikke de to institutioners eller nogen anden EU-institutions eller noget andet EU-organs kompetencer og beføjelser, men søger at sikre, at disse kompetencer og beføjelser udøves så effektivt som muligt. |
| --- | --- |

C.

Denne rammeaftale berører ikke de to institutioners eller nogen anden EU-institutions eller noget andet EU-organs kompetencer og beføjelser, men søger at sikre, at disse kompetencer og beføjelser udøves så effektivt som muligt.

| D. | Det er hensigtsmæssigt at ajourføre rammeaftalen fra juli 2000 (2) og erstatte den med følgende tekst. |
| --- | --- |

D.

Det er hensigtsmæssigt at ajourføre rammeaftalen fra juli 2000 (2) og erstatte den med følgende tekst.

vedtaget følgende aftale:

I.   ANVENDELSESOMRÅDE

1. De to institutioner er enige om nedennævnte foranstaltninger, der skal styrke Kommissionens politiske ansvar og legitimitet, udvide den konstruktive dialog, forbedre udvekslingen af informationer mellem de to institutioner og forbedre koordineringen af procedurer og planlægning.

De er også enige om specifikke gennemførelsesforanstaltninger for tilsendelse af kommissionsdokumenter og -oplysninger, jf. bilag 1, og om tidsplanen for Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram, jf. bilag 2.

II.   POLITISK ANSVAR

2. Hvert enkelt medlem af Kommissionen påtager sig det politiske ansvar for indsatsen inden for sit ansvarsområde, uden at dette berører princippet om Kommissionens kollegialitet.

Kommissionens formand har det fulde ansvar for at identificere enhver interessekonflikt, som bevirker, at et kommissionsmedlem ikke kan varetage sine opgaver.

Kommissionens formand er ligeledes ansvarlig for enhver efterfølgende foranstaltning, der træffes i denne anledning; såfremt behandlingen af en sag er blevet overdraget til anden side, underretter Kommissionens formand straks Parlamentets formand herom skriftligt.

3. Hvis Parlamentet beslutter at udtrykke mistillid til et kommissionsmedlem, anmoder Kommissionens formand efter grundigt at have overvejet denne beslutning enten det pågældende medlem om at træde tilbage eller begrunder sine afgørelser over for Parlamentet.

4. Skal der under valgperioden udpeges en efterfølger for et kommissionsmedlem i henhold til bestemmelserne i EF-traktatens artikel 215, sætter Kommissionens formand sig straks i forbindelse med Parlamentets formand for at aftale, hvorledes Kommissionens formand vil sikre, at det kommende kommissionsmedlem uden ophold og under overholdelse af institutionernes beføjelser præsenteres for Parlamentet.

Parlamentet sikrer, at dets procedurer iværksættes hurtigst muligt, således at Kommissionens formand er underrettet om Parlamentets holdning i god tid, før kommissionsmedlemmet skal varetage funktioner på Kommissionens vegne.

5. Kommissionens formand underretter straks Parlamentet om enhver afgørelse om tildeling af ansvarsområder til et kommissionsmedlem. I tilfælde af væsentlige ændringer af et kommissionsmedlems ansvarsområder giver han eller hun på anmodning af Parlamentet møde for det relevante parlamentsudvalg.

6. Enhver ændring af bestemmelserne i kommissionsmedlemmernes adfærdskodeks vedrørende interessekonflikter eller etisk adfærd sendes straks til Parlamentet.

Kommissionen tager i den forbindelse hensyn til Parlamentets synspunkter.

7. I overensstemmelse med artikel 99 i Parlamentets forretningsorden udveksler Parlamentet synspunkter med den udpegede kommissionsformand i god tid før indledningen af procedurerne i forbindelse med godkendelsen af den nye Kommission. Parlamentet tager hensyn til den udpegede kommissionsformands bemærkninger.

Procedurerne udformes således, at det sikres, at den samlede udpegede Kommission vurderes på en åben, retfærdig og konsistent måde.

Medlemmerne af den udpegede Kommission sikrer fuld fremlæggelse af alle relevante oplysninger i overensstemmelse med den forpligtelse til uafhængighed, der er fastsat i EF-traktatens artikel 213.

III.   KONSTRUKTIV DIALOG OG INFORMATIONSUDVEKSLING

i)   Almindelige bestemmelser

8. Kommissionen sikrer, at Parlamentet fuldt ud og uden ophold underrettes om Kommissionens forslag og initiativer på lovgivnings- og budgetområdet.

På alle områder, hvor Parlamentet optræder som lovgivende myndighed eller som en del af budgetmyndigheden, underrettes det på lige fod med Rådet i alle faser af lovgivnings- og budgetprocessen.

9. På områderne fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager træffer Kommissionen foranstaltninger med henblik på at forbedre inddragelsen af Parlamentet, således at der i videst muligt omfang tages hensyn til Parlamentets synspunkter.

10. Kommissionens formand eller dens næstformand med ansvar for interinstitutionelle forbindelser vil hver tredje måned mødes med Formandskonferencen for at sikre en løbende dialog mellem de to institutioner på højeste plan. Kommissionens formand vil mindst to gange årligt deltage i Formandskonferencens møder.

11. De enkelte medlemmer af Kommissionen sikrer, at der foregår en regelmæssig og direkte udveksling af oplysninger mellem kommissionsmedlemmet og formanden for det relevante parlamentsudvalg.

12. Kommissionen offentliggør ikke forslag til retsakter eller andre vigtige initiativer eller beslutninger, før den skriftligt har underrettet Parlamentet herom.

På grundlag af Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram og det flerårige program fastlægger de to institutioner på forhånd efter fælles aftale, hvilke forslag og initiativer der er af særlig betydning, og som skal forelægges på et plenarmøde i Parlamentet.

På samme måde fastlægger de, hvilke forslag og initiativer der skal orienteres om på Formandskonferencen, eller som det relevante parlamentsudvalg eller dets formand skal orienteres om på passende måde.

Disse afgørelser træffes inden for rammerne af den løbende dialog mellem de to institutioner, jf. punkt 10 i denne aftale, og ajourføres regelmæssigt under hensyntagen til enhver eventuel politisk udvikling.

13. Såfremt et internt kommissionsdokument — som Parlamentet ikke er blevet orienteret om, jf. punkt 8, 9 og 12 — bringes i omløb uden for institutionerne, kan Parlamentets formand anmode om straks at få det tilsendt, således at det kan videregives til ethvert medlem af Parlamentet, der anmoder herom.

14. Kommissionen giver regelmæssigt skriftlig underretning om de foranstaltninger, der træffes som reaktion på specifikke anmodninger, der rettes til den i Parlamentets beslutninger, og underretter herunder Parlamentet om de sager, hvor den ikke har været i stand til at følge dets synspunkter.

Hvad angår dechargeproceduren, finder de særlige bestemmelser i punkt 26 anvendelse.

Kommissionen tager hensyn til alle Parlamentets anmodninger til Kommissionen om at fremsætte forslag til retsakter, jf. EF-traktatens artikel 192, og besvarer enhver anmodning hurtigt og tilstrækkeligt detaljeret.

Efter anmodning fra Parlamentet eller Kommissionen gives oplysninger om opfølgningen af vigtige anmodninger fra Parlamentet også i det relevante parlamentsudvalg eller om nødvendigt på et plenarmøde i Parlamentet.

15. Såfremt en medlemsstat fremsætter et lovgivningsinitiativ efter EU-traktatens artikel 34, underretter Kommissionen efter anmodning Parlamentets relevante udvalg om sin holdning til initiativet.

16. Kommissionen underretter Parlamentet om listen over de ekspertgrupper, der er nedsat til at bistå Kommissionen under udøvelsen af dens initiativret. Listen ajourføres regelmæssigt og offentliggøres.

I denne sammenhæng underretter Kommissionen på passende måde det kompetente parlamentsudvalg på specifik og begrundet anmodning fra dets formand om disse gruppers virksomhed og sammensætning.

17. De to institutioner fører gennem passende kanaler en konstruktiv dialog om spørgsmål vedrørende vigtige administrative forhold, særlig spørgsmål, der har direkte virkninger for Parlamentets egen administration.

18. Påberåbes der fortrolighed med hensyn til oplysninger, der videregives i henhold til denne rammeaftale, finder bestemmelserne i bilag 1 anvendelse.

ii)   Eksterne forbindelser, udvidelse og internationale aftaler

19. I forbindelse med internationale aftaler, herunder handelsaftaler, orienterer Kommissionen klart og i god tid Parlamentet såvel under aftalernes forberedende fase som under og ved afslutningen af internationale forhandlinger. Denne orientering omfatter udkastet til forhandlingsdirektiver, de vedtagne forhandlingsdirektiver samt de efterfølgende forhandlinger og disses afslutning.

Parlamentet orienteres i så god tid, at det i givet fald kan udtrykke sine synspunkter, og således at Kommissionen er i stand til at tage hensyn til Parlamentets synspunkter i videst muligt omfang. Orienteringen foregår gennem de relevante parlamentsudvalg og i givet fald på et plenarmøde.

Parlamentet påtager sig på sin side at fastsætte passende procedurer og sikkerhedsforanstaltninger med hensyn til fortrolighed i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag 1.

20. Kommissionen træffer de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at Parlamentet straks informeres fuldt ud om:

| i) | afgørelser om midlertidig gennemførelse eller suspension af aftaler og |
| --- | --- |

i)

afgørelser om midlertidig gennemførelse eller suspension af aftaler og

| ii) | EF-holdninger i et organ, der er nedsat i henhold til en aftale. |
| --- | --- |

ii)

EF-holdninger i et organ, der er nedsat i henhold til en aftale.

21. Når Kommissionen repræsenterer Fællesskabet, giver den på anmodning af Parlamentet mulighed for, at parlamentsmedlemmer deltager som observatører i EF-delegationer, der forhandler multilaterale aftaler. Parlamentsmedlemmer må ikke deltage direkte i forhandlingsmøderne.

Kommissionen påtager sig systematisk at orientere medlemmer af Parlamentet, der deltager som observatører i delegationer, der forhandler multilaterale aftaler.

22. Kommissionen orienterer budgetmyndigheden og behandler dens bemærkninger, før den i forbindelse med donorkonferencer afgiver løfter af finansiel art, som indebærer nye finansielle forpligtelser, og som kræver vedtagelse af budgetmyndigheden.

23. De to institutioner er enige om at samarbejde på området valgobservation. Kommissionen samarbejder med Parlamentet ved at yde den bistand, der er nødvendig, til delegationer fra Parlamentet, som deltager i EF-valgobservatørmissioner.

24. Kommissionen holder Parlamentet fuldt orienteret om fremskridtene i tiltrædelsesforhandlinger og navnlig om vigtige aspekter og udviklinger, således at det i god tid kan udtrykke sine synspunkter gennem de relevante parlamentsprocedurer.

25. Såfremt Parlamentet vedtager en henstilling i henhold til artikel 82 i dets forretningsorden om de forhold, der er omtalt i punkt 24, og såfremt Kommissionen af vigtige grunde beslutter, at den ikke kan støtte den pågældende henstilling, redegør den for grundene over for Parlamentet på et plenarmøde eller på det førstkommende møde i det relevante parlamentsudvalg.

iii)   Gennemførelse af budgettet

26. I forbindelse med den årlige dechargeprocedure i henhold til EF-traktatens artikel 276 forelægger Kommissionen alle de oplysninger, der er nødvendige for at kontrollere gennemførelsen af budgettet for det pågældende år, og som formanden for det parlamentsudvalg, der i henhold til bilag VI i Parlamentets forretningsorden har dechargeproceduren som sagsområde, anmoder om til dette formål.

Fremkommer der nye aspekter vedrørende tidligere år, som der allerede er givet decharge for, forelægger Kommissionen alle de oplysninger om sagen, der er nødvendige for at nå frem til en løsning, der er acceptabel for begge parter.

IV.   SAMARBEJDE OM LOVGIVNINGSMÆSSIGE PROCEDURER OG PLANLÆGNING

i)   Kommissionens politiske og lovgivningsmæssige programmer og Unionens flerårige planlægning

27. Kommissionen forelægger forslag til Unionens flerårige planlægning med henblik på at nå til enighed mellem de berørte institutioner om den interinstitutionelle planlægning.

28. En ny Kommission forelægger hurtigst muligt sit politiske og lovgivningsmæssige program.

29. Når Kommissionen udarbejder sit lovgivnings- og arbejdsprogram, samarbejder de to institutioner i overensstemmelse med den tidsplan, der er fastsat i bilag 2.

Kommissionen tager hensyn til Parlamentets prioriteringer.

Kommissionen giver tilstrækkeligt detaljerede oplysninger om sine planer for hvert enkelt punkt i lovgivnings- og arbejdsprogrammet.

30. Kommissionens næstformand med ansvar for interinstitutionelle forbindelser forpligter sig til hver tredje måned at aflægge beretning til Udvalgsformandskonferencen om den politiske gennemførelse af lovgivnings- og arbejdsprogrammet for det pågældende år og om enhver ajourføring som følge af udviklingen inden for de enkelte områder og vigtige politiske begivenheder.

ii)   Almindelige lovgivningsprocedurer

31. Kommissionen forpligter sig til omhyggeligt at gennemgå de ændringer, som Parlamentet vedtager til dets forslag til retsakter, med henblik på at tage hensyn til dem i ethvert ændret forslag.

Når Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 251 afgiver udtalelse om Parlamentets ændringer, forpligter den sig til at tage størst muligt hensyn til de ændringer, der er vedtaget ved andenbehandlingen; skulle den af vigtige grunde og efter behandling i kollegiet beslutte ikke at vedtage eller støtte disse ændringer, begrunder den dette over for Parlamentet og under alle omstændigheder i sin udtalelse til Parlamentets ændringer, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, tredje afsnit, litra c).

32. Kommissionen underretter på forhånd Parlamentet og Rådet, inden den trækker sine forslag tilbage.

33. Ved andre lovgivningsprocedurer end den fælles beslutningsprocedure

| i) | sørger Kommissionen for i god tid at minde Rådets organer om, at der ikke må indgås politiske aftaler om dens forslag, før Parlamentet har vedtaget sin udtalelse; den anmoder om, at forhandlingerne afsluttes på ministerniveau, når medlemmerne af Rådet har haft rimelig tid til at behandle Parlamentets udtalelse |
| --- | --- |

i)

sørger Kommissionen for i god tid at minde Rådets organer om, at der ikke må indgås politiske aftaler om dens forslag, før Parlamentet har vedtaget sin udtalelse; den anmoder om, at forhandlingerne afsluttes på ministerniveau, når medlemmerne af Rådet har haft rimelig tid til at behandle Parlamentets udtalelse

| ii) | sørger Kommissionen for, at Rådet følger de regler, som er udviklet i EF-Domstolens praksis, om at Parlamentet skal høres på ny, såfremt Rådet ændrer et kommissionsforslag væsentligt; Kommissionen underretter Parlamentet om eventuelle påmindelser til Rådet om, at der skal foretages fornyet høring |
| --- | --- |

ii)

sørger Kommissionen for, at Rådet følger de regler, som er udviklet i EF-Domstolens praksis, om at Parlamentet skal høres på ny, såfremt Rådet ændrer et kommissionsforslag væsentligt; Kommissionen underretter Parlamentet om eventuelle påmindelser til Rådet om, at der skal foretages fornyet høring

| iii) | forpligter Kommissionen sig til i givet fald at trække et forslag til retsakt tilbage, som Parlamentet har forkastet. Såfremt Kommissionen af vægtige grunde efter behandling i kollegiet beslutter at fastholde forslaget, begrunder den dette i en redegørelse for Parlamentet. |
| --- | --- |

iii)

forpligter Kommissionen sig til i givet fald at trække et forslag til retsakt tilbage, som Parlamentet har forkastet. Såfremt Kommissionen af vægtige grunde efter behandling i kollegiet beslutter at fastholde forslaget, begrunder den dette i en redegørelse for Parlamentet.

34. Med henblik på at forbedre planlægningen af lovgivningen forpligter Parlamentet sig på sin side til:

| i) | at planlægge de lovgivningsmæssige punkter på sine dagsordener, således at de bringes i overensstemmelse med det gældende lovgivningsprogram og de beslutninger, som det har vedtaget om programmet |
| --- | --- |

i)

at planlægge de lovgivningsmæssige punkter på sine dagsordener, således at de bringes i overensstemmelse med det gældende lovgivningsprogram og de beslutninger, som det har vedtaget om programmet

| ii) | for så vidt det er hensigtsmæssigt for proceduren, at overholde rimelige frister ved vedtagelse af sin udtalelse under førstebehandlingen i forbindelse med samrådsproceduren og den fælles beslutningsprocedure og i forbindelse med høringsproceduren |
| --- | --- |

ii)

for så vidt det er hensigtsmæssigt for proceduren, at overholde rimelige frister ved vedtagelse af sin udtalelse under førstebehandlingen i forbindelse med samrådsproceduren og den fælles beslutningsprocedure og i forbindelse med høringsproceduren

| iii) | i videst muligt omfang at vælge ordførere for kommende forslag, så snart lovgivningsprogrammet er vedtaget |
| --- | --- |

iii)

i videst muligt omfang at vælge ordførere for kommende forslag, så snart lovgivningsprogrammet er vedtaget

| iv) | at behandle anmodninger om fornyet høring som spørgsmål af absolut prioritet, forudsat det har modtaget alle de nødvendige oplysninger. |
| --- | --- |

iv)

at behandle anmodninger om fornyet høring som spørgsmål af absolut prioritet, forudsat det har modtaget alle de nødvendige oplysninger.

iii)   Kommissionens særlige lovgivnings- og gennemførelsesbeføjelser

35. Kommissionen holder Parlamentet fuldt og rettidigt underrettet om de retsakter, den vedtager, og som hører under dens egne lovgivningsbeføjelser.

Gennemførelsen af Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (3), sker i overensstemmelse med aftalen mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen (4) om gennemførelsesbestemmelser til denne afgørelse.

Hvad angår gennemførelsesforanstaltningerne inden for sektoren for værdipapirer, bankvæsen og forsikring bekræfter Kommissionen de tilsagn, den gav på plenarmødet den 5. februar 2002, og som blev bekræftet den 31. marts 2004. Kommissionen forpligter sig navnlig til i videst muligt omfang at tage hensyn til Parlamentets holdning og til enhver beslutning, det måtte vedtage om gennemførelsesforanstaltninger, som rækker ud over de gennemførelsesbeføjelser, der er fastsat i basisretsakten; i sådanne tilfælde bestræber den sig på at finde en afbalanceret løsning.

iv)   Kontrol med gennemførelsen af fællesskabsretten

36. Ud over særberetningerne og årsberetningen om gennemførelsen af fællesskabsretten holder Kommissionen efter anmodning fra det kompetente parlamentsudvalg Parlamentet mundtligt orienteret om alle trin i processen fra fremsendelsen af en begrundet udtalelse og, hvis der indledes procedure for manglende meddelelse af gennemførelsesforanstaltninger til direktiver eller for manglende opfyldelse af en dom fra EF-Domstolen, fra fremsendelsen af en åbningsskrivelse.

V.   KOMMISISONENS DELTAGELSE I PARLAMENTETS FORHANDLINGER

37. Parlamentet søger som generel regel at sikre, at punkter, som hører under et kommissionsmedlems ansvarsområder, samles.

Kommissionen søger som generel regel at sikre, at kommissionsmedlemmer, når Parlamentet anmoder om det, er til stede på plenarmøderne under behandlingen af de dagsordenspunkter, der hører under deres ansvarsområde.

38. For at sikre, at kommissionsmedlemmerne kan være til stede, forpligter Parlamentet sig til at bestræbe sig på at fastholde sine endelige forslag til dagsorden.

Såfremt Parlamentet ændrer sit endelige forslag til dagsorden eller rækkefølgen af punkterne på dagsordenen for en mødeperiode, underretter det straks Kommissionen. Kommissionen gør sit bedste for at sikre, at det ansvarlige kommissionsmedlem kan komme til stede.

39. Kommissionen kan senest frem til Formandskonferencens vedtagelse af det endelige forslag til dagsorden for en mødeperiode foreslå medtagelse af punkter på dagsordenen. Parlamentet tager størst muligt hensyn til sådanne forslag.

40. Som hovedregel er det kommissionsmedlem, der er ansvarligt for et punkt, som behandles i et parlamentsudvalg, til stede på det pågældende udvalgsmøde, når han/hun indbydes hertil.

Kommissionsmedlemmer skal høres, hvis de anmoder om det.

Parlamentsudvalg tilstræber at fastholde deres forslag til dagsorden og dagsorden.

Ændrer et parlamentsudvalg sit forslag til dagsorden eller sin dagsorden, underrettes Kommissionen øjeblikkeligt herom.

Hvis der ikke udtrykkeligt er anmodet om et kommissionsmedlems tilstedeværelse på et parlamentsudvalgsmøde, sikrer Kommissionen, at den er repræsenteret ved en kompetent embedsmand på et passende niveau.

VI.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

41. De to institutioner forpligter sig til at styrke deres samarbejde på informations- og kommunikationsområdet.

42. De to institutioner foretager regelmæssigt en evaluering af gennemførelsen af denne rammeaftale og af dens bilag, og den tages på anmodning af en af institutionerne op til revision på grundlag af de praktiske erfaringer.

43. Denne rammeaftale tages op til revision efter ikrafttrædelsen af traktaten om en forfatning for Europa.

Udfærdiget i, den

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Kommissionens vegne

formanden

---

(1)  EFT L 44 af 15.2.2005, s. 1.

1

(2)  EFT C 121 af 24.4.2001, s. 122.

2

(3)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

3

(4)  EFT L 256 af 10.10.2000, s. 19.

4

BILAG 1

TILSENDELSE AF FORTROLIGE OPLYSNINGER TIL EUROPA-PARLAMENTET

1.   Anvendelsesområde

1.1. I dette bilag fastsættes bestemmelser om Kommissionens tilsendelse til Parlamentet af fortrolige oplysninger og disses behandling som led i udøvelsen af Parlamentets beføjelser inden for lovgivnings- og budgetproceduren, dechargeproceduren samt den generelle udøvelse af Parlamentets kontrolbeføjelser. De to institutioner handler i overensstemmelse med deres gensidige pligt til loyalt samarbejde og med fuld gensidig tillid, samt under nøje overholdelse af traktaternes relevante bestemmelser, særlig EU-traktatens artikel 6 og 46 og EF-traktatens artikel 276.

1.2. Ved oplysninger forstås alle skriftlige eller mundtlige oplysninger, uanset medium og ophavsmand.

1.3. Kommissionen sikrer, at Parlamentet får adgang til oplysninger i overensstemmelse med bestemmelserne i dette bilag, når den fra et af de i punkt 1.4. nævnte parlamentsorganer modtager en anmodning om tilsendelse af fortrolige oplysninger

1.4. I dette bilags forstand kan Parlamentets formand, formændene for de berørte parlamentsudvalg, samt Præsidiet og Formandskonferencen anmode Kommissionen om fortrolige oplysninger.

1.5. Bestemmelserne i dette bilag omfatter ikke oplysninger om traktatbrudsprocedurer og konkurrencesager, for så vidt der endnu ikke foreligger en endelig kommissionsafgørelse på det tidspunkt, hvor anmodningen fra et af parlamentsorganerne modtages.

1.6. Disse bestemmelser berører ikke afgørelse 95/167/EF, Euratom, EKSF truffet af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 19. april 1995 om de nærmere vilkår for udøvelse af Europa-Parlamentets undersøgelsesbeføjelse (1) og de relevante bestemmelser i Kommissionens afgørelse af 28. april 1999 om oprettelse af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (2).

2.   Generelle bestemmelser

2.1. Efter anmodning fra et af de i punkt 1.4. nævnte organer sender Kommissionen hurtigst muligt det pågældende organ alle de fortrolige oplysninger, der er nødvendige, for at Parlamentet kan udøve sine kontrolbeføjelser. De to institutioner respekterer inden for deres respektive beføjelser og ansvarsområder

| — | grundlæggende menneskerettigheder, herunder retten til retfærdig rettergang og retten til beskyttelse af privatlivet |
| --- | --- |

—

grundlæggende menneskerettigheder, herunder retten til retfærdig rettergang og retten til beskyttelse af privatlivet

| — | bestemmelser vedrørende retslige og disciplinære procedurer |
| --- | --- |

—

bestemmelser vedrørende retslige og disciplinære procedurer

| — | beskyttelse af forretningshemmeligheder og kommercielle forbindelser |
| --- | --- |

—

beskyttelse af forretningshemmeligheder og kommercielle forbindelser

| — | beskyttelse af Unionens interesser, særlig i tilknytning til offentlig sikkerhed, internationale forbindelser, valutastabilitet og finansielle interesser. |
| --- | --- |

—

beskyttelse af Unionens interesser, særlig i tilknytning til offentlig sikkerhed, internationale forbindelser, valutastabilitet og finansielle interesser.

I tilfælde af uenighed forelægges spørgsmålet for de to institutioners formænd, således at de kan løse tvisten. Fortrolige oplysninger fra en stat, en institution eller en international organisation videregives kun med dennes samtykke.

2.2. Hersker der tvivl om en oplysnings fortrolige karakter, eller er det nødvendigt at fastlægge de relevante nærmere betingelser for dens meddelelse i overensstemmelse med punkt 3.2., indleder formanden for det ansvarlige parlamentsudvalg, om nødvendigt sammen med ordføreren, omgående drøftelser med det ansvarlige kommissionsmedlem. Opnås der ikke enighed, forelægges spørgsmålet for de to institutioners formænd, således at de kan bilægge tvisten.

2.3. Hersker der efter afslutning af proceduren, jf. punkt 2.2., stadig uenighed, opfordrer Parlamentets formand efter begrundet anmodning fra det berørte parlamentsudvalg Kommissionen til inden for den behørigt angivne passende frist at fremsende den pågældende fortrolige oplysning og angiver, hvilke af de nærmere betingelser i afsnit 3 i dette bilag der skal opfyldes. Inden denne frists udløb meddeler Kommissionen skriftligt Parlamentet sin endelige holdning, som Parlamentet i givet fald forbeholder sig ret til at gøre indsigelse imod.

3.   Nærmere regler for adgang til og behandling af fortrolige oplysninger

3.1. De fortrolige oplysninger, der meddeles efter procedurerne i punkt 2.2. og i givet fald punkt 2.3., sendes på kommissionsformandens eller et kommissionsmedlems ansvar til det parlamentsorgan, der har anmodet herom.

3.2. Med forbehold af bestemmelserne i punkt 2.3. fastsættes de nærmere regler for adgang til oplysningerne og bevarelse af deres fortrolige karakter efter fælles overenskomst mellem det ansvarlige kommissionsmedlem og det pågældende parlamentsorgan, behørigt repræsenteret ved sin formand, som vælger en af følgende muligheder:

| — | Oplysninger forbeholdt formanden og ordføreren for det relevante parlamentsudvalg |
| --- | --- |

—

Oplysninger forbeholdt formanden og ordføreren for det relevante parlamentsudvalg

| — | Begrænset adgang til oplysningerne for alle medlemmer af det relevante parlamentsudvalg under iagttagelse af passende forholdsregler, eventuelt med indsamling af dokumenterne efter behandlingen og forbud mod at tage kopier |
| --- | --- |

—

Begrænset adgang til oplysningerne for alle medlemmer af det relevante parlamentsudvalg under iagttagelse af passende forholdsregler, eventuelt med indsamling af dokumenterne efter behandlingen og forbud mod at tage kopier

| — | Behandling i det relevante parlamentsudvalg for lukkede døre under iagttagelse af forholdsregler, der svarer til graden af fortrolighed, og i overensstemmelse med principperne i bilag VII til Parlamentets forretningsorden |
| --- | --- |

—

Behandling i det relevante parlamentsudvalg for lukkede døre under iagttagelse af forholdsregler, der svarer til graden af fortrolighed, og i overensstemmelse med principperne i bilag VII til Parlamentets forretningsorden

| — | Meddelelse af tekster, hvori alle personoplysninger er slettet |
| --- | --- |

—

Meddelelse af tekster, hvori alle personoplysninger er slettet

| — | I tilfælde, der er begrundet i absolut ekstraordinære forhold, oplysninger udelukkende forbeholdt Parlamentets formand. |
| --- | --- |

—

I tilfælde, der er begrundet i absolut ekstraordinære forhold, oplysninger udelukkende forbeholdt Parlamentets formand.

De pågældende oplysninger må ikke offentliggøres eller videregives til nogen anden modtager.

3.3 Overholdes disse nærmere regler ikke, finder sanktionsbestemmelserne i bilag VII til Parlamentets forretningsorden anvendelse.

3.4 Med henblik på gennemførelse af ovennævnte bestemmelser sikrer Parlamentet effektiv indførelse af følgende foranstaltninger:

| — | et sikkert arkiveringssystem for dokumenter, der er klassificeret som fortrolige, |
| --- | --- |

—

et sikkert arkiveringssystem for dokumenter, der er klassificeret som fortrolige,

| — | en sikret læsesal (uden fotokopimaskiner, telefoner, fax, scanner eller anden teknik til reproduktion eller videresendelse af dokumenter m.m.) |
| --- | --- |

—

en sikret læsesal (uden fotokopimaskiner, telefoner, fax, scanner eller anden teknik til reproduktion eller videresendelse af dokumenter m.m.)

| — | sikkerhedsregler for adgang til læsesalen med registrering i et adgangsregister og en erklæring på tro og love om, at de behandlede fortrolige oplysninger ikke videregives. |
| --- | --- |

—

sikkerhedsregler for adgang til læsesalen med registrering i et adgangsregister og en erklæring på tro og love om, at de behandlede fortrolige oplysninger ikke videregives.

3.5 Kommissionen træffer de nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af bestemmelserne i dette bilag.

---

(1)  EFT L 113 af 19.5.1995, s. 2.

(2)  EFT L 136 af 31.5.1999, s. 20.

BILAG 2

TIDSPLAN FOR KOMMISSIONENS LOVGIVNINGS- OG ARBEJDSPROGRAM

1. I februar måned forelægger Kommissionens formand og/eller næstformand med ansvar for interinstitutionelle forbindelser afgørelsen om den politiske strategi for det efterfølgende år for Formandskonferencen.

2. Under mødeperioden i februar-marts deltager de berørte institutioner i en debat om de overordnede retningslinjer for de politiske prioriteter på grundlag af afgørelsen om den politiske strategi for det efterfølgende år.

3. Efter denne debat fører de kompetente parlamentsudvalg og de relevante kommissionsmedlemmer i løbet af året en løbende bilateral dialog for at evaluere gennemførelsen af det igangværende lovgivnings- og arbejdsprogram og drøfte udarbejdelsen af det kommende program inden for deres specifikke områder. Hvert parlamentsudvalg aflægger regelmæssigt beretning til Udvalgsformandskonferencen om resultaterne af disse møder.

4. Udvalgsformandskonferencen udveksler regelmæssigt synspunkter med Kommissionens næstformand med ansvar for interinstitutionelle forbindelser for at evaluere gennemførelsen af det igangværende lovgivnings- og arbejdsprogram, drøfte udarbejdelsen af det kommende program og gøre status over den løbende bilaterale dialog mellem de berørte parlamentsudvalg og de relevante kommissionsmedlemmer.

5. I september måned forelægger Udvalgsformandskonferencen en sammenfattende rapport for Formandskonferencen, som underretter Kommissionen herom.

6. Under mødeperioden i november forelægger Kommissionens formand i en redegørelse til Parlamentet, med deltagelse af kollegiet, Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram for det efterfølgende år. I redegørelsen indgår en evaluering af gennemførelsen af det igangværende program. Redegørelsen følges op af vedtagelsen af en parlamentsbeslutning under mødeperioden i december.

7. Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram ledsages af en liste over lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige forslag for det kommende år i en form, der senere vil blive truffet beslutning om (1). Programmet sendes til Parlamentet i god tid før den mødeperiode, hvor det skal drøftes.

8. Denne tidsplan finder anvendelse på enhver regelmæssig programcyklus, bortset fra parlamentsvalgår, som falder sammen med afslutningen af Kommissionens mandatperiode.

9. Denne tidsplan er ikke til hinder for fremtidige aftaler om interinstitutionel planlægning.

---

(1)  Der oplyses bl.a. om tidsplan og eventuelt retsgrundlag og budgetmæssige konsekvenser.

P6_TA(2005)0195

Motorkøretøjers sæder og nakkestøtter ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 74/408/EØF om motorkøretøjer for så vidt angår sæder, disses forankringer og nakkestøtter (11935/3/2004 — C6-0031/2005 — 2003/0128(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets fælles holdning (11935/3/2004 — C6-0031/2005) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning (11935/3/2004 — C6-0031/2005) (1),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003)0361), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003)0361),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 62, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 62,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0115/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0115/2005),

| 1. | godkender den fælles holdning som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning som ændret;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 111 E af 11.5.2005, s. 33.

(2)  EUT C 91 E af 15.4.2004, s. 487.

P6_TC2-COD(2003)0128

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 26. maj 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF om ændring af Rådets direktiv 74/408/EØF om motorkøretøjer for så vidt angår sæder, disses forankringer og nakkestøtter

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Undersøgelser har vist, at brugen af sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger kan bidrage til en betydelig reduktion af antallet af trafikdræbte og alvorligheden af kvæstelser i tilfælde af ulykker, også hvis køretøjet ruller rundt. Montering af sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger i alle klasser af køretøjer vil uden tvivl være et vigtigt skridt fremad med hensyn til øget trafiksikkerhed og dermed med hensyn til at redde menneskeliv. |
| --- | --- |

(1)

Undersøgelser har vist, at brugen af sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger kan bidrage til en betydelig reduktion af antallet af trafikdræbte og alvorligheden af kvæstelser i tilfælde af ulykker, også hvis køretøjet ruller rundt. Montering af sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger i alle klasser af køretøjer vil uden tvivl være et vigtigt skridt fremad med hensyn til øget trafiksikkerhed og dermed med hensyn til at redde menneskeliv.

| (2) | Der kan opnås en betydelig gevinst for samfundet, hvis alle køretøjer udstyres med sikkerhedsseler. |
| --- | --- |

(2)

Der kan opnås en betydelig gevinst for samfundet, hvis alle køretøjer udstyres med sikkerhedsseler.

| (3) | I sin beslutning af 18. februar 1986 om fælles foranstaltninger til nedsættelse af antallet af færdselsulykker som led i Fællesskabets program for færdselssikkerhedsåret (3) understregede Europa-Parlamentet behovet for at gøre anvendelse af sikkerhedsseler obligatorisk for alle passagerer, herunder børn, undtagen i køretøjer inden for kollektiv transport. Der må derfor sondres mellem busser til kollektiv transport og andre køretøjer med hensyn til obligatorisk montering af sikkerhedsseler og/eller fastholdelsesanordninger. |
| --- | --- |

(3)

I sin beslutning af 18. februar 1986 om fælles foranstaltninger til nedsættelse af antallet af færdselsulykker som led i Fællesskabets program for færdselssikkerhedsåret (3) understregede Europa-Parlamentet behovet for at gøre anvendelse af sikkerhedsseler obligatorisk for alle passagerer, herunder børn, undtagen i køretøjer inden for kollektiv transport. Der må derfor sondres mellem busser til kollektiv transport og andre køretøjer med hensyn til obligatorisk montering af sikkerhedsseler og/eller fastholdelsesanordninger.

| (4) | I henhold til Rådets direktiv 70/156/EØF af 6. februar 1970 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil (4) er Fællesskabets typegodkendelsessystem kun blevet gennemført for alle nye køretøjer i klasse M1 siden 1. januar 1998. Det er derfor kun køretøjer i klasse M1, der er typegodkendt efter 1. januar 1998, der skal udstyres med sæder, sædeforankringer og nakkestøtter, der opfylder bestemmelserne i direktiv 74/408/EØF (5). |
| --- | --- |

(4)

I henhold til Rådets direktiv 70/156/EØF af 6. februar 1970 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil (4) er Fællesskabets typegodkendelsessystem kun blevet gennemført for alle nye køretøjer i klasse M1 siden 1. januar 1998. Det er derfor kun køretøjer i klasse M1, der er typegodkendt efter 1. januar 1998, der skal udstyres med sæder, sædeforankringer og nakkestøtter, der opfylder bestemmelserne i direktiv 74/408/EØF (5).

| (5) | Indtil Fællesskabets typegodkendelsessystem udvides til at omfatte alle klasser af køretøjer, bør det med henblik på at fremme færdselssikkerheden kræves, at der i køretøjer, der tilhører andre klasser end klasse M1, monteres sæder og sædeforankringer, der er forenelige med montering af sikkerhedsseleforankringer. |
| --- | --- |

(5)

Indtil Fællesskabets typegodkendelsessystem udvides til at omfatte alle klasser af køretøjer, bør det med henblik på at fremme færdselssikkerheden kræves, at der i køretøjer, der tilhører andre klasser end klasse M1, monteres sæder og sædeforankringer, der er forenelige med montering af sikkerhedsseleforankringer.

| (6) | Direktiv 74/408/EØF indeholder allerede tekniske og administrative bestemmelser, der tillader typegodkendelse af andre køretøjer end køretøjer i klasse M1. Medlemsstaterne behøver derfor ikke indføre yderligere bestemmelser. |
| --- | --- |

(6)

Direktiv 74/408/EØF indeholder allerede tekniske og administrative bestemmelser, der tillader typegodkendelse af andre køretøjer end køretøjer i klasse M1. Medlemsstaterne behøver derfor ikke indføre yderligere bestemmelser.

| (7) | Siden ikrafttrædelsen af Kommissionens direktiv 96/37/EF af 17. juni 1996 om tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 74/408/EØF (6) har flere medlemsstater allerede gjort bestemmelserne deri obligatoriske for visse andre klasser af køretøjer end klasse M1. Fabrikanterne og leverandørerne har derfor udviklet en passende teknologi. |
| --- | --- |

(7)

Siden ikrafttrædelsen af Kommissionens direktiv 96/37/EF af 17. juni 1996 om tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 74/408/EØF (6) har flere medlemsstater allerede gjort bestemmelserne deri obligatoriske for visse andre klasser af køretøjer end klasse M1. Fabrikanterne og leverandørerne har derfor udviklet en passende teknologi.

| (8) | Undersøgelser har vist, at det ikke er muligt at forsyne sidevendte sæder med sikkerhedsseler, der giver samme grad af sikkerhed for passagerne som fremadvendte sæder. Af sikkerhedsgrunde er det derfor nødvendigt at forbyde disse sæder i visse klasser af køretøjer. |
| --- | --- |

(8)

Undersøgelser har vist, at det ikke er muligt at forsyne sidevendte sæder med sikkerhedsseler, der giver samme grad af sikkerhed for passagerne som fremadvendte sæder. Af sikkerhedsgrunde er det derfor nødvendigt at forbyde disse sæder i visse klasser af køretøjer.

| (9) | De bestemmelser, der tillader sidevendte sæder med topunktsseler i særlige typer af køretøjer i klasse M3, bør være midlertidige og finde anvendelse indtil ikrafttrædelsen af fællesskabslovgivning om omarbejdning af direktiv 70/156/EØF og om udvidelse af kravet om EF-typegodkendelse til alle køretøjer, herunder køretøjer i klasse M3. |
| --- | --- |

(9)

De bestemmelser, der tillader sidevendte sæder med topunktsseler i særlige typer af køretøjer i klasse M3, bør være midlertidige og finde anvendelse indtil ikrafttrædelsen af fællesskabslovgivning om omarbejdning af direktiv 70/156/EØF og om udvidelse af kravet om EF-typegodkendelse til alle køretøjer, herunder køretøjer i klasse M3.

| (10) | Direktiv 74/408/EØF bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(10)

Direktiv 74/408/EØF bør derfor ændres.

| (11) | Målet for dette direktiv, nemlig forbedring af trafiksikkerheden gennem indførelse af obligatorisk montering af sikkerhedsseler i visse klasser af køretøjer, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens omfang bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål — |
| --- | --- |

(11)

Målet for dette direktiv, nemlig forbedring af trafiksikkerheden gennem indførelse af obligatorisk montering af sikkerhedsseler i visse klasser af køretøjer, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens omfang bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Ændring af direktiv 74/408/EØF

I direktiv 74/408/EØF foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1 ændres således:






  a) | I stk. 1 tilføjes følgende afsnit:
  »Køretøjer i klasse M2 og M3 underopdeles i grupper som fastlagt i del 2 i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/85/EF af 20. november 2001 om særlige bestemmelser for køretøjer, der anvendes til personbefordring og har flere end otte siddepladser ud over førerens plads (7). |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 1 ændres således:

a)

I stk. 1 tilføjes følgende afsnit:

»Køretøjer i klasse M2 og M3 underopdeles i grupper som fastlagt i del 2 i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/85/EF af 20. november 2001 om særlige bestemmelser for køretøjer, der anvendes til personbefordring og har flere end otte siddepladser ud over førerens plads (7).

| b) | Stk. 2 affattes således:
  »2.   Dette direktiv finder ikke anvendelse på bagudvendte sæder.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 2 affattes således:

»2.   Dette direktiv finder ikke anvendelse på bagudvendte sæder.«

| 2) | Der indsættes følgende artikel:
  »Artikel 3 a
  1.   Montering af sidevendte sæder i køretøjer i klasse M1, N1, M2 (gruppe III eller B) og M3 (gruppe III eller B) er ikke tilladt.
  2.   Stk. 1 finder ikke anvendelse på ambulancer eller på de køretøjer, der er anført i artikel 8, stk. 1, første led, i direktiv 70/156/EØF.


  3.
     
  Stk. 1 finder ikke anvendelse på køretøjer i klasse M3 (gruppe III eller B) med en teknisk tilladt totalmasse på over 10 tons, hvor sidevendte sæder er placeret i køretøjets bagerste del og danner en hel afdeling med op til ti sæder. Sådanne sidevendte sæder skal mindst udstyres med en nakkestøtte og en topunktssele med retractor, der er typegodkendt i overensstemmelse med Rådets direktiv 77/541/EØF (8). Sikkerhedsselernes forankringer skal opfylde kravene i Rådets direktiv 76/115/EØF (9).




  Denne undtagelse gælder i 5 år fra den ... (10). Denne periode kan forlænges, hvis pålidelige ulykkesstatistikker er tilgængelige, og hvis der er sket en videreudvikling af fastholdelsesanordninger. |
| --- | --- |

2)

Der indsættes følgende artikel:

»Artikel 3 a

1.   Montering af sidevendte sæder i køretøjer i klasse M1, N1, M2 (gruppe III eller B) og M3 (gruppe III eller B) er ikke tilladt.

2.   Stk. 1 finder ikke anvendelse på ambulancer eller på de køretøjer, der er anført i artikel 8, stk. 1, første led, i direktiv 70/156/EØF.

3.
     
  Stk. 1 finder ikke anvendelse på køretøjer i klasse M3 (gruppe III eller B) med en teknisk tilladt totalmasse på over 10 tons, hvor sidevendte sæder er placeret i køretøjets bagerste del og danner en hel afdeling med op til ti sæder. Sådanne sidevendte sæder skal mindst udstyres med en nakkestøtte og en topunktssele med retractor, der er typegodkendt i overensstemmelse med Rådets direktiv 77/541/EØF (8). Sikkerhedsselernes forankringer skal opfylde kravene i Rådets direktiv 76/115/EØF (9).

Denne undtagelse gælder i 5 år fra den ... (10). Denne periode kan forlænges, hvis pålidelige ulykkesstatistikker er tilgængelige, og hvis der er sket en videreudvikling af fastholdelsesanordninger.

| 3) | Bilag II ændres således:






  a) | Punkt 1.1 affattes således:






  »1.1. | Kravene i dette bilag finder ikke anvendelse på bagudvendte sæder eller nakkestøtter monteret på sådanne sæder.« |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Bilag II ændres således:

a)

Punkt 1.1 affattes således:

»1.1.

Kravene i dette bilag finder ikke anvendelse på bagudvendte sæder eller nakkestøtter monteret på sådanne sæder.«

| b) | Punkt 2.3 affattes således:






  »2.3. | »Sæde«: en anordning, som enten er sammenbygget med køretøjets konstruktion eller ikke, som er komplet med beklædning, og som giver siddeplads til én voksen. Udtrykket dækker både et enkelt sæde og en del af et bænkesæde med plads til én person. |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 2.3 affattes således:

»2.3.

»Sæde«: en anordning, som enten er sammenbygget med køretøjets konstruktion eller ikke, som er komplet med beklædning, og som giver siddeplads til én voksen. Udtrykket dækker både et enkelt sæde og en del af et bænkesæde med plads til én person.

Alt efter sædets retning forstås ved:

| 2.3.1. | »fremadvendt sæde«: et sæde, der kan anvendes, når køretøjet er i bevægelse, og som vender mod køretøjets forende på en sådan måde, at sædets lodrette symmetriplan danner en vinkel på mindre end +10 ° eller -10 ° i forhold til køretøjets lodrette symmetriplan. |
| --- | --- |

2.3.1.

»fremadvendt sæde«: et sæde, der kan anvendes, når køretøjet er i bevægelse, og som vender mod køretøjets forende på en sådan måde, at sædets lodrette symmetriplan danner en vinkel på mindre end +10 ° eller -10 ° i forhold til køretøjets lodrette symmetriplan.

| 2.3.2. | »bagudvendt sæde«: et sæde, der kan anvendes, når køretøjet er i bevægelse, og som vender mod køretøjets bagende på en sådan måde, at sædets lodrette symmetriplan danner en vinkel på mindre end +10 ° eller -10 ° i forhold til køretøjets lodrette symmetriplan. |
| --- | --- |

2.3.2.

»bagudvendt sæde«: et sæde, der kan anvendes, når køretøjet er i bevægelse, og som vender mod køretøjets bagende på en sådan måde, at sædets lodrette symmetriplan danner en vinkel på mindre end +10 ° eller -10 ° i forhold til køretøjets lodrette symmetriplan.

| 2.3.3. | »sidevendt sæde«: et sæde, hvis placering i forhold til køretøjets lodrette symmetriplan hverken er omfattet af definitionen i 2.3.1 eller 2.3.2.« |
| --- | --- |

2.3.3.

»sidevendt sæde«: et sæde, hvis placering i forhold til køretøjets lodrette symmetriplan hverken er omfattet af definitionen i 2.3.1 eller 2.3.2.«

| c) | Punkt 2.9 udgår. |
| --- | --- |

c)

Punkt 2.9 udgår.

| 4) | I bilag III affattes punkt 2.5 således:






  »2.5. | »Sæde«: en anordning, som kan forankres til køretøjets konstruktion, er komplet med beklædning og fastgøringsbeslag, er beregnet til anvendelse i et køretøj og giver siddeplads til én eller flere voksne. |
| --- | --- | --- |

4)

I bilag III affattes punkt 2.5 således:

»2.5.

»Sæde«: en anordning, som kan forankres til køretøjets konstruktion, er komplet med beklædning og fastgøringsbeslag, er beregnet til anvendelse i et køretøj og giver siddeplads til én eller flere voksne.

Alt efter sædets retning forstås ved:

| 2.5.1. | »fremadvendt sæde«: et sæde, der kan anvendes, når køretøjet er i bevægelse, og som vender mod køretøjets forende på en sådan måde, at sædets lodrette symmetriplan danner en vinkel på mindre end +10 ° eller -10 ° i forhold til køretøjets lodrette symmetriplan. |
| --- | --- |

2.5.1.

»fremadvendt sæde«: et sæde, der kan anvendes, når køretøjet er i bevægelse, og som vender mod køretøjets forende på en sådan måde, at sædets lodrette symmetriplan danner en vinkel på mindre end +10 ° eller -10 ° i forhold til køretøjets lodrette symmetriplan.

| 2.5.2. | »bagudvendt sæde«: et sæde, der kan anvendes, når køretøjet er i bevægelse, og som vender mod køretøjets bagende på en sådan måde, at sædets lodrette symmetriplan danner en vinkel på mindre end +10 ° eller -10 ° i forhold til køretøjets lodrette symmetriplan. |
| --- | --- |

2.5.2.

»bagudvendt sæde«: et sæde, der kan anvendes, når køretøjet er i bevægelse, og som vender mod køretøjets bagende på en sådan måde, at sædets lodrette symmetriplan danner en vinkel på mindre end +10 ° eller -10 ° i forhold til køretøjets lodrette symmetriplan.

| 2.5.3. | »sidevendt sæde«: et sæde, hvis placering i forhold til køretøjets lodrette symmetriplan hverken er omfattet af definitionen i 2.5.1 eller 2.5.2.« |
| --- | --- |

2.5.3.

»sidevendt sæde«: et sæde, hvis placering i forhold til køretøjets lodrette symmetriplan hverken er omfattet af definitionen i 2.5.1 eller 2.5.2.«

| 5) | Bilag IV ændres således:






  a) | Punkt 1.1 affattes således:






  »1.1. | Kravene i dette bilag finder anvendelse på køretøjer i klasse N1, N2 og N3 samt på køretøjer i klasse M2 og M3, der ikke er omfattet af bilag III's anvendelsesområde. Med undtagelse af bestemmelserne i punkt 2.5 gælder kravene også for sidevendte sæder i alle klasser af køretøjer.« |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Bilag IV ændres således:

a)

Punkt 1.1 affattes således:

»1.1.

Kravene i dette bilag finder anvendelse på køretøjer i klasse N1, N2 og N3 samt på køretøjer i klasse M2 og M3, der ikke er omfattet af bilag III's anvendelsesområde. Med undtagelse af bestemmelserne i punkt 2.5 gælder kravene også for sidevendte sæder i alle klasser af køretøjer.«

| b) | Punkt 2.4 affattes således:






  »2.4. | Alle sæder, der kan vippes eller har nedfældelige ryglæn, skal automatisk spærres i normalstillingen. Dette krav gælder ikke for sæder, der er monteret i kørestolsområdet i køretøjer i klasse M2 eller M3, gruppe I, II eller A.« |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 2.4 affattes således:

»2.4.

Alle sæder, der kan vippes eller har nedfældelige ryglæn, skal automatisk spærres i normalstillingen. Dette krav gælder ikke for sæder, der er monteret i kørestolsområdet i køretøjer i klasse M2 eller M3, gruppe I, II eller A.«

Artikel 2

Gennemførelse

1.   Fra ... (11) må medlemsstaterne for så vidt angår sæder, disses forankringer og nakkestøtter, hvis disse er i overensstemmelse med kravene i direktiv 74/408/EØF som ændret ved nærværende direktiv:

| a) | ikke nægte EF-typegodkendelse eller national typegodkendelse af en køretøjstype |
| --- | --- |

a)

ikke nægte EF-typegodkendelse eller national typegodkendelse af en køretøjstype

| b) | ikke forbyde registrering, salg eller ibrugtagning af nye køretøjer. |
| --- | --- |

b)

ikke forbyde registrering, salg eller ibrugtagning af nye køretøjer.

2.   Fra ... (12) skal medlemsstaterne for så vidt angår sæder, disses forankringer og nakkestøtter, hvis disse ikke er i overensstemmelse med kravene i direktiv 74/408/EØF som ændret ved nærværende direktiv med hensyn til nye typer af køretøjer:

| a) | ophøre med at udstede EF-typegodkendelse |
| --- | --- |

a)

ophøre med at udstede EF-typegodkendelse

| b) | nægte at udstede national typegodkendelse. |
| --- | --- |

b)

nægte at udstede national typegodkendelse.

3.   Fra ... (13) skal medlemsstaterne for så vidt angår sæder, disses forankringer og nakkestøtter, hvis disse ikke er i overensstemmelse med kravene i direktiv 74/408/EØF som ændret ved nærværende direktiv:

| a) | anse typeattester, som ledsager nye køretøjer, for ikke længere at være gyldige for så vidt angår bestemmelserne i artikel 7, stk. 1, i direktiv 70/156/EØF |
| --- | --- |

a)

anse typeattester, som ledsager nye køretøjer, for ikke længere at være gyldige for så vidt angår bestemmelserne i artikel 7, stk. 1, i direktiv 70/156/EØF

| b) | nægte registrering, salg eller ibrugtagning af nye køretøjer, undtagen hvis bestemmelserne i artikel 8, stk. 2, i direktiv 70/156/EØF gøres gældende. |
| --- | --- |

b)

nægte registrering, salg eller ibrugtagning af nye køretøjer, undtagen hvis bestemmelserne i artikel 8, stk. 2, i direktiv 70/156/EØF gøres gældende.

Artikel 3

Gennemførelse i national ret

1.   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør inden den ... (14) de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De underretter straks Kommissionen herom.

2.   Medlemsstaterne anvender disse bestemmelser fra den ... (15).

3.   Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

4.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 4

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 5

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  EUT C 80 af 30.3.2004, s. 6.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 17.12.2003(EUT C 91 E af 15.4.2004, s. 487), Rådets fælles holdning af 24.1.2005 (EUT C 111 E af 11.5.2005, s. 33) og Europa-Parlamentets holdning af 26.5.2005.

2

holdning

(EUT C 91 E af 15.4.2004, s. 487),

24.1.2005 (EUT C 111 E af 11.5.2005, s. 33)

26.5.2005.

(3)  EFT C 68 af 24.3.1986, s. 35.

3

(4)  EFT L 42 af 23.2.1970, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2004/104/EF (EUT L 337 af 13.11.2004, s. 13).

4

2004/104/EF (EUT L 337 af 13.11.2004, s. 13).

(5)  EFT L 221 af 12.8.1974, s. 1. Senest ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.

5

(6)  EFT L 186 af 25.7.1996, s. 28.

6

(7)  EFT L 42 af 13.2.2002, s. 1.«

7

(8)  EFT L 220 af 29.8.1977, s. 95. Senest ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.

8

(9)  EFT L 24 af 30.1.1976, s. 6. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 96/38/EF (EFT L 187 af 26.7.1996, s. 95).

9

(10)  Datoen for dette direktivs ikrafttræden.«

10

(11)  Datoen i artikel 3, stk. 2.

11

(12)  Seks måneder efter datoen i stk. 1.

12

(13)  Atten måneder efter datoen i stk. 1.

13

(14)  Seks måneder efter datoen for dette direktivs ikrafttræden.

14

datoen for

(15)  Seks måneder og én dag efter datoen for dette direktivs ikrafttræden.

15

datoen for

P6_TA(2005)0196

Sikkerhedsseler i motordrevne køretøjer ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 77/541/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger i motordrevne køretøjer (11934/3/2004 — C6-0029/2005 — 2003/0130(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets fælles holdning (11934/3/2004 — C6-0029/2005) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning (11934/3/2004 — C6-0029/2005) (1),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003)0363), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003)0363),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0120/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0120/2005),

| 1. | godkender den fælles holdning; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning;

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med den fælles holdning; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med den fælles holdning;

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. EF-traktatens artikel 254, stk. 1; |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. EF-traktatens artikel 254, stk. 1;

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt overholdt, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt overholdt, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 111 E af 11.5.2005, s. 28.

(2)  EUT C 91 E af 15.4.2004, s. 491.

P6_TA(2005)0197

Sikkerhedsselers forankring i motordrevne køretøjer ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 76/115/EØF om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om sikkerhedsselers forankring i motordrevne køretøjer (11933/3/2004 — C6-0030/2005 — 2003/0136(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets fælles holdning (11933/3/2004 — C6-0030/2005) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning (11933/3/2004 — C6-0030/2005) (1),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003)0362), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003)0362),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0117/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0117/2005),

| 1. | godkender den fælles holdning; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning;

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med den fælles holdning; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med den fælles holdning;

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. EF-traktatens artikel 254, stk. 1; |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. EF-traktatens artikel 254, stk. 1;

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt overholdt, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt overholdt, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 111 E af 11.5.2005, s. 23.

(2)  EUT C 91 E af 15.4.2004, s. 496.

P6_TA(2005)0198

Hvidvaskning af penge ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge, herunder finansiering af terrorisme (KOM(2004)0448 — C6-0143/2004 — 2004/0137(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2004)0448) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2004)0448) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 47, stk. 2, 1. og 3. punktum, samt artikel 95 (C6-0143/2004), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 47, stk. 2, 1. og 3. punktum, samt artikel 95 (C6-0143/2004),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Økonomi- og Valutaudvalget, Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, Retsudvalget og Udvalget for Andragender (A6-0137/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Økonomi- og Valutaudvalget, Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, Retsudvalget og Udvalget for Andragender (A6-0137/2005),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2004)0137

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 26. maj 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge
  og
  finansiering af terrorisme

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 47, stk. 2, første og tredje punktum, og artikel 95,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Massive strømme af sorte penge kan skade den finansielle sektors stabilitet og omdømme og true det indre marked, og terrorisme ryster samfundet i dets grundvold.
  Ud over strafferetlige foranstaltninger til bekæmpelse heraf kan en forebyggende indsats via det finansielle system også være virkningsfuld. |
| --- | --- |

(1)

Massive strømme af sorte penge kan skade den finansielle sektors stabilitet og omdømme og true det indre marked, og terrorisme ryster samfundet i dets grundvold.
  Ud over strafferetlige foranstaltninger til bekæmpelse heraf kan en forebyggende indsats via det finansielle system også være virkningsfuld.

| (2) | Kredit- og finansieringsinstitutternes soliditet, integritet og stabilitet samt tilliden til det finansielle system som helhed kan lide alvorlig skade som følgen af kriminelle og medvirkende personers bestræbelser på at tilsløre anvendelsen af udbytter af kriminelle handlinger eller at kanalisere lovlige
  eller ulovlige
  midler over i finansiering af terrorisme. For at undgå at medlemsstaterne vedtager foranstaltninger til beskyttelse af deres finansielle systemer, som kan være uforenelige med det indre marked
  og med retsstatens og europæisk rets principper
  , er det nødvendigt, at Fællesskabet griber ind på dette område. |
| --- | --- |

(2)

Kredit- og finansieringsinstitutternes soliditet, integritet og stabilitet samt tilliden til det finansielle system som helhed kan lide alvorlig skade som følgen af kriminelle og medvirkende personers bestræbelser på at tilsløre anvendelsen af udbytter af kriminelle handlinger eller at kanalisere lovlige
  eller ulovlige
  midler over i finansiering af terrorisme. For at undgå at medlemsstaterne vedtager foranstaltninger til beskyttelse af deres finansielle systemer, som kan være uforenelige med det indre marked
  og med retsstatens og europæisk rets principper
  , er det nødvendigt, at Fællesskabet griber ind på dette område.

| (3) | Uden en vis koordinering på fællesskabsplan kan personer, der er involveret i hvidvaskning af penge
  eller finansiering af terrorisme
  , forsøge at udnytte liberaliseringen af kapitalbevægelserne og den frie udveksling af finansielle tjenesteydelser, som det finansielt integrerede Europa indebærer, til at fremme deres kriminelle virksomhed. |
| --- | --- |

(3)

Uden en vis koordinering på fællesskabsplan kan personer, der er involveret i hvidvaskning af penge
  eller finansiering af terrorisme
  , forsøge at udnytte liberaliseringen af kapitalbevægelserne og den frie udveksling af finansielle tjenesteydelser, som det finansielt integrerede Europa indebærer, til at fremme deres kriminelle virksomhed.

| (4) | Rådets direktiv 91/308/EØF af 10. juni 1991 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge (4) blev vedtaget på baggrund af disse betænkeligheder
  med hensyn til hvidvaskning af penge
  . Det fastsatte, at medlemsstaterne skulle forbyde hvidvaskning af penge og pålægge finanssektoren, herunder kreditinstitutter og en lang række andre finansieringsinstitutter, at identificere deres kunder, at opbevare de relevante registreringer, at indføre interne procedurer for uddannelse af personale og beskyttelse mod hvidvaskning af penge og at indberette tegn på hvidvaskning til de kompetente myndigheder. |
| --- | --- |

(4)

Rådets direktiv 91/308/EØF af 10. juni 1991 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge (4) blev vedtaget på baggrund af disse betænkeligheder
  med hensyn til hvidvaskning af penge
  . Det fastsatte, at medlemsstaterne skulle forbyde hvidvaskning af penge og pålægge finanssektoren, herunder kreditinstitutter og en lang række andre finansieringsinstitutter, at identificere deres kunder, at opbevare de relevante registreringer, at indføre interne procedurer for uddannelse af personale og beskyttelse mod hvidvaskning af penge og at indberette tegn på hvidvaskning til de kompetente myndigheder.

| (5) | Hvidvaskning af penge
  og finansiering af terrorisme
  foregår
  ofte
  på internationalt
  plan. Foranstaltninger
  , som udelukkende træffes på nationalt plan eller endog på fællesskabsplan uden nogen form for koordinering og samarbejde på internationalt plan, vil kun få meget begrænsede virkninger. De foranstaltninger, som Fællesskabet træffer på dette område, bør derfor være i overensstemmelse med forholdsregler, som træffes i andre internationale fora. Fællesskabet bør ved sin indsats fortsat tage særligt hensyn til
  de anbefalinger
  , der er udarbejdet af Financial Action Task
  Force (i
  det følgende benævnt »FATF«), som er det førende internationale organ for bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme. Da
  FATF-anbefalingerne
  blev gennemgribende revideret og udvidet i 2003, bør Fællesskabets direktiv bringes i overensstemmelse med denne nye internationale standard. |
| --- | --- |

(5)

Hvidvaskning af penge
  og finansiering af terrorisme
  foregår
  ofte
  på internationalt
  plan. Foranstaltninger
  , som udelukkende træffes på nationalt plan eller endog på fællesskabsplan uden nogen form for koordinering og samarbejde på internationalt plan, vil kun få meget begrænsede virkninger. De foranstaltninger, som Fællesskabet træffer på dette område, bør derfor være i overensstemmelse med forholdsregler, som træffes i andre internationale fora. Fællesskabet bør ved sin indsats fortsat tage særligt hensyn til
  de anbefalinger
  , der er udarbejdet af Financial Action Task
  Force (i
  det følgende benævnt »FATF«), som er det førende internationale organ for bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme. Da
  FATF-anbefalingerne
  blev gennemgribende revideret og udvidet i 2003, bør Fællesskabets direktiv bringes i overensstemmelse med denne nye internationale standard.

| (6) | Den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS) giver medlemmerne mulighed for at træffe de nødvendige foranstaltninger for at beskytte den offentlige moral og forhindre svig og at træffe foranstaltninger af tilsynsmæssige årsager, bl.a. for at sikre det finansielle systems stabilitet og integritet. |
| --- | --- |

(6)

Den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS) giver medlemmerne mulighed for at træffe de nødvendige foranstaltninger for at beskytte den offentlige moral og forhindre svig og at træffe foranstaltninger af tilsynsmæssige årsager, bl.a. for at sikre det finansielle systems stabilitet og integritet.

| (7) | Selv om hvidvaskning af penge oprindelig kun omfattede narkotikaforbrydelser, har der i de senere år været en tendens til, at hvidvaskning er blevet defineret langt bredere på grundlag af flere prædikatforbrydelser eller underliggende forbrydelser. Et bredere udvalg af prædikatforbrydelser letter indberetningen af mistænkelige transaktioner og det internationale samarbejde på dette område. Definitionen af alvorlige lovovertrædelser bør derfor bringes i overensstemmelse med definitionen af samme begreb i Rådets rammeafgørelse 2001/500/RIA af 26. juni 2001 om hvidvaskning af penge, identifikation, opsporing, indefrysning eller beslaglæggelse og konfiskation af redskaber og udbytte fra strafbart forhold (5). |
| --- | --- |

(7)

Selv om hvidvaskning af penge oprindelig kun omfattede narkotikaforbrydelser, har der i de senere år været en tendens til, at hvidvaskning er blevet defineret langt bredere på grundlag af flere prædikatforbrydelser eller underliggende forbrydelser. Et bredere udvalg af prædikatforbrydelser letter indberetningen af mistænkelige transaktioner og det internationale samarbejde på dette område. Definitionen af alvorlige lovovertrædelser bør derfor bringes i overensstemmelse med definitionen af samme begreb i Rådets rammeafgørelse 2001/500/RIA af 26. juni 2001 om hvidvaskning af penge, identifikation, opsporing, indefrysning eller beslaglæggelse og konfiskation af redskaber og udbytte fra strafbart forhold (5).

| (8) | Desuden
  indebærer
  misbrug af det finansielle system til kanalisering af indtægter fra kriminalitet eller endog lovlige midler over til
  terrorformål en
  klar risiko for det finansielle systems integritet, funktion, renommé og stabilitet.
  Dette direktivs forebyggende foranstaltninger
  bør derfor
  udvides
  , så
  de
  omfatter ikke blot manipulering af midler, der stammer fra kriminalitet, men også indsamling
  af midler
  eller formuegoder til
  terrorformål
  . |
| --- | --- |

(8)

Desuden
  indebærer
  misbrug af det finansielle system til kanalisering af indtægter fra kriminalitet eller endog lovlige midler over til
  terrorformål en
  klar risiko for det finansielle systems integritet, funktion, renommé og stabilitet.
  Dette direktivs forebyggende foranstaltninger
  bør derfor
  udvides
  , så
  de
  omfatter ikke blot manipulering af midler, der stammer fra kriminalitet, men også indsamling
  af midler
  eller formuegoder til
  terrorformål
  .

| (9) | Direktiv
  91/308/EØF indførte ganske vist pligt til at identificere kunderne, men indeholdt relativt få detaljer om de relevante procedurer. Da dette aspekt ved forebyggelsen af hvidvaskning
  af penge og finansiering af terrorisme
  er af væsentlig betydning, bør der i overensstemmelse med de nye internationale standarder indføres mere specifikke og detaljerede bestemmelser om identifikation og kontrol af kunden og en egentlig ejer. Det er derfor væsentligt, at den egentlige ejer defineres nøjagtigt.
  I tilfælde hvor det endnu ikke fastslået, hvilke fysiske personer der er begunstiget af en retlig enhed eller et retligt arrangement, såsom en fond eller en trust, og det derfor ikke er muligt at identificere en enkeltperson som den egentlige ejer, vil det være tilstrækkeligt at identificere den »persongruppe«, der skal være modtager af fondens eller trustens formue. Dette krav omfatter ikke identifikation af enkeltpersonerne i den pågældende persongruppe. |
| --- | --- |

(9)

Direktiv
  91/308/EØF indførte ganske vist pligt til at identificere kunderne, men indeholdt relativt få detaljer om de relevante procedurer. Da dette aspekt ved forebyggelsen af hvidvaskning
  af penge og finansiering af terrorisme
  er af væsentlig betydning, bør der i overensstemmelse med de nye internationale standarder indføres mere specifikke og detaljerede bestemmelser om identifikation og kontrol af kunden og en egentlig ejer. Det er derfor væsentligt, at den egentlige ejer defineres nøjagtigt.
  I tilfælde hvor det endnu ikke fastslået, hvilke fysiske personer der er begunstiget af en retlig enhed eller et retligt arrangement, såsom en fond eller en trust, og det derfor ikke er muligt at identificere en enkeltperson som den egentlige ejer, vil det være tilstrækkeligt at identificere den »persongruppe«, der skal være modtager af fondens eller trustens formue. Dette krav omfatter ikke identifikation af enkeltpersonerne i den pågældende persongruppe.

| (10) | De institutioner og personer, der er omfattet af dette direktiv, skal i overensstemmelse med direktivet identificere den egentlige ejer og kontrollere dennes identitet. Det står disse institutioner og personer frit, om de vil opfylde dette krav ved at anvende offentlige registre over egentlige ejere, anmode deres kunder om relevante oplysninger eller indhente oplysningerne på anden måde, under hensyntagen til at omfanget af disse kundeidentifikationsprocedurer er knyttet til risikoen for hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme og dermed afhængigt af kundekategorien, forretningsforbindelsen, produktet eller transaktionen. |
| --- | --- |

(10)

De institutioner og personer, der er omfattet af dette direktiv, skal i overensstemmelse med direktivet identificere den egentlige ejer og kontrollere dennes identitet. Det står disse institutioner og personer frit, om de vil opfylde dette krav ved at anvende offentlige registre over egentlige ejere, anmode deres kunder om relevante oplysninger eller indhente oplysningerne på anden måde, under hensyntagen til at omfanget af disse kundeidentifikationsprocedurer er knyttet til risikoen for hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme og dermed afhængigt af kundekategorien, forretningsforbindelsen, produktet eller transaktionen.

| (11) | Lånekontrakter, hvor kreditkontoen udelukkende tjener til afvikling af lånet, og hvor tilbagebetalingen af lånet sker fra en konto, som er åbnet i kundens navn i et kreditinstitut, der er omfattet af direktivet, bør generelt betragtes som et eksempel på transaktionstyper med mindre risiko, jf. artikel 8, stk. 1, litra a)-c). |
| --- | --- |

(11)

Lånekontrakter, hvor kreditkontoen udelukkende tjener til afvikling af lånet, og hvor tilbagebetalingen af lånet sker fra en konto, som er åbnet i kundens navn i et kreditinstitut, der er omfattet af direktivet, bør generelt betragtes som et eksempel på transaktionstyper med mindre risiko, jf. artikel 8, stk. 1, litra a)-c).

| (12) | I det omfang en retlig enheds eller et retligt arrangements kapitalleverandører udøver væsentlig kontrol over anvendelsen af formuen, bør de anses for at være de egentlige ejere. |
| --- | --- |

(12)

I det omfang en retlig enheds eller et retligt arrangements kapitalleverandører udøver væsentlig kontrol over anvendelsen af formuen, bør de anses for at være de egentlige ejere.

| (13) | Trustrelationer er almindelig brugt i forbindelse med handelsvarer som en internationalt anerkendt facilitet på de i vid udstrækning overvågede engrosfinansmarkeder. Blot fordi der i det konkrete tilfælde eksisterer en trustrelation, betyder det ikke pligt til at identificere den egentlige ejer. |
| --- | --- |

(13)

Trustrelationer er almindelig brugt i forbindelse med handelsvarer som en internationalt anerkendt facilitet på de i vid udstrækning overvågede engrosfinansmarkeder. Blot fordi der i det konkrete tilfælde eksisterer en trustrelation, betyder det ikke pligt til at identificere den egentlige ejer.

| (14) | Bestemmelserne i dette direktiv bør også gælde, hvis de institutter og personer, der er omfattet af dette direktiv, udfører deres aktiviteter over internettet. |
| --- | --- |

(14)

Bestemmelserne i dette direktiv bør også gælde, hvis de institutter og personer, der er omfattet af dette direktiv, udfører deres aktiviteter over internettet.

| (15) | Da den strammere kontrol inden for finanssektoren har fået de involverede i hvidvaskning af penge
  og finansiering af terrorisme
  til at søge andre metoder til at tilsløre de kriminelle indtægters oprindelse
  og sådanne kanaler kan bruges til finansiering af terrorisme
  , bør forpligtelsen til at forebygge hvidvaskning
  af penge og bekæmpe finansiering af terrorisme
  udvides til at omfatte livsforsikringsmæglere og udbydere af tjenester til trusts og selskaber. |
| --- | --- |

(15)

Da den strammere kontrol inden for finanssektoren har fået de involverede i hvidvaskning af penge
  og finansiering af terrorisme
  til at søge andre metoder til at tilsløre de kriminelle indtægters oprindelse
  og sådanne kanaler kan bruges til finansiering af terrorisme
  , bør forpligtelsen til at forebygge hvidvaskning
  af penge og bekæmpe finansiering af terrorisme
  udvides til at omfatte livsforsikringsmæglere og udbydere af tjenester til trusts og selskaber.

| (16) | Forsikringsmægleres inddragelse under dette direktivs anvendelsesområde gælder ikke de juridiske personer, som et forsikringsselskab har juridisk ansvar for, og som derfor allerede er omfattet af direktivet. |
| --- | --- |

(16)

Forsikringsmægleres inddragelse under dette direktivs anvendelsesområde gælder ikke de juridiske personer, som et forsikringsselskab har juridisk ansvar for, og som derfor allerede er omfattet af direktivet.

| (17) | Funktionen som et selskabs leder eller direktør gør ikke automatisk den pågældende person til udbyder af tjenester til trusts eller selskaber. Denne definition omfatter kun personer, der i erhvervsøjemed for tredjemand fungerer som leder af eller direktør for et selskab. |
| --- | --- |

(17)

Funktionen som et selskabs leder eller direktør gør ikke automatisk den pågældende person til udbyder af tjenester til trusts eller selskaber. Denne definition omfatter kun personer, der i erhvervsøjemed for tredjemand fungerer som leder af eller direktør for et selskab.

| (18) | Det har gentagne gange vist sig, at der ved store kontanttransaktioner er stor risiko for hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme. I de medlemsstater, der tillader kontantbetalinger over den fastsatte tærskel, bør alle fysiske eller juridiske personer, der i forbindelse med erhvervsmæssig handel med varer accepterer sådanne kontantbetalinger, derfor være omfattet af dette direktiv. Forhandlere af genstande af høj værdi, såsom ædelstene eller ædle metaller eller kunstværker, samt auktionsholdere omfattes under alle omstændigheder af direktivet, hvis de modtager kontantbetalinger på 15 000 EUR eller derover. For effektivt at sikre, at denne potentielt store gruppe af personer og institutter overholder direktivets bestemmelser, kan medlemsstaterne ud fra princippet om risikobaseret overvågning navnlig rette deres kontrolaktiviteter mod de fysiske og juridiske personer, for hvem der gælder en forholdsvis høj risiko for hvidvaskning af penge eller finansiering af terrorisme. Da forholdene er forskellige i de enkelte lande, kan medlemsstaterne beslutte at vedtage strengere bestemmelser, jf. artikel 5, for på passende måde at imødegå den risiko, der er forbundet med store kontantbetalinger. |
| --- | --- |

(18)

Det har gentagne gange vist sig, at der ved store kontanttransaktioner er stor risiko for hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme. I de medlemsstater, der tillader kontantbetalinger over den fastsatte tærskel, bør alle fysiske eller juridiske personer, der i forbindelse med erhvervsmæssig handel med varer accepterer sådanne kontantbetalinger, derfor være omfattet af dette direktiv. Forhandlere af genstande af høj værdi, såsom ædelstene eller ædle metaller eller kunstværker, samt auktionsholdere omfattes under alle omstændigheder af direktivet, hvis de modtager kontantbetalinger på 15 000 EUR eller derover. For effektivt at sikre, at denne potentielt store gruppe af personer og institutter overholder direktivets bestemmelser, kan medlemsstaterne ud fra princippet om risikobaseret overvågning navnlig rette deres kontrolaktiviteter mod de fysiske og juridiske personer, for hvem der gælder en forholdsvis høj risiko for hvidvaskning af penge eller finansiering af terrorisme. Da forholdene er forskellige i de enkelte lande, kan medlemsstaterne beslutte at vedtage strengere bestemmelser, jf. artikel 5, for på passende måde at imødegå den risiko, der er forbundet med store kontantbetalinger.

| (19) | Ved direktiv 91/308/EØF som ændret blev notarer og selvstændige inden for de juridiske erhverv omfattet af Fællesskabets regler for forebyggelse af hvidvaskning af penge; dette bør fortsat være tilfældet i det nye direktiv; notarer og selvstændige inden for de juridiske erhverv, som defineret af medlemsstaterne, er underlagt direktivets bestemmelser, når de deltager i økonomiske eller selskabsretlige transaktioner, herunder rådgivning om skatteforhold, hvor der er meget stor risiko for, at disse faggruppers ydelser misbruges til at hvidvaske kriminelle indtægter
  eller til finansiering af terrorisme
  . |
| --- | --- |

(19)

Ved direktiv 91/308/EØF som ændret blev notarer og selvstændige inden for de juridiske erhverv omfattet af Fællesskabets regler for forebyggelse af hvidvaskning af penge; dette bør fortsat være tilfældet i det nye direktiv; notarer og selvstændige inden for de juridiske erhverv, som defineret af medlemsstaterne, er underlagt direktivets bestemmelser, når de deltager i økonomiske eller selskabsretlige transaktioner, herunder rådgivning om skatteforhold, hvor der er meget stor risiko for, at disse faggruppers ydelser misbruges til at hvidvaske kriminelle indtægter
  eller til finansiering af terrorisme
  .

| (20) | Når selvstændige medlemmer af erhverv, der yder juridisk rådgivning og er retligt anerkendte og underkastet retligt tilsyn, såsom advokater, undersøger en klients retsstilling eller repræsenterer en klient i retssager, vil det ikke være korrekt i henhold til direktivet at forpligte dem til at indberette mistanke om hvidvaskning af penge
  eller finansiering af terrorisme
  , hvad angår disse aktiviteter. Der må ikke være nogen forpligtelse til at indberette oplysninger, som er modtaget før, under eller efter en retssag eller i forbindelse med vurderingen af en klients retsstilling. Juridisk rådgivning
  er
  således
  fortsat omfattet
  af tavshedspligt, medmindre den juridiske rådgiver deltager i
  hvidvaskning af penge eller finansiering af terrorisme
  , eller den juridiske rådgivning ydes med henblik på hvidvaskning af penge
  eller finansiering af terrorisme
  , eller
  den pågældende
  ved, at klienten søger juridisk rådgivning med henblik på hvidvaskning af penge
  eller finansiering af terrorisme
  . |
| --- | --- |

(20)

Når selvstændige medlemmer af erhverv, der yder juridisk rådgivning og er retligt anerkendte og underkastet retligt tilsyn, såsom advokater, undersøger en klients retsstilling eller repræsenterer en klient i retssager, vil det ikke være korrekt i henhold til direktivet at forpligte dem til at indberette mistanke om hvidvaskning af penge
  eller finansiering af terrorisme
  , hvad angår disse aktiviteter. Der må ikke være nogen forpligtelse til at indberette oplysninger, som er modtaget før, under eller efter en retssag eller i forbindelse med vurderingen af en klients retsstilling. Juridisk rådgivning
  er
  således
  fortsat omfattet
  af tavshedspligt, medmindre den juridiske rådgiver deltager i
  hvidvaskning af penge eller finansiering af terrorisme
  , eller den juridiske rådgivning ydes med henblik på hvidvaskning af penge
  eller finansiering af terrorisme
  , eller
  den pågældende
  ved, at klienten søger juridisk rådgivning med henblik på hvidvaskning af penge
  eller finansiering af terrorisme
  .

| (21) | Tjenesteydelser, der er direkte sammenlignelige, og som præsteres af de faggrupper, der er omfattet af dette direktiv, bør behandles på samme måde. For at beskytte de rettigheder, der er fastsat i den europæiske menneskerettighedskonvention og i traktaten om Den Europæiske Union, bør de oplysninger, som revisorer, eksterne regnskabskyndige og skatterådgivere, som i nogle medlemsstater kan forsvare eller repræsentere en klient i retssager eller undersøge en klients retsstilling, får adgang til under udførelsen af disse opgaver, ikke være underlagt indberetningspligten i henhold til dette direktiv. |
| --- | --- |

(21)

Tjenesteydelser, der er direkte sammenlignelige, og som præsteres af de faggrupper, der er omfattet af dette direktiv, bør behandles på samme måde. For at beskytte de rettigheder, der er fastsat i den europæiske menneskerettighedskonvention og i traktaten om Den Europæiske Union, bør de oplysninger, som revisorer, eksterne regnskabskyndige og skatterådgivere, som i nogle medlemsstater kan forsvare eller repræsentere en klient i retssager eller undersøge en klients retsstilling, får adgang til under udførelsen af disse opgaver, ikke være underlagt indberetningspligten i henhold til dette direktiv.

| (22) | Det bør erkendes, at risikoen for hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme ikke er den samme i alle tilfælde. I overensstemmelse med en risikobaseret fremgangsmåde bør der i fællesskabslovgivningen indføres det princip, at en lempeligere kundeidentifikation bør tillades i tilfælde, hvor det er formålstjenligt. |
| --- | --- |

(22)

Det bør erkendes, at risikoen for hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme ikke er den samme i alle tilfælde. I overensstemmelse med en risikobaseret fremgangsmåde bør der i fællesskabslovgivningen indføres det princip, at en lempeligere kundeidentifikation bør tillades i tilfælde, hvor det er formålstjenligt.

| (23) | Undtagelsesordningen med hensyn til identifikation af egentlige ejere af fælleskonti, som føres af notarer eller andre selvstændige inden for de juridiske erhverv, begrænser ikke de forpligtelser, der påhviler disse notarer eller andre selvstændige inden for de juridiske erhverv i medfør af nærværende direktiv. Dette indebærer, at disse notarer eller andre selvstændige inden for de juridiske erhverv har pligt til selv skal identificere ejerne af de fælleskonti, de fører. |
| --- | --- |

(23)

Undtagelsesordningen med hensyn til identifikation af egentlige ejere af fælleskonti, som føres af notarer eller andre selvstændige inden for de juridiske erhverv, begrænser ikke de forpligtelser, der påhviler disse notarer eller andre selvstændige inden for de juridiske erhverv i medfør af nærværende direktiv. Dette indebærer, at disse notarer eller andre selvstændige inden for de juridiske erhverv har pligt til selv skal identificere ejerne af de fælleskonti, de fører.

| (24) | Fællesskabslovgivningen bør ligeledes erkende, at der i visse situationer er større risiko for hvidvaskning af penge eller finansiering af terrorisme; selv om alle kunders identitet og forretningsprofil skal fastlægges, er der tilfælde, hvor der er behov for særlig strenge kundeidentifikations- og kontrolprocedurer. |
| --- | --- |

(24)

Fællesskabslovgivningen bør ligeledes erkende, at der i visse situationer er større risiko for hvidvaskning af penge eller finansiering af terrorisme; selv om alle kunders identitet og forretningsprofil skal fastlægges, er der tilfælde, hvor der er behov for særlig strenge kundeidentifikations- og kontrolprocedurer.

| (25) | Dette gælder især forretningsforbindelser med personer, der beklæder eller har beklædt vigtige offentlige poster, især personer fra lande, hvor der er udbredt korruption; sådanne forbindelser kan især udsætte finanssektoren for betydelige risici med hensyn til omdømme og/eller retlige risici.
  De internationale bestræbelser på at bekæmpe korruption berettiger også til øget opmærksomhed omkring sådanne tilfælde og til gennemførelse af alle foranstaltninger med hensyn til normal kundeidentifikation for politisk udsatte personer med bopæl i deres hjemland eller skærpede foranstaltninger med hensyn til kundeidentifikation for politisk udsatte personer med bopæl i en anden medlemsstat eller i et tredjeland. |
| --- | --- |

(25)

Dette gælder især forretningsforbindelser med personer, der beklæder eller har beklædt vigtige offentlige poster, især personer fra lande, hvor der er udbredt korruption; sådanne forbindelser kan især udsætte finanssektoren for betydelige risici med hensyn til omdømme og/eller retlige risici.
  De internationale bestræbelser på at bekæmpe korruption berettiger også til øget opmærksomhed omkring sådanne tilfælde og til gennemførelse af alle foranstaltninger med hensyn til normal kundeidentifikation for politisk udsatte personer med bopæl i deres hjemland eller skærpede foranstaltninger med hensyn til kundeidentifikation for politisk udsatte personer med bopæl i en anden medlemsstat eller i et tredjeland.

| (26) | Indhentning af den øverste ledelses godkendelse ved etablering af forretningsforbindelser indebærer ikke godkendelse fra bestyrelsen, men fra den nærmeste foresatte til den person, der søger godkendelsen. |
| --- | --- |

(26)

Indhentning af den øverste ledelses godkendelse ved etablering af forretningsforbindelser indebærer ikke godkendelse fra bestyrelsen, men fra den nærmeste foresatte til den person, der søger godkendelsen.

| (27) | De foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre dette direktiv, skal vedtages i henhold til Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (6). |
| --- | --- |

(27)

De foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre dette direktiv, skal vedtages i henhold til Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (6).

| (28) | Da de foranstaltninger, som er nødvendige for gennemførelsen af dette direktiv, er generelle, som omhandlet i artikel 2 i ovennævnte rådsafgørelse, bør de vedtages i henhold til forskriftsproceduren efter afgørelsens artikel 5. Der er derfor nedsat et nyt udvalg til forebyggelse af hvidvaskning af penge
  og finansiering af terrorisme
  , som skal erstatte det kontaktudvalg, der blev nedsat ved direktiv 91/308/EØF. |
| --- | --- |

(28)

Da de foranstaltninger, som er nødvendige for gennemførelsen af dette direktiv, er generelle, som omhandlet i artikel 2 i ovennævnte rådsafgørelse, bør de vedtages i henhold til forskriftsproceduren efter afgørelsens artikel 5. Der er derfor nedsat et nyt udvalg til forebyggelse af hvidvaskning af penge
  og finansiering af terrorisme
  , som skal erstatte det kontaktudvalg, der blev nedsat ved direktiv 91/308/EØF.

| (29) | For at undgå at gentagne kundeidentifikationsprocedurer fører til forsinkelser og ineffektivitet i
  forretningsforbindelserne
  , bør det med forbehold af passende sikkerhedsforanstaltninger være tilladt at modtage nye kunder, som er identificeret andetsteds.
  Benytter en person eller et institut sig af tredjemand, påhviler det endelige ansvar for gennemførelsen af kundeidentifikationsprocedurerne det institut, som kunden modtages i. Tredjemand, dvs. den introducerende part, er også, for så vidt hans relation til kunden er omfattet af direktivet, fortsat ansvarlig for opfyldelse af nærværende direktivets krav, herunder kravet om indberetning af mistænkelige transaktioner samt opbevaring af registreringer. |
| --- | --- |

(29)

For at undgå at gentagne kundeidentifikationsprocedurer fører til forsinkelser og ineffektivitet i
  forretningsforbindelserne
  , bør det med forbehold af passende sikkerhedsforanstaltninger være tilladt at modtage nye kunder, som er identificeret andetsteds.
  Benytter en person eller et institut sig af tredjemand, påhviler det endelige ansvar for gennemførelsen af kundeidentifikationsprocedurerne det institut, som kunden modtages i. Tredjemand, dvs. den introducerende part, er også, for så vidt hans relation til kunden er omfattet af direktivet, fortsat ansvarlig for opfyldelse af nærværende direktivets krav, herunder kravet om indberetning af mistænkelige transaktioner samt opbevaring af registreringer.

| (30) | I tilfælde af agentur- eller udliciteringsforhold på kontraktbasis mellem institutter eller personer, der er omfattet af dette direktiv, og eksterne fysiske eller juridiske personer, der ikke henhører under direktivets anvendelsesområde, kan disse agenter eller udliciterende personer som en del af institutter eller personer underlagt direktivet kun ud fra kontrakten og ikke ud fra direktivet være forpligtet til at forebygge hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme. Ansvaret for at efterkomme dette direktiv påhviler fortsat det institut eller den person, der er omfattet af direktivet. |
| --- | --- |

(30)

I tilfælde af agentur- eller udliciteringsforhold på kontraktbasis mellem institutter eller personer, der er omfattet af dette direktiv, og eksterne fysiske eller juridiske personer, der ikke henhører under direktivets anvendelsesområde, kan disse agenter eller udliciterende personer som en del af institutter eller personer underlagt direktivet kun ud fra kontrakten og ikke ud fra direktivet være forpligtet til at forebygge hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme. Ansvaret for at efterkomme dette direktiv påhviler fortsat det institut eller den person, der er omfattet af direktivet.

| (31) | Mistænkelige transaktioner
  skal
  indberettes
  til den finansielle efterretningsenhed, som optræder som medlemsstatens center for modtagelse, analyse og formidling til de kompetente myndigheder af rapporter om mistænkelige transaktioner og andre oplysninger vedrørende potentiel hvidvaskning af penge eller finansiering af terrorisme. Dette forpligter ikke medlemsstaterne til at ændre deres eksisterende indberetningssystemer, hvis indberetningen foretages gennem anklagemyndigheden eller andre retshåndhævende myndigheder, når blot oplysningerne fremsendes hurtigt og ufiltreret til de finansielle efterretningsenheder, således at disse kan udføre deres opgaver, herunder internationalt samarbejde med andre finansielle efterretningsenheder, tilfredsstillende. |
| --- | --- |

(31)

Mistænkelige transaktioner
  skal
  indberettes
  til den finansielle efterretningsenhed, som optræder som medlemsstatens center for modtagelse, analyse og formidling til de kompetente myndigheder af rapporter om mistænkelige transaktioner og andre oplysninger vedrørende potentiel hvidvaskning af penge eller finansiering af terrorisme. Dette forpligter ikke medlemsstaterne til at ændre deres eksisterende indberetningssystemer, hvis indberetningen foretages gennem anklagemyndigheden eller andre retshåndhævende myndigheder, når blot oplysningerne fremsendes hurtigt og ufiltreret til de finansielle efterretningsenheder, således at disse kan udføre deres opgaver, herunder internationalt samarbejde med andre finansielle efterretningsenheder, tilfredsstillende.

| (32) | Som undtagelse fra det generelle forbud mod at udføre mistænkelige transaktioner kan personer og institutter, der er omfattet af nærværende direktiv, gennemføre sådanne transaktioner, inden de underretter de kompetente myndigheder, såfremt det er umuligt at undlade at udføre transaktionen eller en sådan undladelse vil kunne hindre retsforfølgelse af de personer, der drager fordel af en formodet hvidvaskning af penge eller finansiering af terrorisme. Dette tilsidesætter dog ikke de internationale forpligtelser, som medlemsstaterne i overensstemmelse med de relevante resolutioner fra De Forenede Nationers Sikkerhedsråd har indgået til omgående at indefryse midler eller andre aktiver tilhørende terrorister, terrororganisationer eller dem, som finansierer terrorisme. |
| --- | --- |

(32)

Som undtagelse fra det generelle forbud mod at udføre mistænkelige transaktioner kan personer og institutter, der er omfattet af nærværende direktiv, gennemføre sådanne transaktioner, inden de underretter de kompetente myndigheder, såfremt det er umuligt at undlade at udføre transaktionen eller en sådan undladelse vil kunne hindre retsforfølgelse af de personer, der drager fordel af en formodet hvidvaskning af penge eller finansiering af terrorisme. Dette tilsidesætter dog ikke de internationale forpligtelser, som medlemsstaterne i overensstemmelse med de relevante resolutioner fra De Forenede Nationers Sikkerhedsråd har indgået til omgående at indefryse midler eller andre aktiver tilhørende terrorister, terrororganisationer eller dem, som finansierer terrorisme.

| (33) | I det omfang en medlemsstat har besluttet at gøre brug af undtagelserne i artikel 23, stk. 2, kan den give det selvregulerende organ, der repræsenterer de personer, som er omhandlet i denne artikel, tilladelse til eller pålæg om ikke at underrette den finansielle efterretningsenhed om oplysninger, det har modtaget fra disse personer om forhold, der er omfattet af artikel 23, stk. 2. |
| --- | --- |

(33)

I det omfang en medlemsstat har besluttet at gøre brug af undtagelserne i artikel 23, stk. 2, kan den give det selvregulerende organ, der repræsenterer de personer, som er omhandlet i denne artikel, tilladelse til eller pålæg om ikke at underrette den finansielle efterretningsenhed om oplysninger, det har modtaget fra disse personer om forhold, der er omfattet af artikel 23, stk. 2.

| (34) | Der har været en række tilfælde, hvor medarbejdere, som indberetter mistanke om hvidvaskning af penge, er blevet udsat for trusler eller chikane. Selv om dette direktiv ikke kan blande sig i medlemsstaternes retsprocedurer, er der her tale om et spørgsmål af væsentlig betydning for en effektiv forebyggelse af hvidvaskning af penge
  og finansiering af terrorisme
  . Medlemsstaterne bør være opmærksomme på dette problem og bør gøre, hvad de kan for at beskytte medarbejdere mod en sådan chikane. |
| --- | --- |

(34)

Der har været en række tilfælde, hvor medarbejdere, som indberetter mistanke om hvidvaskning af penge, er blevet udsat for trusler eller chikane. Selv om dette direktiv ikke kan blande sig i medlemsstaternes retsprocedurer, er der her tale om et spørgsmål af væsentlig betydning for en effektiv forebyggelse af hvidvaskning af penge
  og finansiering af terrorisme
  . Medlemsstaterne bør være opmærksomme på dette problem og bør gøre, hvad de kan for at beskytte medarbejdere mod en sådan chikane.

| (35) | Meddelelse af oplysninger som omhandlet i artikel 28 skal finde sted i overensstemmelse med de bestemmelser om overførsel af personoplysninger, der er fastsat i Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (7). Endvidere har bestemmelserne i artikel 28 ikke forrang for national lovgivning om databeskyttelse og tavshedspligt. |
| --- | --- |

(35)

Meddelelse af oplysninger som omhandlet i artikel 28 skal finde sted i overensstemmelse med de bestemmelser om overførsel af personoplysninger, der er fastsat i Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (7). Endvidere har bestemmelserne i artikel 28 ikke forrang for national lovgivning om databeskyttelse og tavshedspligt.

| (36) | Personer, der blot omarbejder papirdokumenter til elektroniske data på basis af en kontrakt med et kredit- eller finansieringsinstitut, henhører ikke under dette direktivs anvendelsesområde. Det samme gælder fysiske eller juridiske personer, der blot leverer kredit- eller finansieringsinstitutter en fondoverførselsmeddelelse eller anden form for støttesystem hertil eller et clearing- og betalingssystem. |
| --- | --- |

(36)

Personer, der blot omarbejder papirdokumenter til elektroniske data på basis af en kontrakt med et kredit- eller finansieringsinstitut, henhører ikke under dette direktivs anvendelsesområde. Det samme gælder fysiske eller juridiske personer, der blot leverer kredit- eller finansieringsinstitutter en fondoverførselsmeddelelse eller anden form for støttesystem hertil eller et clearing- og betalingssystem.

| (37) | Hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme er internationale problemer, og bestræbelserne på at bekæmpe dem bør foregå på internationalt plan. Når Fællesskabets kredit- og finansieringsinstitutter har filialer og datterselskaber i tredjelande, hvor lovgivningen på dette område er mangelfuld, bør de for at undgå anvendelse af meget forskellige standarder inden for et institut eller en gruppe af institutter anvende fællesskabsstandarden eller gøre de kompetente myndigheder i hjemlandet opmærksomme på, at dette er umuligt. |
| --- | --- |

(37)

Hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme er internationale problemer, og bestræbelserne på at bekæmpe dem bør foregå på internationalt plan. Når Fællesskabets kredit- og finansieringsinstitutter har filialer og datterselskaber i tredjelande, hvor lovgivningen på dette område er mangelfuld, bør de for at undgå anvendelse af meget forskellige standarder inden for et institut eller en gruppe af institutter anvende fællesskabsstandarden eller gøre de kompetente myndigheder i hjemlandet opmærksomme på, at dette er umuligt.

| (38) | Det er vigtigt, at kredit- og finansieringsinstitutter hurtigt kan besvare
  spørgsmål
  om, hvorvidt de har forretningsforbindelser med
  bestemte
  personer.
  For at kunne identificere sådanne forretningsforbindelser og hurtigt kunne meddele sådanne oplysninger bør kredit- og finansieringsinstitutter råde over effektive systemer, som svarer til deres forretnings omfang og art. Det vil navnlig være hensigtsmæssigt, at kreditinstitutter og større finansieringsinstitutter har elektroniske systemer til rådighed. Dette er særlig vigtigt i forbindelse med procedurer, der fører til foranstaltninger som f. eks. indefrysning eller beslaglæggelse af aktiver (herunder terroristers formue) i medfør af gældende national ret eller EU-lovgivning med henblik på bekæmpelse af terrorisme. |
| --- | --- |

(38)

Det er vigtigt, at kredit- og finansieringsinstitutter hurtigt kan besvare
  spørgsmål
  om, hvorvidt de har forretningsforbindelser med
  bestemte
  personer.
  For at kunne identificere sådanne forretningsforbindelser og hurtigt kunne meddele sådanne oplysninger bør kredit- og finansieringsinstitutter råde over effektive systemer, som svarer til deres forretnings omfang og art. Det vil navnlig være hensigtsmæssigt, at kreditinstitutter og større finansieringsinstitutter har elektroniske systemer til rådighed. Dette er særlig vigtigt i forbindelse med procedurer, der fører til foranstaltninger som f. eks. indefrysning eller beslaglæggelse af aktiver (herunder terroristers formue) i medfør af gældende national ret eller EU-lovgivning med henblik på bekæmpelse af terrorisme.

| (39) | I dette direktiv opstilles detaljerede regler for procedurer til kundeidentifikation, herunder skærpede krav hertil i forbindelse med højrisikokunder eller forretningsforbindelser, hvor det efter passende procedurer skal fastslås, hvorvidt en person er en politisk udsat person. Der fastlægges endvidere en række mere detaljerede yderligere krav f.eks. om strategier og procedurer til sikring af overholdelse af de pågældende regler. Alle institutter og personer, der er omfattet af direktivet, skal opfylde disse krav, medens medlemsstaterne forventes at afstemme den praktiske gennemførelse af disse bestemmelser under hensyn til de enkelte erhvervs særlige kendetegn og størrelsesforskellene mellem de institutter og personer, der er omfattet af dette direktiv. |
| --- | --- |

(39)

I dette direktiv opstilles detaljerede regler for procedurer til kundeidentifikation, herunder skærpede krav hertil i forbindelse med højrisikokunder eller forretningsforbindelser, hvor det efter passende procedurer skal fastslås, hvorvidt en person er en politisk udsat person. Der fastlægges endvidere en række mere detaljerede yderligere krav f.eks. om strategier og procedurer til sikring af overholdelse af de pågældende regler. Alle institutter og personer, der er omfattet af direktivet, skal opfylde disse krav, medens medlemsstaterne forventes at afstemme den praktiske gennemførelse af disse bestemmelser under hensyn til de enkelte erhvervs særlige kendetegn og størrelsesforskellene mellem de institutter og personer, der er omfattet af dette direktiv.

| (40) | For at holde institutterne og andre, der er undergivet fællesskabslovgivningen på dette område, motiveret, bør de så vidt muligt have en tilbagemelding om, hvorvidt deres indberetninger er nyttige, og hvordan de følges op. For at gøre dette muligt og for at kontrollere, hvor effektive systemerne for bekæmpelse af hvidvaskning
  af penge og finansiering af terrorisme
  er, bør medlemsstaterne føre relevante statistikker og søge at forbedre dem. |
| --- | --- |

(40)

For at holde institutterne og andre, der er undergivet fællesskabslovgivningen på dette område, motiveret, bør de så vidt muligt have en tilbagemelding om, hvorvidt deres indberetninger er nyttige, og hvordan de følges op. For at gøre dette muligt og for at kontrollere, hvor effektive systemerne for bekæmpelse af hvidvaskning
  af penge og finansiering af terrorisme
  er, bør medlemsstaterne føre relevante statistikker og søge at forbedre dem.

| (41) | Ved national registrering eller godkendelse af et vekselkontor, af en udbyder af tjenester til trusts og selskaber, eller af et kasino bør de kompetente myndigheder påse, at de personer, som i praksis leder eller skal lede sådanne virksomheders drift, samt sådanne organers egentlige ejere besidder den nødvendige egnethed. Kriterierne for, hvorvidt en person besidder den nødvendige egnethed, bør fastlægges nationalt i overensstemmelse med medlemsstatens lovgivning. Som minimum bør disse kriterier afspejle behovet for at beskytte sådanne virksomheder og personer mod at blive misbrugt af deres ledere eller egentlige ejere med kriminelle formål for øje. |
| --- | --- |

(41)

Ved national registrering eller godkendelse af et vekselkontor, af en udbyder af tjenester til trusts og selskaber, eller af et kasino bør de kompetente myndigheder påse, at de personer, som i praksis leder eller skal lede sådanne virksomheders drift, samt sådanne organers egentlige ejere besidder den nødvendige egnethed. Kriterierne for, hvorvidt en person besidder den nødvendige egnethed, bør fastlægges nationalt i overensstemmelse med medlemsstatens lovgivning. Som minimum bør disse kriterier afspejle behovet for at beskytte sådanne virksomheder og personer mod at blive misbrugt af deres ledere eller egentlige ejere med kriminelle formål for øje.

| (42) | Da hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme er af international karakter, bør der tilskyndes til en så høj grad af koordinering og samarbejde mellem finansielle efterretningsenheder som muligt, jf. Rådets afgørelse 2000/642/RIA (8), herunder oprettelse af et FIU-net i EU. Kommissionen bør yde den nødvendige bistand med henblik på at lette en sådan koordinering, herunder finansiel støtte. |
| --- | --- |

(42)

Da hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme er af international karakter, bør der tilskyndes til en så høj grad af koordinering og samarbejde mellem finansielle efterretningsenheder som muligt, jf. Rådets afgørelse 2000/642/RIA (8), herunder oprettelse af et FIU-net i EU. Kommissionen bør yde den nødvendige bistand med henblik på at lette en sådan koordinering, herunder finansiel støtte.

| (43) | Da det er vigtigt at bekæmpe hvidvaskning af penge
  og finansiering af terrorisme
  , skal medlemsstaterne i deres nationale lovgivning fastsætte effektive sanktioner, som står i rimeligt forhold til overtrædelsens grovhed og har afskrækkende virkning, og som skal iværksættes, hvis de nationale bestemmelser, der vedtages i henhold til dette direktiv, ikke efterkommes.
  Der bør eksistere sanktioner for både fysiske og juridiske personer.
  Da juridiske personer ofte er involveret i komplekse
  transaktioner med henblik på hvidvaskning af penge eller finansiering af terrorisme
  , bør disse sanktioner også tilpasses efter den virksomhed, der udøves af juridiske personer. |
| --- | --- |

(43)

Da det er vigtigt at bekæmpe hvidvaskning af penge
  og finansiering af terrorisme
  , skal medlemsstaterne i deres nationale lovgivning fastsætte effektive sanktioner, som står i rimeligt forhold til overtrædelsens grovhed og har afskrækkende virkning, og som skal iværksættes, hvis de nationale bestemmelser, der vedtages i henhold til dette direktiv, ikke efterkommes.
  Der bør eksistere sanktioner for både fysiske og juridiske personer.
  Da juridiske personer ofte er involveret i komplekse
  transaktioner med henblik på hvidvaskning af penge eller finansiering af terrorisme
  , bør disse sanktioner også tilpasses efter den virksomhed, der udøves af juridiske personer.

| (44) | Fysiske personer, der inden for en juridisk persons struktur, men uafhængigt udøver en af de aktiviteter, der omhandles i artikel 2, stk. 1, nr. 3, litra a) og b), forbliver uafhængigt ansvarlige for at opfylde dette direktivs bestemmelser, bortset fra bestemmelserne i artikel 35. |
| --- | --- |

(44)

Fysiske personer, der inden for en juridisk persons struktur, men uafhængigt udøver en af de aktiviteter, der omhandles i artikel 2, stk. 1, nr. 3, litra a) og b), forbliver uafhængigt ansvarlige for at opfylde dette direktivs bestemmelser, bortset fra bestemmelserne i artikel 35.

| (45) | En afklaring af de tekniske aspekter ved de bestemmelser, der er fastsat i dette direktiv, kan være nødvendig for at sikre en effektiv og tilstrækkeligt sammenhængende gennemførelse af direktivet under hensyn til de forskellige finansielle instrumenter, erhverv og risici i de enkelte medlemsstater samt til den tekniske udvikling inden for bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme. Kommissionen bør derfor bemyndiges til at vedtage gennemførelsesforanstaltninger, herunder fastlæggelse af visse kriterier for en definition af lav- og høj-risikosituationer, hvor henholdsvis lempede eller skærpede kundeidentifikationskrav vil være rimelige, for så vidt disse ikke ændrer de væsentlige elementer i dette direktiv, og for så vidt Kommissionen handler i overensstemmelse med de heri fastsatte principper efter høring af udvalget til forebyggelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme. |
| --- | --- |

(45)

En afklaring af de tekniske aspekter ved de bestemmelser, der er fastsat i dette direktiv, kan være nødvendig for at sikre en effektiv og tilstrækkeligt sammenhængende gennemførelse af direktivet under hensyn til de forskellige finansielle instrumenter, erhverv og risici i de enkelte medlemsstater samt til den tekniske udvikling inden for bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme. Kommissionen bør derfor bemyndiges til at vedtage gennemførelsesforanstaltninger, herunder fastlæggelse af visse kriterier for en definition af lav- og høj-risikosituationer, hvor henholdsvis lempede eller skærpede kundeidentifikationskrav vil være rimelige, for så vidt disse ikke ændrer de væsentlige elementer i dette direktiv, og for så vidt Kommissionen handler i overensstemmelse med de heri fastsatte principper efter høring af udvalget til forebyggelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme.

| (46) | I betragtning af de meget omfattende ændringer, der er behov for i direktiv 91/308/EØF, bør det af hensyn til klarheden erstattes. |
| --- | --- |

(46)

I betragtning af de meget omfattende ændringer, der er behov for i direktiv 91/308/EØF, bør det af hensyn til klarheden erstattes.

| (47) | Målene for dette direktiv kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse
  mål
  . |
| --- | --- |

(47)

Målene for dette direktiv kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse
  mål
  .

| (48) | Når Kommissionen udøver sine gennemførelsesbeføjelser i forbindelse med nærværende direktiv, bør den tage hensyn til følgende principielle krav: nødvendigheden af en høj grad af transparens og samråd dels med institutter og personer, som er omfattet af direktivet, dels med Europa-Parlamentet og Rådet; nødvendigheden af at sikre, at de kompetente myndigheder vil kunne sørge for konsekvent overholdelse af bestemmelserne; nødvendigheden af, at der i forbindelse med gennemførelsesforanstaltninger på lang sigt opretholdes en costbenefit-balance for institutter og personer, der er omfattet af direktivet; nødvendigheden af at sørge for den fornødne fleksibilitet ved anvendelse af gennemførelsesforanstaltningerne ud fra en risikofølsom grundholdning; nødvendigheden af at sikre sammenhæng med anden EU-lovgivning på dette område; nødvendigheden af at beskytte EU, dens medlemsstater og deres borgere mod følgerne af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme. |
| --- | --- |

(48)

Når Kommissionen udøver sine gennemførelsesbeføjelser i forbindelse med nærværende direktiv, bør den tage hensyn til følgende principielle krav: nødvendigheden af en høj grad af transparens og samråd dels med institutter og personer, som er omfattet af direktivet, dels med Europa-Parlamentet og Rådet; nødvendigheden af at sikre, at de kompetente myndigheder vil kunne sørge for konsekvent overholdelse af bestemmelserne; nødvendigheden af, at der i forbindelse med gennemførelsesforanstaltninger på lang sigt opretholdes en costbenefit-balance for institutter og personer, der er omfattet af direktivet; nødvendigheden af at sørge for den fornødne fleksibilitet ved anvendelse af gennemførelsesforanstaltningerne ud fra en risikofølsom grundholdning; nødvendigheden af at sikre sammenhæng med anden EU-lovgivning på dette område; nødvendigheden af at beskytte EU, dens medlemsstater og deres borgere mod følgerne af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme.

| (49) | I dette direktiv overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, som anerkendes i bl.a. Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Intet i dette direktiv må fortolkes eller gennemføres på en måde, der ikke er i overensstemmelse med den europæiske menneskerettighedskonvention — |
| --- | --- |

(49)

I dette direktiv overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, som anerkendes i bl.a. Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Intet i dette direktiv må fortolkes eller gennemføres på en måde, der ikke er i overensstemmelse med den europæiske menneskerettighedskonvention —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Kapitel I

Emne, anvendelsesområde og definitioner

Artikel 1

1.   Medlemsstaterne sikrer, at hvidvaskning af penge
  og finansiering af terrorisme forbydes
  .

2.   Følgende handlinger betragtes i forbindelse med dette direktiv som hvidvaskning af penge, hvis de begås forsætligt:

| a) | konvertering eller overførsel af formuegoder, vel vidende, at de stammer fra en kriminel handling eller fra medvirken i en sådan handling, med det formål at fortie eller tilsløre formuegodernes ulovlige oprindelse eller at hjælpe personer, som er involveret i en sådan handling, til at unddrage sig de retlige konsekvenser heraf |
| --- | --- |

a)

konvertering eller overførsel af formuegoder, vel vidende, at de stammer fra en kriminel handling eller fra medvirken i en sådan handling, med det formål at fortie eller tilsløre formuegodernes ulovlige oprindelse eller at hjælpe personer, som er involveret i en sådan handling, til at unddrage sig de retlige konsekvenser heraf

| b) | fortielse eller tilsløring af formuegodernes art, oprindelse, lokalisering, disposition eller bevægelser eller af ejendomsretten til disse formuegoder eller dertil knyttede rettigheder, vel vidende, at de stammer fra en kriminel handling eller fra medvirken i en sådan handling |
| --- | --- |

b)

fortielse eller tilsløring af formuegodernes art, oprindelse, lokalisering, disposition eller bevægelser eller af ejendomsretten til disse formuegoder eller dertil knyttede rettigheder, vel vidende, at de stammer fra en kriminel handling eller fra medvirken i en sådan handling

| c) | erhvervelse, besiddelse eller anvendelse af formuegoder, vel vidende — ved modtagelsen af disse goder — at de stammer fra en kriminel handling eller fra medvirken i en sådan
  handling |
| --- | --- |

c)

erhvervelse, besiddelse eller anvendelse af formuegoder, vel vidende — ved modtagelsen af disse goder — at de stammer fra en kriminel handling eller fra medvirken i en sådan
  handling

| d) | medvirken
  i en af de handlinger, som er nævnt under de foregående litraer,
  samarbejde om
  eller forsøg på at begå en sådan handling, hjælp, tilskyndelse eller rådgivning med henblik på en sådan handling eller lettelse af dens
  gennemførelse
  . |
| --- | --- |

d)

medvirken
  i en af de handlinger, som er nævnt under de foregående litraer,
  samarbejde om
  eller forsøg på at begå en sådan handling, hjælp, tilskyndelse eller rådgivning med henblik på en sådan handling eller lettelse af dens
  gennemførelse
  .

Hvidvaskning
  af penge betragtes som sådan, uanset om de handlinger, som har frembragt de formuegoder, der skal hvidvaskes, blev gennemført på en anden medlemsstats eller et tredjelands område.

3.
     
  I dette direktiv defineres »finansiering af terrorisme« som levering eller indsamling af midler på en hvilken som helst måde, både direkte og indirekte, med den hensigt at anvende dem eller med viden om, at de vil blive anvendt, helt eller delvist, til at gennemføre en af de lovovertrædelser, der er omhandlet i artikel 1-4 i Rådets rammeafgørelse 2002/475/RIA af 13. juni 2002 om bekæmpelse af terrorisme (9).

4.
     
  Den viden, hensigt eller det formål, der skal foreligge som gerningsindhold i de handlinger, der er omhandlet i stk. 2 og 3, kan fastslås på grundlag af objektive faktiske forhold.

Artikel 2

1.   Dette direktiv gælder for følgende institutter og personer:

| 1) | kreditinstitutter |
| --- | --- |

1)

kreditinstitutter

| 2) | finansieringsinstitutter |
| --- | --- |

2)

finansieringsinstitutter

| 3) | følgende juridiske eller fysiske personer under udøvelsen af deres erhverv:






  a) | revisorer, eksterne regnskabskyndige og skatterådgivere |
| --- | --- | --- |

3)

følgende juridiske eller fysiske personer under udøvelsen af deres erhverv:

a)

revisorer, eksterne regnskabskyndige og skatterådgivere

| b) | notarer og andre selvstændige inden for de juridiske erhverv, når de på deres klients vegne og for dennes regning deltager i en hvilken som helst finansiel transaktion eller en transaktion vedrørende fast ejendom eller bistå ved planlægningen eller udførelsen af transaktioner for deres klient i forbindelse med:






  i) | køb og salg af fast ejendom eller virksomheder |
| --- | --- | --- |

b)

notarer og andre selvstændige inden for de juridiske erhverv, når de på deres klients vegne og for dennes regning deltager i en hvilken som helst finansiel transaktion eller en transaktion vedrørende fast ejendom eller bistå ved planlægningen eller udførelsen af transaktioner for deres klient i forbindelse med:

i)

køb og salg af fast ejendom eller virksomheder

| ii) | forvaltning af klienters penge, værdipapirer eller andre aktiver |
| --- | --- |

ii)

forvaltning af klienters penge, værdipapirer eller andre aktiver

| iii) | åbning eller forvaltning af bank-, opsparings- eller værdipapirkonti |
| --- | --- |

iii)

åbning eller forvaltning af bank-, opsparings- eller værdipapirkonti

| iv) | tilvejebringelse af nødvendig kapital til oprettelse, drift eller ledelse af selskaber |
| --- | --- |

iv)

tilvejebringelse af nødvendig kapital til oprettelse, drift eller ledelse af selskaber

| v) | oprettelse, drift eller ledelse af trusts, selskaber eller lignende strukturer |
| --- | --- |

v)

oprettelse, drift eller ledelse af trusts, selskaber eller lignende strukturer

| c) | udbydere af tjenester til trusts eller selskaber, der ikke i forvejen er omfattet af litra a) eller
  b) |
| --- | --- |

c)

udbydere af tjenester til trusts eller selskaber, der ikke i forvejen er omfattet af litra a) eller
  b)

| d) | ejendomsmæglere |
| --- | --- |

d)

ejendomsmæglere

| e) | andre
  fysiske eller juridiske
  personer, der handler med
  varer, hvis
  der betales med
  kontantbeløb
  på mindst 15 000 EUR, hvad enten transaktionen gennemføres på én gang eller som flere operationer, der ser ud til at være indbyrdes forbundet |
| --- | --- |

e)

andre
  fysiske eller juridiske
  personer, der handler med
  varer, hvis
  der betales med
  kontantbeløb
  på mindst 15 000 EUR, hvad enten transaktionen gennemføres på én gang eller som flere operationer, der ser ud til at være indbyrdes forbundet

| f) | kasinoer. |
| --- | --- |

f)

kasinoer.

2.   Medlemsstaterne kan beslutte, at
  fysiske og juridiske personer
  , der udøver en finansiel aktivitet lejlighedsvis eller på et meget begrænset grundlag, således at der kun er ringe risiko for hvidvaskning af penge
  eller finansiering af terrorisme, ikke er omfattet af artikel 3, nr. 1 eller 2
  .

Artikel 3

I dette direktiv forstås ved:

| 1) | »kreditinstitut«: et foretagende som defineret i artikel 1, nr. 1, første afsnit, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF af 20. marts 2000 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut
   (10) samt filialer som defineret i artikel 1, nr. 3, i nævnte direktiv, som er beliggende i Fællesskabet, og som er oprettet af kreditinstitutter med hjemsted i eller uden for Fællesskabet |
| --- | --- |

1)

»kreditinstitut«: et foretagende som defineret i artikel 1, nr. 1, første afsnit, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF af 20. marts 2000 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut
   (10) samt filialer som defineret i artikel 1, nr. 3, i nævnte direktiv, som er beliggende i Fællesskabet, og som er oprettet af kreditinstitutter med hjemsted i eller uden for Fællesskabet

| 2) | »finansieringsinstitut«:






  a) | et foretagende, som ikke er et kreditinstitut, og som udøver en eller flere af aktiviteterne i nr. 2-12 og nr. 14 i bilag I til direktiv 2000/12/EF, herunder vekselkontorer og pengeoverførselsvirksomheder |
| --- | --- | --- |

2)

»finansieringsinstitut«:

a)

et foretagende, som ikke er et kreditinstitut, og som udøver en eller flere af aktiviteterne i nr. 2-12 og nr. 14 i bilag I til direktiv 2000/12/EF, herunder vekselkontorer og pengeoverførselsvirksomheder

| b) | et forsikringsselskab, der er behørigt godkendt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/83/EF af 5. november 2002 om livsforsikring
   (11), for så vidt som det udøver aktiviteter, der er omfattet af nævnte direktiv |
| --- | --- |

b)

et forsikringsselskab, der er behørigt godkendt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/83/EF af 5. november 2002 om livsforsikring
   (11), for så vidt som det udøver aktiviteter, der er omfattet af nævnte direktiv

| c) | et investeringsselskab som defineret i artikel 4, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter
   (12) |
| --- | --- |

c)

et investeringsselskab som defineret i artikel 4, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter
   (12)

| d) | et institut for kollektiv investering, der markedsfører sine andele eller aktier |
| --- | --- |

d)

et institut for kollektiv investering, der markedsfører sine andele eller aktier

| e) | et foretagende, der udøver forsikringsformidling som defineret i artikel 2, nr. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/92/EF af 9. december 2002 om forsikringsformidling (13), bortset fra forsikringsmæglere som omhandlet i nævnte direktivs artikel 2, nr. 7, hvis de formidler livsforsikringer og andre investeringsrelaterede forsikringer |
| --- | --- |

e)

et foretagende, der udøver forsikringsformidling som defineret i artikel 2, nr. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/92/EF af 9. december 2002 om forsikringsformidling (13), bortset fra forsikringsmæglere som omhandlet i nævnte direktivs artikel 2, nr. 7, hvis de formidler livsforsikringer og andre investeringsrelaterede forsikringer

| f) | filialer, der er beliggende i Fællesskabet og er oprettet af finansieringsinstitutter, som er omhandlet i
  litra a)-e)
  , og har hjemsted i eller uden for
  Fællesskabet |
| --- | --- |

f)

filialer, der er beliggende i Fællesskabet og er oprettet af finansieringsinstitutter, som er omhandlet i
  litra a)-e)
  , og har hjemsted i eller uden for
  Fællesskabet

| 3) | »formuegoder«
  : aktiver af enhver art, hvad enten der er tale om løsøre eller fast ejendom, materielle eller immaterielle aktiver, samt juridiske dokumenter eller instrumenter, herunder elektroniske eller digitale, der tjener som bevis for ejendomsretten til sådanne aktiver eller dertil knyttede rettigheder |
| --- | --- |

3)

»formuegoder«
  : aktiver af enhver art, hvad enten der er tale om løsøre eller fast ejendom, materielle eller immaterielle aktiver, samt juridiske dokumenter eller instrumenter, herunder elektroniske eller digitale, der tjener som bevis for ejendomsretten til sådanne aktiver eller dertil knyttede rettigheder

| 4) | »kriminel handling«: enhver form for kriminel deltagelse i en alvorlig lovovertrædelse |
| --- | --- |

4)

»kriminel handling«: enhver form for kriminel deltagelse i en alvorlig lovovertrædelse

| 5) | »alvorlige lovovertrædelser«, mindst:






  a) | handlinger, der er omhandlet i artikel 1-4 i rammeafgørelse 2002/475/RIA |
| --- | --- | --- |

5)

»alvorlige lovovertrædelser«, mindst:

a)

handlinger, der er omhandlet i artikel 1-4 i rammeafgørelse 2002/475/RIA

| b) | enhver af de lovovertrædelser, der er defineret i artikel 3, stk. 1, litra a), i De Forenede Nationers Konvention af 1988 mod ulovlig handel med narkotika og psykotrope stoffer (Wienerkonventionen) |
| --- | --- |

b)

enhver af de lovovertrædelser, der er defineret i artikel 3, stk. 1, litra a), i De Forenede Nationers Konvention af 1988 mod ulovlig handel med narkotika og psykotrope stoffer (Wienerkonventionen)

| c) | kriminelle organisationers handlinger som defineret i artikel 1 i fælles aktion 98/733/RIA af 21. december 1998 vedtaget af Rådet på grundlag af artikel K.3 i traktaten om Den Europæiske Union, om at gøre det strafbart at deltage i en kriminel organisation i Den Europæiske Unions medlemsstater
   (14) |
| --- | --- |

c)

kriminelle organisationers handlinger som defineret i artikel 1 i fælles aktion 98/733/RIA af 21. december 1998 vedtaget af Rådet på grundlag af artikel K.3 i traktaten om Den Europæiske Union, om at gøre det strafbart at deltage i en kriminel organisation i Den Europæiske Unions medlemsstater
   (14)

| d) | svig, i hvert fald grov svig, som defineret i artikel 1, stk. 1, og artikel 2 i konventionen om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (15) |
| --- | --- |

d)

svig, i hvert fald grov svig, som defineret i artikel 1, stk. 1, og artikel 2 i konventionen om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (15)

| e) | bestikkelse |
| --- | --- |

e)

bestikkelse

| f) | alle lovovertrædelser, som kan medføre frihedsstraf eller en sikkerhedsforvaring på maksimalt over et år eller for de staters vedkommende, der i deres retssystem har en minimumstærskel for overtrædelser, alle overtrædelser, der kan medføre frihedsstraf eller sikkerhedsforvaring på minimum over seks måneder |
| --- | --- |

f)

alle lovovertrædelser, som kan medføre frihedsstraf eller en sikkerhedsforvaring på maksimalt over et år eller for de staters vedkommende, der i deres retssystem har en minimumstærskel for overtrædelser, alle overtrædelser, der kan medføre frihedsstraf eller sikkerhedsforvaring på minimum over seks måneder

| 6) | »egentlig ejer«:
  de(n) fysiske person(er), der i sidste instans ejer eller kontrollerer kunden og/eller den fysiske person, efter hvis ordre en transaktion eller handling gennemføres; den egentlige ejer omfatter mindst








  a) | for selskaber:










  i) | de(n)
  fysiske
  person(er)
  , der i sidste
  instans ejer
  eller kontrollerer
  en retlig enhed ved direkte eller indirekte ejerskab eller kontrol over en tilstrækkelig procentdel
  af aktierne eller stemmerettighederne
  i denne retlige enhed, bl.a. ved hjælp af beholdninger af ihændehaveraktier
  , bortset
  fra selskaber
  , der er noteret på en officiel børs, og som er undergivet oplysningspligt i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen eller tilsvarende internationale standarder
  ; en procentdel på 25 % plus én aktie eller én stemmerettighed betragtes som tilstrækkeligt til at opfylde dette kriterium |
| --- | --- | --- | --- |

6)

»egentlig ejer«:
  de(n) fysiske person(er), der i sidste instans ejer eller kontrollerer kunden og/eller den fysiske person, efter hvis ordre en transaktion eller handling gennemføres; den egentlige ejer omfatter mindst

a)

for selskaber:

i)

de(n)
  fysiske
  person(er)
  , der i sidste
  instans ejer
  eller kontrollerer
  en retlig enhed ved direkte eller indirekte ejerskab eller kontrol over en tilstrækkelig procentdel
  af aktierne eller stemmerettighederne
  i denne retlige enhed, bl.a. ved hjælp af beholdninger af ihændehaveraktier
  , bortset
  fra selskaber
  , der er noteret på en officiel børs, og som er undergivet oplysningspligt i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen eller tilsvarende internationale standarder
  ; en procentdel på 25 % plus én aktie eller én stemmerettighed betragtes som tilstrækkeligt til at opfylde dette kriterium

| ii) | de(n) fysiske person(er), der på anden måde udøver kontrol over ledelsen af en retlig enhed |
| --- | --- |

ii)

de(n) fysiske person(er), der på anden måde udøver kontrol over ledelsen af en retlig enhed

| b) | for retlige enheder som fonde og retlige arrangementer som trusts, der administrerer og distribuerer midler:










  i) | såfremt de fremtidige modtagere allerede kendes, de(n) fysiske person(er), der modtager mindst 25 % af formuegoderne i et retligt arrangement eller en retlig enhed |
| --- | --- | --- |

b)

for retlige enheder som fonde og retlige arrangementer som trusts, der administrerer og distribuerer midler:

i)

såfremt de fremtidige modtagere allerede kendes, de(n) fysiske person(er), der modtager mindst 25 % af formuegoderne i et retligt arrangement eller en retlig enhed

| ii) | såfremt de enkeltpersoner, der skal nyde godt af enheden eller arrangementet, endnu ikke kendes, den gruppe personer, i hvis hovedinteresse enheden eller arrangementet er oprettet eller fungerer |
| --- | --- |

ii)

såfremt de enkeltpersoner, der skal nyde godt af enheden eller arrangementet, endnu ikke kendes, den gruppe personer, i hvis hovedinteresse enheden eller arrangementet er oprettet eller fungerer

| iii) | de(n) fysiske person(er), der udøver en væsentlig kontrol over mindst 25 % af formuegoderne i et retligt arrangement eller en retlig enhed |
| --- | --- |

iii)

de(n) fysiske person(er), der udøver en væsentlig kontrol over mindst 25 % af formuegoderne i et retligt arrangement eller en retlig enhed

| 7) | »udbydere«
  af tjenester til trusts og selskaber: en fysisk eller juridisk person, der erhvervsmæssigt leverer en af følgende tjenester til tredjemand:






  a) | opretter selskaber eller andre juridiske personer |
| --- | --- | --- |

7)

»udbydere«
  af tjenester til trusts og selskaber: en fysisk eller juridisk person, der erhvervsmæssigt leverer en af følgende tjenester til tredjemand:

a)

opretter selskaber eller andre juridiske personer

| b) | fungerer som eller sørger for, at en anden person fungerer som bestyrelsesmedlem eller sekretær i et selskab, deltager i et interessentskab eller en tilsvarende post i andre juridiske personer |
| --- | --- |

b)

fungerer som eller sørger for, at en anden person fungerer som bestyrelsesmedlem eller sekretær i et selskab, deltager i et interessentskab eller en tilsvarende post i andre juridiske personer

| c) | sørger for en registreret adresse, en forretnings-, forvaltnings- eller postadresse
  og andre dertil knyttede tjenester
  til et selskab, et interessentskab eller en anden juridisk person eller et retligt arrangement |
| --- | --- |

c)

sørger for en registreret adresse, en forretnings-, forvaltnings- eller postadresse
  og andre dertil knyttede tjenester
  til et selskab, et interessentskab eller en anden juridisk person eller et retligt arrangement

| d) | fungerer som eller sørger for, at en anden fungerer som forvalter af en viljesbestemt trust eller et tilsvarende retligt arrangement |
| --- | --- |

d)

fungerer som eller sørger for, at en anden fungerer som forvalter af en viljesbestemt trust eller et tilsvarende retligt arrangement

| e) | fungerer som eller sørger for, at en anden fungerer som proformaaktionær for en anden person
  , bortset fra selskaber, der er noteret på et reguleret marked, og som er undergivet oplysningspligt i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen eller tilsvarende internationale standarder |
| --- | --- |

e)

fungerer som eller sørger for, at en anden fungerer som proformaaktionær for en anden person
  , bortset fra selskaber, der er noteret på et reguleret marked, og som er undergivet oplysningspligt i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen eller tilsvarende internationale standarder

| 8) | »politisk udsatte personer«: fysiske personer, der har eller har haft et offentligt
  hverv, samt
  sådanne personers
  umiddelbare
  familiemedlemmer eller
  personer der er kendt som deres
  nære medarbejdere |
| --- | --- |

8)

»politisk udsatte personer«: fysiske personer, der har eller har haft et offentligt
  hverv, samt
  sådanne personers
  umiddelbare
  familiemedlemmer eller
  personer der er kendt som deres
  nære medarbejdere

| 9) | »forretningsforbindelser«: et forretningsmæssigt, erhvervsmæssigt eller kommercielt forhold, som
  er knyttet til den erhvervsvirksomhed, som udøves af de institutioner og personer, der er omfattet af dette direktiv, og som
  på det tidspunkt, hvor kontakten etableres, forventes at være af en vis varighed |
| --- | --- |

9)

»forretningsforbindelser«: et forretningsmæssigt, erhvervsmæssigt eller kommercielt forhold, som
  er knyttet til den erhvervsvirksomhed, som udøves af de institutioner og personer, der er omfattet af dette direktiv, og som
  på det tidspunkt, hvor kontakten etableres, forventes at være af en vis varighed

| 10) | »tomt bankselskab
  (shell bank)
  «»: et kreditinstitut
  eller et institut
  , der
  driver tilsvarende virksomhed, såfremt det
  er
  oprettet
  i
  et land
  , hvor det ikke er fysisk til stede
  , således at der ikke er tale om nogen
  egentlig
  ledelse og
  administration, og som ikke er tilknyttet en reguleret finanskoncern.« |
| --- | --- |

10)

»tomt bankselskab
  (shell bank)
  «»: et kreditinstitut
  eller et institut
  , der
  driver tilsvarende virksomhed, såfremt det
  er
  oprettet
  i
  et land
  , hvor det ikke er fysisk til stede
  , således at der ikke er tale om nogen
  egentlig
  ledelse og
  administration, og som ikke er tilknyttet en reguleret finanskoncern.«

Artikel 4

Medlemsstaterne sørger for, at dette direktivs bestemmelser udvides helt eller delvis til også at omfatte erhverv og kategorier af virksomheder, der ganske vist ikke er institutter og personer som omhandlet i artikel 2, stk. 1, men driver en virksomhed, der er særlig egnet til at blive anvendt til hvidvaskning af penge eller finansiering af terrorisme.

Beslutter en medlemsstat at udvide dette direktivs bestemmelser til erhverv og kategorier af virksomheder ud over dem, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, underretter den Kommissionen om denne beslutning.

Artikel 5

Medlemsstaterne kan på det område, der er omfattet af dette direktiv, vedtage eller opretholde strengere bestemmelser for at forhindre hvidvaskning af penge
  og finansiering af terrorisme
  .

Kapitel II

Kundeidentifikationskrav

AFDELING 1

GENERELLE BESTEMMELSER

Artikel 6

Medlemsstaterne forbyder deres kredit- og finansieringsinstitutter at føre anonyme konti
  eller
  anonyme bankbøger.
  Uanset artikel 9, stk. 6, skal medlemsstaterne i alle tilfælde kræve, at ejerne eller modtagerne af bestående anonyme konti eller anonyme bankbøger underkastes kundeidentifikationskrav hurtigst muligt og i hvert fald inden nogen form for anvendelse af kontiene eller bankbøgerne.

Artikel 7

De institutter og personer, der er omfattet af dette direktiv, gennemfører
  kundeidentifikationsprocedurer i
  følgende tilfælde:

| a) | når de etablerer forretningsforbindelser |
| --- | --- |

a)

når de etablerer forretningsforbindelser

| b) | når de udfører lejlighedsvise transaktioner på mindst 15 000 EUR, hvad enten transaktionen gennemføres på én gang eller som i flere operationer, der ser ud til at være indbyrdes forbundet |
| --- | --- |

b)

når de udfører lejlighedsvise transaktioner på mindst 15 000 EUR, hvad enten transaktionen gennemføres på én gang eller som i flere operationer, der ser ud til at være indbyrdes forbundet

| c) | når der er mistanke om hvidvaskning af penge
  eller finansiering af terrorisme
  uden hensyn til eventuelle afvigelser, fritagelser eller tærskler |
| --- | --- |

c)

når der er mistanke om hvidvaskning af penge
  eller finansiering af terrorisme
  uden hensyn til eventuelle afvigelser, fritagelser eller tærskler

| d) | når der er tvivl om, at tidligere indhentede oplysninger om kundens identitet er korrekte eller tilstrækkelige. |
| --- | --- |

d)

når der er tvivl om, at tidligere indhentede oplysninger om kundens identitet er korrekte eller tilstrækkelige.

Artikel 8

1.   Kundeidentifikationsprocedurer omfatter følgende:

| a) | identifikation af kunden og kontrol af kundens identitet
  på grundlag af dokumenter, data eller oplysninger indhentet fra pålidelige og uafhængige kilder |
| --- | --- |

a)

identifikation af kunden og kontrol af kundens identitet
  på grundlag af dokumenter, data eller oplysninger indhentet fra pålidelige og uafhængige kilder

| b) | eventuel identifikation af den egentlige ejer, idet der træffes
  risikobaserede og passende
  foranstaltninger for at kontrollere dennes identitet, så instituttet eller personen ved med sikkerhed, hvem den egentlige ejer er, herunder at der med hensyn til juridiske personer, trusts og tilsvarende retlige arrangementer træffes
  risikobaserede og passende
  foranstaltninger for at undersøge kundens ejer- og kontrolstruktur |
| --- | --- |

b)

eventuel identifikation af den egentlige ejer, idet der træffes
  risikobaserede og passende
  foranstaltninger for at kontrollere dennes identitet, så instituttet eller personen ved med sikkerhed, hvem den egentlige ejer er, herunder at der med hensyn til juridiske personer, trusts og tilsvarende retlige arrangementer træffes
  risikobaserede og passende
  foranstaltninger for at undersøge kundens ejer- og kontrolstruktur

| c) | indhentning af oplysninger om forretningsforbindelsens formål og tilsigtede art |
| --- | --- |

c)

indhentning af oplysninger om forretningsforbindelsens formål og tilsigtede art

| d) | vedvarende
  kontrol med
  forretningsforbindelsen, herunder undersøgelse af transaktioner, der gennemføres som led i forretningsforbindelsen, for at sikre, at transaktionerne er i overensstemmelse med instituttets eller personens viden om kunden, forretnings- og risikoprofilen, herunder om nødvendigt midlernes oprindelse samt ajourføring af dokumenter, data eller oplysninger. |
| --- | --- |

d)

vedvarende
  kontrol med
  forretningsforbindelsen, herunder undersøgelse af transaktioner, der gennemføres som led i forretningsforbindelsen, for at sikre, at transaktionerne er i overensstemmelse med instituttets eller personens viden om kunden, forretnings- og risikoprofilen, herunder om nødvendigt midlernes oprindelse samt ajourføring af dokumenter, data eller oplysninger.

2.   De institutter og personer, der er omfattet af dette direktiv, anvender hvert af de enkelte kriterier i stk. 1, men kan vedtage disse foranstaltningers omfang på grundlag af risikoen i forbindelse med kundekategorien, forretningsforbindelsen, produktet eller transaktionen.
  De institutter og personer, der er omfattet af dette direktiv, bør kunne godtgøre over for de myndigheder, der er nævnt i artikel 37, herunder selvregulerende organer, at foranstaltningernes omfang må anses for at være passende i betragtning af risikoen for hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme.

Artikel 9

1.   Medlemsstaterne
  bestemmer, at kontrollen af kundens og den egentlige ejers identitet skal ske før etableringen
  af en
  forretningsforbindelse eller
  udførelse af en
  transaktion
  .

2.
     
  Uanset stk. 1 kan medlemsstaterne tillade, at kontrollen af kundens og den egentlige ejers identitet sker under etableringen af en forretningsforbindelse, hvis dette bliver nødvendigt for ikke at afbryde den normale forretningsgang og der kun er begrænset risiko for hvidvaskning af penge eller finansiering af terrorisme. I så tilfælde bør de pågældende procedurer afsluttes hurtigst muligt efter den første kontakt.

3.
     
  Uanset stk. 1 og 2 kan medlemsstaterne i forbindelse med livsforsikringsvirksomhed tillade, at kontrollen af identiteten af modtageren i henhold til policen først finder sted efter etableringen af forretningsforbindelsen. I sådanne tilfælde bør kontrollen finde sted ved eller før udbetalingen hhv. på eller før det tidspunkt, hvor modtageren agter at udøve sin ret i henhold til policen.

4.
     
  Uanset stk. 1 og stk. 2, kan medlemsstaterne tillade åbning af en bankkonto, forudsat at der er indført passende sikkerhedsforanstaltninger, som sikrer, at der ikke gennemføres transaktioner af kunden eller på vegne af denne, før de ovenfor anførte krav er fuldstændig opfyldt.

5.   Medlemsstaterne kræver, at det pågældende institut eller den pågældende person i det tilfælde, hvor artikel 8, stk. 1, litra a)-c), ikke kan opfyldes, ikke må
  udføre transaktioner via bankkontoen
  , etablere forretningsforbindelsen eller udføre transaktionen eller skal bringe forretningsforbindelsen til ophør og overveje at indberette kunden for den finansielle efterretningsenhed i overensstemmelse med artikel 22.

Medlemsstaterne har ikke pligt til at anvende denne bestemmelse i situationer, hvor notarer, andre selvstændige inden for de juridiske erhverv, revisorer, eksterne regnskabskyndige og skatterådgivere er i færd med at vurdere en klients retsstilling eller at forsvare eller repræsentere denne under eller i forbindelse med en retssag, herunder at rådgive om indledning eller undgåelse af et sagsanlæg.

6.   Medlemsstaterne pålægger de institutter og personer, der er omfattet af dette direktiv, at gennemføre kundeidentifikationsprocedurer, ikke blot over for alle nye kunder, men også over for eksisterende kunder på passende tidspunkter på grundlag af en risikovurdering.

Artikel 10

1.   Medlemsstaterne kræver, at alle kasinokunder identificeres, og at identiteten kontrolleres, hvis de køber eller ombytter spillejetoner til en værdi af
  2 000 EUR
  eller derover.

2.   Kasinoer, som er underlagt statstilsyn, opfylder under alle omstændigheder kundeidentifikationskravet, hvis de registrerer, identificerer og kontrollerer deres kunders identitet allerede ved indgangen, eller før de kommer ind, uanset hvor store beløb der ombyttes til spillejetoner.

AFDELING 2

LEMPEDE KUNDEIDENTIFIKATIONSKRAV

Artikel 11

1.
     
  Uanset artikel 7, litra a), b) og d), artikel 8 og artikel 9, stk. 1, stilles de deri nævnte krav ikke til de i nærværende direktiv omhandlede institutter og personer, når kunden er et i nærværende direktiv omhandlet kredit- eller finansieringsinstitut eller et kredit- eller finansieringsinstitut i et tredjeland, som i dette land skal opfylde krav svarende til de i nærværende direktiv fastsatte og er genstand for tilsyn med opfyldelsen heraf.

2.   Uanset
  artikel 7, litra a), b) og d), artikel 8 og artikel 9, stk. 1
  , kan medlemsstaterne tillade de institutter og personer, der er omfattet af dette direktiv, ikke at gennemføre identifikationsprocedurer over for
  kunder, såsom
  :

| a) | børsnoterede
  selskaber, hvis værdipapirer er optaget til handel på et reguleret marked, som omhandlet i direktiv 2004/39/EF, i en eller flere medlemsstater, og børsnoterede selskaber fra tredjelande, der er underlagt oplysningskrav, som er i overensstemmelse med Fællesskabets lovgivning |
| --- | --- |

a)

børsnoterede
  selskaber, hvis værdipapirer er optaget til handel på et reguleret marked, som omhandlet i direktiv 2004/39/EF, i en eller flere medlemsstater, og børsnoterede selskaber fra tredjelande, der er underlagt oplysningskrav, som er i overensstemmelse med Fællesskabets lovgivning

| b) | egentlige ejere af fælles konti, som føres af notarer og andre selvstændige inden for de juridiske erhverv fra medlemsstaterne eller fra tredjelande, forudsat at de er underlagt krav om bekæmpelse af hvidvaskning af penge
  eller finansiering af terrorisme
  , der er i overensstemmelse med de internationale standarder
  , og at der føres tilsyn med, at de overholder disse krav, og forudsat at oplysningerne om den egentlige ejers identitet på anmodning er tilgængelige for de institutter, der fungerer som depotinstitutter for de fælles konti |
| --- | --- |

b)

egentlige ejere af fælles konti, som føres af notarer og andre selvstændige inden for de juridiske erhverv fra medlemsstaterne eller fra tredjelande, forudsat at de er underlagt krav om bekæmpelse af hvidvaskning af penge
  eller finansiering af terrorisme
  , der er i overensstemmelse med de internationale standarder
  , og at der føres tilsyn med, at de overholder disse krav, og forudsat at oplysningerne om den egentlige ejers identitet på anmodning er tilgængelige for de institutter, der fungerer som depotinstitutter for de fælles konti

| c) | indenlandske offentlige myndigheder |
| --- | --- |

c)

indenlandske offentlige myndigheder

eller over for andre kunder, hvor der kun er begrænset risiko for hvidvaskning af penge eller finansiering af terrorisme, og som opfylder de tekniske kriterier, der er fastsat i artikel 40, stk. 1, litra b).

3.
     
  I de tilfælde, der er omhandlet i stk. 1 og 2, indsamler personer og institutioner under alle omstændigheder tilstrækkelige oplysninger til at kunne fastslå, om en kunde kan komme i betragtning til at blive undtaget i henhold til disse stykker.

4.   Medlemsstaterne underretter hinanden og Kommissionen om tilfælde, hvor de mener, at et
  tredjeland opfylder
  betingelserne i
  stk. 1 og 2, hhv. om andre tilfælde, hvor de tekniske kriterier, der er fastsat i henhold til artikel 40, stk. 1, litra b), er fyldt
  .

5.   Uanset
  artikel 7, litra a), b) og d), artikel 8 og artikel 9, stk. 1
  , kan medlemsstaterne tillade de institutter og personer, der er omfattet af dette direktiv, ikke at gennemføre kundeidentifikationsprocedurer med hensyn
  til

| a) | livsforsikringer, hvor den årlige præmie ikke overstiger 1 000 EUR, eller engangspræmien ikke overstiger 2 500 EUR |
| --- | --- |

a)

livsforsikringer, hvor den årlige præmie ikke overstiger 1 000 EUR, eller engangspræmien ikke overstiger 2 500 EUR

| b) | pensionsforsikringer, hvis der ikke er nogen tilbagekøbsklausul, og policen ikke kan bruges til sikkerhedsstillelse |
| --- | --- |

b)

pensionsforsikringer, hvis der ikke er nogen tilbagekøbsklausul, og policen ikke kan bruges til sikkerhedsstillelse

| c) | pensionsordninger eller lignende, der udbetaler pension til ansatte, og hvor bidragene indbetales gennem fradrag i lønnen, og reglerne for den pågældende ordning ikke tillader overdragelse af et medlems rettigheder i henhold til ordningen |
| --- | --- |

c)

pensionsordninger eller lignende, der udbetaler pension til ansatte, og hvor bidragene indbetales gennem fradrag i lønnen, og reglerne for den pågældende ordning ikke tillader overdragelse af et medlems rettigheder i henhold til ordningen

| d) | elektroniske penge, som defineret i
  artikel 1, stk. 3, litra b)
  i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/46/EF af 18. september 2000 om adgang til at optage og udøve virksomhed som udsteder af elektroniske penge og tilsyn med en sådan virksomhed
   (16),
  hvis det højeste beløb, der er overført til det elektroniske medium — forudsat at dette ikke kan genoplagres — er 150 EUR, eller hvis der — såfremt mediet kan genoplagres — i løbet af et kalenderår højst kan overføres et samlet beløb på 2 500 EUR, medmindre ihændehaveren som omhandlet i artikel 3 i direktiv 2000/46/EF har genindløst mindst 1 000 EUR i det samme kalenderår |
| --- | --- |

d)

elektroniske penge, som defineret i
  artikel 1, stk. 3, litra b)
  i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/46/EF af 18. september 2000 om adgang til at optage og udøve virksomhed som udsteder af elektroniske penge og tilsyn med en sådan virksomhed
   (16),
  hvis det højeste beløb, der er overført til det elektroniske medium — forudsat at dette ikke kan genoplagres — er 150 EUR, eller hvis der — såfremt mediet kan genoplagres — i løbet af et kalenderår højst kan overføres et samlet beløb på 2 500 EUR, medmindre ihændehaveren som omhandlet i artikel 3 i direktiv 2000/46/EF har genindløst mindst 1 000 EUR i det samme kalenderår

eller med hensyn til andre produkter eller transaktioner, hvor der kun er begrænset risiko for hvidvaskning af penge eller finansiering af terrorisme, og som opfylder de tekniske kriterier, der er fastsat i henhold til artikel 40, stk. 1, litra b).

Artikel 12

Når Kommissionen træffer en afgørelse efter artikel 40, stk. 4, forbyder medlemsstaterne de institutter og personer, der er omfattet af dette direktiv, at anvende lempede identifikationskrav over for kredit- og finansieringsinstitutter eller børsnoterede selskaber fra det pågældende tredjeland
  eller andre virksomheder i forbindelse med situationer, hvor de tekniske kriterier, der er fastsat i henhold til artikel 40, stk. 1, litra b), er opfyldt.

AFDELING 3

SKÆRPEDE KUNDEIDENTIFIKATIONSKRAV

Artikel 13

1.   Medlemsstaterne pålægger de institutter og personer, der er omfattet af dette direktiv, at skærpe identifikationsforanstaltningerne på grundlag af en vurdering af risikoen, ud over de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 7 og 8 og artikel 9, stk. 6
  , i situationer, som i sig selv indebærer en øget risiko for hvidvaskning af penge
  eller finansiering af terrorisme
  , og i hvert fald i følgende situationer i overensstemmelse med
  stk. 2, 3 og 4 og med hensyn til andre situationer, der frembyder en høj risiko for hvidvaskning af penge eller finansiering af terrorisme, og som opfylder de tekniske kriterier der er fastsat, jf. artikel 40, stk. 1, litra c).

2.
     
  Hvis
  kunden ikke har været fysisk til stede for at legitimere sig, pålægger medlemsstaterne disse institutter og personer at træffe
  særlige, passende foranstaltninger til at opveje den højere risiko, f.eks.
  en eller flere af følgende foranstaltninger:

| a) | sikring af
  , at kundens identitet fastslås ved supplerende
  dokumenter, data eller oplysninger |
| --- | --- |

a)

sikring af
  , at kundens identitet fastslås ved supplerende
  dokumenter, data eller oplysninger

| b) | supplerende foranstaltninger for at kontrollere eller certificere de udleverede dokumenter eller kræve en bekræftende attestering fra et
  kredit- eller finansieringsinstitut
  , der er omfattet af dette direktiv |
| --- | --- |

b)

supplerende foranstaltninger for at kontrollere eller certificere de udleverede dokumenter eller kræve en bekræftende attestering fra et
  kredit- eller finansieringsinstitut
  , der er omfattet af dette direktiv

| c) | sikring af
  , at den første betaling i forbindelse med transaktionerne foretages via en konto åbnet i kundens navn i et kreditinstitut. |
| --- | --- |

c)

sikring af
  , at den første betaling i forbindelse med transaktionerne foretages via en konto åbnet i kundens navn i et kreditinstitut.

3.
     Ved grænseoverskridende korrespondentbankforbindelser med
  korrespondentinstitutter fra tredjelande
  pålægger medlemsstaterne deres kreditinstitutter:

| a) | at indhente tilstrækkelige oplysninger om modparten til fuldt ud at forstå, hvori dens virksomhed består, og på grundlag af offentligt tilgængelige oplysninger at bedømme det pågældende instituts renommé og tilsynets kvalitet |
| --- | --- |

a)

at indhente tilstrækkelige oplysninger om modparten til fuldt ud at forstå, hvori dens virksomhed består, og på grundlag af offentligt tilgængelige oplysninger at bedømme det pågældende instituts renommé og tilsynets kvalitet

| b) | at vurdere
  korrespondentinstituttets
  kontrol med, at der ikke foregår hvidvaskning af penge
  eller finansiering af terrorisme |
| --- | --- |

b)

at vurdere
  korrespondentinstituttets
  kontrol med, at der ikke foregår hvidvaskning af penge
  eller finansiering af terrorisme

| c) | at indhente godkendelse hos den øverste ledelse, inden der etableres nye korrespondentbankforbindelser |
| --- | --- |

c)

at indhente godkendelse hos den øverste ledelse, inden der etableres nye korrespondentbankforbindelser

| d) | at dokumentere de enkelte institutters respektive ansvar |
| --- | --- |

d)

at dokumentere de enkelte institutters respektive ansvar

| e) | at sikre sig i forbindelse med »gennemstrømningskonti«, at korrespondentinstituttet har
  identitetskontrolleret de kunder, der har direkte adgang til korrespondentbankens konti, og desuden
  vedvarende
  har gjort dette, samt at korrespondentinstituttet
  er i stand til at forelægge
  førstnævnte institut
  relevante
  kundeidentifikationsoplysninger
  efter anmodning. |
| --- | --- |

e)

at sikre sig i forbindelse med »gennemstrømningskonti«, at korrespondentinstituttet har
  identitetskontrolleret de kunder, der har direkte adgang til korrespondentbankens konti, og desuden
  vedvarende
  har gjort dette, samt at korrespondentinstituttet
  er i stand til at forelægge
  førstnævnte institut
  relevante
  kundeidentifikationsoplysninger
  efter anmodning.

4.
     Ved
  transaktioner eller forretningsforbindelser
  med politisk udsatte personer
  med bopæl i en anden medlemsstat eller et tredjeland
  pålægger
  medlemsstaterne institutter
  og personer
  , der er omfattet af dette direktiv,

| a) | at
  råde over
  hensigtsmæssige
  , risikobaserede procedurer
  til at afgøre, om kunden er en politisk udsat person |
| --- | --- |

a)

at
  råde over
  hensigtsmæssige
  , risikobaserede procedurer
  til at afgøre, om kunden er en politisk udsat person

| b) | at indhente den øverste ledelses godkendelse ved etablering af forretningsforbindelser med sådanne kunder |
| --- | --- |

b)

at indhente den øverste ledelses godkendelse ved etablering af forretningsforbindelser med sådanne kunder

| c) | at træffe
  passende
  foranstaltninger til at fastslå
  de formue- og indtægtskilder, der er omfattet af
  forretningsforbindelsen
  eller transaktionen |
| --- | --- |

c)

at træffe
  passende
  foranstaltninger til at fastslå
  de formue- og indtægtskilder, der er omfattet af
  forretningsforbindelsen
  eller transaktionen

| d) | at gennemføre skærpet vedvarende kontrol med forretningsforbindelsen. |
| --- | --- |

d)

at gennemføre skærpet vedvarende kontrol med forretningsforbindelsen.

5.   Medlemsstaterne forbyder kreditinstitutter at indgå eller opretholde en korrespondentbankforbindelse med et tomt bankselskab
  (shell bank) og kræver, at kreditinstitutter træffer passende foranstaltninger til at sikre, at de ikke indgår eller opretholder korrespondentforbindelser med
  en bank, som
  notorisk
  tillader, at dens konti anvendes af tomme bankselskaber.

6.   Medlemsstaterne sikrer, at de institutter og personer, der er omfattet af dette direktiv, er særlig opmærksomme på
  enhver risiko for
  hvidvaskning af penge
  eller finansiering af terrorisme
  i forbindelse med produkter eller transaktioner, som kan fremme anonymitet, og
  om nødvendigt
  træffer foranstaltninger for at
  forebygge
  , at de
  benyttes til
  hvidvaskning af penge
  eller finansiering af terrorisme
  .

AFDELING 4

TREDJEMANDS OPFYLDELSE AF KRAVENE

Artikel 14

Medlemsstaterne kan tillade, at de institutter og personer, der er omfattet af dette direktiv, overlader det til tredjemand at opfylde kravene i artikel 8, stk. 1, litra a)-c).

Ansvaret
  for opfyldelsen af kravene i artikel 8, stk. 1, litra a)-c),
  påhviler dog i sidste instans
  de institutter
  eller
  de personer
  , der
  benytter sig af
  tredjemand, og som er omfattet af dette direktiv.

Artikel 15

I de tilfælde, hvor en medlemsstat tillader, at dens institutter, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, nr. 1 eller 2, i samme land benyttes som tredjemand, tillader den under alle omstændigheder, at dens institutter og personer, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, i overensstemmelse med artikel 14 anerkender og accepterer resultatet af kundeidentifikationsprocedurerne, jf. artikel 8, stk. 1, litra a)-c), der gennemføres i henhold til dette direktiv af et institut som omhandlet i artikel 2, stk. 1, nr. 1 eller 2, i en anden medlemsstat (bortset fra vekselkontorer og pengeoverførselsvirksomheder), og som opfylder kravene i artikel 16 og 18, uanset om de dokumenter eller data, disse krav er baseret på, er forskellige fra dem, der stilles i den medlemsstat, hvor kunden henvender sig.

I de tilfælde, hvor en medlemsstat tillader, at dens vekselkontorer og pengeoverførselsvirksomheder, der er omhandlet i artikel 3, nr. 2, litra a), i samme land benyttes som tredjemand, tillader den under alle omstændigheder, at disse i overensstemmelse med artikel 14 anerkender og accepterer resultatet af kundeidentifikationsprocedurerne, jf. artikel 8, stk. 1, litra a)-c), der gennemføres i henhold til dette direktiv af samme institutkategori i en anden medlemsstat, og som opfylder kravene i artikel 16 og 18, uanset om de dokumenter eller data, disse krav er baseret på, er forskellige fra dem, der stilles i den medlemsstat, hvor kunden henvender sig.

I de tilfælde, hvor en medlemsstat tillader, at de personer, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, nr. 3, litra a)-c), i samme land benyttes som tredjemand, tillader den under alle omstændigheder, at disse i overensstemmelse med artikel 14 anerkender og accepterer resultatet af kundeidentifikationsprocedurerne, jf. artikel 8, stk. 1, litra a)-c), der gennemføres i henhold til dette direktiv af en person som omhandlet i artikel 2, stk. 1, nr. 3, litra a)-c), i en anden medlemsstat, og som opfylder kravene i artikel 16 og 18, uanset om de dokumenter eller data, disse krav er baseret på, er forskellige fra dem, der stilles i den medlemsstat, hvor kunden henvender sig.

Artikel 16

1.   I denne afdeling forstås ved »tredjemand«: institutter og personer, der
  er anført
  i artikel 2
  , eller tilsvarende institutter eller personer i et tredjeland,
  som opfylder følgende krav:

| a) | de er registreringspligtige
  i overensstemmelse med gældende lov |
| --- | --- |

a)

de er registreringspligtige
  i overensstemmelse med gældende lov

| b) | de gennemfører kundeidentifikationen og opbevarer registreringer som omhandlet i dette direktiv
  eller svarende hertil
  , og der føres tilsyn med, at de opfylder kravene i dette direktiv i overensstemmelse med kapitel V, afdeling 2, eller de er beliggende i et tredjeland, der stiller krav svarende til kravene i dette direktiv. |
| --- | --- |

b)

de gennemfører kundeidentifikationen og opbevarer registreringer som omhandlet i dette direktiv
  eller svarende hertil
  , og der føres tilsyn med, at de opfylder kravene i dette direktiv i overensstemmelse med kapitel V, afdeling 2, eller de er beliggende i et tredjeland, der stiller krav svarende til kravene i dette direktiv.

2.   Medlemsstaterne
  underretter hinanden
  og Kommissionen om tilfælde, hvor de mener, at et
  tredjeland opfylder
  betingelserne i stk. 1, litra b).

Artikel 17

Træffer Kommissionen afgørelse
  efter artikel 40, stk. 4, forbyder medlemsstaterne de institutter og personer, der er omfattet af dette direktiv, at
  benytte sig af
  tredjemand fra det pågældende tredjeland
  for
  at
  opfylde kravene i artikel 8, stk. 1, litra a)-c)
  .

Artikel 18

Tredjemand stiller omgående oplysninger,
  der anmodes om i henhold til
  kravene i
  artikel 8, stk. 1, litra a)-c)
  , til rådighed for det institut eller den person, kunden henvises til.

Tredjemand fremsender omgående efter anmodning relevante kopier af identifikations- og kontroloplysningerne og anden relevant dokumentation om kundens eller den egentlige ejers identitet til det institut eller den person, som kunden henvises
  til
  .

Artikel 19

Denne afdeling gælder ikke for udliciterings- eller agenturforhold, hvor den person, der udliciterer, eller agenten på grundlag af et kontraktarrangement skal betragtes som
  en del af
  det institut eller den person, der er omfattet af dette direktiv.

Kapitel III

Indberetningspligt

AFDELING 1

GENERELLE BESTEMMELSER

Artikel 20

Medlemsstaterne pålægger de institutter og personer, der er omfattet af dette direktiv,
  at være særlig opmærksomme på
  enhver aktivitet, som
  efter deres mening særlig på grund af sin karakter
  kunne have tilknytning til hvidvaskning af penge
  eller finansiering af terrorisme
  , og især
  komplekse, usædvanlig
  store transaktioner samt alle usædvanlige transaktionsmønstre, der ikke har noget
  tydeligt økonomisk
  eller
  påviseligt
  lovligt formål.

Artikel 21

De enkelte medlemsstater opretter en finansiel efterretningsenhed for effektivt at bekæmpe hvidvaskning af penge
  og finansiering af terrorisme.

Den finansielle efterretningsenhed oprettes som en central national
  enhed. Den
  er ansvarlig for at modtage og
  (
  i det tilladte omfang
  )
  at indhente, analysere og forelægge de kompetente
  myndigheder oplysninger
  , som vedrører
  potentiel hvidvaskning af penge, potentiel finansiering af terrorisme
  , eller som kræves i henhold til nationale love eller regler.
  Den tildeles tilstrækkelige ressourcer til at kunne udføre sine opgaver.

Medlemsstaterne sørger for, at den finansielle efterretningsenhed i tide har direkte eller indirekte adgang til de oplysninger om finansielle forhold, administration og retshåndhævelse, som den skal bruge for at kunne udføre sine opgaver korrekt.

Artikel 22

1.   Medlemsstaterne pålægger de institutter og personer, der er omfattet af dette direktiv, og i givet fald deres ledelse og ansatte at samarbejde fuldt ud:

| a) | ved omgående
  at underrette den finansielle efterretningsenhed på eget initiativ, når det institut eller den person, der er omfattet af dette direktiv, ved, har mistanke om eller har rimelig grund til at mene, at der gennemføres eller
  er gennemført eller gjort
  forsøg på at gennemføre hvidvaskning af penge
  eller finansiering af terrorisme |
| --- | --- |

a)

ved omgående
  at underrette den finansielle efterretningsenhed på eget initiativ, når det institut eller den person, der er omfattet af dette direktiv, ved, har mistanke om eller har rimelig grund til at mene, at der gennemføres eller
  er gennemført eller gjort
  forsøg på at gennemføre hvidvaskning af penge
  eller finansiering af terrorisme

| b) | ved omgående efter anmodning fra den finansielle efterretningsenhed at give denne alle
  nødvendige oplysninger
  i overensstemmelse med de procedurer, der er fastlagt i den gældende lovgivning. |
| --- | --- |

b)

ved omgående efter anmodning fra den finansielle efterretningsenhed at give denne alle
  nødvendige oplysninger
  i overensstemmelse med de procedurer, der er fastlagt i den gældende lovgivning.

2.   De i stk. 1 omhandlede oplysninger fremsendes til den finansielle efterretningsenhed i den medlemsstat, på hvis område det institut eller den person, der fremsender dem, er beliggende. Fremsendelsen varetages normalt af den eller de personer, som er udpeget i henhold til procedurerne i artikel 34.

Artikel 23

1.   
  Uanset artikel 22, stk. 1, kan medlemsstaterne,
  hvad angår
  personer
  som omhandlet i
  artikel 2, stk. 1, nr. 3, litra a) og b)
  , udpege et
  egnet
  selvregulerende organ for det pågældende erhverv som den myndighed, der skal underrettes i første omgang i stedet for den finansielle efterretningsenhed.
  Med forbehold af stk. 2 sender det udpegede selvregulerende organ i sådanne tilfælde hurtigt og ufiltreret oplysningerne til
  den finansielle efterretningsenhed.

2.   Medlemsstaterne er ikke forpligtede til at anvende de krav, der er fastsat i artikel 22, stk. 1, på notarer og andre selvstændige inden for de juridiske erhverv, revisorer, eksterne regnskabskyndige og skatterådgivere med hensyn til oplysninger, som disse modtager fra eller indhenter om en af deres klienter i forbindelse med, at de vurderer den pågældende klients retsstilling eller forsvarer eller repræsenterer denne under eller i forbindelse med en retssag, herunder rådgivning om indledning eller undgåelse af et sagsanlæg, uanset om oplysningerne modtages eller indhentes før, under eller efter retssagen.

Artikel 24

Medlemsstaterne kræver, at de institutter og personer, der er omfattet af dette direktiv, afholder sig fra at udføre transaktioner, som de ved har eller mistænker for at have forbindelse med hvidvaskning af penge
  eller finansiering af terrorisme, før de har truffet de nødvendige foranstaltninger, jf. artikel 22, stk. 1, litra a)
  .

I overensstemmelse med medlemsstaternes lovgivning kan der gives
  instrukser om, at transaktionen ikke må gennemføres.

Hvis der er mistanke om, at en sådan transaktion vil kunne føre til hvidvaskning af penge
  eller finansiering af terrorisme
  , og det er umuligt at undlade at udføre transaktionen, eller en sådan undladelse vil kunne forhindre retsforfølgningen af de personer, der drager fordel af en formodet
  hvidvasknings- eller terrorismefinansieringstransaktion
  , underretter de pågældende institutter og personer den finansielle efterretningsenhed umiddelbart derefter.

Artikel 25

1.   Medlemsstaterne sikrer, at
  myndighederne som omhandlet i artikel 37
  , hvis de under kontrolbesøg hos de institutter og personer, der er omfattet af dette direktiv, eller på anden måde opdager forhold, som
  kunne være knyttet til
  hvidvaskning af penge
  eller finansiering af terrorisme,
  omgående underretter den finansielle
  efterretningsenhed derom
  .

2.   Medlemsstaterne sikrer, at tilsynsorganer, som ved lov eller anden bestemmelse
  har til opgave at
  overvåge aktie-, valuta- og finansderivatmarkederne, underretter den finansielle efterretningsenhed, hvis de opdager forhold, som
  kunne stå i forbindelse med
  hvidvaskning af penge
  eller finansiering af terrorisme
  .

Artikel 26

Det forhold, at instituttet eller personen, der er omfattet af dette direktiv, eller deres ansatte eller ledelse
  i god tro, jf. artikel 22, stk. 1, og artikel 23, meddeler de i artikel 22 og 23
  omhandlede oplysninger, betragtes ikke som brud på en eventuel tavshedspligt i henhold til kontrakt eller lov eller administrative bestemmelser og påfører ikke institutterne eller personerne eller deres ledelse eller ansatte nogen form for ansvar.

Artikel 27

Medlemsstaterne træffer alle de foranstaltninger, der er nødvendige for at beskytte ansatte hos de institutter eller personer, der er omfattet af dette direktiv, mod trusler eller repressalier, når de indberetter mistanke om hvidvaskning af penge
  eller finansiering af terrorisme
  enten internt eller til den finansielle efterretningsenhed.

AFDELING 2

OPLYSNINGSFORBUD

Artikel 28

1.
     De institutter og personer, der er omfattet af dette direktiv, samt deres ledelse og ansatte må ikke meddele den pågældende kunde eller tredjemand, at der er sendt
  oplysninger i
  henhold til
  artikel 22 og 23
  , eller at der er eller vil blive iværksat en undersøgelse af, om der er tale om hvidvaskning af penge
  eller finansiering af terrorisme
  .

2.
     
  Forbudet i stk. 1 omfatter ikke videregivelse af oplysninger til de myndigheder, der er omhandlet i artikel 37, herunder de selvregulerende organer, eller videregivelse af oplysninger med henblik på strafferetlig forfølgelse.

3.
     
  Forbudet i stk. 1 forhindrer ikke meddelelse mellem institutioner fra medlemsstaterne eller fra tredjelande, hvis de opfylder betingelserne i artikel 11, stk. 1, og tilhører samme gruppe som defineret i artikel 2, nr. 12, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/87/EF af 16. december 2002 om supplerende tilsyn med kreditinstitutter, forsikringsselskaber og investeringsselskaber i et finansielt konglomerat (17)

  .

4.
     
  Forbudet i stk. 1 forhindrer ikke meddelelse mellem personer som omhandlet i artikel 2, stk. 1, nr. 3, litra a) og b), fra medlemsstater eller fra tredjelande, hvor der gælder krav svarende til dette direktivs, forudsat de pågældende udfører deres virksomhed inden for samme retlige enhed eller netværk, uanset om de er arbejdstagere. I forbindelse med denne artikel forstås ved et netværk den mere omfattende struktur, som personen tilhører, og som har fælles ejerskab, fælles ledelse og fælles kontrol med overholdelsen af relevante forskrifter.

5.
     
  For så vidt angår institutter eller personer som er nævnt i artikel 2, stk. 1, nr. 1 og 2, samt nr. 3, litra a) og b), vil forbudet i stk. 1 i tilfælde, der vedrører den samme kunde og den samme transaktion, hvori to eller flere institutter eller personer er involveret, ikke forhindre meddelelse mellem de relevante institutter og personer, såfremt disse er beliggende i en medlemsstat eller i et tredjeland, hvor der gælder krav svarende til dette direktivs, og der for dem gælder tilsvarende forpligtelser med hensyn til tavshedspligt og beskyttelse af personoplysninger. De udvekslede oplysninger må kun anvendes med henblik på at forebygge hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme.

6.
     Når
  de i artikel 2, stk. 1, nr. 3, litra a) og b), omhandlede personer bestræber sig på at få
  en klient
  til at afstå fra begå en lovstridig handling
  , betragtes det ikke som en meddelelse som omhandlet i
  stk. 1.

7.
     
  Medlemsstaterne underretter hinanden og Kommissionen om tilfælde, hvor de mener, at et tredjeland opfylder betingelserne i stk. 3, 4 eller 5.

Artikel 29

Træffer Kommissionen afgørelse i henhold til artikel 40, stk. 4, forbyder medlemsstaterne meddelelse mellem institutter og personer, der er omfattet af dette direktiv, og institutter og personer fra det pågældende tredjeland.

Kapitel IV

Opbevaring af registreringer samt statistiske data

Artikel 30

Medlemsstaterne pålægger de institutter og personer, der er omfattet af dette direktiv, at opbevare følgende dokumenter og oplysninger
  , som skal bruges, når den finansielle efterretningsenhed eller andre kompetente myndigheder i henhold til national lovgivning foretager
  undersøgelser af
  mulig
  hvidvaskning af penge eller finansiering af terrorisme,
  eller når den gennemfører analyser i samme anledning
  :

| a) | med hensyn til kundeidentifikation opbevares en kopi eller henvisninger til det krævede bevismateriale i en periode på mindst fem år efter, at kundeforholdet er ophørt |
| --- | --- |

a)

med hensyn til kundeidentifikation opbevares en kopi eller henvisninger til det krævede bevismateriale i en periode på mindst fem år efter, at kundeforholdet er ophørt

| b) | med hensyn til forretningsforbindelser og transaktioner opbevares dokumentation og registreringer bestående af originaldokumenter eller kopier med tilsvarende beviskraft i henhold til national lovgivning i mindst fem år efter, at transaktionerne er gennemført, eller forretningsforbindelsen er
  ophørt. |
| --- | --- |

b)

med hensyn til forretningsforbindelser og transaktioner opbevares dokumentation og registreringer bestående af originaldokumenter eller kopier med tilsvarende beviskraft i henhold til national lovgivning i mindst fem år efter, at transaktionerne er gennemført, eller forretningsforbindelsen er
  ophørt.

Artikel 31

1.   Medlemsstaterne pålægger de
  kredit- og finansieringsinstitutter
  , der er omfattet af dette direktiv,
  i givet fald
  at træffe relevante foranstaltninger, der mindst svarer til dette direktivs krav med hensyn til kundeidentifikation og opbevaring af registreringer i deres filialer i tredjelande og i datterselskaber i tredjelande, hvor de har aktie majoriteten.

Medlemsstaterne pålægger de pågældende institutter at underrette
  de
  kompetente myndigheder
  i den relevante medlemsstat
  , hvis tredjelandets lovgivning ikke
  tillader
  anvendelse af sådanne tilsvarende foranstaltninger.

2.   Medlemsstaterne og Kommissionen underretter hinanden om tilfælde, hvor tredjelandets lovgivning ikke
  tillader
  anvendelse af de foranstaltninger, der er fastsat i stk. 1, første afsnit
  , og hvor der kunne tilstræbes en løsning ved en samordnet optræden
  .

3.
     
  Medlemsstaterne kræver, at institutterne træffer yderligere foranstaltninger til en effektiv håndtering af risikoen for hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme, hvis tredjelandets lovgivning ikke tillader anvendelse af de foranstaltninger, der er fastsat i stk. 1, første afsnit.

Artikel 32

Medlemsstaterne
  kræver
  , at deres kredit- og finansieringsinstitutter
  har ordninger, der gør det muligt for dem i henhold til deres nationale lovgivning at svare
  hurtigt
  og fyldestgørende, når
  den finansielle efterretningsenhed eller andre myndigheder henvender sig for at få oplyst, om de har eller i de sidste fem år har haft forretningsforbindelser med nærmere angivne fysiske eller juridiske personer, og hvor disse forbindelser består.

Artikel 33

Medlemsstaterne sikrer gennem omfattende statistikker over forhold, der er relevante for effektiviteten af deres ordninger for bekæmpelse af hvidvaskning af penge
  eller finansiering af terrorisme
  , at de kan føre tilsyn med disse ordningers effektivitet.

Sådanne statistikker omfatter mindst antallet af mistænkelige transaktioner, der er indberettet til den finansielle efterretningsenhed, og opfølgningen af disse indberetninger og angiver
  for et år ad gangen
  antallet af undersøgte sager, antallet af retsforfulgte personer og antallet af personer, der er blevet dømt for
  hvidvasknings- eller terrorismefinansieringstransaktioner, samt størrelsen af indefrosne, beslaglagte eller konfiskerede beløb
  .

Medlemsstaterne sikrer, at en konsolideret udgave af deres statistiske indberetninger offentliggøres
  .

Kapitel V

Håndhævelsesforanstaltninger

AFDELING 1

INTERNE PROCEDURER, UDDANNELSE OG FEEDBACK

Artikel 34

1.
     Medlemsstaterne pålægger de institutter og personer, der er omfattet af dette direktiv, at indføre passende
  og egnede
  politikker og procedurer for kundeidentifikation, indberetning, opbevaring af registreringer, intern kontrol, risikovurdering, risikostyring
  , kontrol med overholdelsen af de relevante forskrifter
  og kommunikation for at forebygge og forhindre
  hvidvasknings- eller terrorismefinansieringstransaktioner
  .

2.
     
  Medlemsstaterne pålægger de institutter, der er omfattet af dette direktiv, at give oplysninger om relevante politikker og procedurer, når de finder anvendelse på filialer og datterselskaber i tredjelande, hvor disse institutter har aktie majoriteten.

Artikel 35

1.   Medlemsstaterne pålægger de institutter og personer, der er omfattet af dette direktiv, at træffe passende foranstaltninger for at sikre, at deres
  berørte
  medarbejdere er bekendt med
  de bestemmelser, der er gældende på baggrund af
  dette direktiv.

Disse foranstaltninger
  indebærer
  bl.a.
  , at vedkommende medarbejdere deltager
  i særlige
  efteruddannelsesprogrammer, således
  at de får bedre forudsætninger for at genkende aktiviteter, som kan være forbundet med hvidvaskning af penge
  eller finansiering af terrorisme
  , og instrueres i, hvorledes de skal forholde sig i sådanne tilfælde.

Hvis en fysisk person, der falder ind under en af kategorierne i
  artikel 2, stk. 1, nr. 3,
  udøver sit erhverv som medarbejder hos en juridisk person, skal forpligtelserne i dette afsnit gælde den juridiske og ikke den fysiske person.

2.   Medlemsstaterne sikrer, at de institutter og personer, der er omfattet af dette direktiv, har adgang til aktuelle oplysninger om de metoder, der anvendes ved hvidvaskning af penge
  og finansiering af terrorisme
  , og om forhold, der gør det muligt at opspore mistænkelige transaktioner.

3.   Medlemsstaterne sikrer så vidt muligt hurtig feedback med hensyn til effektiviteten og opfølgningen af indberetning af formodet hvidvaskning af penge
  eller finansiering af terrorisme
  .

AFDELING 2

TILSYN

Artikel 36

1.   Medlemsstaterne træffer bestemmelser om, at vekselkontorer og udbydere af tjenester til trusts og selskaber skal godkendes eller registreres, og at kasinoer skal registreres for lovligt at kunne drive virksomhed.
  Med forbehold af fremtidig fællesskabslovgivning vedtager medlemsstaterne, at pengeoverførselsvirksomheder skal godkendes eller registreres, før de kan drive virksomhed på lovlig vis.

2.   Medlemsstaterne pålægger de kompetente myndigheder at afslå godkendelse eller registrering af de i stk. 1 omhandlede virksomheder, hvis de ikke finder det godtgjort, at de personer, som i praksis leder eller skal lede disse virksomheders drift, eller egentlige ejere er tilforladelige.

Artikel 37

1.   Medlemsstaterne pålægger de kompetente myndigheder
  som et minimum
  at føre effektivt tilsyn med
  og træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre
  , at kravene i dette direktiv overholdes
  af de
  institutter og personer, der er omfattet af dette direktiv.

2.   Medlemsstaterne sikrer, at de kompetente myndigheder har tilstrækkelige beføjelser, herunder mulighed for at
  kræve fremlæggelse af alle
  oplysninger
  , der er relevante for at føre tilsyn med direktivets overholdelse og gennemføre kontrol heraf
  ,
  samt
  har tilstrækkelige ressourcer til at kunne udføre deres funktioner.

3.
     
  For så vidt angår kredit- og finansieringsinstitutter og kasinoer, skal de kompetente myndigheder have udvidede tilsynsbeføjelser, navnlig mulighed for at foretage inspektioner på stedet.

4.
     
  For så vidt angår de fysiske og juridiske personer, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, nr. 3, litra a)-e), kan medlemsstaterne tillade, at de i stk. 1 nævnte opgaver udføres på grundlag af en risikovurdering.

5.
     
  For så vidt angår de personer, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, nr. 3, litra a) og b), kan medlemsstaterne tillade, at de i stk. 1 nævnte opgaver udføres af selvregulerende organer, når blot disse overholder bestemmelserne i stk. 2.

AFDELING 3

SAMARBEJDE

Artikel 38

Kommissionen yder den bistand, der er nødvendig for at lette koordineringen, herunder informationsudveksling mellem de finansielle efterretningsenheder i Den Europæiske Union.

AFSNIT 4

SANKTIONER

Artikel 39

1.
     
  Medlemsstaterne sørger for, at fysiske og juridiske personer, der er omfattet af dette direktiv, kan drages til ansvar
  for overtrædelse af de nationale bestemmelser, som vedtages i henhold til dette direktiv
  . I tilfælde af overtrædelser
  skal
  sanktionerne
  være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed og have afskrækkende virkning.

2.
     
  Med forbehold af medlemsstaternes ret til at pålægge strafferetlige sanktioner sørger medlemsstaterne i overensstemmelse med deres nationale lovgivning for, at der kan træffes passende administrative foranstaltninger eller anvendes administrative sanktioner over for kredit- og finansieringsinstitutter, såfremt de overtræder de bestemmelser, der er vedtaget til gennemførelse af dette direktiv. Medlemsstaterne sørger for, at sådanne foranstaltninger er effektive, står i rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed og har afskrækkende virkning.

3.
     
  For så vidt angår juridiske personer, sørger medlemsstaterne for, at de i hvert fald kan drages til ansvar for de overtrædelser, der er omhandlet i stk. 1, hvis sådanne overtrædelser begås til deres fordel af en person, som handler enten individuelt eller som led i et organ under den juridiske person, og som har en ledende stilling i den juridiske person, baseret på

| a) | en bemyndigelse til at repræsentere den juridiske person eller |
| --- | --- |

a)

en bemyndigelse til at repræsentere den juridiske person eller

| b) | en bemyndigelse til at træffe beslutninger på den juridiske persons vegne eller |
| --- | --- |

b)

en bemyndigelse til at træffe beslutninger på den juridiske persons vegne eller

| c) | en bemyndigelse til at udøve kontrol internt i den juridiske person. |
| --- | --- |

c)

en bemyndigelse til at udøve kontrol internt i den juridiske person.

4.
     
  Ud over de tilfælde, der er omhandlet i stk. 3, sørger medlemsstaterne for, at juridiske personer kan drages til ansvar, når det forhold, at en af de i stk. 3 nævnte personer ikke har ført tilsyn eller udøvet kontrol, har gjort det muligt for en person, der er underlagt den juridiske persons myndighed, at begå de i stk. 1 omhandlede lovovertrædelser til fordel for den juridiske person.

Kapitel
  VI

Gennemførelsesforanstaltninger

Artikel 40

1.   For at tage højde for den tekniske udvikling i bekæmpelsen af hvidvaskning af penge
  eller finansiering af terrorisme
  og for at sikre en ensartet anvendelse af dette direktiv,
  kan
  Kommissionen efter den procedure, der er fastlagt i artikel 41, stk. 2,
  vedtage
  følgende gennemførelsesforanstaltninger:

| a) | afklaring af de tekniske aspekter ved definitionerne
  i artikel 3
  , nr. 2, litra a) og d), og
  nr. 6, 7, 8, 9 og 10 |
| --- | --- |

a)

afklaring af de tekniske aspekter ved definitionerne
  i artikel 3
  , nr. 2, litra a) og d), og
  nr. 6, 7, 8, 9 og 10

| b) | indførelse af
  tekniske kriterier til vurdering af, om der i de tilfælde, der er omhandlet i artikel 11, stk. 2 og 5, er
  en lille risiko for hvidvaskning af penge
  eller finansiering af terrorisme |
| --- | --- |

b)

indførelse af
  tekniske kriterier til vurdering af, om der i de tilfælde, der er omhandlet i artikel 11, stk. 2 og 5, er
  en lille risiko for hvidvaskning af penge
  eller finansiering af terrorisme

| c) | indførelse af
  tekniske kriterier til vurdering af, om der i de tilfælde, der er omhandlet i artikel 13 er
  en stor risiko for hvidvaskning af penge
  eller finansiering af terrorisme |
| --- | --- |

c)

indførelse af
  tekniske kriterier til vurdering af, om der i de tilfælde, der er omhandlet i artikel 13 er
  en stor risiko for hvidvaskning af penge
  eller finansiering af terrorisme

| d) | indførelse af
  tekniske kriterier til vurdering
  af,
  om
  det i henhold til artikel 2, stk. 2, er berettiget ikke at anvende dette direktiv på bestemte
  fysiske eller juridiske personer
  , der udøver finansielle aktiviteter lejlighedsvis eller på et meget begrænset grundlag. |
| --- | --- |

d)

indførelse af
  tekniske kriterier til vurdering
  af,
  om
  det i henhold til artikel 2, stk. 2, er berettiget ikke at anvende dette direktiv på bestemte
  fysiske eller juridiske personer
  , der udøver finansielle aktiviteter lejlighedsvis eller på et meget begrænset grundlag.

2.
     
  Under alle omstændigheder vedtager Kommissionen de første foranstaltninger til gennemførelse af stk. 1, litra b) og d), inden seks måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

3.   Efter den procedure, der er fastsat i artikel 41, stk. 2, tilpasser Kommissionen de beløb, der er omhandlet i
  artikel 2, stk. 1, nr. 3, litra e), artikel 7, litra b), artikel 10, stk. 1, og
  artikel 11, stk. 5, litra a) og d)
  ,
  under hensyntagen
  til
  fællesskabslovgivningen, den økonomiske udvikling og ændringer i internationale standarder
  .

4.   Efter den procedure, der er fastsat i artikel 41, stk. 2, træffer Kommissionen afgørelse om, at et tredjeland ikke opfylder betingelserne i
  artikel 11, stk. 1 eller 2, artikel 28, stk. 3, 4 eller 5, eller i de foranstaltninger, der er truffet i henhold til artikel 40, stk. 1, litra b),
  eller i artikel 16, stk. 1, litra b), eller at lovgivningen i det pågældende tredjeland ikke
  tillader
  anvendelse af de foranstaltninger, der er fastsat i artikel 31, stk. 1, første afsnit.

Artikel 41

1.   Kommissionen bistås af et udvalg til forebyggelse af hvidvaskning af penge
  og finansiering af terrorisme
  , i det følgende benævnt »udvalget«.

2.   Når der henvises til dette stykke, gælder artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF under hensyn til dennes artikel 8
  og forudsat, at de gennemførelsesforanstaltninger, der er vedtaget efter denne fremgangsmåde, ikke ændrer de væsentlige bestemmelser i dette direktiv
  .

Den periode, der er omhandlet i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til tre måneder.

3.   Udvalget fastsætter selv sin forretningsorden.

4.
     
  Med forbehold af allerede vedtagne gennemførelsesforanstaltninger stilles gennemførelsen af bestemmelserne i dette direktiv om vedtagelse af tekniske bestemmelser og afgørelser, jf. stk. 2, i bero indtil fire år efter dette direktivs ikrafttræden. Europa-Parlamentet og Rådet kan efter forslag fra Kommissionen efter fremgangsmåden i traktatens artikel 251 forlænge de pågældende bestemmelser og foretager en gennemgang med henblik herpå inden udløbet af de fire år.

Kapitel VII

Afsluttende bestemmelser

Artikel 42

Senest
  to år
  efter
  udløb af den frist for gennemførelse, der er fastsat i artikel 45,
  og mindst hvert tredje år udarbejder Kommissionen en beretning til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af dette direktiv.
  Kommissionens første beretning omfatter en særlig undersøgelse af behandlingen af advokater og andre erhvervsdrivende.

Artikel 43

Inden den ... (18) forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om tærskelprocentsatserne i artikel 3, nr. 6, idet den lægger særlig vægt på det nyttige i og de mulige følger af at nedsætte procentsatserne i artikel 3, nr. 6, litra a), nr. i), og litra b), nr. i) og iii) fra 25 % til 20 %. På grundlag af rapporten kan Kommissionen fremsætte forslag til ændring af dette direktiv.

Artikel 44

Direktiv 91/308/EØF ophæves.

Henvisninger til det ophævede direktiv betragtes som henvisninger til nærværende direktiv og sammenholdes med den i bilaget anførte sammenligningstabel.

Artikel 45

Medlemsstaterne
  sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden ... (19). De meddeler omgående Kommissionen teksten til disse forskrifter og
  vedlægger
  en sammenligningstabel over disse forskrifter og nærværende direktiv.

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

Medlemsstaterne
  meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 46

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 47

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  EUT C [...] af [...], s. [...].

1

(2)  EUT C 40 af 17.2.2005, s. 9.

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 26.5.2005.

3

Europa-Parlamentets holdning af 26.5.2005.

(4)  EFT L 166 af 28.6.1991, s. 77. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/97/EF (EFT L 344 af 28.12.2001, s. 76).

4

(5)  EFT L 182 af 5.7.2001, s. 1.

5

(6)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

6

(7)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31. Ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

7

(8)  Rådets afgørelse 2000/642/RIA af 17. oktober 2000 om samarbejdsordninger mellem medlemsstaternes finansielle efterretningsenheder, for så vidt angår udveksling af oplysninger (EFT L 271 af 24.10.2000, s. 4).

8

(9)  EFT L 164 af 22.6.2002, s. 3.

9

(10)  EFT L 126 af 26.5.2000, s. 1. Ændret ved Kommissionens direktiv 2004/69/EF (EUT L 125 af 28.4.2004, s. 44).

10

Ændret ved Kommissionens direktiv 2004/69/EF (EUT L 125 af 28.4.2004, s. 44).

(11)  EFT L 345 af 19.12.2002, s. 1. Ændret ved Rådets direktiv 2004/66/EF (EUT L 168 af 1.5.2004, s. 35).

11

Ændret ved Rådets direktiv 2004/66/EF (EUT L 168 af 1.5.2004, s. 35).

(12)  
  EUT L 145 af 30.4.2004, s. 1.

12

EUT

(13)  EUT L 9 af 15.1.2003, s. 3.

13

(14)  EFT L 351 af 29.12.1998, s. 1.

14

(15)  EFT C 316 af 27.11.1995, s. 49
  .

15

s. 49

(16)  EFT L 275 af 27.10.2000, s. 39.

16

(17)  EUT L 35 af 11.2.2003, s. 1.

17

(18)  60 måneder efter direktivets ikrafttræden.

18

(19)  
  24 måneder efter direktivets ikrafttræden.

19

24 måneder

BILAG

SAMMENLIGNINGSTABEL

| Dette direktiv | Direktiv 91/308/EØF |
| --- | --- |
| Artikel 1, stk. 1 | Artikel 2 |
| Artikel 1, stk. 2,
  litra a)-d) | Artikel 1, litra C) |
| Artikel 1, stk. 3 og 4 | — |
| Artikel 2, stk. 1, nr. 1) | Artikel 2a, nr. 1 |
| Artikel 2, stk. 1, nr. 2) | Artikel 2a, nr. 2 |
| Artikel 2, stk. 1, nr. 3), litra a), b) og d)-f) | Artikel 2a, nr. 3-7 |
| Artikel 2, stk. 1, nr. 3, litra c) | — |
| Artikel 2, stk. 2 | — |
| Artikel 3, nr. 1) | Artikel, litra A) |
| Artikel 3, nr. 2) litra a) | Artikel 1, litra B), nr. 1 |
| Artikel 3, nr. 2), litra b) | Artikel 1, litra B), nr. 2 |
| Artikel 3, nr. 2), litra c) | Artikel 1, litra B), nr. 3 |
| Artikel 3, nr. 2), litra d) | Artikel 1, litra B), nr. 4 |
| Artikel 3, nr. 2), litra e) | |
| Artikel 3,
  nr. 2), litra f) | Artikel 1, litra B), andet afsnit |
| Artikel
  3, nr. 3) | Artikel 1, litra D) |
| Artikel 3, nr. 4) | Artikel 1, litra E), første afsnit |
| Artikel 3, nr. 5) | Artikel 1, litra E), andet afsnit |
| Artikel 3, nr. 5), litra a) | — |
| Artikel 3, nr. 5), litra b) | Artikel 1, litra E), første led |
| Artikel 3, nr. 5), litra c) | Artikel 1, litra E), andet led |
| Artikel 3, nr. 5), litra d) | Artikel 1e, tredje led |
| Artikel 3, nr. 5), litra e) | Artikel 1e, fjerde led |
| Artikel 3, nr. 5, litra f) | Artikel 1, litra E), femte led og tredje afsnit |
| Artikel 3, nr. 6) | — |
| Artikel 3, nr. 7) | — |
| Artikel 3, nr. 8) | — |
| Artikel 3, nr. 9) | — |
| Artikel 3, nr. 10) | — |
| Artikel 4 | — |
| Artikel 5 | Artikel 15 |
| Artikel 6 | — |
| Artikel 7, litra a) | Artikel 3, stk. 1 |
| Artikel 7, litra b) | Artikel 3, stk. 2 |
| Artikel 7, litra c) | Artikel 3, stk. 8 |
| Artikel 7, litra d) | Artikel 3, stk. 7 |
| Artikel 8, stk. 1, litra a) | Artikel 3, stk. 1 |
| Artikel 8, stk. 1, litra b)-d) | — |
| Artikel 8, stk. 2 | — |
| Artikel 9, stk. 1 | Artikel 3, stk. 1 |
| Artikel 9, stk. 2-6 | — |
| Artikel 10 | Artikel 3, stk. 5 og 6 |
| Artikel 11, stk. 1 | Artikel 3, stk. 9 |
| Artikel 11, stk. 2-4 | — |
| Artikel 11, stk. 5, litra a) | Artikel 3, stk. 3 |
| Artikel 11, stk. 5, litra b) | Artikel 3, stk. 4 |
| Artikel 11, stk. 5, litra c) | Artikel 3, stk. 4 |
| Artikel 11, stk. 5, litra d) | — |
| Artikel 12 | — |
| Artikel 13, stk. 1 og 2 | Artikel 3, stk. 11 |
| Artikel 13, stk. 3 og 4 | — |
| Artikel 13, stk. 5 og 6 | — |
| Artikel 14 | — |
| Artikel 15 | — |
| Artikel 16 | — |
| Artikel 17 | — |
| Artikel 18 | — |
| Artikel 19 | — |
| Artikel 20 | Artikel 5 |
| Artikel 21 | — |
| Artikel 22 | Artikel 6, stk. 1 og 2 |
| Artikel 23 | Artikel 6, stk. 3 |
| Artikel 24 | Artikel 7 |
| Artikel 25 | Artikel 10 |
| Artikel 26 | Artikel 9 |
| Artikel 27 | — |
| Artikel 28, stk. 1 | Artikel 8, stk. 1 |
| Artikel 28, stk. 2-7 | — |
| Artikel 29 | — |
| Artikel 30, litra a) | Artikel 4, første led |
| Artikel 30, litra b) | Artikel 4, andet led |
| Artikel 31 | — |
| Artikel 32 | — |
| Artikel 33 | — |
| Artikel 34 | Artikel 11, stk. 1, litra a) |
| Artikel 35, stk. 1, første afsnit | Artikel 11, stk. 1, litra b), første punktum |
| Artikel 35, stk. 1, andet afsnit | Artikel 11, stk. 1, litra b), andet punktum |
| Artikel 35, stk. 1, tredje afsnit | Artikel 11, stk. 1, andet afsnit |
| Artikel 35, stk. 2 | Artikel 11, stk. 2 |
| Artikel 35, stk. 3 | — |
| Artikel 36 | — |
| Artikel 37 | — |
| Artikel 38 | — |
| Artikel 39 | Artikel 14 |
| Artikel 40 | — |
| Artikel 41 | — |
| Artikel 42 | Artikel 17 |
| Artikel 43 | — |
| Artikel 44 | — |
| Artikel 45 | Artikel 16 |

Dette direktiv

Direktiv 91/308/EØF

Artikel 1, stk. 1

Artikel 2

Artikel 1, stk. 2,
  litra a)-d)

Artikel 1, litra C)

Artikel 1, stk. 3 og 4

—

Artikel 2, stk. 1, nr. 1)

Artikel 2a, nr. 1

Artikel 2, stk. 1, nr. 2)

Artikel 2a, nr. 2

Artikel 2, stk. 1, nr. 3), litra a), b) og d)-f)

Artikel 2a, nr. 3-7

Artikel 2, stk. 1, nr. 3, litra c)

—

Artikel 2, stk. 2

—

Artikel 3, nr. 1)

Artikel, litra A)

Artikel 3, nr. 2) litra a)

Artikel 1, litra B), nr. 1

Artikel 3, nr. 2), litra b)

Artikel 1, litra B), nr. 2

Artikel 3, nr. 2), litra c)

Artikel 1, litra B), nr. 3

Artikel 3, nr. 2), litra d)

Artikel 1, litra B), nr. 4

Artikel 3, nr. 2), litra e)

Artikel 3,
  nr. 2), litra f)

Artikel 1, litra B), andet afsnit

Artikel
  3, nr. 3)

Artikel 1, litra D)

Artikel 3, nr. 4)

Artikel 1, litra E), første afsnit

Artikel 3, nr. 5)

Artikel 1, litra E), andet afsnit

Artikel 3, nr. 5), litra a)

—

Artikel 3, nr. 5), litra b)

Artikel 1, litra E), første led

Artikel 3, nr. 5), litra c)

Artikel 1, litra E), andet led

Artikel 3, nr. 5), litra d)

Artikel 1e, tredje led

Artikel 3, nr. 5), litra e)

Artikel 1e, fjerde led

Artikel 3, nr. 5, litra f)

Artikel 1, litra E), femte led og tredje afsnit

Artikel 3, nr. 6)

—

Artikel 3, nr. 7)

—

Artikel 3, nr. 8)

—

Artikel 3, nr. 9)

—

Artikel 3, nr. 10)

—

Artikel 4

—

Artikel 5

Artikel 15

Artikel 6

—

Artikel 7, litra a)

Artikel 3, stk. 1

Artikel 7, litra b)

Artikel 3, stk. 2

Artikel 7, litra c)

Artikel 3, stk. 8

Artikel 7, litra d)

Artikel 3, stk. 7

Artikel 8, stk. 1, litra a)

Artikel 3, stk. 1

Artikel 8, stk. 1, litra b)-d)

—

Artikel 8, stk. 2

—

Artikel 9, stk. 1

Artikel 3, stk. 1

Artikel 9, stk. 2-6

—

Artikel 10

Artikel 3, stk. 5 og 6

Artikel 11, stk. 1

Artikel 3, stk. 9

Artikel 11, stk. 2-4

—

Artikel 11, stk. 5, litra a)

Artikel 3, stk. 3

Artikel 11, stk. 5, litra b)

Artikel 3, stk. 4

Artikel 11, stk. 5, litra c)

Artikel 3, stk. 4

Artikel 11, stk. 5, litra d)

—

Artikel 12

—

Artikel 13, stk. 1 og 2

Artikel 3, stk. 11

Artikel 13, stk. 3 og 4

—

Artikel 13, stk. 5 og 6

—

Artikel 14

—

Artikel 15

—

Artikel 16

—

Artikel 17

—

Artikel 18

—

Artikel 19

—

Artikel 20

Artikel 5

Artikel 21

—

Artikel 22

Artikel 6, stk. 1 og 2

Artikel 23

Artikel 6, stk. 3

Artikel 24

Artikel 7

Artikel 25

Artikel 10

Artikel 26

Artikel 9

Artikel 27

—

Artikel 28, stk. 1

Artikel 8, stk. 1

Artikel 28, stk. 2-7

—

Artikel 29

—

Artikel 30, litra a)

Artikel 4, første led

Artikel 30, litra b)

Artikel 4, andet led

Artikel 31

—

Artikel 32

—

Artikel 33

—

Artikel 34

Artikel 11, stk. 1, litra a)

Artikel 35, stk. 1, første afsnit

Artikel 11, stk. 1, litra b), første punktum

Artikel 35, stk. 1, andet afsnit

Artikel 11, stk. 1, litra b), andet punktum

Artikel 35, stk. 1, tredje afsnit

Artikel 11, stk. 1, andet afsnit

Artikel 35, stk. 2

Artikel 11, stk. 2

Artikel 35, stk. 3

—

Artikel 36

—

Artikel 37

—

Artikel 38

—

Artikel 39

Artikel 14

Artikel 40

—

Artikel 41

—

Artikel 42

Artikel 17

Artikel 43

—

Artikel 44

—

Artikel 45

Artikel 16

P6_TA(2005)0199

Ligestilling mellem mænd og kvinder ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om ændring af Rådets beslutning 2001/51/EF om et EF-handlingsprogram vedrørende fællesskabsstrategien for ligestilling mellem mænd og kvinder og af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 848/2004/EF om fastlæggelse af et EF-handlingsprogram med henblik på at fremme organisationer, der er aktive på europæisk plan, hvad angår ligestilling mellem mænd og kvinder (KOM(2004)0551 — C6-0107/2004 — 2004/0194(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2004)0551) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2004)0551) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 13, stk. 2 (C6-0107/2004), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 13, stk. 2 (C6-0107/2004),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling og udtalelse fra Budgetudvalget (A6-0132/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling og udtalelse fra Budgetudvalget (A6-0132/2005),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | mener, at den finansieringsoversigt, der er vedføjet Kommissionens forslag, er forenelig med de lofter, der er fastsat for udgiftsområde 3 i de finansielle overslag, og at forslaget ikke vil indebære begrænsninger i forhold til andre politikker; |
| --- | --- |

3.

mener, at den finansieringsoversigt, der er vedføjet Kommissionens forslag, er forenelig med de lofter, der er fastsat for udgiftsområde 3 i de finansielle overslag, og at forslaget ikke vil indebære begrænsninger i forhold til andre politikker;

| 4. | anmoder Kommissionen om i forbindelse med de nye finansielle overslag for 2007-2013 eksplicit at fastsætte passende budgetmidler for EF-handlingsprogrammet vedrørende fællesskabsstrategien for ligestilling mellem mænd og kvinder (2001-2005) (2) samt for EF-handlingsprogrammet med henblik på at fremme organisationer, der er aktive på europæisk plan, hvad angår ligestilling mellem mænd og kvinder (3); |
| --- | --- |

4.

anmoder Kommissionen om i forbindelse med de nye finansielle overslag for 2007-2013 eksplicit at fastsætte passende budgetmidler for EF-handlingsprogrammet vedrørende fællesskabsstrategien for ligestilling mellem mænd og kvinder (2001-2005) (2) samt for EF-handlingsprogrammet med henblik på at fremme organisationer, der er aktive på europæisk plan, hvad angår ligestilling mellem mænd og kvinder (3);

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  EFT L 17 af 19.1.2001, s. 22.

(3)  EUT L 157 af 30.4.2004, s. 18.

P6_TA(2005)0200

Frontal beskyttelse på motorkøretøjer ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om anvendelsen af systemer til frontal beskyttelse på motorkøretøjer og om ændring af Rådets direktiv 70/156/EØF (KOM(2003)0586 — C5-0473/2003 — 2003/0226(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003)0586) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003)0586) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95 (C5-0473/2003), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95 (C5-0473/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A6-0053/2004), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A6-0053/2004),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2003)0226

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 26. maj 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/.../EF om anvendelsen af systemer til frontal beskyttelse på motorkøretøjer og om ændring af Rådets direktiv 70/156/EØF

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Systemer til supplerende beskyttelse af motorkøretøjer mod frontalkollisioner har i de senere år fået stigende udbredelse. Nogle af disse systemer udgør en sikkerhedsrisiko for fodgængere og andre trafikanter i tilfælde af kollision. Det er derfor påkrævet at indføre sikkerhedsforanstaltninger, der kan beskytte befolkningen mod sådanne risici. |
| --- | --- |

(1)

Systemer til supplerende beskyttelse af motorkøretøjer mod frontalkollisioner har i de senere år fået stigende udbredelse. Nogle af disse systemer udgør en sikkerhedsrisiko for fodgængere og andre trafikanter i tilfælde af kollision. Det er derfor påkrævet at indføre sikkerhedsforanstaltninger, der kan beskytte befolkningen mod sådanne risici.

| (2) | Systemer til frontal beskyttelse kan være monteret som originaludstyr på et køretøj, eller kan markedsføres som separate tekniske enheder. De tekniske krav i forbindelse med typegodkendelse af motorkøretøjer, hvad angår systemer til frontal beskyttelse monteret på køretøjer, bør harmoniseres med henblik på at undgå, at der vedtages krav, som varierer fra medlemsstat til medlemsstat, og med henblik på at sikre, at det indre marked fungerer hensigtsmæssigt. Af de samme grunde er det nødvendigt at harmonisere de tekniske krav i forbindelse med typegodkendelse af systemer til frontal beskyttelse i form af separate tekniske enheder i henhold til Rådets direktiv 70/156/EØF af 6. februar 1970 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil (3). |
| --- | --- |

(2)

Systemer til frontal beskyttelse kan være monteret som originaludstyr på et køretøj, eller kan markedsføres som separate tekniske enheder. De tekniske krav i forbindelse med typegodkendelse af motorkøretøjer, hvad angår systemer til frontal beskyttelse monteret på køretøjer, bør harmoniseres med henblik på at undgå, at der vedtages krav, som varierer fra medlemsstat til medlemsstat, og med henblik på at sikre, at det indre marked fungerer hensigtsmæssigt. Af de samme grunde er det nødvendigt at harmonisere de tekniske krav i forbindelse med typegodkendelse af systemer til frontal beskyttelse i form af separate tekniske enheder i henhold til Rådets direktiv 70/156/EØF af 6. februar 1970 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil (3).

| (3) | Anvendelsen af systemer til frontal beskyttelse bør underlægges kontrol, og
  der bør fastsættes bestemmelser om prøvning, konstruktion og montering, der skal overholdes i forbindelse med ethvert system til frontal beskyttelse, der enten leveres som originaludstyr monteret på køretøjet eller markedsføres som separat teknisk enhed.
  Prøvningen bør sikre, at systemer til frontal beskyttelse udarbejdes på en sådan måde, at fodgængernes sikkerhed forbedres, og antallet af kvæstelser reduceres. |
| --- | --- |

(3)

Anvendelsen af systemer til frontal beskyttelse bør underlægges kontrol, og
  der bør fastsættes bestemmelser om prøvning, konstruktion og montering, der skal overholdes i forbindelse med ethvert system til frontal beskyttelse, der enten leveres som originaludstyr monteret på køretøjet eller markedsføres som separat teknisk enhed.
  Prøvningen bør sikre, at systemer til frontal beskyttelse udarbejdes på en sådan måde, at fodgængernes sikkerhed forbedres, og antallet af kvæstelser reduceres.

| (4) | Disse krav skal også ses som led i beskyttelsen af fodgængere og andre bløde trafikanter og i sammenhæng med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/102/EF af 17. november 2003 om beskyttelse af fodgængere og andre bløde trafikanter forud for og ved kollision med et motorkøretøj og om ændring af Rådets direktiv 70/156/EØF (4). Nærværende direktiv bør tages op til revision på baggrund af yderligere forskning og de erfaringer, der opnås i dets fire første anven-delsesår. |
| --- | --- |

(4)

Disse krav skal også ses som led i beskyttelsen af fodgængere og andre bløde trafikanter og i sammenhæng med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/102/EF af 17. november 2003 om beskyttelse af fodgængere og andre bløde trafikanter forud for og ved kollision med et motorkøretøj og om ændring af Rådets direktiv 70/156/EØF (4). Nærværende direktiv bør tages op til revision på baggrund af yderligere forskning og de erfaringer, der opnås i dets fire første anven-delsesår.

| (5) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv og for dets tilpasning til den tekniske udvikling bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (5). |
| --- | --- |

(5)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv og for dets tilpasning til den tekniske udvikling bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (5).

| (6) | Dette direktiv er et af særdirektiverne under den EF-typegodkendelsesprocedure, der blev indført ved direktiv 70/156/EØF. |
| --- | --- |

(6)

Dette direktiv er et af særdirektiverne under den EF-typegodkendelsesprocedure, der blev indført ved direktiv 70/156/EØF.

| (7) | Kommissionen bør overvåge dette direktivs virkninger og orientere Europa-Parlamentet og Rådet herom. Såfremt det anses for nødvendigt med henblik på at opnå yderligere forbedringer i beskyttelsen af fodgængere, bør Kommissionen foreslå ændringer af dette direktiv på baggrund af den tekniske udvikling. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen bør overvåge dette direktivs virkninger og orientere Europa-Parlamentet og Rådet herom. Såfremt det anses for nødvendigt med henblik på at opnå yderligere forbedringer i beskyttelsen af fodgængere, bør Kommissionen foreslå ændringer af dette direktiv på baggrund af den tekniske udvikling.

| (8) | Det erkendes imidlertid, at visse køretøjer, som er omfattet af dette direktiv og som kan udstyres med systemer til frontal beskyttelse, ikke er omfattet af direktiv 2003/102/EF. I forbindelse med sådanne køretøjer kan benattrapprøven, som foreskrevet i nærværende direktiv, være teknisk ugennemførlig. For at bidrage til øget beskyttelse af fodgængere kan det med hensyn til hovedkvæstelser være nødvendigt at tillade alternative krav til benattrapprøven, som kun gælder for sådanne køretøjer, idet det sikres, at montering af et system til frontal beskyttelse ikke øger fodgængeres og andre bløde trafikanters risiko for benkvæstelser. |
| --- | --- |

(8)

Det erkendes imidlertid, at visse køretøjer, som er omfattet af dette direktiv og som kan udstyres med systemer til frontal beskyttelse, ikke er omfattet af direktiv 2003/102/EF. I forbindelse med sådanne køretøjer kan benattrapprøven, som foreskrevet i nærværende direktiv, være teknisk ugennemførlig. For at bidrage til øget beskyttelse af fodgængere kan det med hensyn til hovedkvæstelser være nødvendigt at tillade alternative krav til benattrapprøven, som kun gælder for sådanne køretøjer, idet det sikres, at montering af et system til frontal beskyttelse ikke øger fodgængeres og andre bløde trafikanters risiko for benkvæstelser.

| (9) | Målet for dette direktiv, nemlig at fremme sikkerheden for fodgængere og andre bløde trafikanter, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af foranstaltningernes omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går direktivet ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(9)

Målet for dette direktiv, nemlig at fremme sikkerheden for fodgængere og andre bløde trafikanter, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af foranstaltningernes omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går direktivet ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (10) | Dette direktiv er en del af det europæiske trafiksikkerhedsprogram og kan suppleres med nationale foranstaltninger om forbud mod eller begrænsninger af brugen af frontale beskyttelsessystemer, der findes på markedet før datoen for dette direktivs ikrafttræden. |
| --- | --- |

(10)

Dette direktiv er en del af det europæiske trafiksikkerhedsprogram og kan suppleres med nationale foranstaltninger om forbud mod eller begrænsninger af brugen af frontale beskyttelsessystemer, der findes på markedet før datoen for dette direktivs ikrafttræden.

| (11) | Direktiv 70/156/EØF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(11)

Direktiv 70/156/EØF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Formål

Dette
  direktiv
  har til formål at forbedre fodgængernes og køretøjernes sikkerhed ved hjælp af passive foranstaltninger og fastlægger
  de tekniske krav til typegodkendelse af motorkøretøjer, hvad angår systemer til frontal beskyttelse leveret som originaludstyr på køretøjerne eller som separate tekniske enheder.

Artikel 2

Definitioner

I dette direktiv forstås ved:

| 1) | »køretøj« ethvert køretøj under klasse M1
  som defineret i artikel 2 i direktiv 70/156/EØF og i bilag II hertil, som har en tilladt totalmasse på højst 3,5 tons, og ethvert køretøj, som tilhører klasse N
  1 som defineret i artikel 2 i direktiv 70/156/EØF og i bilag II hertil |
| --- | --- |

1)

»køretøj« ethvert køretøj under klasse M1
  som defineret i artikel 2 i direktiv 70/156/EØF og i bilag II hertil, som har en tilladt totalmasse på højst 3,5 tons, og ethvert køretøj, som tilhører klasse N
  1 som defineret i artikel 2 i direktiv 70/156/EØF og i bilag II hertil

| 2) | »separat teknisk enhed« enhver indretning som defineret i artikel 2 i direktiv 70/156/EØF og som er beregnet til montering og anvendelse på
  en eller flere typer af motorkøretøjer i klasse M1 og N1 (indtil 3,5 tons). |
| --- | --- |

2)

»separat teknisk enhed« enhver indretning som defineret i artikel 2 i direktiv 70/156/EØF og som er beregnet til montering og anvendelse på
  en eller flere typer af motorkøretøjer i klasse M1 og N1 (indtil 3,5 tons).

Artikel 3

Bestemmelser om typegodkendelse

1.   Fra den ... (6) må medlemsstaterne ikke, for en ny køretøjstype, der er udstyret med et system til frontal beskyttelse, der overholder kravene i bilag I og bilag II, af grunde, der vedrører systemer til frontal beskyttelse:

| a) | nægte EF-typegodkendelse eller national typegodkendelse |
| --- | --- |

a)

nægte EF-typegodkendelse eller national typegodkendelse

| b) | forbyde registrering, salg eller ibrugtagning. |
| --- | --- |

b)

forbyde registrering, salg eller ibrugtagning.

2.   Fra den ... (6) må medlemsstaterne ikke, for en ny type system til frontal beskyttelse, der leveres som separat teknisk enhed, og som overholder kravene i bilag I og bilag II:

| a) | nægte EF-typegodkendelse eller national typegodkendelse |
| --- | --- |

a)

nægte EF-typegodkendelse eller national typegodkendelse

| b) | forbyde salg eller ibrugtagning. |
| --- | --- |

b)

forbyde salg eller ibrugtagning.

3.   Fra den ... (7) skal medlemsstaterne, for en køretøjstype, der leveres med et system til frontal beskyttelse, eller for en type system til frontal beskyttelse, der leveres som separat teknisk enhed, og som ikke overholder kravene i bilag I og bilag II, nægte at bevilge EF-typegodkendelse eller national typegodkendelse.

4.   Fra den ... (8) skal medlemsstaterne, for køretøjer, der ikke overholder kravene i bilag I og bilag II til dette direktiv, af grunde, der vedrører systemer til frontal beskyttelse.

| a) | betragte de typeattester, der ifølge bestemmelserne i direktiv 70/156/EØF ledsager fabriksnye køretøjer, som ugyldige i relation til samme direktivs artikel 7, stk. 1 |
| --- | --- |

a)

betragte de typeattester, der ifølge bestemmelserne i direktiv 70/156/EØF ledsager fabriksnye køretøjer, som ugyldige i relation til samme direktivs artikel 7, stk. 1

| b) | nægte indregistrering, salg eller ibrugtagning af nye køretøjer, som ikke er ledsaget af en typeattest i henhold til direktiv 70/156/EØF. |
| --- | --- |

b)

nægte indregistrering, salg eller ibrugtagning af nye køretøjer, som ikke er ledsaget af en typeattest i henhold til direktiv 70/156/EØF.

5.   Fra den ... (8) finder kravene i bilag I og bilag II til dette direktiv med hensyn til systemer til frontal beskyttelse, der leveres som separate tekniske enheder, anvendelse til det i artikel 7, stk. 2, i direktiv 70/156/EØF nævnte formål.

Artikel 4

Gennemførelsesforanstaltninger og ændringer

1.   Detaljerede tekniske krav til bestemmelserne om prøvning i afsnit 3 af bilag I til dette direktiv vedtages af Kommissionen, som bistås af det i artikel 13, stk. 1, i direktiv 70/156/EØF nævnte udvalg i overensstemmelse med den i artikel 13, stk. 3, i samme direktiv nævnte procedure.

2.   De ændringer, der er nødvendige med henblik på at tilpasse dette direktiv, vedtages af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 13 i direktiv 70/156/EØF.

Artikel 5

Revision

Kommissionen reviderer senest den ... (9) de tekniske bestemmelser i dette direktiv på baggrund af den tekniske udvikling og erfaring, herunder især kravene for udførelse af lårattrapprøve og voksenattraphovedprøve samt specifikationerne for barneattraphovedprøverne for systemer til frontal beskyttelse. Resultaterne af denne revision behandles i en rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet.

Hvis det som følge af revisionen anses for hensigtsmæssigt at tilpasse direktivets tekniske bestemmelser, kan denne tilpasning ske efter proceduren i artikel 13 i direktiv 70/156/EØF.

Artikel 6

Ændring af direktiv 70/156/EØF

Bilag I, III, IV og XI til direktiv 70/156/EØF ændres i overensstemmelse med bilag III til nærværende direktiv.

Artikel 7

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den ... (10) de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De underretter straks Kommissionen
  herom.

De anvender disse bestemmelser fra den ... (10).

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 8

Separate tekniske enheder

Dette direktiv berører ikke medlemsstaternes kompetence til at forbyde eller begrænse anvendelsen af systemer til frontal beskyttelse, som er markedsført som separate tekniske enheder inden dette direktivs ikrafttræden.

Artikel 9

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 10

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i [...] [...]

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  
  EUT C 112 af 30.4.2004, s. 18.

1

EUT C 112 af 30.4.2004, s. 18.

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 26.5.2005.

2

Europa-Parlamentets holdning af 26.5.2005.

(3)  EFT L 42 af 23.2.1970, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2004/104/EF (EUT L 337 af 13.11.2004, s. 13).

3

Senest

Kommissionens direktiv 2004/104/EF (EUT L 337 af 13.11.2004, s. 13).

(4)  EUT L 321 af 6.12.2003, s. 15.

4

(5)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

5

(6)  
  Ni måneder efter offentliggørelsen af dette direktiv.

6

Ni måneder efter offentliggørelsen af dette direktiv.

(7)  
  12 måneder efter offentliggørelsen af dette direktiv.

7

12 måneder efter offentliggørelsen af dette direktiv.

(8)  
  18 måneder efter offentliggørelsen af dette direktiv.

8

18 måneder efter offentliggørelsen af dette direktiv.

(9)  Fire år og ni måneder efter offentliggørelsen af dette direktiv.

9

(10)  
  Ni måneder efter offentliggørelsen af dette direktiv.

10

Ni måneder efter offentliggørelsen af dette direktiv.

BILAG

LISTE OVER BILAG

| Bilag I | Tekniske bestemmelser |
| --- | --- |
| Bilag II | Administrative bestemmelser: |
| Tillæg 1: Oplysningsskema (køretøj) |
| Tillæg 2: Oplysningsskema (separat teknisk enhed) |
| Tillæg 3: Typegodkendelsesattest (køretøj) |
| Tillæg 4: Typegodkendelsesattest (separat teknisk enhed) |
| Tillæg 5: Eksempel på EF-typegodkendelsesmærke |
| Bilag III | Ændringer af direktiv 70/156/EØF |

Bilag I

Tekniske bestemmelser

Bilag II

Administrative bestemmelser:

Tillæg 1: Oplysningsskema (køretøj)

Tillæg 2: Oplysningsskema (separat teknisk enhed)

Tillæg 3: Typegodkendelsesattest (køretøj)

Tillæg 4: Typegodkendelsesattest (separat teknisk enhed)

Tillæg 5: Eksempel på EF-typegodkendelsesmærke

Bilag III

Ændringer af direktiv 70/156/EØF

BILAG I

TEKNISKE BESTEMMELSER

1.   DEFINITIONER

I dette direktiv forstås ved:

1.1.   »køretøjstype« en køretøjsklasse, der med hensyn til partiet foran A-stolperne ikke frembyder væsentlige forskelle med hensyn til:

| — | struktur |
| --- | --- |

—

struktur

| — | hoveddimensioner |
| --- | --- |

—

hoveddimensioner

| — | de materialer, køretøjets ydre flader består af |
| --- | --- |

—

de materialer, køretøjets ydre flader består af

| — | komponenternes (indre eller ydre) placering i forhold til hinanden |
| --- | --- |

—

komponenternes (indre eller ydre) placering i forhold til hinanden

| — | metoden til fastgørelse af et system til frontal beskyttelse |
| --- | --- |

—

metoden til fastgørelse af et system til frontal beskyttelse

i det omfang, de kan betragtes som havende
  en indvirkning
  på
  gyldigheden af
  resultaterne af de i dette direktiv foreskrevne slagprøver.

I forbindelse med en påtænkt
  typegodkendelse
  af systemer til frontal beskyttelse som separate tekniske enheder fortolkes enhver reference til køretøjet som en henvisning til rammen, på hvilken systemet er monteret til prøvning, og som skal repræsentere de forreste ydre dimensioner af
  den
  specifikke
  køretøjstype,
  systemet
  typegodkendes
  til

1.2.   »normal køreposition« køretøjets
  stilling, når dette er i køreklar stand og holder på jorden med dækkene oppumpet til det foreskrevne tryk, forhjulene i ligeud-stilling og alle de til køretøjets drift nødvendige væskebeholdninger fuldt optanket, med alt det af køretøjets fabrikant foreskrevne tilbehør, en masse på 75 kg placeret på forsædepassagerens plads og med hjulophænget indstillet som foreskrevet af fabrikanten til en kørehastighed på 40 km/h eller 35 km/h ved normale kørebetingelser (sidstnævnte særligt for køretøjer med aktiv affjedring eller automatisk niveauregulering)

1.3.   »køretøjets yderside« hele ydersiden af køretøjet, foran A-stolperne, herunder motorhjelmen, forskærmene, lygter og lyssignaler og de synlige forstærkende komponenter

1.4.   »krumningsradius«, radius i den cirkelbue, som svarer nærmest til den pågældende komponents afrundede form

1.5.   »yderste udvendige kant« af køretøjet vil for sidevæggenes vedkommende sige planet parallelt med køretøjets midterlængdeplan og sammenfaldende med dets yderste udvendige kant i siden og for for- og bagsidens vedkommende køretøjets lodrette tværplan, der falder sammen med den yderste udvendige kant foran og bagtil, bortset fra følgende fremspring:

| — | dæk i nærheden af deres berøringspunkt med vejbanen samt tilslutninger til dæktrykmålere |
| --- | --- |

—

dæk i nærheden af deres berøringspunkt med vejbanen samt tilslutninger til dæktrykmålere

| — | eventuelle anordninger mod udskridning på hjulene |
| --- | --- |

—

eventuelle anordninger mod udskridning på hjulene

| — | førerspejle |
| --- | --- |

—

førerspejle

| — | retningsviserblinklys i siden, markeringslygter, positionslys fortil, baglygter og parkeringslygter |
| --- | --- |

—

retningsviserblinklys i siden, markeringslygter, positionslys fortil, baglygter og parkeringslygter

| — | for for- og bagsidens vedkommende, dele monteret på kofangere, koblingsanordninger for påhængskøretøjer og udstødningsrør |
| --- | --- |

—

for for- og bagsidens vedkommende, dele monteret på kofangere, koblingsanordninger for påhængskøretøjer og udstødningsrør

1.6.   »kofanger«
  køretøjets forreste, underste, yderste struktur i henhold til typegodkendelsen. Hertil hører alle strukturer, som er bestemt til at beskytte køretøjet, når det indblandes i frontalkollision ved lav fart med et andet køretøj, samt eventuelt tilbehør monteret på disse strukturer, herunder plader til montering af nummerpladen. Den omfatter ikke udstyr, som er monteret på køretøjet efter typegodkendelsen, og som er bestemt til at yde køretøjet yderligere frontal beskyttelse

1.7.   »system til frontal beskyttelse« en separat struktur eller strukturer, såsom et safarigitter
  eller en supplerende kofanger,
  som skal beskytte
  køretøjets
  ydre overflade over og/eller under
  den oprindelige standardkofanger
  mod skader i tilfælde af kollision med et objekt. Særskilte konstruktioner med en højeste masse under 0,5 kg, der kun er beregnet til at beskytte lygterne, hører ikke ind under denne definition

1.8.   »
  motorhjelmforkantens referencelinje« det geometriske spor af berøringspunkter mellem en 1 000mm lang lineal og hjelmens frontflade, når linealen holdes parallelt med køretøjets langsgående vertikalplan og med en hældning bagud på 50 ° med underkanten 600mm over jorden føres tværs hen langs hjelmforkanten og i berøring med denne. For køretøjer, på hvilke hjelmoversiden hælder omkring 50 °, således at linealen rører i en sammenhængende række punkter frem for i et enkelt punkt, fastlægges referencelinjen med linealen hældende bagud i en vinkel på 40 °. For køretøjer, hvis form er sådan, at linealens underste ende kommer i berøring først, anses denne berøring for at være hjelmforkantens referencelinje i den pågældende sideværts position. For køretøjer, hvis form er sådan, at linealens øverste ende kommer i berøring først, anses det geometriske spor af den i punkt 1.14 definerede 1 000 mm indhyllingsafstand som hjelmforkantens referencelinje i den pågældende sideværts position.

Kofangerens overkant vil i denne sammenhæng også blive betragtet som hjelmforkant, hvis den kommer i berøring med linealen under denne procedure

1.9.   »øvre
  referencelinje
  for system til frontal beskyttelse« den øvre grænse for de punkter, hvor en fodgænger i nævneværdigt omfang vil komme i berøring med det frontale
  beskyttelsessystem.
  Denne bestemmes som det geometriske spor af de øverste berøringspunkter mellem en 700mm lang lineal og det frontale beskyttelsessystem eller køretøjets frontparti (afhængigt af hvilket af disse, der berøres), når linealen, mens den holdes parallelt med køretøjets langsgående vertikalplan og med en hældning bagud på 20, føres tværs hen foran køretøjet og samtidig holdes i berøring med jorden og med det frontale beskyttelsessystem eller køretøjet

1.10.   »nedre
  referencelinje
  for system til frontal beskyttelse« den nederste grænse for de punkter, hvor en fodgænger i nævneværdigt omfang vil komme i berøring med det frontale
  beskyttelsessystem.
  Denne bestemmes som det geometriske spor af de nederste berøringspunkter mellem en 700mm lang lineal og det frontale beskyttelsessystem eller køretøjets frontparti (afhængigt af hvilket af disse, der berøres), når linealen, mens den holdes parallelt med køretøjets langsgående vertikalplan og med en hældning fremad på 25°, føres tværs hen foran køretøjet og samtidig holdes i berøring med jorden og med det frontale beskyttelsessystem eller køretøjet

1.11.   ved »øvre
  højde
  for system til frontal beskyttelse« forstås den lodrette afstand mellem jorden og den i punkt 1.9 fastlagte øvre
  referencelinje
  for system til frontal beskyttelse med køretøjet i sin normale kørestilling

1.12.   ved »nedre
  højde
  for system til frontal beskyttelse« forstås den lodrette afstand mellem jorden og den i punkt 1.10 fastlagte nedre
  referencelinje
  for system til frontal beskyttelse med køretøjet i sin normale kørestilling

1.13.   »belastningsindeks for hovedet (HPC)« beregnes ved udtrykket:

Formula

hvor a er den resulterende acceleration i hovedets tyngdepunkt (m/s2) som multiplum af »g«, afsat mod tiden og filtreret med kanalfrekvensklasse på 1000 Hz; t1 og t2 er de to tidspunkter, der bestemmer begyndelsen og afslutningen af den registrering, for hvilken HPC er maksimum mellem første og sidste kontaktøjeblik. Ved beregning af maksimumværdien ses bort fra de værdier af HPC, for hvilke tidsintervallet (t1-t2) er større end 15 ms

1.14.   
  »1 000mm indhyllingsafstand« det geometriske spor, som afsættes på forreste øvre yderside af enden af et 1 000 mm langt fleksibelt bånd, når dette holdes i køretøjets langsgående vertikalplan og føres tværs hen over forsiden af hjelm, kofanger og frontalbeskyttelsessystemet. Under hele proceduren holdes båndet stramt, mens den ene ende rører jorden lodret under kofangerens forside og den anden ende rører den forreste øvre yderside. Køretøjet er anbragt i sin normale kørestilling

1.15.   
  »referencelinje for frontalbeskyttelsessystemets forkant« det geometriske spor af berøringspunkter mellem en 1 000 mm lang lineal og frontalbeskyttelsessystemets frontflade, når linealen holdes parallelt med køretøjets langsgående vertikalplan og med en hældning bagud på 50 ° føres tværs hen langs hjelmforkanten og i berøring med denne. For køretøjer, på hvilke frontalbeskyttelsessystemets overside hælder omkring 50°, således at linealen rører i en sammenhængende række punkter frem for i et enkelt punkt, fastlægges referencelinjen med linealen hældende bagud i en vinkel på 40 °.

2.   BESTEMMELSER OM KONSTRUKTION OG MONTERING

2.1.   Systemer til frontal beskyttelse

Følgende
  krav
  gælder såvel for systemer til frontal beskyttelse leveret
  som
  en del af udstyret på nye køretøjer som for systemer til frontal beskyttelse leveret som separate tekniske enheder til montering på specificerede
  køretøjer.

Efter aftale med den pågældende godkendelsesmyndighed kan kravene i punkt 3 imidlertid anses for at være overholdt ved en tilsvarende prøvning udført på systemer til frontal beskyttelse i henhold til kravene i et andet typegodkendelsesdirektiv.

2.1.1.   Komponenterne i systemer til frontal beskyttelse skal være udformet således, at alle
  stive overflader, som kan komme i berøring med en kugle med en diameter på 100 mm,
  har en rundingsradius på mindst 5 mm.

2.1.2.   Den samlede masse af et system til frontal beskyttelse må inklusive alle beslag og befæstelser ikke være over 1,2 % af massen af det køretøj, det er konstrueret til, og højst 18 kg.

2.1.3.   Systemet til frontal beskyttelse må, når det er monteret på et køretøj,
  intetsteds
  være højere end
  50 m. over hjelmforkantens referencelinje, som defineret i punkt 1.8, målt i køretøjets langsgående vertikalplan.

2.1.4.   Systemet til frontal beskyttelse må ikke øge bredden af det køretøj, det er monteret på. Hvis systemets samlede bredde er større end 75 % af køretøjets bredde, skal enderne af systemet vende ind mod den udvendige overflade for at mindske risikoen for karambolage. Dette krav anses for opfyldt, hvis systemet til frontal beskyttelse enten er forsænket eller indbygget i
  karrosseriet, eller
  hvis enden af systemet er bøjet indad, således at det ikke kan komme i berøring med en kugle med diameter 100 mm, og således at mellemrummet mellem enden af systemet og den omgivende del af karrosseriet ikke er over 20 mm.

2.1.5.   Mellemrummet mellem komponenterne af systemet til frontal beskyttelse og den underliggende udvendige overflade må ikke være over 80 mm, jf. dog bestemmelserne i punkt 2.1.4. Der ses bort fra mindre afbrydelser i konturerne af den underliggende del af karrosseriet (såsom åbninger i gitre, luftindtag mv.).

2.1.6.   
  For at bevare fordelene ved køretøjets kofanger må
  afstanden i længderetningen mellem kofangerens forreste del og den forreste del af systemet til frontal
  beskyttelse intetsteds
  i køretøjets bredde være over
  50 mm.

2.1.7.   Systemet til frontal beskyttelse må ikke væsentligt nedsætte virkningen af kofangeren. Dette krav anses for opfyldt, hvis højst to lodrette og ingen vandrette komponenter af systemet til frontal beskyttelse overlapper med kofangeren.

2.1.8.   Systemet til frontal beskyttelse må ikke have en hældning fremad i forhold til det lodrette plan. De øverste dele af systemet til frontal beskyttelse må ikke opad eller bagud (mod forruden) overskride hjelmforkantens referencelinje som fastlagt
  i punkt 1.8,
  når systemet til frontal beskyttelse er fjernet, med mere end 50 mm.
  Alle målinger foretages i køretøjets langsgående vertikalplan.

2.1.9.   
  Overensstemmelse med forskrifterne i andre typegodkendelsesdirektiver
  må ikke tilsidesættes ved montering af systemer til frontal beskyttelse.

2.2.   Systemer til frontal beskyttelse leveret som separate tekniske enheder må ikke distribueres, udbydes til salg eller sælges, uden at de er ledsaget af
  en liste over de køretøjstyper, systemet er godkendt til, og
  en klart formuleret monteringsvejledning. Monteringsvejledningen skal
  omfatte specifikke monteringsforskrifter, herunder fastgørelsesanvisninger for
  de køretøjer, enheden er godkendt til,
  og gøre det muligt
  at montere de godkendte komponenter på det pågældende køretøj på en måde, der er i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i
  punkt 2.1.

3.   BESTEMMELSER VEDRØRENDE PRØVER

3.1.   
  Godkendelse af systemer til frontal beskyttelse forudsætter, at følgende prøver er bestået:

3.1.1.   
  Underbenattrap for
  system til frontal beskyttelse. Prøven udføres med en anslagshastighed på 40 km/h. Den maksimale dynamiske knæbøjningsvinkel må ikke overstige
  21,0
  °, den maksimale forskydningsdeformation af knæet må ikke overstige 6,0 mm, og accelerationen, målt ved skinnebenets øvre ende, må ikke overstige
  200 g.

3.1.1.1.   
  For så vidt angår systemer til frontal beskyttelse, godkendt som separate tekniske enheder, som kun anvendes på specifikke køretøjer med en tilladt totalmasse på højst 2,5 tons, typegodkendt inden den 1. oktober 2005, eller på køretøjer med en tilladt totalmasse på over 2,5 tons kan bestemmelserne i punkt 3.1.1.1.1 eller i punkt 3.1.1.1.2. anvendes i stedet for bestemmelserne i punkt 3.1.1.

3.1.1.1.1.   
  Prøven udføres med en anslagshastighed på 40 km/h. Den maksimale dynamiske knæbøjningsvinkel må ikke overstige 26,0 °, den maksimale forskydningsdeformation af knæet må ikke overstige 7,5mm og accelerationen, målt ved skinnebenets øvre ende, må ikke overstige 250 g.

3.1.1.1.2.   
  Prøven udføres på køretøjet med og uden påmonteret frontalbeskyttelsessystem med en anslagshastighed på 40 km/h. De to prøver udføres på ækvivalente steder efter aftale med de pågældende prøvningsmyndigheder. Værdierne for den maksimale knæbøjningsvinkel, den maksimale forskydningsdeformation af knæet og accelerationen, målt ved skinnebenet registreres. De enkelte registrerede værdier for køretøjet med påmonteret frontalbeskyttelsessystem må ikke overstige 90% af de værdier, der registreres for køretøjet uden frontalbeskyttelsessystem.

3.1.1.2.   
  Hvis den nedre højde af systemet til frontal beskyttelse overstiger 500 mm, erstattes denne prøve af lårattrap prøven for system til frontal beskyttelse, jf. punkt 3.1.2.

3.1.2.   
  Lårattrap for
  system til frontal beskyttelse. Denne prøve udføres med en anslagshastighed på 40 km/h. Den øjeblikkelige sum af
  anslagskræfterne må
  ikke overstige
  7,5 kN,
  og attrappen må ikke påføres et bøjende moment på over
  510Nm.

Prøven lårattrap-kofanger for systemet til frontal beskyttelse skal udføres, hvis den nedre kofangerhøjde for systemet til frontal beskyttelse på prøvningsstedet overstiger 500 mm.

3.1.2.1.   
  For så vidt angår systemer for frontal beskyttelse godkendt som separate tekniske enheder, som kun anvendes på specifikke køretøjer med en tilladt totalmasse på højst 2,5 tons, typegodkendt inden den 1. oktober 2005, eller på køretøjer med en tilladt totalmasse på over 2,5 tons, kan bestemmelserne i punkt 3.1.2.1.1 eller i punkt 3.1.2.1.2. anvendes i stedet for bestemmelserne i punkt 3.1.2.

3.1.2.1.1.   
  Prøven udføres med en anslagshastighed på 40 km/h. Den øjeblikkelige sum af anslagskræfterne må ikke være over 9,4 kN og attrappen må ikke påføres et bøjende moment på over 640 Nm.

3.1.2.1.2.   
  Prøven udføres på køretøjet med og uden påmonteret frontalbeskyttelsessystem med en anslagshastighed på 40 km/h. De to prøver udføres på ækvivalente steder efter aftale med de pågældende prøvningsmyndigheder. Værdierne for den øjeblikkelige sum af anslagskræfterne og det bøjende moment, der påføres attrappen, registreres. De enkelte registrerede værdier for køretøjet med påmonteret frontalbeskyttelsessystem må ikke overstige 90% af de værdier, der registreres for køretøjet uden frontalbeskyttelsessystem.

3.1.2.2.   
  Hvis den nedre højde af systemet til frontal beskyttelse er under 500 mm, er denne prøve ikke påkrævet.

3.1.3.   Lårattrap — frontalbeskyttelsessystemets forkant. Denne prøve udføres med en anslagshastighed på 40 km/h. Den øjeblikkelige sum af anslagskræfterne mod attrappens øverste og nederste ende må ikke overstige
  en målværdi på
  5,0 kN, og attrappen må ikke påføres et bøjende moment på over
  en målværdi på
  300 Nm.
  Begge resultater registreres udelukkende med henblik på overvågning.

3.1.4.   
  Barneattraphoved/lille
  voksenattraphoved — system til frontal beskyttelse.
  Prøven udføres ved en anslagshastighed på 35 km/h, idet der anvendes en barnehovedattrap/lille voksenhovedattrap på 3,5 kg.
  Belastningsindekset for hovedet (HPC), beregnet af resultanten af de registrerede accelerometerforløb, må i henhold til punkt 1.13 ikke i noget tilfælde være over 1000.

BILAG II

ADMINISTRATIVE BESTEMMELSER OM TYPEGODKENDELSE

1.   ANSØGNING OM EF-TYPEGODKENDELSE

1.1.   Ansøgning om EF-typegodkendelse af en type køretøj, for så vidt angår montering på køretøjet af et system til frontal beskyttelse

1.1.1.   I tillæg 1 findes en model af det i henhold til artikel 3, stk. 1, i direktiv 70/156/EØF krævede informationsdokument.

1.1.2.   Et køretøj, der er repræsentativt for den type køretøj, der er udstyret med et system til frontal beskyttelse, og for hvilken der ansøges om godkendelse, indleveres til den tekniske tjeneste, der forestår typegodkendelsen. På anmodning fra den tekniske tjeneste indleveres specifikke komponenter eller prøver på anvendte materialer.

1.2.   Ansøgning om EF-typegodkendelse af systemer til frontal beskyttelse, der anses for separate tekniske enheder

1.2.1.   I tillæg 2 findes en model af det i henhold til artikel 3, stk. 4, i direktiv 70/156/EØF krævede informationsdokument.

1.2.2.   Til den tekniske tjeneste, der forestår typegodkendelsesprøvningen, skal indleveres én prøve af den type system til frontal beskyttelse, der søges typegodkendt. Den tekniske tjeneste kan rekvirere yderligere prøver, hvis den skønner det nødvendigt. Prøverne skal på tydelig og uudslettelig måde være mærket med ansøgerens navn og typebetegnelsen. Der træffes foranstaltninger med hensyn til den efterfølgende obligatoriske påførsel af EF-typegodkendelsesmærket.

2.   MEDDELELSE AF EF-TYPEGODKENDELSE

2.1.   Modeller af de pågældende EF-typegodkendelsesattester i henhold til artikel 4, stk. 3, og i givet fald artikel 4, stk. 4, i direktiv 70/156/EØF findes i:

| — | Tillæg 3 for de i punkt 1.1. omhandlede ansøgninger. |
| --- | --- |

—

Tillæg 3 for de i punkt 1.1. omhandlede ansøgninger.

| — | Tillæg 4 for de i punkt 1.2. omhandlede ansøgninger. |
| --- | --- |

—

Tillæg 4 for de i punkt 1.2. omhandlede ansøgninger.

3.   EF-TYPEGODKENDELSESMÆRKE

3.1.   Ethvert system til frontal beskyttelse, som er i overensstemmelse med den godkendte type i henhold til dette direktiv, skal være forsynet med et EF-typegodkendelsesmærke.

3.2.   Dette mærke består af:

3.2.1.   Et rektangel, som omslutter bogstavet »e«, efterfulgt af kodenummer eller -bogstaver på den medlemsstat, som har meddelt typegodkendelse:

| 1 | for Tyskland |
| --- | --- |
| 2 | for Frankrig |
| 3 | for Italien |
| 4 | for Nederlandene |
| 5 | for Sverige |
| 6 | for Belgien |
| 9 | for Spanien |
| 11 | for Det Forenede Kongerige |
| 12 | for Østrig |
| 13 | for Luxembourg |
| 17 | for Finland |
| 18 | for Danmark |
| 21 | for Portugal |
| 23 | for Grækenland |
| IRL | for Irland |
| nn | for Cypern |
| nn | for Den Tjekkiske Republik |
| nn | for Estland |
| nn | for Ungarn |
| nn | for Letland |
| nn | for Litauen |
| nn | for Malta |
| nn | for Polen |
| nn | for Den Slovakiske Republik |
| nn | for Slovenien |

1

for Tyskland

2

for Frankrig

3

for Italien

4

for Nederlandene

5

for Sverige

6

for Belgien

9

for Spanien

11

for Det Forenede Kongerige

12

for Østrig

13

for Luxembourg

17

for Finland

18

for Danmark

21

for Portugal

23

for Grækenland

IRL

for Irland

nn

for Cypern

nn

for Den Tjekkiske Republik

nn

for Estland

nn

for Ungarn

nn

for Letland

nn

for Litauen

nn

for Malta

nn

for Polen

nn

for Den Slovakiske Republik

nn

for Slovenien

3.2.2.   I nærheden af rektanglet »basisgodkendelsens nummer« — som udgør del 4 af typegodkendelsesnummeret omhandlet i direktiv 70/156/EØF, bilag VII — med to foranstillede cifre, der er løbenummeret på den seneste væsentlige tekniske ændring af dette direktiv på den dag, da EF-typegodkendelse meddeltes. I nærværende direktiv er dette nummer 01.

En asterisk efter løbenummeret angiver, at godkendelsen af systemet for frontal beskyttelse er givet ud fra den betragtning, som for så vidt angår benattrapprøven er tilladt i henhold til Bilag I, punkt 3.1. Er denne betragtning ikke gjort gældende af godkendelsesmyndigheden, erstattes asterisken med et mellemrum.

3.3.   EF-typegodkendelsesmærket skal være påført på systemet til frontal beskyttelse på en sådan måde, at det er uudsletteligt og let læseligt, også når systemet er monteret på køretøjet.

3.4.   I tillæg 5 findes et eksempel på EF-typegodkendelsesmærket.

Tillæg 1 til BILAG II

OPLYSNINGSSKEMA NR. ...

I HENHOLD TIL BILAG I TIL RÅDETS DIREKTIV 70/156/EØF VEDRØRENDE EF-TYPEGODKENDELSE AF ET KØRETØJ FOR SÅ VIDT ANGÅR SYSTEMER TIL FRONTAL BESKYTTELSE

Følgende oplysninger skal i de relevante tilfælde indsendes i tre eksemplarer og omfatte en indholdsfortegnelse. Eventuelle tegninger skal forelægges i passende målestok i A4-format eller foldet til denne størrelse og være tilstrækkeligt detaljerede. Eventuelle fotos skal være tilstrækkeligt detaljerede.

Hvis systemer, komponenter eller separate tekniske enheder omfatter specialiserede materialer, vedlægges der information om disses egenskaber.

0.   GENERELT

0.1.   Fabriksmærke (firmabetegnelse):

0.2.   Type og almindelig(e) handelsbetegnelse(r):

0.3.   Typeidentifikationsmærker som markeret på køretøjet:

0.3.1.   Mærkets anbringelsessted:

0.4.   Køretøjets klasse:

0.5.   Fabrikantens navn og adresse:

0.8.   Adresse på samlefabrik(ker):

1.   KØRETØJETS ALMINDELIGE SPECIFIKATIONER

1.1.   Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj:

2.   MASSE OG DIMENSIONER (i kg og mm)

(Der henvises i givet fald til tegninger)

2.8.   Teknisk tilladt totalmasse som oplyst af fabrikanten

(største og mindste):

2.8.1.   Denne masses fordeling på akslerne (største og mindste):

9.   KARROSSERI

9.1.   Karrosseriets art:

9. [11].   System til frontal beskyttelse

9. [11].1.   Generel udformning (tegninger eller fotografier) med angivelse af placering og fastgørelse af system til frontal beskyttelse:

9. [11].2.   Tegninger og/eller fotografier, hvis dette er relevant, af luftindtagsgitre, kølergitter, pynteudstyr, skilte, emblemer og indskæringer samt enhver anden udvendig udragende del eller dele af den udvendige overflade, som kan betragtes som kritiske (f.eks. lygter). Hvis de i foregående sætning opførte dele ikke er kritiske, kan de til dokumentationsformål erstattes af fotografier, om nødvendigt med målangivelser og/eller tekst:

9. [11].3.   Fuld detaljering af krævede samlinger og fyldestgørende monteringsvejledning, herunder med krav vedrørende tilspændingsmoment.

9. [11].4.   Tegning af kofangere:

9. [11].5.   Tegning af gulvlinie ved køretøjets forende:

Dato:

Tillæg 2 til BILAG II

OPLYSNINGSSKEMA NR. ...

VEDRØRENDE EF-TYPEGODKENDELSE AF SYSTEMER TIL FRONTAL BESKYTTELSE SOM SEPARATE TEKNISKE ENHEDER (2005/.../EF)

Følgende oplysninger skal i de relevante tilfælde indsendes i tre eksemplarer og omfatte en indholdsfortegnelse. Eventuelle tegninger skal forelægges i passende målestok i A4-format eller foldet til denne størrelse og være tilstrækkeligt detaljerede. Eventuelle fotos skal være tilstrækkeligt detaljerede.

Hvis systemer, komponenter eller separate tekniske enheder omfatter specialiserede materialer, oplyses det, hvordan disse fungerer.

0.   GENERELT

0.1.   Fabriksmærke (firmabetegnelse):

0.2.   Type og almindelig(e) handelsbetegnelse(r):

0.5.   Fabrikantens navn og adresse:

0.7.   EF-typegodkendelsesmærkets anbringelsessted og fastgørelsesmåde:

1.   BESKRIVELSE AF ANORDNINGEN

1.1.   Detaljeret teknisk beskrivelse (herunder fotografier eller tegninger):

1.2.   Anvisninger for samling og montering, herunder tilspændingsmoment:

1.3.   Liste over de køretøjstyper, systemet må monteres på:

1.4.   Eventuelle begrænsninger i anvendelsen og betingelser for monteringen:

Tillæg 3 til BILAG II

(MODEL)

(største format: A4 (210 x 297 mm))

EF-TYPEGODKENDELSESATTEST

MYNDIGHEDENS STEMPEL

Meddelelse vedrørende:

| — | typegodkendelse |
| --- | --- |

—

typegodkendelse

| — | udvidelse af typegodkendelse |
| --- | --- |

—

udvidelse af typegodkendelse

| — | nægtelse af typegodkendelse |
| --- | --- |

—

nægtelse af typegodkendelse

| — | inddragelse af typegodkendelse |
| --- | --- |

—

inddragelse af typegodkendelse

for en køretøjstype udstyret med et system til frontal beskyttelse i henhold til direktiv .../.../EF.

Typegodkendelse nr.:

Begrundelse for udvidelse:

AFSNIT I

0.1.   Fabriksmærke (firmabetegnelse):

0.2.   Type og almindelig(e) handelsbetegnelse(r):

0.3.   Typeidentifikationsmærker, hvis de er markeret på køretøjet:

0.3.1.   Mærkets anbringelsessted:

0.4.   Køretøjets klasse:

0.5.   Fabrikantens navn og adresse:

0.7.   For systemet til frontal beskyttelse, EF-godkendelsesmærkets anbringelsessted og -måde:

0.8.   Adresse på samlefabrik(ker):

AFSNIT II

1.   Eventuelle supplerende oplysninger: Se tillæg

2.   Teknisk tjeneste, der forestår prøvningen:

3.   Prøvningsrapportens dato:

4.   Prøvningsrapportens nummer:

5.   Eventuelle bemærkninger: Se tillæg

6.   Sted:

7.   Dato:

8.   Underskrift:

9.   Indholdsfortegnelsen til den informationspakke, der er indgivet til den godkendende myndighed, og som kan fås ved henvendelse dertil, er vedlagt.

Addendum
  til tillæg 3

til EF-typegodkendelsesattest nr. ...

vedrørende typegodkendelse af en køretøjstype for så vidt angår montering af et system til frontal beskyttelse

1.   Eventuelle supplerende oplysninger:

2.   Bemærkninger:

3.   Resultater af prøvning i henhold til bilag I,
  punkt 3

| Prøve | Registrerede værdier | Bestået/ikke
  bestået |
| --- | --- | --- |
| Underbenattrap for
  system til frontal beskyttelse
  — 3 afprøvningsstillinger (hvis udført) | Bøjningsvinkel | ......
  ...... grader
  ...... | |
| Forskydnings-deformation | ......
  ...... mm
  ...... | |
| Acceleration ved skinnebenets øvre ende | ......
  ...... g
  ...... | |
| Lårattrap for
  system til frontal beskyttelse.
  — 3 afprøvningsstillinger (hvis udført) | Sum af anslagskræfter | ......
  ...... kN
  ...... | |
| Bøjende moment | ......
  ...... Nm
  ...... | |
| Lårattrap — frontalbeskyttelsessystemets forkant

  — 3 afprøvningsstillinger
  (kun overvågning) | Sum af anslagskræfter | ......
  ...... kN
  ...... | |
| Bøjende moment | ......
  ...... Nm
  ...... | |
| Barneattraphoved/lille
  voksenattraphoved
  (3,5 kg)
  — system til frontal
  beskyttelse | HPC-værdier
  (mindst 3 værdier) | ......
  ......
  ...... | |

Prøve

Registrerede værdier

Bestået/ikke
  bestået

Underbenattrap for
  system til frontal beskyttelse

— 3 afprøvningsstillinger (hvis udført)

Bøjningsvinkel

......

...... grader

......

Forskydnings-deformation

......

...... mm

......

Acceleration ved skinnebenets øvre ende

......

...... g

......

Lårattrap for
  system til frontal beskyttelse.

— 3 afprøvningsstillinger (hvis udført)

Sum af anslagskræfter

......

...... kN

......

Bøjende moment

......

...... Nm

......

Lårattrap — frontalbeskyttelsessystemets forkant

— 3 afprøvningsstillinger
  (kun overvågning)

Sum af anslagskræfter

......

...... kN

......

Bøjende moment

......

...... Nm

......

Barneattraphoved/lille
  voksenattraphoved
  (3,5 kg)
  — system til frontal
  beskyttelse

HPC-værdier

(mindst 3 værdier)

......

......

......

Tillæg 4 til BILAG II

(MODEL)

(største format: A4 (210 x 297 mm))

EF-TYPEGODKENDELSESATTEST

MYNDIGHEDENS STEMPEL

Meddelelse vedrørende:

| — | typegodkendelse |
| --- | --- |

—

typegodkendelse

| — | udvidelse af typegodkendelse |
| --- | --- |

—

udvidelse af typegodkendelse

| — | nægtelse af typegodkendelse |
| --- | --- |

—

nægtelse af typegodkendelse

| — | inddragelse af typegodkendelse |
| --- | --- |

—

inddragelse af typegodkendelse

for en type system til frontal beskyttelse som separat teknisk enhed(1) i henhold til direktiv [2005/.../EF].

Typegodkendelse nr.:

Begrundelse for udvidelse:

AFSNIT I

0.1.   Fabriksmærke (firmabetegnelse):

0.2.   Type og almindelig(e) handelsbetegnelse(r):

0.3.   Typeidentifikationsmærker, som er anført på systemet til frontal beskyttelse:

0.3.1.   Mærkets anbringelsessted:

0.5.   Fabrikantens navn og adresse:

0.7.   EF-godkendelsesmærkets anbringelsessted og fastgørelsesmåde:

0.8.   
  Produktionsstedets adresse(r):

AFSNIT II

1.   
  Supplerende
  oplysninger: Se tillæg

2.   Teknisk tjeneste, der forestår prøvningen:

3.   Prøvningsrapportens dato:

4.   Prøvningsrapportens nummer:

5.   Eventuelle bemærkninger: Se tillæg

6.   Sted:

7.   Dato:

8.   Underskrift:

9.   Indholdsfortegnelsen til den informationspakke, der er indgivet til den godkendende myndighed, og som kan fås ved henvendelse dertil, er vedlagt.

Addendum
  til tillæg 4

til EF-typegodkendelsesattest nr. ...

vedrørende typegodkendelse af et system til frontal beskyttelse i henhold til direktiv [2005/.../EF]

1.   Supplerende oplysninger

1.1.   Fastgørelsesmåde

1.2.   Anvisninger for samling og montering:

1.3.   
  Liste over køretøjer, på hvilke systemet for frontal beskyttelse kan monteres,
  eventuelle begrænsninger i anvendelsen og
  nødvendige
  betingelser for monteringen:

2.   Bemærkninger:

3.   Prøvning i henhold til bilag I,
  punkt 3

| Prøve | Registrerede værdier | Bestået/ikke
  bestået |
| --- | --- | --- |
| Underbenattrap for
  system til frontal beskyttelse
  — 3 afprøvningsstillinger (hvis udført) | Bøjningsvinkel | ......
  ...... Grader
  ...... | |
| Forskydningsdeformation | ......
  ...... mm
  ...... | |
| Acceleration ved skinnebenets øvre ende | ......
  ...... g
  ...... | |
| Lårattrap for
  system til frontal beskyttelse.
  — 3 afprøvningsstillinger (hvis udført) | Sum af anslagskræfter | ......
  ...... kN
  ...... | |
| Bøjende moment | ......
  ...... Nm
  ...... | |
| Lårattrap — frontalbeskyttelsessystemets forkant

  — 3 afprøvningsstillinger | Sum af anslagskræfter | ......
  ...... kN
  ...... | |
| Bøjende moment | ......
  ...... Nm
  ...... | |
| Barneattraphoved/lille
  voksenattraphoved
  (3,5 kg)
  —system til frontal
  beskyttelse | HPC-værdier
  (mindst 3 værdier) | ......
  ......
  ...... | |

Prøve

Registrerede værdier

Bestået/ikke
  bestået

Underbenattrap for
  system til frontal beskyttelse

— 3 afprøvningsstillinger (hvis udført)

Bøjningsvinkel

......

...... Grader

......

Forskydningsdeformation

......

...... mm

......

Acceleration ved skinnebenets øvre ende

......

...... g

......

Lårattrap for
  system til frontal beskyttelse.

— 3 afprøvningsstillinger (hvis udført)

Sum af anslagskræfter

......

...... kN

......

Bøjende moment

......

...... Nm

......

Lårattrap — frontalbeskyttelsessystemets forkant

— 3 afprøvningsstillinger

Sum af anslagskræfter

......

...... kN

......

Bøjende moment

......

...... Nm

......

Barneattraphoved/lille
  voksenattraphoved
  (3,5 kg)
  —system til frontal
  beskyttelse

HPC-værdier

(mindst 3 værdier)

......

......

......

Tillæg 5 til BILAG II

Eksempel på EF-typegodkendelsesmærke

Image

(a ≥ 12mm)

Anordningen med ovenstående EF-typegodkendelsesmærke er et system til frontal beskyttelse, typegodkendt i Tyskland (e1) i henhold til nærværende direktiv (01) under basisgodkendelsesnummeret 1471.

Asterisken efter løbenummeret angiver, at godkendelsen af systemet for frontal beskyttelse er givet ud fra den betragtning, som for så vidt angår benattrapprøven er tilladt i henhold til bilag I, punkt 3.1. Er denne betragtning ikke gjort gældende af godkendelsesmyndigheden, erstattes asterisken med et mellemrum.

BILAG III

ÆNDRINGER AF DIREKTIV 70/156/EØF

I bilagene til direktiv 70/156/EØF foretages følgende ændringer:

| 1) | I bilag I indsættes følgende punkter:






  »9. [24]. | Systemer til frontal beskyttelse |
| --- | --- | --- |

1)

I bilag I indsættes følgende punkter:

»9. [24].

Systemer til frontal beskyttelse

| 9. [24].1. | Der skal forelægges en detaljeret beskrivelse med fotografier og/eller tegninger af køretøjet med hensyn til konstruktion, dimensioner, relevante referencelinjer og materialesammensætning for køretøjets system til frontal beskyttelse og dets forparti. |
| --- | --- |

9. [24].1.

Der skal forelægges en detaljeret beskrivelse med fotografier og/eller tegninger af køretøjet med hensyn til konstruktion, dimensioner, relevante referencelinjer og materialesammensætning for køretøjets system til frontal beskyttelse og dets forparti.

| 9. [24].2. | Der skal forelægges en detaljeret beskrivelse med fotografier og/eller tegninger af fastgørelsesmåden for systemet til frontal beskyttelse på køretøjet. Denne beskrivelse skal indeholde angivelse af alle boltdimensioner og krævede tilspændingsmomenter.« |
| --- | --- |

9. [24].2.

Der skal forelægges en detaljeret beskrivelse med fotografier og/eller tegninger af fastgørelsesmåden for systemet til frontal beskyttelse på køretøjet. Denne beskrivelse skal indeholde angivelse af alle boltdimensioner og krævede tilspændingsmomenter.«

| 2) | I bilag III, Del I, afsnit A, indsættes følgende punkter:






  »9. [24] | |
| --- | --- | --- |

2)

I bilag III, Del I, afsnit A, indsættes følgende punkter:

»9. [24]

| 9. [24].1. | Der skal forelægges en detaljeret beskrivelse med fotografier og/eller tegninger af køretøjet med hensyn til konstruktion, dimensioner, relevante referencelinjer og materialesammensætning for køretøjets system til frontal beskyttelse og dets forparti. |
| --- | --- |

9. [24].1.

Der skal forelægges en detaljeret beskrivelse med fotografier og/eller tegninger af køretøjet med hensyn til konstruktion, dimensioner, relevante referencelinjer og materialesammensætning for køretøjets system til frontal beskyttelse og dets forparti.

| 9. [24].2. | Der skal forelægges en detaljeret beskrivelse med fotografier og/eller tegninger af fastgørelsesmåden for systemet til frontal beskyttelse på køretøjet. Denne beskrivelse skal indeholde angivelse af alle boltdimensioner og krævede tilspændingsmomenter.« |
| --- | --- |

9. [24].2.

Der skal forelægges en detaljeret beskrivelse med fotografier og/eller tegninger af fastgørelsesmåden for systemet til frontal beskyttelse på køretøjet. Denne beskrivelse skal indeholde angivelse af alle boltdimensioner og krævede tilspændingsmomenter.«

| 3) | I bilag IV, Del I, tilføjes følgende punkt:

















  Emne | Direktiv nr. | Henvisning til EFT/EUT | Anvendelsesområde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| [60]. System til frontal beskyttelse | [.../.../EF] | EUT L [...] af [...], s. [...]. | X (1) | — | — | X | — | — | | | | |

3)

I bilag IV, Del I, tilføjes følgende punkt:

Emne

Direktiv nr.

Henvisning til EFT/EUT

Anvendelsesområde

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

[60]. System til frontal beskyttelse

[.../.../EF]

EUT L [...] af [...], s. [...].

X (1)

—

—

X

—

—

| 4) | I bilag XI foretages følgende ændringer:






  a) | I tillæg I, tilføjes følgende punkt:











  Punkt | Emne | Direktiv nr. | M1 ≤ 2 500 (2) kg | M12 500 (2) kg | M2 | M3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [60] | System til frontal beskyttelse | [.../.../EF] | X | X (2) | — | — |

4)

I bilag XI foretages følgende ændringer:

a)

I tillæg I, tilføjes følgende punkt:

Punkt

Emne

Direktiv nr.

M1 ≤ 2 500 (2) kg

M12 500 (2) kg

M2

M3

[60]

System til frontal beskyttelse

[.../.../EF]

X

X (2)

—

—

| b) | I tillæg 2 tilføjes følgende punkt:

















  Punkt | Emne | Direktiv nr. | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| »[60]« | System til frontal beskyttelse | [.../.../EF] | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |

b)

I tillæg 2 tilføjes følgende punkt:

Punkt

Emne

Direktiv nr.

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

»[60]«

System til frontal beskyttelse

[.../.../EF]

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

| c) | I tillæg 3 tilføjes følgende punkt:
















  Punkt | Emne | Direktiv nr. | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [60] | System til frontal beskyttelse | [.../.../EF] | — | — | — | — | — | — | — | — | — |

c)

I tillæg 3 tilføjes følgende punkt:

Punkt

Emne

Direktiv nr.

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

[60]

System til frontal beskyttelse

[.../.../EF]

—

—

—

—

—

—

—

—

—

---

(1)  Med tilladt totalmasse på højst 3,5 tons.

(2)  Med tilladt totalmasse på højst 3,5 tons.

P6_TA(2005)0201

Ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer (KOM(2003)0424 — C5-0329/2003 — 2003/0165(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003)0424) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003)0424) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95 (C5-0329/2003), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95 (C5-0329/2003),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A6-0128/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A6-0128/2005),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2003)0165

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 26. maj 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2005 om ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | En afbalanceret og varieret kost er en forudsætning for en god sundhedstilstand. Enkeltprodukter har kun relativ betydning sammenlignet med kosten som helhed, og kosten er kun er én af mange faktorer, der har betydning for, at visse sygdomme opstår hos mennesker. Andre faktorer, f.eks. alder, genetisk disposition, omfanget af fysisk aktivitet, brug af tobak og andre rusgifte, miljøeksponering og stress, kan alle have betydning for, at visse sygdomme opstår hos mennesker. Disse faktorer må tages i betragtning ved udarbejdelsen af de forskellige henstillinger fra Den Europæiske Union på sundhedsområdet. |
| --- | --- |

(1)

En afbalanceret og varieret kost er en forudsætning for en god sundhedstilstand. Enkeltprodukter har kun relativ betydning sammenlignet med kosten som helhed, og kosten er kun er én af mange faktorer, der har betydning for, at visse sygdomme opstår hos mennesker. Andre faktorer, f.eks. alder, genetisk disposition, omfanget af fysisk aktivitet, brug af tobak og andre rusgifte, miljøeksponering og stress, kan alle have betydning for, at visse sygdomme opstår hos mennesker. Disse faktorer må tages i betragtning ved udarbejdelsen af de forskellige henstillinger fra Den Europæiske Union på sundhedsområdet.

| (2) | I Fællesskabet indeholder mærkningen af og reklamerne for fødevarer i et stigende antal tilfælde ernærings- og sundhedsanprisninger. For at sikre forbrugerne et højt beskyttelsesniveau og lette deres valg er det nødvendigt, at de produkter, der markedsføres, er sikre og forsynet med fyldestgørende mærkning. |
| --- | --- |

(2)

I Fællesskabet indeholder mærkningen af og reklamerne for fødevarer i et stigende antal tilfælde ernærings- og sundhedsanprisninger. For at sikre forbrugerne et højt beskyttelsesniveau og lette deres valg er det nødvendigt, at de produkter, der markedsføres, er sikre og forsynet med fyldestgørende mærkning.

| (3) | Forskelle mellem nationale bestemmelser om sådanne anprisninger kan hindre den frie bevægelighed for fødevarer og skabe ulige konkurrencevilkår. De har således direkte betydning for, hvordan det indre marked fungerer. Det er derfor nødvendigt at vedtage fællesskabsregler for anvendelsen af ernæringsog sundhedsanprisninger af fødevarer. |
| --- | --- |

(3)

Forskelle mellem nationale bestemmelser om sådanne anprisninger kan hindre den frie bevægelighed for fødevarer og skabe ulige konkurrencevilkår. De har således direkte betydning for, hvordan det indre marked fungerer. Det er derfor nødvendigt at vedtage fællesskabsregler for anvendelsen af ernæringsog sundhedsanprisninger af fødevarer.

| (4) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF af 20. marts 2000 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om mærkning af og præsentationsmåder for levnedsmidler samt om reklame for sådanne levnedsmidler (3), ændret ved Kommissionens direktiv 2001/101/EF (4), indeholder generelle mærkningsbestemmelser. Direktiv 2000/13/EF indeholder et generelt forbud mod at vildlede køberen eller at tillægge levnedsmidlerne medicinske egenskaber. Denne forordning bør supplere de generelle principper i direktiv 2000/13/EF og indeholde særlige bestemmelser om anvendelse af ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer, der er bestemt til at blive leveret uden videre forarbejdning til forbrugeren. |
| --- | --- |

(4)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF af 20. marts 2000 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om mærkning af og præsentationsmåder for levnedsmidler samt om reklame for sådanne levnedsmidler (3), ændret ved Kommissionens direktiv 2001/101/EF (4), indeholder generelle mærkningsbestemmelser. Direktiv 2000/13/EF indeholder et generelt forbud mod at vildlede køberen eller at tillægge levnedsmidlerne medicinske egenskaber. Denne forordning bør supplere de generelle principper i direktiv 2000/13/EF og indeholde særlige bestemmelser om anvendelse af ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer, der er bestemt til at blive leveret uden videre forarbejdning til forbrugeren.

| (5) | Denne forordning bør ikke gælde for enkle budskaber i forbindelse med offentlige sundhedsmyndigheders kampagner, der tilskynder til sund indtagelse af bestemte fødevarer, f.eks. anbefalede doser af frugt, grøntsager og olieholdig fisk, hvad enten disse budskaber indgår i kommercielle meddelelser eller ej. |
| --- | --- |

(5)

Denne forordning bør ikke gælde for enkle budskaber i forbindelse med offentlige sundhedsmyndigheders kampagner, der tilskynder til sund indtagelse af bestemte fødevarer, f.eks. anbefalede doser af frugt, grøntsager og olieholdig fisk, hvad enten disse budskaber indgår i kommercielle meddelelser eller ej.

| (6) | På internationalt plan vedtog Codex Alimentarius i 1991 almindelige retningslinjer for anprisninger (General Guidelines on Claims) og i 1997 retningslinjer for anvendelse af ernæringsanprisninger (Guidelines for the Use of Nutrition Claims). Codex Alimentarius-Kommissionen vedtager inden længe en ændring af sidstnævnte retningslinjer. Ændringen går ud på, at retningslinjerne fra 1997 også skal omfatte sundhedsanprisninger. Der tages behørigt hensyn til definitionerne i retningslinjerne fra Codex Alimentarius. |
| --- | --- |

(6)

På internationalt plan vedtog Codex Alimentarius i 1991 almindelige retningslinjer for anprisninger (General Guidelines on Claims) og i 1997 retningslinjer for anvendelse af ernæringsanprisninger (Guidelines for the Use of Nutrition Claims). Codex Alimentarius-Kommissionen vedtager inden længe en ændring af sidstnævnte retningslinjer. Ændringen går ud på, at retningslinjerne fra 1997 også skal omfatte sundhedsanprisninger. Der tages behørigt hensyn til definitionerne i retningslinjerne fra Codex Alimentarius.

| (7) | Der findes en lang række næringsstoffer og andre stoffer med ernæringsmæssige eller fysiologiske virkninger, som kan forekomme i en fødevare og gøres til genstand for en anprisning. Almindelige principper, der skal gælde for alle anprisninger af fødevarer, bør derfor fastsættes med henblik på at sikre et højt forbrugerbeskyttelsesniveau, at give forbrugeren de fornødne oplysninger til, at forbrugeren kan foretage sit valg med fuldt kendskab til produktet, og at skabe lige konkurrencevilkår for
  fødevarebranchen
  . |
| --- | --- |

(7)

Der findes en lang række næringsstoffer og andre stoffer med ernæringsmæssige eller fysiologiske virkninger, som kan forekomme i en fødevare og gøres til genstand for en anprisning. Almindelige principper, der skal gælde for alle anprisninger af fødevarer, bør derfor fastsættes med henblik på at sikre et højt forbrugerbeskyttelsesniveau, at give forbrugeren de fornødne oplysninger til, at forbrugeren kan foretage sit valg med fuldt kendskab til produktet, og at skabe lige konkurrencevilkår for
  fødevarebranchen
  .

| (8) | Ved
  opstillingen af en ernæringsprofil
  bør
  der tages hensyn til indholdet af
  alle de
  forskellige næringsstoffer og stoffer med ernæringsmæssige eller fysiologiske
  virkninger. Ved
  fastlæggelse af ernæringsprofilerne bør der tages hensyn til de forskellige fødevarekategorier og de pågældende fødevarers position og rolle i den samlede kost. Det kan være nødvendigt at give dispensation fra at overholde fastsatte ernæringsprofiler for visse fødevarer eller fødevarekategorier afhængigt af deres rolle og betydning i befolkningens kost. Dette arbejde er komplekst og teknisk, og det bør overlades til
  Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet
  at vedtage de relevante foranstaltninger. |
| --- | --- |

(8)

Ved
  opstillingen af en ernæringsprofil
  bør
  der tages hensyn til indholdet af
  alle de
  forskellige næringsstoffer og stoffer med ernæringsmæssige eller fysiologiske
  virkninger. Ved
  fastlæggelse af ernæringsprofilerne bør der tages hensyn til de forskellige fødevarekategorier og de pågældende fødevarers position og rolle i den samlede kost. Det kan være nødvendigt at give dispensation fra at overholde fastsatte ernæringsprofiler for visse fødevarer eller fødevarekategorier afhængigt af deres rolle og betydning i befolkningens kost. Dette arbejde er komplekst og teknisk, og det bør overlades til
  Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet
  at vedtage de relevante foranstaltninger.

| (9) | I nogle medlemsstater anvendes der for øjeblikket en lang række forskellige anprisninger i mærkningen af og reklamerne for fødevarer vedrørende stoffer, hvis gavnlige virkning ikke er dokumenteret, eller som der for øjeblikket ikke er tilstrækkelig videnskabelig enighed om. Det er nødvendigt at sikre, at det er dokumenteret, at de stoffer, der er omfattet af en anprisning, har en gavnlig ernæringsmæssig eller fysiologisk virkning. |
| --- | --- |

(9)

I nogle medlemsstater anvendes der for øjeblikket en lang række forskellige anprisninger i mærkningen af og reklamerne for fødevarer vedrørende stoffer, hvis gavnlige virkning ikke er dokumenteret, eller som der for øjeblikket ikke er tilstrækkelig videnskabelig enighed om. Det er nødvendigt at sikre, at det er dokumenteret, at de stoffer, der er omfattet af en anprisning, har en gavnlig ernæringsmæssig eller fysiologisk virkning.

| (10) | For at sikre, at anprisningerne er sande, er det nødvendigt, at det stof, anprisningen vedrører, forekommer i det færdige produkt i tilstrækkelige mængder, eller at stoffet ikke forekommer eller kun forekommer i passende reducerede mængder, så det kan have den anpriste ernæringsmæssige eller fysiologiske virkning. Stoffet bør foreligge i en form, som kroppen kan optage. Desuden bør en mængde af fødevaren, som med rimelighed må antages at blive indtaget, indeholde en betydelig mængde af stoffet, som har den anpriste ernæringsmæssige eller fysiologiske virkning. |
| --- | --- |

(10)

For at sikre, at anprisningerne er sande, er det nødvendigt, at det stof, anprisningen vedrører, forekommer i det færdige produkt i tilstrækkelige mængder, eller at stoffet ikke forekommer eller kun forekommer i passende reducerede mængder, så det kan have den anpriste ernæringsmæssige eller fysiologiske virkning. Stoffet bør foreligge i en form, som kroppen kan optage. Desuden bør en mængde af fødevaren, som med rimelighed må antages at blive indtaget, indeholde en betydelig mængde af stoffet, som har den anpriste ernæringsmæssige eller fysiologiske virkning.

| (11) | Det er vigtigt, at anprisninger af fødevarer kan forstås af gennemsnitsforbrugeren. |
| --- | --- |

(11)

Det er vigtigt, at anprisninger af fødevarer kan forstås af gennemsnitsforbrugeren.

| (12) | Det er først og fremmest videnskabelig dokumentation, der skal tages i betragtning ved anvendelsen af ernærings- og sundhedsanprisninger, og fødevarevirksomhedsledere, der anvender anprisninger, bør begrunde dem.
  Der bør dog tages hensyn til, at små og mellemstore virksomheder (SMV) kan have visse strukturelle og organisatoriske begrænsninger. Den videnskabelige dokumentation bør stå i forhold til arten af de gavnlige virkninger, produktet byder på. |
| --- | --- |

(12)

Det er først og fremmest videnskabelig dokumentation, der skal tages i betragtning ved anvendelsen af ernærings- og sundhedsanprisninger, og fødevarevirksomhedsledere, der anvender anprisninger, bør begrunde dem.
  Der bør dog tages hensyn til, at små og mellemstore virksomheder (SMV) kan have visse strukturelle og organisatoriske begrænsninger. Den videnskabelige dokumentation bør stå i forhold til arten af de gavnlige virkninger, produktet byder på.

| (13) | På grund af det positive image, som fødevarer med ernærings- og sundhedsanprisninger har, og den potentielle indvirkning, sådanne fødevarer kan have på kostvaner og på det samlede indtag af næringsstoffer, bør det være muligt for forbrugeren at vurdere deres overordnede ernæringskvalitet. Derfor bør næringsdeklaration være obligatorisk og fyldestgørende for alle fødevarer med sundhedsanprisninger. |
| --- | --- |

(13)

På grund af det positive image, som fødevarer med ernærings- og sundhedsanprisninger har, og den potentielle indvirkning, sådanne fødevarer kan have på kostvaner og på det samlede indtag af næringsstoffer, bør det være muligt for forbrugeren at vurdere deres overordnede ernæringskvalitet. Derfor bør næringsdeklaration være obligatorisk og fyldestgørende for alle fødevarer med sundhedsanprisninger.

| (14) | Der bør endvidere udarbejdes en liste over tilladte ernæringsanprisninger og de særlige betingelser for anvendelse heraf baseret på de betingelser for anvendelse af sådanne anprisninger, der er aftalt på nationalt eller internationalt plan og fastsat i EU-retten. Listen bør opdateres regelmæssigt
  , så den tager højde for udviklingen inden for naturvidenskab, viden og teknik
  . For sammenlignende anprisninger er det desuden nødvendigt, at de produkter, der sammenlignes, identificeres klart over for den endelige forbruger. |
| --- | --- |

(14)

Der bør endvidere udarbejdes en liste over tilladte ernæringsanprisninger og de særlige betingelser for anvendelse heraf baseret på de betingelser for anvendelse af sådanne anprisninger, der er aftalt på nationalt eller internationalt plan og fastsat i EU-retten. Listen bør opdateres regelmæssigt
  , så den tager højde for udviklingen inden for naturvidenskab, viden og teknik
  . For sammenlignende anprisninger er det desuden nødvendigt, at de produkter, der sammenlignes, identificeres klart over for den endelige forbruger.

| (15) | Sundhedsanprisninger bør først tillades anvendt på EF-markedet, efter at der er gennemført en videnskabelig vurdering af den højest mulige standard. For at sikre en harmoniseret videnskabelig vurdering af sådanne anprisninger bør Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet gennemføre sådanne vurderinger. |
| --- | --- |

(15)

Sundhedsanprisninger bør først tillades anvendt på EF-markedet, efter at der er gennemført en videnskabelig vurdering af den højest mulige standard. For at sikre en harmoniseret videnskabelig vurdering af sådanne anprisninger bør Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet gennemføre sådanne vurderinger.

| (16) | Der er mange andre faktorer end de rent kostrelaterede, der kan påvirke psykologiske og adfærdsmæssige funktioner. Det er således en meget kompleks sag at fremsætte udsagn om disse funktioner, og det er vanskeligt at få udtrykt et komplet, sandt og meningsfuldt budskab i en kort anprisning, der skal anvendes i mærkningen af og reklamer for fødevarer. Det er derfor hensigtsmæssigt at
  kræve videnskabelig dokumentation, når der anvendes
  psykologiske og adfærdsmæssige anprisninger. |
| --- | --- |

(16)

Der er mange andre faktorer end de rent kostrelaterede, der kan påvirke psykologiske og adfærdsmæssige funktioner. Det er således en meget kompleks sag at fremsætte udsagn om disse funktioner, og det er vanskeligt at få udtrykt et komplet, sandt og meningsfuldt budskab i en kort anprisning, der skal anvendes i mærkningen af og reklamer for fødevarer. Det er derfor hensigtsmæssigt at
  kræve videnskabelig dokumentation, når der anvendes
  psykologiske og adfærdsmæssige anprisninger.

| (17) | Kommissionens direktiv 96/8/EF af 26. februar 1996 om levnedsmidler til anvendelse i energifattige diæter med henblik på vægttab (5) foreskriver, at mærkning eller emballage af de produkter, direktivet omfatter, eller reklame for disse ikke må indeholde nogen angivelse af hastigheden eller størrelsen af det vægttab, der kan følge af deres anvendelse, ej heller nogen omtale af nedsat sultfølelse eller øget mæthedsfornemmelse. Et stigende antal fødevarer, der ikke er specifikt udformet med henblik på vægtkontrol, markedsføres med anvendelse af sådanne angivelser og henvisninger til produktets evne til at reducere kostens
  energiindhold. Henvisninger
  til sådanne egenskaber
  bør derfor kun tillades, hvis der er tilstrækkeligt videnskabeligt belæg for dem
  . |
| --- | --- |

(17)

Kommissionens direktiv 96/8/EF af 26. februar 1996 om levnedsmidler til anvendelse i energifattige diæter med henblik på vægttab (5) foreskriver, at mærkning eller emballage af de produkter, direktivet omfatter, eller reklame for disse ikke må indeholde nogen angivelse af hastigheden eller størrelsen af det vægttab, der kan følge af deres anvendelse, ej heller nogen omtale af nedsat sultfølelse eller øget mæthedsfornemmelse. Et stigende antal fødevarer, der ikke er specifikt udformet med henblik på vægtkontrol, markedsføres med anvendelse af sådanne angivelser og henvisninger til produktets evne til at reducere kostens
  energiindhold. Henvisninger
  til sådanne egenskaber
  bør derfor kun tillades, hvis der er tilstrækkeligt videnskabeligt belæg for dem
  .

| (18) | Sundhedsanprisninger, der beskriver næringsstoffers eller andre stoffers betydning for vækst, udvikling og kroppens normale fysiologiske funktioner på grundlag af
  accepteret
  videnskabelig viden, bør omfattes af en anden slags
  vurdering. Det
  er derfor nødvendigt
  efter høring af autoriteten
  at vedtage en
  fællesskabsliste
  over tilladte anprisninger, der beskriver et næringstofs eller andet stofs betydning. |
| --- | --- |

(18)

Sundhedsanprisninger, der beskriver næringsstoffers eller andre stoffers betydning for vækst, udvikling og kroppens normale fysiologiske funktioner på grundlag af
  accepteret
  videnskabelig viden, bør omfattes af en anden slags
  vurdering. Det
  er derfor nødvendigt
  efter høring af autoriteten
  at vedtage en
  fællesskabsliste
  over tilladte anprisninger, der beskriver et næringstofs eller andet stofs betydning.

| (19) | For at kunne følge med den videnskabelige og teknologiske udvikling bør listen revideres, så snart det er nødvendigt. Sådanne ændringer er gennemførelsesforanstaltninger af teknisk art, og for at forenkle og fremskynde proceduren bør det overlades til Kommissionen at vedtage dem. |
| --- | --- |

(19)

For at kunne følge med den videnskabelige og teknologiske udvikling bør listen revideres, så snart det er nødvendigt. Sådanne ændringer er gennemførelsesforanstaltninger af teknisk art, og for at forenkle og fremskynde proceduren bør det overlades til Kommissionen at vedtage dem.

| (20) | En afbalanceret og varieret kost
  , som tager passende højde for de forskellige kostvaner, traditionelle produkter og gastronomiske kulturer, der findes i medlemsstaterne og deres regioner og udgør værdier, der fortjener respekt og bevarelse,
  er en forudsætning for en god sundhedstilstand, og
  selv ét enkelt produkt kan være af ubestridelig vigtighed for den samlede kostplan. Desuden
  er kosten som bekendt kun én af mange faktorer, der har betydning for, at visse sygdomme opstår hos mennesker. Andre faktorer, f.eks. alder, genetisk disposition, omfanget af fysisk aktivitet, tobak og andre rusgifte, miljøeksponering og stress, kan alle have betydning for, at visse sygdomme opstår hos mennesker. Der bør derfor gælde særlige mærkningsbestemmelser for anprisninger af en reduceret risiko for sygdom. |
| --- | --- |

(20)

En afbalanceret og varieret kost
  , som tager passende højde for de forskellige kostvaner, traditionelle produkter og gastronomiske kulturer, der findes i medlemsstaterne og deres regioner og udgør værdier, der fortjener respekt og bevarelse,
  er en forudsætning for en god sundhedstilstand, og
  selv ét enkelt produkt kan være af ubestridelig vigtighed for den samlede kostplan. Desuden
  er kosten som bekendt kun én af mange faktorer, der har betydning for, at visse sygdomme opstår hos mennesker. Andre faktorer, f.eks. alder, genetisk disposition, omfanget af fysisk aktivitet, tobak og andre rusgifte, miljøeksponering og stress, kan alle have betydning for, at visse sygdomme opstår hos mennesker. Der bør derfor gælde særlige mærkningsbestemmelser for anprisninger af en reduceret risiko for sygdom.

| (21) | For at sikre, at sundhedsanprisninger er sande, klare, pålidelige og anvendelige for forbrugeren, når denne skal vælge en sund kost, bør
  det præcise indhold
  og præsentationen af sundhedsanprisninger tages i betragtning i autoritetens
  udtalelse
  . |
| --- | --- |

(21)

For at sikre, at sundhedsanprisninger er sande, klare, pålidelige og anvendelige for forbrugeren, når denne skal vælge en sund kost, bør
  det præcise indhold
  og præsentationen af sundhedsanprisninger tages i betragtning i autoritetens
  udtalelse
  .

| (22) | I visse tilfælde kan de videnskabelige risikovurderinger ikke i sig selv tilvejebringe alle de oplysninger, som en risikostyringsbeslutning bør baseres på. Der bør derfor tages hensyn til andre legitime forhold af relevans for det spørgsmål, der er under overvejelse. |
| --- | --- |

(22)

I visse tilfælde kan de videnskabelige risikovurderinger ikke i sig selv tilvejebringe alle de oplysninger, som en risikostyringsbeslutning bør baseres på. Der bør derfor tages hensyn til andre legitime forhold af relevans for det spørgsmål, der er under overvejelse.

| (23) | Af klarhedshensyn og for at undgå flere indberetninger af anprisninger, der allerede er vurderet, bør der oprettes
  og løbende føres
  et
  offentligt
  register over sådanne anprisninger. |
| --- | --- |

(23)

Af klarhedshensyn og for at undgå flere indberetninger af anprisninger, der allerede er vurderet, bør der oprettes
  og løbende føres
  et
  offentligt
  register over sådanne anprisninger.

| (24) | For at kunne følge med den videnskabelige og teknologiske udvikling bør registret revideres, så snart det er nødvendigt. Sådanne ændringer er gennemførelsesforanstaltninger af teknisk art, og for at forenkle og fremskynde proceduren bør det overlades til Kommissionen at vedtage dem. |
| --- | --- |

(24)

For at kunne følge med den videnskabelige og teknologiske udvikling bør registret revideres, så snart det er nødvendigt. Sådanne ændringer er gennemførelsesforanstaltninger af teknisk art, og for at forenkle og fremskynde proceduren bør det overlades til Kommissionen at vedtage dem.

| (25) | For at stimulere forskningen i og udviklingen af fødevarebranchen er det hensigtsmæssigt at beskytte den investering, som produktudviklere foretager ved indsamlingen af oplysninger og data i forbindelse med en indberetning, der indgives i henhold til nærværende forordning. Beskyttelsen bør imidlertid begrænses til et bestemt tidsrum, således at det kan undgås, at der sker en unødvendig gentagelse af undersøgelser og forsøg. |
| --- | --- |

(25)

For at stimulere forskningen i og udviklingen af fødevarebranchen er det hensigtsmæssigt at beskytte den investering, som produktudviklere foretager ved indsamlingen af oplysninger og data i forbindelse med en indberetning, der indgives i henhold til nærværende forordning. Beskyttelsen bør imidlertid begrænses til et bestemt tidsrum, således at det kan undgås, at der sker en unødvendig gentagelse af undersøgelser og forsøg.

| (26) | Da fødevarer med anprisninger er af en særlig karakter, bør kontrolorganerne have flere midler til rådighed end normalt, så det bliver lettere at føre effektiv kontrol med produkterne. |
| --- | --- |

(26)

Da fødevarer med anprisninger er af en særlig karakter, bør kontrolorganerne have flere midler til rådighed end normalt, så det bliver lettere at føre effektiv kontrol med produkterne.

| (27) | Der bør tages hensyn til den europæiske fødevareindustris og navnlig SMV'ernes behov, så det sikres, at innovation og konkurrenceevne ikke undergraves. |
| --- | --- |

(27)

Der bør tages hensyn til den europæiske fødevareindustris og navnlig SMV'ernes behov, så det sikres, at innovation og konkurrenceevne ikke undergraves.

| (28) | Fødevarevirksomhedslederne
  , navnlig i SMV'er,
  har brug for en
  tilstrækkelig
  overgangsperiode for at tilpasse sig til kravene i denne forordning. |
| --- | --- |

(28)

Fødevarevirksomhedslederne
  , navnlig i SMV'er,
  har brug for en
  tilstrækkelig
  overgangsperiode for at tilpasse sig til kravene i denne forordning.

| (29) | Der bør samtidig lanceres en generel oplysningskampagne om ernæringsspørgsmål og vigtigheden af at tillægge sig sunde kostvaner. |
| --- | --- |

(29)

Der bør samtidig lanceres en generel oplysningskampagne om ernæringsspørgsmål og vigtigheden af at tillægge sig sunde kostvaner.

| (30) | Målene for denne foranstaltning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(30)

Målene for denne foranstaltning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (31) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbestemmelser, der tillægges Kommissionen (6) — |
| --- | --- |

(31)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbestemmelser, der tillægges Kommissionen (6) —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

KAPITEL I

FORMÅL, ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER

Artikel 1

Formål og anvendelsesområde

1.   Denne forordning har til formål at harmonisere medlemsstaternes love og administrative bestemmelser vedrørende ernærings- og sundhedsanprisninger med henblik på at sikre, at det indre marked fungerer tilfredsstillende, og samtidig sikre et højt forbrugerbeskyttelsesniveau.

2.   Denne forordning finder anvendelse på ernærings- og sundhedsanprisninger
  ved kommerciel kommunikation om fødevarer
  i mærkning og præsentation af samt reklame for fødevarer, der uden videre forarbejdning leveres til den endelige forbruger. Den finder ligeledes anvendelse på fødevarer, der skal leveres til restauranter, hospitaler, skoler, kantiner og lignende storkøkkener.

Den finder dog ikke anvendelse på fødevarer, der præsenteres og sælges løst, dvs. uindpakket, og ikke på frugt og grønt (friske produkter).

3.   Ernærings- og sundhedsanprisninger, der ikke er i overensstemmelse med denne forordning, betragtes som vildledende reklame som defineret i Rådets direktiv 84/450/EØF af 10. september 1984 om vildledende og sammenlignende reklame
   (7).

4.
     
  Denne forordning finder anvendelse, medmindre andet er fastsat i følgende fællesskabsbestemmelser:

| — | Rådets direktiv 89/398/EØF af 3. maj 1989 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om levnedsmidler bestemt til særlig ernæring (8) og direktiver, som er vedtaget på grundlag heraf |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 89/398/EØF af 3. maj 1989 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om levnedsmidler bestemt til særlig ernæring (8) og direktiver, som er vedtaget på grundlag heraf

| — | Rådets direktiv 80/777/EØF af 15. juli 1980 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om udvinding og markedsføring af naturligt mineralvand (9) |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 80/777/EØF af 15. juli 1980 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om udvinding og markedsføring af naturligt mineralvand (9)

| — | Rådets direktiv 98/83/EF af 3. november 1998 om kvaliteten af drikkevand (10) |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 98/83/EF af 3. november 1998 om kvaliteten af drikkevand (10)

| — | Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for vin (11) |
| --- | --- |

—

Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for vin (11)

| — | Rådets forordning (EF) nr. 2826/2000 af 19. december 2000 om oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter på det indre marked (12) samt Kommissionens forordninger om gennemførelsesbestemmelser hertil. |
| --- | --- |

—

Rådets forordning (EF) nr. 2826/2000 af 19. december 2000 om oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter på det indre marked (12) samt Kommissionens forordninger om gennemførelsesbestemmelser hertil.

5.   Denne forordning finder anvendelse, medmindre andet er fastsat i særlige EF-bestemmelser om fødevarer til særlig ernæring
  og om kosttilskud
  .

6.
     
  Denne forordning finder ikke anvendelse på varemærker som opfylder bestemmelserne i Rådets direktiv 89/104/EØF af 21. december 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varemærker (13) eller Rådets forordning (EF) nr. 40/94 af 20. december 1993 om EF-varemærker (14)

  .

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning

| a) | finder de definitioner af »fødevarer«, »leder af en fødevarevirksomhed«, »markedsføring« og »endelig forbruger«, der er fastsat i artikel 2 og artikel 3, nr. 3), 8) og 18), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed
   (15), anvendelse
  , |
| --- | --- |

a)

finder de definitioner af »fødevarer«, »leder af en fødevarevirksomhed«, »markedsføring« og »endelig forbruger«, der er fastsat i artikel 2 og artikel 3, nr. 3), 8) og 18), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed
   (15), anvendelse
  ,

| b) | finder den definition af »kosttilskud«, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/46/EF af 10. juni 2002 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om kosttilskud (16), og de definitioner af »næringsdeklaration«, »protein«, »kulhydrat«, »sukkerarter«, »fedt«, »mættede fedtsyrer«, »enkeltumættede fedtsyrer«, »flerumættede fedtsyrer« og »kostfibre«, der er fastsat i Rådets direktiv 90/496/EØF af 24. september 1990 om næringsdeklaration af levnedsmidler (17), anvendelse, |
| --- | --- |

b)

finder den definition af »kosttilskud«, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/46/EF af 10. juni 2002 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om kosttilskud (16), og de definitioner af »næringsdeklaration«, »protein«, »kulhydrat«, »sukkerarter«, »fedt«, »mættede fedtsyrer«, »enkeltumættede fedtsyrer«, »flerumættede fedtsyrer« og »kostfibre«, der er fastsat i Rådets direktiv 90/496/EØF af 24. september 1990 om næringsdeklaration af levnedsmidler (17), anvendelse,

| c) | finder den definition af »mærkning«, der er fastsat i artikel 1, stk. 3, litra a), i direktiv 2000/13/EF, anvendelse. |
| --- | --- |

c)

finder den definition af »mærkning«, der er fastsat i artikel 1, stk. 3, litra a), i direktiv 2000/13/EF, anvendelse.

Endvidere forstås ved:

| 1) | »anprisning«: et budskab eller en fremstilling, der ikke er obligatorisk i henhold til EF-bestemmelser eller nationale bestemmelser, herunder billeder, grafik eller symboler
  i enhver form
  , og som angiver, indikerer eller antyder, at en fødevare har særlige egenskaber |
| --- | --- |

1)

»anprisning«: et budskab eller en fremstilling, der ikke er obligatorisk i henhold til EF-bestemmelser eller nationale bestemmelser, herunder billeder, grafik eller symboler
  i enhver form
  , og som angiver, indikerer eller antyder, at en fødevare har særlige egenskaber

| 2) | »næringsstof«: protein, kulhydrat, fedt, kostfibre, natrium, vitaminer og mineraler anført i bilaget til direktiv 90/496/EØF samt stoffer, der tilhører eller er komponenter i en af disse kategorier |
| --- | --- |

2)

»næringsstof«: protein, kulhydrat, fedt, kostfibre, natrium, vitaminer og mineraler anført i bilaget til direktiv 90/496/EØF samt stoffer, der tilhører eller er komponenter i en af disse kategorier

| 3) | »andet stof«: et andet stof end et næringsstof, som har en ernæringsmæssig eller fysiologisk virkning |
| --- | --- |

3)

»andet stof«: et andet stof end et næringsstof, som har en ernæringsmæssig eller fysiologisk virkning

| 4) | »ernæringsanprisning«: en anprisning, der angiver, indikerer eller antyder, at en fødevare har særlige ernæringsmæssige egenskaber på grund af






  a) | den energi (kalorieværdi), som den






  — | giver |
| --- | --- | --- | --- |

4)

»ernæringsanprisning«: en anprisning, der angiver, indikerer eller antyder, at en fødevare har særlige ernæringsmæssige egenskaber på grund af

a)

den energi (kalorieværdi), som den

—

giver

| — | giver i nedsat eller øget grad eller |
| --- | --- |

—

giver i nedsat eller øget grad eller

| — | ikke giver, og/eller |
| --- | --- |

—

ikke giver, og/eller

| b) | de næringsstoffer eller andre stoffer, som den






  — | indeholder |
| --- | --- | --- |

b)

de næringsstoffer eller andre stoffer, som den

—

indeholder

| — | indeholder i nedsat eller øget forhold eller |
| --- | --- |

—

indeholder i nedsat eller øget forhold eller

| — | ikke indeholder |
| --- | --- |

—

ikke indeholder

| 5) | »sundhedsanprisning«: en anprisning, der angiver, indikerer eller antyder, at der er sammenhæng mellem en fødevarekategori, en fødevare eller en af dens bestanddele og sundhed |
| --- | --- |

5)

»sundhedsanprisning«: en anprisning, der angiver, indikerer eller antyder, at der er sammenhæng mellem en fødevarekategori, en fødevare eller en af dens bestanddele og sundhed

| 6) | »anprisning af en reduceret risiko for sygdom«: en sundhedsanprisning, der angiver, indikerer eller antyder, at indtagelse af en fødevarekategori, en fødevare eller en af dens bestanddele i betydelig grad reducerer en risikofaktor for udvikling af en sygdom hos mennesker |
| --- | --- |

6)

»anprisning af en reduceret risiko for sygdom«: en sundhedsanprisning, der angiver, indikerer eller antyder, at indtagelse af en fødevarekategori, en fødevare eller en af dens bestanddele i betydelig grad reducerer en risikofaktor for udvikling af en sygdom hos mennesker

| 7) | »autoriteten«: Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet oprettet ved forordning (EF) nr. 178/2002 |
| --- | --- |

7)

»autoriteten«: Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet oprettet ved forordning (EF) nr. 178/2002

| 8) | »gennemsnitsforbruger«: en forbruger, der er rimeligt oplyst, opmærksom og kritisk |
| --- | --- |

8)

»gennemsnitsforbruger«: en forbruger, der er rimeligt oplyst, opmærksom og kritisk

| 9) | »sundhed«: en generel tilstand af fysisk, psykologisk og socialt velvære |
| --- | --- |

9)

»sundhed«: en generel tilstand af fysisk, psykologisk og socialt velvære

| 10) | »fødevarekategori«: en gruppe fødevarer med ækvivalente egenskaber, næringsindhold og anvendelsesmåder. |
| --- | --- |

10)

»fødevarekategori«: en gruppe fødevarer med ækvivalente egenskaber, næringsindhold og anvendelsesmåder.

KAPITEL II

GENERELLE PRINCIPPER

Artikel 3

Generelle principper for alle anprisninger

Ernærings- og sundhedsanprisninger må kun anvendes i mærkning og præsentation af eller reklame for fødevarer, der markedsføres i Fællesskabet, hvis de er i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning.

Medmindre andet er fastsat i direktiv 2000/13/EF eller 84/450/EØF, må ernærings- og sundhedsanprisninger ikke

| a) | være usande,
  tvetydige
  eller vildledende |
| --- | --- |

a)

være usande,
  tvetydige
  eller vildledende

| b) | rejse tvivl om andre fødevarers sikkerhed og/eller rette næringsværdi |
| --- | --- |

b)

rejse tvivl om andre fødevarers sikkerhed og/eller rette næringsværdi

| c) | anføre,
  indikere
  eller antyde, at en afbalanceret og varieret kost generelt ikke kan give tilstrækkelige mængder næringsstoffer |
| --- | --- |

c)

anføre,
  indikere
  eller antyde, at en afbalanceret og varieret kost generelt ikke kan give tilstrækkelige mængder næringsstoffer

| d) | henvise til forandringer af kropsfunktioner på en utilbørlig eller skræmmende måde enten ved tekst eller ved billeder, grafik eller symboler |
| --- | --- |

d)

henvise til forandringer af kropsfunktioner på en utilbørlig eller skræmmende måde enten ved tekst eller ved billeder, grafik eller symboler

| e) | tilskynde til eller acceptere et overdrevent konsum af en fødevare som harmløst eller nedvurdere betydningen af sund kost. |
| --- | --- |

e)

tilskynde til eller acceptere et overdrevent konsum af en fødevare som harmløst eller nedvurdere betydningen af sund kost.

Artikel 4

Almindelige betingelser

1.   Anvendelse af ernærings- og sundhedsanprisninger tillades kun, hvis følgende betingelser er opfyldt:

| a) | Forekomsten, fraværet eller det reducerede indhold af det
  næringsstof eller andet
  stof, anprisningen vedrører, har
  den anpriste gavnlige ernæringsmæssige
  eller
  fysiologiske
  virkning, som er dokumenteret ved
  anerkendt videnskabelig viden
  . |
| --- | --- |

a)

Forekomsten, fraværet eller det reducerede indhold af det
  næringsstof eller andet
  stof, anprisningen vedrører, har
  den anpriste gavnlige ernæringsmæssige
  eller
  fysiologiske
  virkning, som er dokumenteret ved
  anerkendt videnskabelig viden
  .

| b) | Det
  næringsstof eller andet
  stof, anprisningen vedrører,






  i) | forekommer i det færdige produkt i en betydelig mængde som defineret i EF-bestemmelser eller, hvis sådanne bestemmelser ikke findes, i en mængde, der har den anpriste ernæringsmæssige eller fysiologiske virkning dokumenteret ved almindeligt anerkendte videnskabelige viden, eller |
| --- | --- | --- |

b)

Det
  næringsstof eller andet
  stof, anprisningen vedrører,

i)

forekommer i det færdige produkt i en betydelig mængde som defineret i EF-bestemmelser eller, hvis sådanne bestemmelser ikke findes, i en mængde, der har den anpriste ernæringsmæssige eller fysiologiske virkning dokumenteret ved almindeligt anerkendte videnskabelige viden, eller

| ii) | forekommer ikke eller forekommer i en reduceret mængde, der har den anpriste ernæringsmæssige eller fysiologiske virkning dokumenteret ved almindeligt anerkendte videnskabelige viden. |
| --- | --- |

ii)

forekommer ikke eller forekommer i en reduceret mængde, der har den anpriste ernæringsmæssige eller fysiologiske virkning dokumenteret ved almindeligt anerkendte videnskabelige viden.

| c) | Det
  næringsstof eller andet
  stof, anprisningen vedrører, foreligger i en form, som kroppen kan optage, hvis det er relevant. |
| --- | --- |

c)

Det
  næringsstof eller andet
  stof, anprisningen vedrører, foreligger i en form, som kroppen kan optage, hvis det er relevant.

| d) | En mængde af produktet, som med rimelighed må antages at blive indtaget, indeholder en betydelig mængde af det
  næringsstof eller andet
  stof, anprisningen vedrører, som defineret i EF-bestemmelser eller, hvis sådanne bestemmelser ikke findes, i en mængde, der har den anpriste ernæringsmæssige eller fysiologiske virkning dokumenteret ved almindeligt anerkendte videnskabelige viden. |
| --- | --- |

d)

En mængde af produktet, som med rimelighed må antages at blive indtaget, indeholder en betydelig mængde af det
  næringsstof eller andet
  stof, anprisningen vedrører, som defineret i EF-bestemmelser eller, hvis sådanne bestemmelser ikke findes, i en mængde, der har den anpriste ernæringsmæssige eller fysiologiske virkning dokumenteret ved almindeligt anerkendte videnskabelige viden.

| e) | De særlige betingelser i kapitel III eller IV (alt efter hvad der er relevant) er overholdt
  . |
| --- | --- |

e)

De særlige betingelser i kapitel III eller IV (alt efter hvad der er relevant) er overholdt
  .

2.   
  Ernærings
  — og sundhedsanprisninger skal vedrøre fødevarer klar til brug ifølge producentens anvisninger.

Artikel 5

Videnskabelig dokumentation for anprisninger

1.   Ernærings- og sundhedsanprisninger skal være baseret på og dokumenteret ved
  anerkendt videnskabelig viden
  .

2.   Fødevarevirksomhedsledere, der anvender en ernærings- eller sundhedsanprisning, skal begrunde anvendelsen af anprisningen.

3.   Medlemsstaternes kompetente myndigheder kan kræve, at en fødevarevirksomhedsleder eller en person, der markedsfører et produkt, fremlægger det videnskabelige arbejde og de data, der godtgør, at denne forordning er overholdt.

Artikel 6

Næringsdeklaration

1.
     
  Brugen af ernærings- eller sundhedsanprisninger må ikke bidrage til at skjule en fødevares generelle næringsværdi. Derfor skal der gives oplysninger, som gør forbrugeren i stand til at forstå, om den fødevare, der er genstand for ernærings- eller sundhedsanprisninger, er relevante for hans/hendes daglige kost.

Sådanne oplysninger omfatter

| a) | hvis der anvendes en ernærings- eller
  sundhedsanprisning, og der ikke er tale om
  reklamer for generiske produkter,
  en
  næringsdeklaration i henhold til direktiv 90/496/EØF
  eller, såfremt der er tale om kosttilskud, i henhold til direktiv 2002/46/EF |
| --- | --- |

a)

hvis der anvendes en ernærings- eller
  sundhedsanprisning, og der ikke er tale om
  reklamer for generiske produkter,
  en
  næringsdeklaration i henhold til direktiv 90/496/EØF
  eller, såfremt der er tale om kosttilskud, i henhold til direktiv 2002/46/EF

| b) | for
  sundhedsanprisninger, gruppe 2-oplysninger
  , jf. artikel 4, stk. 1, i direktiv 90/496/EØF. |
| --- | --- |

b)

for
  sundhedsanprisninger, gruppe 2-oplysninger
  , jf. artikel 4, stk. 1, i direktiv 90/496/EØF.

Af hensyn til forbrugerne angives endvidere energiværdien og indholdet af næringsstoffer og andre stoffer pr. pakke eller portion.

2.
     
  Desuden angives følgende oplysninger
  i nærheden af næringsdeklarationen
  , medmindre de i henhold til gældende fællesskabsbestemmelser kræves anført andetsteds på mærkningen:

| a) | den mængde af
  næringsstoffer eller andre
  stoffer, som er relevant for ernærings- eller sundhedsanprisningen i det omfang den ikke fremgår af næringsdeklarationen
  , samt |
| --- | --- |

a)

den mængde af
  næringsstoffer eller andre
  stoffer, som er relevant for ernærings- eller sundhedsanprisningen i det omfang den ikke fremgår af næringsdeklarationen
  , samt

| b) | oplysninger om den rolle, som en fødevare, der er genstand for ernærings- eller sundhedsanprisninger, spiller i en afbalanceret kost. Disse oplysninger omfatter angivelse af mængden af det pågældende næringsstof eller andet stof i den anpriste fødevare, set i forhold til referenceværdierne for daglig indtagelse af dette næringstof eller andet stof
  . |
| --- | --- |

b)

oplysninger om den rolle, som en fødevare, der er genstand for ernærings- eller sundhedsanprisninger, spiller i en afbalanceret kost. Disse oplysninger omfatter angivelse af mængden af det pågældende næringsstof eller andet stof i den anpriste fødevare, set i forhold til referenceværdierne for daglig indtagelse af dette næringstof eller andet stof
  .

KAPITEL III

ERNÆRINGSANPRISNINGER

Artikel 7

Særlige betingelser

1.   Det er kun tilladt at anvende ernæringsanprisninger, hvis de er i overensstemmelse med denne forordning og opfylder betingelserne i bilaget.

2.   Ændringer af bilaget vedtages efter proceduren i artikel 25, stk. 2, og evt. efter høring af autoriteten og efter samråd med forbrugerpaneler for at vurdere, hvordan de pågældende anprisninger opfattes og forstås
  .

Artikel 8

Sammenlignende anprisninger

1.   En ernæringsanprisning, der sammenligner mængden af et næringsstof og/eller energiværdien i en fødevare med
  andre
  fødevarer
  eller en anden fødevarekategori
  , må kun anvendes, hvis de fødevarer, der sammenlignes, let kan identificeres af gennemsnitsforbrugeren eller klart er angivet, jf. dog direktiv 84/450/EØF. Forskellen i mængden af et næringsstof og/eller energiværdien skal anføres, og sammenligningen skal vedrøre samme fødevaremængde.

2.   Sammenlignende ernæringsanprisninger skal sammenligne den pågældende fødevares sammensætning med en række fødevarer, der tihører samme kategori, men som ikke har en sammensætning, der tillader, at de er omfattet af en anprisning, herunder andre varemærkers fødevarer.

KAPITEL IV

SUNDHEDSANPRISNINGER

Artikel 9

Særlige betingelser

1.   Det er kun tilladt at anvende sundhedsanprisninger, hvis de opfylder de generelle bestemmelser i kapitel II og de særlige bestemmelser i dette kapitel, og hvis de er
  indberettet efter proceduren i artikel 13 og

| a) | Kommissionen ikke har gjort indvending inden for fristen i artikel 15, stk. 1, eller |
| --- | --- |

a)

Kommissionen ikke har gjort indvending inden for fristen i artikel 15, stk. 1, eller

| b) | der, såfremt Kommissionen har gjort indvending, inden 9 måneder efter modtagelsen af indberetningen ikke er truffet nogen negativ beslutning, jf. artikel 16, stk. 3
  . |
| --- | --- |

b)

der, såfremt Kommissionen har gjort indvending, inden 9 måneder efter modtagelsen af indberetningen ikke er truffet nogen negativ beslutning, jf. artikel 16, stk. 3
  .

2.   Det er kun tilladt at anvende sundhedsanprisninger, hvis følgende oplysninger fremgår af mærkningen:

| a) | hvis det er relevant,
  en erklæring
  (på et fremtrædende sted på mærkningen)
  om betydningen af en varieret kost og en sund livsstil |
| --- | --- |

a)

hvis det er relevant,
  en erklæring
  (på et fremtrædende sted på mærkningen)
  om betydningen af en varieret kost og en sund livsstil

| b) | den mængde af fødevaren og det forbrugsmønster, der skal til for at opnå den anpriste gavnlige virkning |
| --- | --- |

b)

den mængde af fødevaren og det forbrugsmønster, der skal til for at opnå den anpriste gavnlige virkning

| c) | hvis det er relevant, en erklæring henvendt til personer, der bør undgå at bruge fødevaren |
| --- | --- |

c)

hvis det er relevant, en erklæring henvendt til personer, der bør undgå at bruge fødevaren

| d) | hvis det er relevant, en advarsel mod at overskride en mængde af produktet, som kan udgøre en sundhedsrisiko. |
| --- | --- |

d)

hvis det er relevant, en advarsel mod at overskride en mængde af produktet, som kan udgøre en sundhedsrisiko.

Artikel 10

Begrænsninger i brugen af visse
  sundhedsanprisninger

1.   
  Følgende sundhedsanprisninger
  tillades ikke
  , medmindre de er videnskabeligt funderede
  :

| a) | anprisninger, der
  antyder, at sundheden kan påvirkes negativt, hvis man ikke indtager fødevaren |
| --- | --- |

a)

anprisninger, der
  antyder, at sundheden kan påvirkes negativt, hvis man ikke indtager fødevaren

| b) | anprisninger
  , der henviser til en slankende virkning eller vægtkontrol eller til hastigheden eller størrelsen af det vægttab, der kan følge af deres anvendelse, eller til nedsat sultfølelse eller øget mæthedsfornemmelse eller til reduktion af kostens energiindhold, jf. dog direktiv 96/8/EF
  , medmindre de er videnskabeligt funderede og indberettet i overensstemmelse med denne forordning |
| --- | --- |

b)

anprisninger
  , der henviser til en slankende virkning eller vægtkontrol eller til hastigheden eller størrelsen af det vægttab, der kan følge af deres anvendelse, eller til nedsat sultfølelse eller øget mæthedsfornemmelse eller til reduktion af kostens energiindhold, jf. dog direktiv 96/8/EF
  , medmindre de er videnskabeligt funderede og indberettet i overensstemmelse med denne forordning

| c) | anprisninger, der henviser til rådgivning fra læger eller andre fagfolk i sundhedssektoren eller deres brancheorganisationer eller frivillige organisationer
  , medmindre de er videnskabeligt funderede og indberettet i overensstemmelse med denne forordning |
| --- | --- |

c)

anprisninger, der henviser til rådgivning fra læger eller andre fagfolk i sundhedssektoren eller deres brancheorganisationer eller frivillige organisationer
  , medmindre de er videnskabeligt funderede og indberettet i overensstemmelse med denne forordning

| d) | anprisninger, som udelukkende er henvendt til børn
  . |
| --- | --- |

d)

anprisninger, som udelukkende er henvendt til børn
  .

2.   Efter at have hørt autoriteten
  og organisationer, der repræsenterer fødevareindustrien og forbrugerne,
  offentliggør Kommissionen evt. nærmere retningslinjer for gennemførelsen af denne artikel
  . Disse retningslinjer fastlægges efter proceduren i artikel 25, stk. 2.

Artikel 11

Sundhedsanprisninger, der beskriver et næringsstofs eller et andet stofs almindeligt anerkendte betydning

1.   Uanset artikel 9, stk. 1, kan der anvendes sundhedsanprisninger, der beskriver et næringsstofs eller et andet stofs betydning for vækst, udvikling og
  kroppens funktioner
  , som er baseret på
  anerkendt og velfunderet videnskabelig viden
  , hvis de
  er baseret på den
  i stk. 2 omhandlede liste.

2.   Senest den ... (18) forelægger medlemsstaterne
  og organisationer, der repræsenterer fødevareindustrien og forbrugerne,
  Kommissionen lister over anprisninger som omhandlet i stk. 1.

Efter høring af autoriteten vedtager Kommissionen efter proceduren i artikel 25, stk. 2, senest den ... (19) en EF-liste over tilladte anprisninger, jf. stk. 1, der beskriver et næringsstofs eller et andet stofs betydning for vækst, udvikling og kroppens funktioner.

Ændringer af listen vedtages efter proceduren i artikel 25, stk. 2, på Kommissionens eget initiativ eller efter anmodning fra en medlemsstat.

3.   Fra denne forordning er trådt i kraft til vedtagelse af listen omhandlet i stk. 2, andet afsnit, kan der under fødevarevirksomhedslederens ansvar anvendes sundhedsanprisninger, som omhandlet i stk. 1, forudsat at de er i overensstemmelse med denne forordning og med eksisterende nationale bestemmelser herom, idet der dog kan vedtages beskyttelsesforanstaltninger som omhandlet i artikel 24.

Artikel 12

Anprisninger af en reduceret risiko for sygdom

1.   Uanset artikel 2, stk. 1, i direktiv 2000/13/EF kan der anvendes anprisninger af en reduceret risiko for sygdom, forudsat at de er
  indberettet
  i henhold til denne forordning.

2.   Ud over de generelle bestemmelser i denne forordning og de særlige bestemmelser i stk. 1 gælder det for anprisninger af en reduceret risiko for sygdom, at mærkningen også skal indeholde en angivelse af, at en række risikofaktorer kan være relevante for sygdom, og at det ikke er givet, at ændring af en af disse risikofaktorer har en gavnlig virkning.

Artikel 13

Indberetning

1.   
  Indberetning til autoriteten i henhold til artikel 9, stk. 1,
  indgives af producenten, når varen markedsføres første gang, eller, hvis varen er fremstillet i et tredjeland, af importøren, ved normal postgang eller fortrinsvis ved hjælp af moderne kommunikationsteknik (herunder e-mail)
  .

Autoriteten:

| a) | anerkender modtagelsen af indberetningen
  ved senest 14 dage herefter at sende en skriftlig bekræftelse. I bekræftelsen anføres datoen for
  modtagelsen af indberetningen |
| --- | --- |

a)

anerkender modtagelsen af indberetningen
  ved senest 14 dage herefter at sende en skriftlig bekræftelse. I bekræftelsen anføres datoen for
  modtagelsen af indberetningen

| b) | informerer straks medlemsstaterne og Kommissionen om
  indberetningen
  og stiller denne
  og supplerende oplysninger, som
  producenten eller importøren
  har afgivet, til rådighed for
  dem. |
| --- | --- |

b)

informerer straks medlemsstaterne og Kommissionen om
  indberetningen
  og stiller denne
  og supplerende oplysninger, som
  producenten eller importøren
  har afgivet, til rådighed for
  dem.

2.   
  Indberetningen
  skal ledsages af følgende oplysninger og dokumenter:

| a) | producentens eller importørens
  navn og adresse |
| --- | --- |

a)

producentens eller importørens
  navn og adresse

| b) | det næringsstof eller andet stof
  , som sundhedsanprisningen vedrører, og
  dets
  særlige egenskaber |
| --- | --- |

b)

det næringsstof eller andet stof
  , som sundhedsanprisningen vedrører, og
  dets
  særlige egenskaber

| c) | en kopi af de undersøgelser, der er foretaget vedrørende sundhedsanprisningen, herunder foreliggende uafhængige, fagligt evaluerede undersøgelser, og af andet foreliggende materiale, der kan dokumentere, at den lever op til kravene i denne forordning |
| --- | --- |

c)

en kopi af de undersøgelser, der er foretaget vedrørende sundhedsanprisningen, herunder foreliggende uafhængige, fagligt evaluerede undersøgelser, og af andet foreliggende materiale, der kan dokumentere, at den lever op til kravene i denne forordning

| d) | en kopi af andre videnskabelige undersøgelser, der er relevante for den pågældende sundhedsanprisning |
| --- | --- |

d)

en kopi af andre videnskabelige undersøgelser, der er relevante for den pågældende sundhedsanprisning

| e) | et forslag til formulering af
  sundhedsanprisningen (for SMV'er kan der efter proceduren i artikel 25, stk. 2, vedtages særlige illustrationsforanstaltninger) |
| --- | --- |

e)

et forslag til formulering af
  sundhedsanprisningen (for SMV'er kan der efter proceduren i artikel 25, stk. 2, vedtages særlige illustrationsforanstaltninger)

| f) | hvis det er relevant, en model af den foreslåede fødevareemballage, hvorpå anprisningen skal figurere, og hvoraf det klart fremgår, hvilken ordlyd der foreslås givet sundhedsanprisningen, og hvilken mærkning der benyttes |
| --- | --- |

f)

hvis det er relevant, en model af den foreslåede fødevareemballage, hvorpå anprisningen skal figurere, og hvoraf det klart fremgår, hvilken ordlyd der foreslås givet sundhedsanprisningen, og hvilken mærkning der benyttes

| g) | en sammenfatning af dossieret. |
| --- | --- |

g)

en sammenfatning af dossieret.

3.   Gennemførelsesbestemmelser til denne artikel, herunder regler om, hvordan en
  indberetning
  udarbejdes og indgives, vedtages efter proceduren i artikel 25, stk. 2, efter høring af autoriteten.

4.
     
  Der bør ydes SMV'er væsentlig hjælp til at udarbejde dossiererne.

5.   Inden denne forordning finder anvendelse,
  fastlægger og
  offentliggør autoriteten en detaljeret vejledning, der kan hjælpe producenter og importører
  med at udarbejde og indgive indberetningerne. Reglerne for udarbejdelse og indgivelse af indberetninger skal indeholde en bestemmelse, der giver producenten eller importøren ret til at forsvare sin indberetning over for autoriteten. I denne bestemmelse skal retten til at forelægge yderligere oplysninger under autoritetens evaluering af dossieret udtrykkeligt fastslås.

Artikel 14

Kommissionens begrundede udtalelse og autoritetens udtalelse

1.
     
  Kommissionen kan inden fire måneder efter, at indberetningen i henhold til artikel 9, stk. 1, er indgået til autoriteten, afgive en begrundet udtalelse, hvis den er nået frem til, at en sundhedsanprisning ikke opfylder de generelle bestemmelser i kapitel II eller de særlige bestemmelser i dette kapitel.

2.
     
  Med afgivelsen af den begrundede udtalelse opfordres autoriteten til at udarbejde en udtalelse om sundhedsanprisningens forenelighed med de generelle bestemmelser i kapitel II og de særlige bestemmelser i dette kapitel.

3.
     
  Autoriteten underretter straks producenten eller importøren om, at sundhedsanprisningen ikke længere må anvendes, førend

| — | der er truffet positiv afgørelse om godkendelse efter proceduren i artikel 16, eller |
| --- | --- |

—

der er truffet positiv afgørelse om godkendelse efter proceduren i artikel 16, eller

| — | der er forløbet seks måneder efter modtagelsen af indberetningen i henhold til artikel 9, stk. 1, uden at der er truffet nogen afgørelse. |
| --- | --- |

—

der er forløbet seks måneder efter modtagelsen af indberetningen i henhold til artikel 9, stk. 1, uden at der er truffet nogen afgørelse.

Artikel 15

Autoritetens udtalelser

1.   
  Er der tvivl om, hvorvidt en sundhedsanprisning er videnskabeligt funderet, kan autoriteten efter anmodning fra Kommissionen afgive en udtalelse.
  Autoriteten tilstræber at afgive udtalelse inden
  seks måneder
  efter modtagelsen af
  indberetningen
  . Denne frist forlænges, når autoriteten anmoder om supplerende oplysninger fra
  producenten eller importøren
  , jf. stk. 2.

Hersker der så stor tvivl om, hvorvidt en sundhedsanprisning er videnskabeligt funderet, at der ikke kan forventes en positiv udtalelse fra autoriteten, kan Kommissionen forbyde yderligere anvendelse af sundhedsanprisningen.

2.   
  Producenten eller importøren har direkte adgang til autoritetens sagkyndige panel, herunder ret til at blive hørt og ret til at forelægge yderligere
  oplysninger
  vedrørende dossieret
  .

3.   Autoriteten skal i forbindelse med udarbejdelsen af sin udtalelse kontrollere

| a) | at sundhedsanprisningen
  er videnskabeligt funderet |
| --- | --- |

a)

at sundhedsanprisningen
  er videnskabeligt funderet

| b) | at sundhedsanprisningen
  opfylder kravene i denne forordning |
| --- | --- |

b)

at sundhedsanprisningen
  opfylder kravene i denne forordning

| c) | at sundhedsanprisningen
  er forståelig og meningsfuld for forbrugeren. |
| --- | --- |

c)

at sundhedsanprisningen
  er forståelig og meningsfuld for forbrugeren.

4.   Såfremt der afgives en positiv udtalelse, hvorefter sundhedsanprisningen kan godkendes, skal udtalelsen endvidere indeholde følgende oplysninger:

| a) | producentens eller importørens
  navn og adresse |
| --- | --- |

a)

producentens eller importørens
  navn og adresse

| b) | betegnelsen for den fødevare eller fødevarekategori, som anprisningen skal vedrøre, og dens særlige egenskaber |
| --- | --- |

b)

betegnelsen for den fødevare eller fødevarekategori, som anprisningen skal vedrøre, og dens særlige egenskaber

| c) | et forslag til
  formulering af
  sundhedsanprisningen |
| --- | --- |

c)

et forslag til
  formulering af
  sundhedsanprisningen

| d) | eventuelle betingelser for anvendelse af fødevaren og/eller en supplerende angivelse eller advarsel, der skal ledsage sundhedsanprisningen på mærkning og i reklamer. |
| --- | --- |

d)

eventuelle betingelser for anvendelse af fødevaren og/eller en supplerende angivelse eller advarsel, der skal ledsage sundhedsanprisningen på mærkning og i reklamer.

5.
     
  Afgives en udtalelse med forbehold vedrørende sundhedsanprisningen, sendes udtalelsen til producenten eller importøren. Producenten eller importøren har derefter en måned fra modtagelsen af udtalelsen til at sende autoriteten supplerende oplysninger, inden udtalelsen vedtages endeligt og offentliggøres.

6.   Autoriteten sender sin udtalelse til Kommissionen, medlemsstaterne og
  producenten eller importøren
  sammen med en rapport, der beskriver dens vurdering af sundhedsanprisningen, og med en begrundelse for udtalelsen.

7.   Autoriteten offentliggør sin udtalelse, jf. artikel 38, stk. 1, i forordning (EF) nr. 178/2002.

Enhver kan fremsætte bemærkninger til Kommissionen senest 30 dage efter offentliggørelsen.

Artikel 16

Beslutning om den begrundede udtalelse

1.   Senest
  en måned
  efter modtagelsen af autoritetens udtalelse forelægger Kommissionen det udvalg, der er omhandlet i artikel 25, stk. 1, et udkast
  til beslutning, idet
  der tages hensyn til autoritetens udtalelse
  og
  relevante bestemmelser i
  fællesskabslovgivningen. Såfremt
  udkastet til beslutning ikke er i overensstemmelse med autoritetens udtalelse, udarbejder Kommissionen en redegørelse, hvori afvigelsen begrundes.

2.   Såfremt der ifølge udkastet til beslutning kan udstedes godkendelse, skal beslutningen indeholde de i artikel 15, stk. 4, anførte oplysninger og navnet på producenten eller importøren.

3.   Den endelige beslutning vedtages efter proceduren i artikel 25, stk. 2.

4.   Kommissionen giver straks
  producenten eller importøren
  meddelelse om den trufne beslutning og offentliggør nærmere detaljer om beslutningen i Den Europæiske Unions Tidende.

5.   Udstedelse af en godkendelse indskrænker ikke en fødevarevirksomhedsleders privatretlige og strafferetlige ansvar for den pågældende fødevare.

Artikel 17

Ændring, suspension og tilbagekaldelse af
  beslutninger

1.   
  Producenten eller importøren
  kan efter proceduren i artikel 13 ansøge om
  at få ændret
  en
  truffet beslutning
  .

2.   På eget initiativ eller efter anmodning fra en medlemsstat eller Kommissionen afgiver autoriteten udtalelse om, hvorvidt en sundhedsanprisning fortsat opfylder betingelserne i denne forordning.

Autoriteten sender straks udtalelsen til Kommissionen, producenten eller importøren og medlemsstaterne. Autoriteten offentliggør sin udtalelse, jf. artikel 38, stk. 1, i forordning (EF) nr. 178/2002.

Enhver kan fremsætte bemærkninger til Kommissionen senest 30 dage efter offentliggørelsen.

3.   Kommissionen behandler autoritetens udtalelse
  inden for tre måneder. Beslutningen
  ændres, suspenderes eller tilbagekaldes i givet fald efter proceduren i artikel 16.

Artikel 18

Gebyrer

Efter høring af autoriteten forelægger Kommissionen et forslag til forordning fra Europa-Parlamentet og Rådet om indførelse af gebyrer for vurderingen af indberetninger.

KAPITEL V

ALMINDELIGE OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 19

Fællesskabsregister

1.   Kommissionen opretter og vedligeholder et fællesskabsregister over ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer, i det følgende benævnt »registret«.

2.   Registret skal omfatte følgende:

| a) | ernæringsanprisningerne og de betingelser, der gælder for dem, jf. bilaget |
| --- | --- |

a)

ernæringsanprisningerne og de betingelser, der gælder for dem, jf. bilaget

| b) | de sundhedsanprisninger, der er omhandlet i artikel 11, og de sundhedsanprisninger, hvorom der er truffet en positiv beslutning i henhold til artikel 12, stk. 2, artikel 17, stk. 2, artikel 20, stk. 1 og 2, artikel 23, stk. 2, og artikel 24, stk. 2, og alle betingelser, der gælder for dem. |
| --- | --- |

b)

de sundhedsanprisninger, der er omhandlet i artikel 11, og de sundhedsanprisninger, hvorom der er truffet en positiv beslutning i henhold til artikel 12, stk. 2, artikel 17, stk. 2, artikel 20, stk. 1 og 2, artikel 23, stk. 2, og artikel 24, stk. 2, og alle betingelser, der gælder for dem.

Sundhedsanprisninger, hvorom
  der er
  truffet en positiv afgørelse
  på grundlag af data, som er underlagt ejendomsrettigheder, anføres i et særskilt bilag til registret med angivelse af følgende oplysninger:

| 1) | datoen for Kommissionens
  beslutning om
  sundhedsanprisningen og navnet på den oprindelige
  indberetter |
| --- | --- |

1)

datoen for Kommissionens
  beslutning om
  sundhedsanprisningen og navnet på den oprindelige
  indberetter

| 2) | at beslutningen blev truffet
  på grundlag af data, som er underlagt ejendomsrettigheder |
| --- | --- |

2)

at beslutningen blev truffet
  på grundlag af data, som er underlagt ejendomsrettigheder

| 3) | at anvendelsen af sundhedsanprisningen er omfattet af restriktioner, medmindre en efterfølgende
  producent eller importør opnår en positiv beslutning
  uden henvisning til de data fra den oprindelige producent eller importør
  , som er underlagt ejendomsrettigheder. |
| --- | --- |

3)

at anvendelsen af sundhedsanprisningen er omfattet af restriktioner, medmindre en efterfølgende
  producent eller importør opnår en positiv beslutning
  uden henvisning til de data fra den oprindelige producent eller importør
  , som er underlagt ejendomsrettigheder.

3.   Registret skal være offentligt tilgængeligt.

Artikel 20

Databeskyttelse

1.   De videnskabelige data og andre oplysninger, der i henhold til artikel 13, stk. 2, skal være indeholdt i indberetningen, må i
  tre år
  efter godkendelsesdatoen ikke anvendes til fordel for en efterfølgende producent eller importør, medmindre den efterfølgende producent eller importør har indgået en aftale med den foregående ansøger om at måtte anvende disse data og oplysninger, hvis

| a) | den foregående producent eller importør, da den foregående indberetning blev indgivet, angav, at de videnskabelige data og andre oplysninger var omfattet af ejendomsrettigheder |
| --- | --- |

a)

den foregående producent eller importør, da den foregående indberetning blev indgivet, angav, at de videnskabelige data og andre oplysninger var omfattet af ejendomsrettigheder

| b) | hvis den foregående producent eller importør, da den foregående indberetning blev indgivet, havde eneret på at kunne henvise til de pågældende data, der er omfattet af ejendomsrettigheder, og |
| --- | --- |

b)

hvis den foregående producent eller importør, da den foregående indberetning blev indgivet, havde eneret på at kunne henvise til de pågældende data, der er omfattet af ejendomsrettigheder, og

| c) | sundhedsanprisningen ikke ville være blevet godkendt, hvis ikke den foregående producent eller importør havde indsendt de pågældende data, der er omfattet af ejendomsrettigheder. |
| --- | --- |

c)

sundhedsanprisningen ikke ville være blevet godkendt, hvis ikke den foregående producent eller importør havde indsendt de pågældende data, der er omfattet af ejendomsrettigheder.

2.   Indtil udgangen af den i stk. 1 omhandlede treårsperiode, har ingen efterfølgende producent eller importør ret til at henvise til data, der af en foregående producent eller importør er angivet som værende omfattet af ejendomsrettigheder, medmindre og før Kommissionen træffer afgørelsen om, hvorvidt en godkendelse kunne eller ikke kunne være udstedt, hvis ikke de data, der af en foregående producent eller importør blev angivet som værende omfattet af ejendomsrettigheder, var blevet indsendt.

Artikel 21

Intellektuelle ejendomsrettigheder

Indberetning, registrering og offentliggørelse af anprisninger berører ikke intellektuelle ejendomsrettigheder, som indberetteren kan påberåbe sig i forhold til selve anprisningen eller videnskabelige data eller oplysninger, der er indeholdt i dossieret. Sådanne rettigheder beskyttes i overensstemmelse med fællesskabsretten eller nationale lovbestemmelser, der er forenelige med fællesskabsretten.

Artikel 22

Nationale bestemmelser

Medmindre andet er fastsat i traktaten, særlig artikel 28 og 30, må medlemsstaterne hverken begrænse eller forbyde handel med eller reklamer for fødevarer, der er i overensstemmelse med denne forordning, ved at anvende ikke-harmoniserede nationale bestemmelser om anprisninger af bestemte fødevarer eller af fødevarer generelt.

Artikel 23

Anmeldelsesprocedure

1.   Når der henvises til denne artikel, anvendes proceduren i stk. 2, 3, og 4.

2.   Finder en medlemsstat det nødvendigt at vedtage ny lovgivning, anmelder den de påtænkte foranstaltninger til Kommissionen og de øvrige medlemsstater, samtidig med at den anfører, hvilke motiver der ligger til grund herfor.

3.   Kommissionen hører Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, oprettet ved artikel 58, stk. 1, i forordning (EF) nr. 178/2002, hvis den skønner, at dette vil være formålstjenligt, eller hvis en medlemsstat anmoder herom, og udtaler sig om de påtænkte foranstaltninger.

4.   Medlemsstaten kan først træffe de påtænkte foranstaltninger seks måneder efter anmeldelsen omhandlet i stk. 2, og forudsat at Kommissionens udtalelse ikke er negativ.

Hvis Kommissionens udtalelse er negativ, afgør den efter proceduren i artikel 25, stk. 2, og inden udløbet af den periode, der er nævnt i første afsnit, om de påtænkte foranstaltninger kan gennemføres. Kommissionen kan kræve, at der foretages bestemte ændringer af den påtænkte foranstaltning.

Artikel 24

Beskyttelsesforanstaltninger

1.   Hvis en medlemsstat har alvorlige grunde til at mene, at en anprisning ikke er i overensstemmelse med denne forordning, eller at den videnskabelige dokumentation, jf. artikel 5, er utilstrækkelig, kan denne medlemsstat midlertidigt suspendere anvendelsen af anprisningen på dens område.

Den underretter de øvrige medlemsstater og Kommissionen herom og begrunder suspensionen.

2.   Der vedtages en beslutning efter proceduren i artikel 25, stk. 2, evt. efter at der er indhentet udtalelse fra autoriteten.

Kommissionen kan på eget initiativ indlede denne procedure.

3.   Den medlemsstat, der er omhandlet i stk. 1, kan lade suspensionen gælde, indtil den er blevet underrettet om den i stk. 2 omhandlede beslutning.

Artikel 25

Komitéprocedure

1.   Kommissionen bistås af den i artikel 23, stk. 3, omhandlede komité.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til tre måneder.

Artikel 26

Overvågning

For at lette effektiv kontrol med fødevarer med ernærings- eller sundhedsanprisninger kan medlemsstaterne kræve, at producenten eller den, der er ansvarlig for markedsføringen af sådanne fødevarer på deres område, underretter den kompetente myndighed om denne markedsføring ved at fremsende en model af den mærkning, der anvendes til produktet.

Artikel 27

Evaluering

Senest den ... (20) forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om anvendelsen af denne forordning, navnlig om markedsudviklingen for fødevarer omfattet af ernærings- eller sundhedsanprisninger,
  og om alle problemer i forbindelse med anvendelsen af artikel 1, stk. 6, om varemærker,
  om nødvendigt ledsaget af et forslag til ændringer.

Rapporten bør også omfatte en evaluering af denne forordnings indvirkning på folkesundheden.

Artikel 28

Ikrafttrædelse

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den ... (21).

Fødevarer markedsført eller mærket inden
  datoen for denne forordnings ikrafttrædelse
  , der ikke er i overensstemmelse med denne forordning, kan markedsføres indtil den ... (22).

Andre sundhedsanprisninger end dem, der er omhandlet i artikel 11, stk. 1, og som i overensstemmelse med gældende bestemmelser anvendes på fødevarer, fødevarekategorier eller fødevarebestanddele på tidspunktet for forordningens ikrafttrædelse, kan fortsat anvendes, hvis der indgives indberetning herom i henhold til artikel 13 senest 12 måneder efter denne forordnings ikrafttrædelse og højst seks måneder efter vedtagelsen af en endelig beslutning, jf. artikel 16.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  
  EUT C 110 af 30.4.2004, s. 18
  .

1

EUT C 110 af 30.4.2004, s. 18

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 26.5.2005.

2

Europa-Parlamentets holdning af 26.5.2005.

(3)  EFT L 109 af 6.5.2000, s. 29. Senest ændret ved direktiv 2003/89/EF (EUT L 308 af 25.11.2003, s. 15).

3

Senest ændret ved direktiv 2003/89/EF (EUT L 308 af 25.11.2003, s. 15)

(4)  EFT L 310 af 28.11.2001, s. 19.

4

(5)  EFT L 55 af 6.3.1996, s. 22.

5

(6)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

6

(7)  EFT L 250 af 19.9.1984, s. 17. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/55/EF (EFT L 290 af 23.10.1997, s. 18).

7

Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/55/EF (EFT L 290 af 23.10.1997, s. 18)

(8)  EFT L 186 af 30.6.1989, s. 27. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

8

(9)  EFT L 229 af 30.8.1980, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003.

9

(10)  EFT L 330 af 5.12.1998, s. 32. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003.

10

(11)  EFT L 179 af 14.7.1999, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1795/2003 (EUT L 262 af 14.10.2003, s. 13).

11

(12)  EFT L 328 af 23.12.2000, s. 2. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2060/2004 (EUT L 357 af 2.12.2004, s. 3).

12

(13)  EFT L 40 af 11.2.1989, s. 1. Ændret ved beslutning 92/10/EØF (EFT L 6 af 11.1.1992, s. 35).

13

(14)  EFT L 11 af 14.1.1994, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 422/2004 (EUT L 70 af 9.3.2004, s. 1).

14

(15)  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1642/2003 (EUT L 245 af 29.9.2003, s. 4).

15

Ændret ved forordning (EF) nr. 1642/2003 (EUT L 245 af 29.9.2003, s. 4).

(16)  EFT L 183 af 12.7.2002, s. 51.

16

(17)  EFT L 276 af 6.10.1990, s. 4. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003.

17

(18)  Et år efter sidste dag i den måned, hvor denne forordning er vedtaget.

18

Et år efter sidste dag i den måned, hvor denne forordning er vedtaget.

(19)  Tre år efter sidste dag i den måned, hvor denne forordning er vedtaget.

19

Tre år efter sidste dag i den måned, hvor denne forordning er vedtaget.

(20)  
  Tre år efter sidste dag i
  måneden efter datoen for vedtagelsen af denne forordning.

20

Tre år

måneden

(21)  Første dag i den attende måned efter offentliggørelsen af denne forordning.

21

Første dag i den attende måned

(22)  Sidste dag i den ellevte måned efter gennemførelsen af denne forordning.
  , eller indtil deres holdbarhed udløber, såfremt dette er et senere tidspunkt
  .

22

Sidste dag i den ellevte måned efter gennemførelsen

, eller indtil deres holdbarhed udløber, såfremt dette er et senere tidspunkt

BILAG

ERNÆRINGSANPRISNINGER OG BETINGELSERNE FOR ANVENDELSE HERAF

ENERGIFATTIG

En anprisning, ifølge hvilken en fødevare er energifattig, og anprisninger, der må antages at have samme mening for forbrugeren, må kun anvendes, hvis produktet indeholder under 40 kcal (170 kJ)/100 g og under 20 kcal (80 kJ)/100 ml.

Hvis det drejer sig om fødevarer med et naturligt lavt energiindhold, kan udtrykket »naturligt« anvendes foran anprisningen.

ENERGIREDUCERET

En anprisning, ifølge hvilken en fødevare er energireduceret, og anprisninger, der må antages at have samme mening for forbrugeren, må kun anvendes, hvis energiværdien er reduceret med mindst 30 %, og med en angivelse af det eller de karakteristika, der gør, at fødevarens samlede energiværdi er reduceret.

ENERGIFRI

En anprisning, ifølge hvilken en fødevare er energifri, og anprisninger, der må antages at have samme mening for forbrugeren, må kun anvendes, hvis produktet indeholder under 4 kcal (17 kJ)/100 ml.

Hvis det drejer sig om naturligt energifrie fødevarer, kan udtrykket »naturligt« anvendes foran anprisningen.

FEDTFATTIG

En anprisning, ifølge hvilken en fødevare er fedtfattig, og anprisninger, der må antages at have samme mening for forbrugeren, må kun anvendes, hvis produktet indeholder højst 3 g fedt pr. 100 g eller 1,5 g pr. 100 ml (1,8 g fedt pr. 100 ml for letmælk).

Hvis det drejer sig om fødevarer med et naturligt lavt fedtindhold, kan udtrykket »naturligt« anvendes foran anprisningen.

FEDTFRI

En anprisning, ifølge hvilken en fødevare er fedtfri, og anprisninger, der må antages at have samme mening for forbrugeren, må kun anvendes, hvis produktet indeholder højst 0,5 g fedt pr. 100 g eller pr. 100 ml. Anprisninger med udtryk som »X % fedtfri« er dog forbudt.

Hvis det drejer sig om naturligt fedtfrie fødevarer, kan udtrykket »naturligt« anvendes foran anprisningen.

LAVT INDHOLD AF MÆTTET FEDT

En anprisning, ifølge hvilken en fødevare har et lavt indhold af mættet fedt, og anprisninger, der må antages at have samme mening for forbrugeren, må kun anvendes, hvis produktet indeholder højst 1,5 g mættet fedt pr. 100 g for faste produkter eller 0,75 g pr. 100 ml for flydende produkter, og under alle omstændigheder må højst 10% af energiindholdet hidrøre fra mættet fedt.

Hvis det drejer sig om fødevarer med et naturligt lavt indhold af mættet fedt, kan udtrykket »naturligt« anvendes foran anprisningen.

UDEN MÆTTET FEDT

En anprisning, ifølge hvilken en fødevare ikke indeholder mættet fedt, og anprisninger, der må antages at have samme mening for forbrugeren, må kun anvendes, hvis produktet indeholder højst 0,1 g mættet fedt pr. 100 g eller pr. 100 ml.

Hvis det drejer sig om fødevarer, der naturligt ikke indeholder mættet fedt, kan udtrykket »naturligt« anvendes foran anprisningen.

SUKKERFATTIG

En anprisning, ifølge hvilken en fødevare er sukkerfattig, og anprisninger, der må antages at have samme mening for forbrugeren, må kun anvendes, hvis produktet indeholder højst 5 g sukker pr. 100 g eller pr. 100 ml.

Hvis det drejer sig om fødevarer med et naturligt lavt sukkerindhold, kan udtrykket »naturligt« anvendes foran anprisningen.

SUKKERFRI

En anprisning, ifølge hvilken en fødevare er sukkerfri, og anprisninger, der må antages at have samme mening for forbrugeren, må kun anvendes, hvis produktet indeholder højst 0,5 g sukker pr. 100 g eller pr. 100 ml.

Hvis det drejer sig om naturligt sukkerfrie fødevarer, kan udtrykket »naturligt« anvendes foran anprisningen.

UDEN TILSAT SUKKER

En anprisning, ifølge hvilken der ikke er tilsat sukker til en fødevare, og anprisninger, der må antages at have samme mening for forbrugeren, må kun anvendes, hvis produktet ikke indeholder tilsatte mono- eller disaccharider eller andre fødevarer, der anvendes på grund af deres sødende egenskaber.

NATRIUMFATTIG/SALTFATTIG

En anprisning, ifølge hvilken en fødevare er natriumfattig, og anprisninger, der må antages at have samme mening for forbrugeren, må kun anvendes, hvis produktet indeholder højst 0,12 g natrium, eller tilsvarende værdi for salt, pr. 100 g eller pr. 100 ml.

Hvis det drejer sig om fødevarer med et naturligt lavt natriumindhold, kan udtrykket »naturligt« anvendes foran anprisningen.

MEGET NATRIUMFATTIG/SALTFATTIG

En anprisning, ifølge hvilken en fødevare er meget natriumfattig, og anprisninger, der må antages at have samme mening for forbrugeren, må kun anvendes, hvis produktet indeholder højst 0,04 g natrium, eller tilsvarende værdi for salt, pr. 100 g eller pr. 100 ml.

Hvis det drejer sig om fødevarer med et naturligt meget lavt natriumindhold, kan udtrykket »naturligt« anvendes foran anprisningen.

NATRIUMFRI eller SALTFRI

En anprisning, ifølge hvilken en fødevare er natriumfri, og anprisninger, der må antages at have samme mening for forbrugeren, må kun anvendes, hvis produktet indeholder højst 0,005 g natrium, eller tilsvarende værdi for salt, pr. 100 g.

Hvis det drejer sig om naturligt natriumfrie fødevarer, kan udtrykket »naturligt« anvendes foran anprisningen.

FIBERKILDE

En anprisning, ifølge hvilken en fødevare er en fiberkilde, og anprisninger, der må antages at have samme mening for forbrugeren, må kun anvendes, hvis produktet indeholder mindst 3 g fibre pr. 100 g eller mindst 1,5 g fibre pr. 100 kcal.

Hvis det drejer sig om fødevarer, der er naturlige fiberkilder, kan udtrykket »naturlig« anvendes foran anprisningen.

HØJT FIBERINDHOLD

En anprisning, ifølge hvilken en fødevare har et højt fiberindhold, og anprisninger, der må antages at have samme mening for forbrugeren, må kun anvendes, hvis produktet indeholder mindst 6 g fibre pr. 100 g eller mindst 3 g fibre pr. 100 kcal.

Hvis det drejer sig om fødevarer med et naturligt højt fiberindhold, kan udtrykket »naturligt« anvendes foran anprisningen.

PROTEINKILDE

En anprisning, ifølge hvilken en fødevare er en proteinkilde, og anprisninger, der må antages at have samme mening for forbrugeren, må kun anvendes, hvis mindst 12% af fødevarens energiindhold hidrører fra proteiner.

Hvis det drejer sig om fødevarer, der er naturlige proteinkilder, kan udtrykket »naturlig« anvendes foran anprisningen.

HØJT PROTEININDHOLD

En anprisning, ifølge hvilken en fødevare har et højt proteinindhold, og anprisninger, der må antages at have samme mening for forbrugeren, må kun anvendes, hvis mindst 20 % af fødevarens energiindhold hidrører fra proteiner.

Hvis det drejer sig om fødevarer med et naturligt højt proteinindhold, kan udtrykket »naturligt« anvendes foran anprisningen.

NATURLIG VITAMINKILDE OG/ELLER MINERALKILDE

En anprisning, ifølge hvilken en fødevare er en naturlig vitaminkilde og/eller mineralkilde, og anprisninger, der må antages at have samme mening for forbrugeren, må kun anvendes, hvis produktet indeholder mindst 15 % af den anbefalede daglige tilførsel, som anført i bilaget til Rådets direktiv 90/496/EØF, pr. 100 g eller pr. 100 ml.

BERIGET MED VITAMINER OG/ELLER MINERALER

En anprisning, ifølge hvilken en fødevare er beriget med vitaminer og/eller mineraler, og anprisninger, der må antages at have samme mening for forbrugeren, må kun anvendes, hvis produktet indeholder vitaminer og/eller mineraler i en betydelig mængde, som defineret i bilaget til Rådets direktiv 90/496/EØF.

HØJT INDHOLD AF VITAMINER OG/ELLER MINERALER

En anprisning, ifølge hvilken en fødevare har et højt indhold af vitaminer og/eller mineraler, og anprisninger, der må antages at have samme mening for forbrugeren, må kun anvendes, hvis produktet indeholder mindst det dobbelte af værdien ved »naturlig vitamin- og mineralkilde«.

Hvis det drejer sig om fødevarer med et naturligt højt indhold af vitaminer og/eller mineraler, kan udtrykket »naturligt« anvendes foran anprisningen.

INDEHOLDER (NAVN PÅ NÆRINGSSTOF ELLER ANDET STOF)

En anprisning, ifølge hvilken en fødevare indeholder et næringsstof eller andet stof, eller anprisninger, der må antages at have samme mening for forbrugeren, må kun anvendes, hvis produktet overholder samtlige gældende bestemmelser i denne forordning.

Hvis det drejer sig om fødevarer, der naturligt indeholder det pågældende næringsstof eller stof, kan udtrykket »naturligt« anvendes i forbindelse med anprisningen.

FORØGET INDHOLD AF (NAVN PÅ MAKRONÆRINGSSTOFFET)

En anprisning, ifølge hvilken indholdet af et eller flere næringsstoffer er forøget, og anprisninger, der må antages at have samme mening for forbrugeren, må kun anvendes, hvis produktet opfylder betingelserne for anprisningen »X-kilde« og produktets indhold af det pågældende stof er mindst 30 % højere end i et lignende produkt.

REDUCERET INDHOLD AF (NAVN PÅ NÆRINGSSTOFFET)

En anprisning, ifølge hvilken indholdet af et eller flere næringsstoffer er reduceret, og anprisninger, der må antages at have samme mening for forbrugeren, må kun anvendes, hvis produktets indhold af det pågældende stof er reduceret med mindst 30 % i forhold til et lignende produkt, undtagen for mikronæringsstoffer, for hvilke der accepteres en forskel på 10 % i forhold til referenceværdierne fastsat i Rådets direktiv 90/496/EØF.

LIGHT/LET

En anprisning, ifølge hvilken en fødevare er »light« eller »let«, og anprisninger, der må antages at have samme mening for forbrugeren, er omfattet af samme betingelser som dem, der gælder for udtrykket »reduceret«; anprisningen skal desuden ledsages af en angivelse af, hvilke egenskaber der gør fødevaren »light« eller »let«.

P6_TA(2005)0202

Tilsætning af vitaminer og andre stoffer ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tilsætning af vitaminer og mineraler samt visse andre stoffer til fødevarer (KOM(2003)0671 — C5-0538/2003 — 2003/0262(COD))

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003)0671) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2003)0671) (1),

| — | der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95 (C5-0538/2003), |
| --- | --- |

—

der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95 (C5-0538/2003),

| — | der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51 og 35, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51 og 35,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A6—0124/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A6—0124/2005),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2003)0262

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 26. maj 2005 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2005 om tilsætning af vitaminer og mineraler samt visse andre stoffer til fødevarer

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Der kan anvendes en lang række næringsstoffer og andre ingredienser i produktionen af fødevarer, herunder, bl.a. vitaminer, mineraler, herunder sporstoffer, aminosyrer, essentielle fedtsyrer og fibre. De nationale regler i medlemsstaterne for tilsætning heraf til fødevarer er indbyrdes forskellige og hindrer den frie bevægelighed for disse produkter, skaber ulige konkurrencevilkår og påvirker således direkte det indre markeds virkemåde. Det er derfor nødvendigt at vedtage fællesskabsbestemmelser til harmonisering af de nationale regler for tilsætning af vitaminer og mineraler samt visse andre stoffer til fødevarer. |
| --- | --- |

(1)

Der kan anvendes en lang række næringsstoffer og andre ingredienser i produktionen af fødevarer, herunder, bl.a. vitaminer, mineraler, herunder sporstoffer, aminosyrer, essentielle fedtsyrer og fibre. De nationale regler i medlemsstaterne for tilsætning heraf til fødevarer er indbyrdes forskellige og hindrer den frie bevægelighed for disse produkter, skaber ulige konkurrencevilkår og påvirker således direkte det indre markeds virkemåde. Det er derfor nødvendigt at vedtage fællesskabsbestemmelser til harmonisering af de nationale regler for tilsætning af vitaminer og mineraler samt visse andre stoffer til fødevarer.

| (2) | I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet som defineret i EF-traktatens artikel 5 er denne forordning begrænset til at omfatte de foranstaltninger, der er nødvendige til opfyldelse af målene for så vidt angår det indre marked, idet der tages udgangspunkt i behovet for et højt forbrugerbeskyttelsesniveau. |
| --- | --- |

(2)

I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet som defineret i EF-traktatens artikel 5 er denne forordning begrænset til at omfatte de foranstaltninger, der er nødvendige til opfyldelse af målene for så vidt angår det indre marked, idet der tages udgangspunkt i behovet for et højt forbrugerbeskyttelsesniveau.

| (3) | Forordningen er begrænset til regulering af tilsætningen af vitaminer og mineraler til fødevarer samt anvendelsen af visse andre stoffer eller ingredienser indeholdende disse, som tilsættes til fødevarer eller anvendes til fremstilling af fødevarer under forhold, som fører til et indtag af disse stoffer i mængder, der langt overstiger de mængder, som normalt med rimelighed kan forventes at ville blive indtaget som led i en afbalanceret og varieret kost. |
| --- | --- |

(3)

Forordningen er begrænset til regulering af tilsætningen af vitaminer og mineraler til fødevarer samt anvendelsen af visse andre stoffer eller ingredienser indeholdende disse, som tilsættes til fødevarer eller anvendes til fremstilling af fødevarer under forhold, som fører til et indtag af disse stoffer i mængder, der langt overstiger de mængder, som normalt med rimelighed kan forventes at ville blive indtaget som led i en afbalanceret og varieret kost.

| (4) | I nogle medlemsstater er det obligatorisk at tilsætte visse vitaminer og mineraler til bestemte sædvanlige fødevarer ud fra folkesundhedsbetragtninger. Disse kan være relevante på nationalt eller endog regionalt plan og taler på nuværende tidspunkt ikke i sig selv for et harmoniseret krav inden for Fællesskabet om tilsætning af næringsstoffer. Skulle der opstå et behov herfor, vil sådanne bestemmelser kunne vedtages i fællesskabsregi. I mellemtiden vil det være formålstjenligt at indsamle oplysninger om nationale foranstaltninger af denne art. |
| --- | --- |

(4)

I nogle medlemsstater er det obligatorisk at tilsætte visse vitaminer og mineraler til bestemte sædvanlige fødevarer ud fra folkesundhedsbetragtninger. Disse kan være relevante på nationalt eller endog regionalt plan og taler på nuværende tidspunkt ikke i sig selv for et harmoniseret krav inden for Fællesskabet om tilsætning af næringsstoffer. Skulle der opstå et behov herfor, vil sådanne bestemmelser kunne vedtages i fællesskabsregi. I mellemtiden vil det være formålstjenligt at indsamle oplysninger om nationale foranstaltninger af denne art.

| (5) | Vitaminer og mineraler kan enten tilsættes til fødevarer af fødevareproducenterne på frivillig basis eller skal tilsættes som næringsstoffer i medfør af specifikke fællesskabsbestemmelser. De kan også tilsættes med teknologiske formål som tilsætningsstoffer, farvestoffer eller aromaer eller med andre formål, herunder de godkendte ønologiske fremgangsmåder og behandlingsmetoder, som fællesskabslovgivningen åbner mulighed for. Anvendelsen af denne forordning berører ikke specifikke fællesskabsbestemmelser vedrørende tilsætning til eller anvendelse i bestemte produkter eller produktgrupper af vitaminer og mineraler eller anvendelse heraf med andre formål end dem, der er omfattet af denne forordning. |
| --- | --- |

(5)

Vitaminer og mineraler kan enten tilsættes til fødevarer af fødevareproducenterne på frivillig basis eller skal tilsættes som næringsstoffer i medfør af specifikke fællesskabsbestemmelser. De kan også tilsættes med teknologiske formål som tilsætningsstoffer, farvestoffer eller aromaer eller med andre formål, herunder de godkendte ønologiske fremgangsmåder og behandlingsmetoder, som fællesskabslovgivningen åbner mulighed for. Anvendelsen af denne forordning berører ikke specifikke fællesskabsbestemmelser vedrørende tilsætning til eller anvendelse i bestemte produkter eller produktgrupper af vitaminer og mineraler eller anvendelse heraf med andre formål end dem, der er omfattet af denne forordning.

| (6) | Med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/46/EF af 10. juni 2002 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om kosttilskud (3) er der vedtaget detaljerede bestemmelser om kosttilskud, der indeholder vitaminer og mineraler, og bestemmelserne i denne forordning om vitaminer og mineraler bør derfor ikke finde anvendelse på kosttilskud. |
| --- | --- |

(6)

Med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/46/EF af 10. juni 2002 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om kosttilskud (3) er der vedtaget detaljerede bestemmelser om kosttilskud, der indeholder vitaminer og mineraler, og bestemmelserne i denne forordning om vitaminer og mineraler bør derfor ikke finde anvendelse på kosttilskud.

| (7) | Der er tre forskellige årsager til, at producenterne frivilligt tilsætter vitaminer og mineraler til fødevarer: for at restituere vitamin- eller mineralniveauer, der er blevet reduceret under fremstillingen af fødevarerne, for at sikre, at produkter, som erstatter sædvanlige fødevarer i kosten, har en tilsvarende næringsværdi, og for at berige fødevarer med vitaminer eller mineraler, som de normalt ikke indeholder eller har et lavere indhold af. |
| --- | --- |

(7)

Der er tre forskellige årsager til, at producenterne frivilligt tilsætter vitaminer og mineraler til fødevarer: for at restituere vitamin- eller mineralniveauer, der er blevet reduceret under fremstillingen af fødevarerne, for at sikre, at produkter, som erstatter sædvanlige fødevarer i kosten, har en tilsvarende næringsværdi, og for at berige fødevarer med vitaminer eller mineraler, som de normalt ikke indeholder eller har et lavere indhold af.

| (8) | En passende og varieret kost kan under normale omstændigheder give alle de næringsstoffer, der er nødvendige for en normal udvikling og bevarelse af et godt helbred i de mængder, som er fastsat og anbefales i almindeligt anerkendte videnskabelige data. Imidlertid viser undersøgelser, at denne ideelle situation ikke gælder for alle vitaminer og mineraler og for alle befolkningsgrupper i Fællesskabet. Fødevarer tilsat vitaminer og mineraler synes at bidrage med en ikke ubetydelig andel af disse næringsstoffer, og man kan således hævde, at de bidrager positivt til den samlede næringsstoftilførsel. |
| --- | --- |

(8)

En passende og varieret kost kan under normale omstændigheder give alle de næringsstoffer, der er nødvendige for en normal udvikling og bevarelse af et godt helbred i de mængder, som er fastsat og anbefales i almindeligt anerkendte videnskabelige data. Imidlertid viser undersøgelser, at denne ideelle situation ikke gælder for alle vitaminer og mineraler og for alle befolkningsgrupper i Fællesskabet. Fødevarer tilsat vitaminer og mineraler synes at bidrage med en ikke ubetydelig andel af disse næringsstoffer, og man kan således hævde, at de bidrager positivt til den samlede næringsstoftilførsel.

| (9) | På internationalt plan vedtog Codex Alimentarius i 1987 almindelige principper for tilsætning af næringsstoffer, herunder vitaminer og mineraler, til fødevarer. Der tages behørigt hensyn til definitionerne heri af »restituering«, »ernæringsmæssig ækvivalens« og »surrogatfødevarer«. I henhold til Codex Alimentarius' definition af »berigelse« kan der tilsættes næringsstoffer til fødevarer for at forebygge eller afhjælpe en mangel på et eller flere næringsstoffer i befolkningen eller i bestemte befolkningsgrupper, som skyldes ændrede kostvaner, og som kan dokumenteres med det foreliggende videnskabelige materiale eller sandsynliggøres på grundlag af skøn over indtaget af
  næringsstoffer. |
| --- | --- |

(9)

På internationalt plan vedtog Codex Alimentarius i 1987 almindelige principper for tilsætning af næringsstoffer, herunder vitaminer og mineraler, til fødevarer. Der tages behørigt hensyn til definitionerne heri af »restituering«, »ernæringsmæssig ækvivalens« og »surrogatfødevarer«. I henhold til Codex Alimentarius' definition af »berigelse« kan der tilsættes næringsstoffer til fødevarer for at forebygge eller afhjælpe en mangel på et eller flere næringsstoffer i befolkningen eller i bestemte befolkningsgrupper, som skyldes ændrede kostvaner, og som kan dokumenteres med det foreliggende videnskabelige materiale eller sandsynliggøres på grundlag af skøn over indtaget af
  næringsstoffer.

| (10) | Som
  tilsætning til fødevarer bør der kun tillades vitaminer og mineraler, som normalt findes i og konsumeres som en del af kosten og anses for at være essentielle næringsstoffer, selv om dette ikke betyder, at tilsætning af dem er nødvendig. Det bør undgås, at der opstår uoverensstemmelser om, hvilke essentielle næringsstoffer der er tale om. Det er derfor hensigtsmæssigt at fastsætte en positivliste over disse vitaminer og mineraler. |
| --- | --- |

(10)

Som
  tilsætning til fødevarer bør der kun tillades vitaminer og mineraler, som normalt findes i og konsumeres som en del af kosten og anses for at være essentielle næringsstoffer, selv om dette ikke betyder, at tilsætning af dem er nødvendig. Det bør undgås, at der opstår uoverensstemmelser om, hvilke essentielle næringsstoffer der er tale om. Det er derfor hensigtsmæssigt at fastsætte en positivliste over disse vitaminer og mineraler.

| (11) | De kemiske stoffer, der anvendes som kilder til vitaminer og mineraler, som
  kan
  tilsættes til fødevarer,
  skal
  være sikre og biotilgængelige, dvs. foreligge i en form, som kroppen kan optage. Der bør derfor også opstilles en positivliste over disse stoffer. Positivlisten bør omfatte de stoffer, som Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler har godkendt (udtalelse af 12. maj 1999) på grundlag af ovennævnte kriterier vedrørende sikkerhed og biotilgængelighed, og som kan anvendes til fremstilling af fødevarer til
  alle befolkningsgrupper, herunder
  spædbørn og småbørn, i andre levnedsmidler bestemt til særlig ernæring og i kosttilskud. |
| --- | --- |

(11)

De kemiske stoffer, der anvendes som kilder til vitaminer og mineraler, som
  kan
  tilsættes til fødevarer,
  skal
  være sikre og biotilgængelige, dvs. foreligge i en form, som kroppen kan optage. Der bør derfor også opstilles en positivliste over disse stoffer. Positivlisten bør omfatte de stoffer, som Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler har godkendt (udtalelse af 12. maj 1999) på grundlag af ovennævnte kriterier vedrørende sikkerhed og biotilgængelighed, og som kan anvendes til fremstilling af fødevarer til
  alle befolkningsgrupper, herunder
  spædbørn og småbørn, i andre levnedsmidler bestemt til særlig ernæring og i kosttilskud.

| (12) | For at kunne følge med den videnskabelige og teknologiske udvikling er det vigtigt, at ovennævnte lister revideres med det samme, når det er nødvendigt. Sådanne ændringer vil indebære, at der gennemføres foranstaltninger af teknisk art, og for at forenkle og fremskynde proceduren bør det overlades til Kommissionen at vedtage dem. |
| --- | --- |

(12)

For at kunne følge med den videnskabelige og teknologiske udvikling er det vigtigt, at ovennævnte lister revideres med det samme, når det er nødvendigt. Sådanne ændringer vil indebære, at der gennemføres foranstaltninger af teknisk art, og for at forenkle og fremskynde proceduren bør det overlades til Kommissionen at vedtage dem.

| (13) | Fødevarer, som er blevet tilsat vitaminer og mineraler, promoveres normalt af producenterne og kan af forbrugerne blive opfattet som produkter med ernæringsmæssige, fysiologiske eller andre sundhedsmæssige fordele i forhold til andre produkter uden sådanne tilsatte næringsstoffer. Dette kan føre til valg fra forbrugerens side, som på andre måder kan være uheldige. For at imødegå sådanne eventuelle uønskede virkninger bør der for produkter, hvortil der kan tilsættes vitaminer og mineraler, indføres visse restriktioner ud over dem, der er en naturlig konsekvens af teknologiske overvejelser eller som bliver nødvendige af sikkerhedshensyn, når der fastsættes maksimumsgrænser for indholdet af vitaminer og mineraler i sådanne produkter. Indholdet i et produkt af bestemte stoffer, som f.eks. alkohol, ville i denne forbindelse være et passende kriterium for ikke at tillade, at der tilsættes vitaminer og mineraler til produktet. For at undgå at bringe forbrugeren i vildrede med hensyn til friske fødevarers naturlige næringsværdi bør det ligeledes være forbudt at tilsætte vitaminer og mineraler til disse varer. |
| --- | --- |

(13)

Fødevarer, som er blevet tilsat vitaminer og mineraler, promoveres normalt af producenterne og kan af forbrugerne blive opfattet som produkter med ernæringsmæssige, fysiologiske eller andre sundhedsmæssige fordele i forhold til andre produkter uden sådanne tilsatte næringsstoffer. Dette kan føre til valg fra forbrugerens side, som på andre måder kan være uheldige. For at imødegå sådanne eventuelle uønskede virkninger bør der for produkter, hvortil der kan tilsættes vitaminer og mineraler, indføres visse restriktioner ud over dem, der er en naturlig konsekvens af teknologiske overvejelser eller som bliver nødvendige af sikkerhedshensyn, når der fastsættes maksimumsgrænser for indholdet af vitaminer og mineraler i sådanne produkter. Indholdet i et produkt af bestemte stoffer, som f.eks. alkohol, ville i denne forbindelse være et passende kriterium for ikke at tillade, at der tilsættes vitaminer og mineraler til produktet. For at undgå at bringe forbrugeren i vildrede med hensyn til friske fødevarers naturlige næringsværdi bør det ligeledes være forbudt at tilsætte vitaminer og mineraler til disse varer.

| (14) | Der kan være bivirkninger ved indtag af en for høj dosis af vitaminer og mineraler, og der bør derfor fastsættes sikre maksimumsgrænser for dem, når de tilsættes til fødevarer. Disse grænser skal sikre, at normal anvendelse af produkterne i henhold til producentens brugsanvisninger og som led i en varieret kost vil være ufarlig for forbrugeren. Grænserne må derfor være samlede, sikre maksimumsgrænser for de vitaminer og mineraler, der naturligt er til stede i fødevaren og/eller tilsættes til fødevaren med et bestemt formål, herunder teknologiske formål. |
| --- | --- |

(14)

Der kan være bivirkninger ved indtag af en for høj dosis af vitaminer og mineraler, og der bør derfor fastsættes sikre maksimumsgrænser for dem, når de tilsættes til fødevarer. Disse grænser skal sikre, at normal anvendelse af produkterne i henhold til producentens brugsanvisninger og som led i en varieret kost vil være ufarlig for forbrugeren. Grænserne må derfor være samlede, sikre maksimumsgrænser for de vitaminer og mineraler, der naturligt er til stede i fødevaren og/eller tilsættes til fødevaren med et bestemt formål, herunder teknologiske formål.

| (15) | Ved fastsættelsen af disse maksimumsgrænser og eventuelt andre betingelser for, at de kan tilsættes til fødevarer, bør der derfor tages hensyn til de sikre maksimumsgrænser for de pågældende stoffer, som er fastsat ved videnskabelig risikovurdering baseret på almindeligt anerkendte videnskabelige data, samt til det potentielle indtag via andre fødevarer. Der bør også tages behørigt hensyn til referencetilførslerne af vitaminer og mineraler for befolkningen. Hvor det er nødvendigt for visse vitaminer og mineraler at fastsætte begrænsninger for, hvilke fødevarer disse kan tilsættes til
  (f.eks. kun tilsætning af jod til salt),
  bør prioriteringen ske på grundlag af formålet med tilsætningen og den enkelte fødevares bidrag til kosten som helhed. |
| --- | --- |

(15)

Ved fastsættelsen af disse maksimumsgrænser og eventuelt andre betingelser for, at de kan tilsættes til fødevarer, bør der derfor tages hensyn til de sikre maksimumsgrænser for de pågældende stoffer, som er fastsat ved videnskabelig risikovurdering baseret på almindeligt anerkendte videnskabelige data, samt til det potentielle indtag via andre fødevarer. Der bør også tages behørigt hensyn til referencetilførslerne af vitaminer og mineraler for befolkningen. Hvor det er nødvendigt for visse vitaminer og mineraler at fastsætte begrænsninger for, hvilke fødevarer disse kan tilsættes til
  (f.eks. kun tilsætning af jod til salt),
  bør prioriteringen ske på grundlag af formålet med tilsætningen og den enkelte fødevares bidrag til kosten som helhed.

| (16) | Minimumsmængderne af vitaminer og mineraler, som tilsættes med henblik på restitution eller surrogatfødevarers ernæringsmæssige ækvivalens, vil afhænge af mængderne i den uforarbejdede fødevare eller den fødevare, som erstattes. Når de tilsættes i berigelsesøjemed, bør dette imidlertid resultere i en minimumsmængde i den pågældende fødevare. For små og ubetydelige mængder i disse berigede fødevarer vil nemlig ikke være til nogen gavn for forbrugerne og ville være vildledende. Det er det samme princip, der ligger til grund for kravet om, at fødevaren skal indeholde en betydelig mængde af næringsstofferne, for at disse skal kunne angives i næringsdeklarationen. Minimumsmængderne af vitaminer og mineraler i berigede fødevarer bør derfor være identiske med de betydelige mængder, der skal være til stede, for at det er tilladt at angive næringsstofferne i næringsdeklarationen. |
| --- | --- |

(16)

Minimumsmængderne af vitaminer og mineraler, som tilsættes med henblik på restitution eller surrogatfødevarers ernæringsmæssige ækvivalens, vil afhænge af mængderne i den uforarbejdede fødevare eller den fødevare, som erstattes. Når de tilsættes i berigelsesøjemed, bør dette imidlertid resultere i en minimumsmængde i den pågældende fødevare. For små og ubetydelige mængder i disse berigede fødevarer vil nemlig ikke være til nogen gavn for forbrugerne og ville være vildledende. Det er det samme princip, der ligger til grund for kravet om, at fødevaren skal indeholde en betydelig mængde af næringsstofferne, for at disse skal kunne angives i næringsdeklarationen. Minimumsmængderne af vitaminer og mineraler i berigede fødevarer bør derfor være identiske med de betydelige mængder, der skal være til stede, for at det er tilladt at angive næringsstofferne i næringsdeklarationen.

| (17) | At vedtage maksimumsgrænser og andre betingelser for anvendelsen på grundlag af de principper og kriterier, der er fastlagt i denne forordning, og at vedtage minimumsgrænser er ensbetydende med at gennemføre foranstaltninger af teknisk art, og for at forenkle og fremskynde proceduren bør det overlades til Kommissionen at vedtage dem. |
| --- | --- |

(17)

At vedtage maksimumsgrænser og andre betingelser for anvendelsen på grundlag af de principper og kriterier, der er fastlagt i denne forordning, og at vedtage minimumsgrænser er ensbetydende med at gennemføre foranstaltninger af teknisk art, og for at forenkle og fremskynde proceduren bør det overlades til Kommissionen at vedtage dem.

| (18) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF af 20. marts 2000 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om mærkning af og præsentationsmåder for levnedsmidler samt om reklame for sådanne levnedsmidler (4), ændret ved Kommissionens direktiv 2001/101/EF, indeholder generelle mærkningsbestemmelser og definitioner. Nærværende forordning bør derfor begrænses til de nødvendige tillægsbestemmelser. Disse tillægsbestemmelser anvendes, uden at det berører bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2005 af ... om ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer (5). |
| --- | --- |

(18)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF af 20. marts 2000 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om mærkning af og præsentationsmåder for levnedsmidler samt om reklame for sådanne levnedsmidler (4), ændret ved Kommissionens direktiv 2001/101/EF, indeholder generelle mærkningsbestemmelser og definitioner. Nærværende forordning bør derfor begrænses til de nødvendige tillægsbestemmelser. Disse tillægsbestemmelser anvendes, uden at det berører bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2005 af ... om ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer (5).

| (19) | På grund af den ernæringsmæssige betydning af produkter, som er tilsat vitaminer og mineraler, og deres potentielle indvirkning på kostvaner og på det samlede indtag af næringsstoffer bør det være muligt for forbrugeren at vurdere deres overordnede næringskvalitet. Næringsdeklaration bør derfor, som undtagelse fra artikel 2 i Rådets direktiv 90/496/EØF af 24. september 1990 om næringsdeklaration af levnedsmidler (6), være obligatorisk. |
| --- | --- |

(19)

På grund af den ernæringsmæssige betydning af produkter, som er tilsat vitaminer og mineraler, og deres potentielle indvirkning på kostvaner og på det samlede indtag af næringsstoffer bør det være muligt for forbrugeren at vurdere deres overordnede næringskvalitet. Næringsdeklaration bør derfor, som undtagelse fra artikel 2 i Rådets direktiv 90/496/EØF af 24. september 1990 om næringsdeklaration af levnedsmidler (6), være obligatorisk.

| (20) | Traktatens artikel 28 og 30 giver hjemmel for undtagelser fra reglen om fri bevægelighed for varer inden for Fællesskabet, som nationale myndigheder kan påberåbe sig, forudsat at visse betingelser er opfyldt. Nationale myndigheder skal overholde proportionalitetsprincippet, når de udøver deres skøn i henhold til traktaten vedrørende beskyttelsen af den offentlige sundhed. Det påhviler de nationale myndigheder at påvise, at nationale regler er nødvendige for at opnå en effektiv beskyttelse baseret på en detaljeret risikovurdering. De skal på basis af de seneste videnskabelige data sørge for tilstrækkelig dokumentation for den påståede reelle risiko for folkesundheden. |
| --- | --- |

(20)

Traktatens artikel 28 og 30 giver hjemmel for undtagelser fra reglen om fri bevægelighed for varer inden for Fællesskabet, som nationale myndigheder kan påberåbe sig, forudsat at visse betingelser er opfyldt. Nationale myndigheder skal overholde proportionalitetsprincippet, når de udøver deres skøn i henhold til traktaten vedrørende beskyttelsen af den offentlige sundhed. Det påhviler de nationale myndigheder at påvise, at nationale regler er nødvendige for at opnå en effektiv beskyttelse baseret på en detaljeret risikovurdering. De skal på basis af de seneste videnskabelige data sørge for tilstrækkelig dokumentation for den påståede reelle risiko for folkesundheden.

| (21) | Den anbefalede daglige tilførsel i direktiv 90/496/EØF er ikke fastlagt fuldstændigt for alle vitaminer og mineraler i bilag I og II til nærværende forordning og er desuden forældet. |
| --- | --- |

(21)

Den anbefalede daglige tilførsel i direktiv 90/496/EØF er ikke fastlagt fuldstændigt for alle vitaminer og mineraler i bilag I og II til nærværende forordning og er desuden forældet.

| (22) | En normal, varieret kost indeholder mange ingredienser, som igen indeholder mange stoffer. Indtaget af disse stoffer eller ingredienser bør, når der er tale om normal og traditionel anvendelse heraf i normal kost, ikke give anledning til bekymring og behøver ikke at blive reguleret. Visse andre stoffer end vitaminer og mineraler samt ingredienser indeholdende dem tilsættes til fødevarer som ekstrakter eller koncentrater, og dette kan føre til et indtag, der langt overstiger de mængder, der ville blive indtaget som led i en passende og varieret kost. Der rejses i visse forbindelser alvorlig tvivl om, hvorvidt denne praksis er sikker, og det er uklart, hvad fordelene er. Af samme grund bør dette område reguleres. Det er i denne forbindelse passende, at lederne af fødevarevirksomhederne, som er ansvarlige for sikkerheden ved de fødevarer, de markedsfører, også pålægges ansvaret for at bevise, at varerne er sikre. |
| --- | --- |

(22)

En normal, varieret kost indeholder mange ingredienser, som igen indeholder mange stoffer. Indtaget af disse stoffer eller ingredienser bør, når der er tale om normal og traditionel anvendelse heraf i normal kost, ikke give anledning til bekymring og behøver ikke at blive reguleret. Visse andre stoffer end vitaminer og mineraler samt ingredienser indeholdende dem tilsættes til fødevarer som ekstrakter eller koncentrater, og dette kan føre til et indtag, der langt overstiger de mængder, der ville blive indtaget som led i en passende og varieret kost. Der rejses i visse forbindelser alvorlig tvivl om, hvorvidt denne praksis er sikker, og det er uklart, hvad fordelene er. Af samme grund bør dette område reguleres. Det er i denne forbindelse passende, at lederne af fødevarevirksomhederne, som er ansvarlige for sikkerheden ved de fødevarer, de markedsfører, også pålægges ansvaret for at bevise, at varerne er sikre.

| (23) | Da fødevarer tilsat vitaminer og mineraler er af en særlig karakter, bør kontrolorganerne have flere midler til rådighed, end hvad der normalt er tilfældet, så det bliver lettere at foretage en effektiv kontrol med produkterne. |
| --- | --- |

(23)

Da fødevarer tilsat vitaminer og mineraler er af en særlig karakter, bør kontrolorganerne have flere midler til rådighed, end hvad der normalt er tilfældet, så det bliver lettere at foretage en effektiv kontrol med produkterne.

| (24) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbestemmelser, der tillægges Kommissionen (7) — |
| --- | --- |

(24)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbestemmelser, der tillægges Kommissionen (7) —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

KAPITEL I

FORMÅL, ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER

Artikel 1

Formål og anvendelsesområde

1.   Formålet med denne forordning er at harmonisere medlemsstaternes love og administrative bestemmelser vedrørende tilsætning af vitaminer og mineraler samt visse andre stoffer til fødevarer med henblik på at sikre, at det indre marked fungerer tilfredsstillende, og samtidig sikre et højt forbrugerbeskyttelsesniveau.

2.   Denne forordnings
  bestemmelser finder
  ikke anvendelse på kosttilskud, som er omfattet af direktiv 2002/46/EF.

3.   Anvendelsen af denne forordning tilsidesætter ikke specifikke fællesskabsbestemmelser vedrørende:

| a) | levnedsmidler bestemt til særlig ernæring eller, i mangel af specifikke bestemmelser, regler vedrørende sådanne produkters sammensætning, som er nødvendige på grund af de særlige ernæringsmæssige behov hos de personer, de er beregnet for |
| --- | --- |

a)

levnedsmidler bestemt til særlig ernæring eller, i mangel af specifikke bestemmelser, regler vedrørende sådanne produkters sammensætning, som er nødvendige på grund af de særlige ernæringsmæssige behov hos de personer, de er beregnet for

| b) | nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser |
| --- | --- |

b)

nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser

| c) | tilsætningsstoffer og aromaer |
| --- | --- |

c)

tilsætningsstoffer og aromaer

| d) | godkendte ønologiske fremgangsmåder og behandlingsmetoder. |
| --- | --- |

d)

godkendte ønologiske fremgangsmåder og behandlingsmetoder.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| 1) | »restituering«: tilsætning til en fødevare af vitaminer og mineraler, der er forsvundet som led i god fremstillingspraksis eller ved normale opbevarings- og håndteringsvilkår, i mængder, der gør, at den pågældende fødevare får samme indhold af vitaminer og mineraler, som var til stede i den spiselige del af fødevaren før tilvirkningen, opbevaringen eller håndteringen |
| --- | --- |

1)

»restituering«: tilsætning til en fødevare af vitaminer og mineraler, der er forsvundet som led i god fremstillingspraksis eller ved normale opbevarings- og håndteringsvilkår, i mængder, der gør, at den pågældende fødevare får samme indhold af vitaminer og mineraler, som var til stede i den spiselige del af fødevaren før tilvirkningen, opbevaringen eller håndteringen

| 2) | »ernæringsmæssig ækvivalens«: tilsvarende næringsværdi for så vidt angår mængden af vitaminer og mineraler og deres biotilgængelighed |
| --- | --- |

2)

»ernæringsmæssig ækvivalens«: tilsvarende næringsværdi for så vidt angår mængden af vitaminer og mineraler og deres biotilgængelighed

| 3) | »surrogatfødevare«: fødevare, der er tilvirket, så den ligner en sædvanlig fødevare med hensyn til udseende, konsistens, smag og lugt, og som er bestemt til helt eller delvis at erstatte den fødevare, den ligner |
| --- | --- |

3)

»surrogatfødevare«: fødevare, der er tilvirket, så den ligner en sædvanlig fødevare med hensyn til udseende, konsistens, smag og lugt, og som er bestemt til helt eller delvis at erstatte den fødevare, den ligner

| 4) | »berigelse«: tilsætning af et eller flere vitaminer og/eller mineraler til en fødevare, hvad enten næringsstoffet normalt findes i den pågældende fødevare eller ej, for at tage hensyn til følgende:






  a) | en mangel på et eller flere vitaminer og/eller mineraler i befolkningen eller i bestemte befolkningsgrupper, som kan dokumenteres ved kliniske eller subkliniske mangler eller sandsynliggøres på grundlag af vurderinger, der angiver en lille indtagelsesmængde af næringsstoffer, eller |
| --- | --- | --- |

4)

»berigelse«: tilsætning af et eller flere vitaminer og/eller mineraler til en fødevare, hvad enten næringsstoffet normalt findes i den pågældende fødevare eller ej, for at tage hensyn til følgende:

a)

en mangel på et eller flere vitaminer og/eller mineraler i befolkningen eller i bestemte befolkningsgrupper, som kan dokumenteres ved kliniske eller subkliniske mangler eller sandsynliggøres på grundlag af vurderinger, der angiver en lille indtagelsesmængde af næringsstoffer, eller

| b) | potentialet som middel til at forbedre befolkningens ernæringstilstand og/eller afhjælpe et eventuelt mangelfuldt indtag via kosten af vitaminer eller mineraler som følge af ændrede kostvaner eller |
| --- | --- |

b)

potentialet som middel til at forbedre befolkningens ernæringstilstand og/eller afhjælpe et eventuelt mangelfuldt indtag via kosten af vitaminer eller mineraler som følge af ændrede kostvaner eller

| c) | udvikling i den almindeligt anerkendte videnskabelige viden om vitaminers og mineralers rolle i ernæringssammenhæng og betydning for sundheden |
| --- | --- |

c)

udvikling i den almindeligt anerkendte videnskabelige viden om vitaminers og mineralers rolle i ernæringssammenhæng og betydning for sundheden

| 5) | »visse andre stoffer«: bioaktive stoffer, hvadenten de er fremkommet ved ekstraktion eller syntese, som har en påvist fysiologisk virkning og kan anvendes som ingredienser i berigede fødevarer, og som ikke er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 258/97 af 27. januar 1997 om nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser (8) |
| --- | --- |

5)

»visse andre stoffer«: bioaktive stoffer, hvadenten de er fremkommet ved ekstraktion eller syntese, som har en påvist fysiologisk virkning og kan anvendes som ingredienser i berigede fødevarer, og som ikke er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 258/97 af 27. januar 1997 om nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser (8)

| 6) | »anbefalet dagligt indtag«: den mængde, der fastlægges af fødevarevirksomhederne som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (9), under hensyn til de i overensstemmelse med artikel 7, stk. 1, i nærværende forordning fastsatte maksimalt tilladte mængder og den i direktiv 90/496/EØF nævnte anbefalede daglige tilførsel af et næringsstof |
| --- | --- |

6)

»anbefalet dagligt indtag«: den mængde, der fastlægges af fødevarevirksomhederne som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (9), under hensyn til de i overensstemmelse med artikel 7, stk. 1, i nærværende forordning fastsatte maksimalt tilladte mængder og den i direktiv 90/496/EØF nævnte anbefalede daglige tilførsel af et næringsstof

| 7) | »autoriteten«: Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, oprettet ved forordning (EF) nr. 178/2002. |
| --- | --- |

7)

»autoriteten«: Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, oprettet ved forordning (EF) nr. 178/2002.

KAPITEL II

TILSÆTNING AF VITAMINER OG MINERALER

Artikel 3

Betingelser for tilsætning af vitaminer og mineraler

1.   Som tilsætning til fødevarer i medfør af denne forordning må kun anvendes de vitaminer og mineraler, der er anført i bilag I, i de former, der er anført i bilag II.

2.   Vitaminer og mineraler
  i en for den menneskelige krop biotilgængelig form må kun tilsættes til fødevarer med henblik på:

| a) | restituering og/eller |
| --- | --- |

a)

restituering og/eller

| b) | surrogatfødevarers ernæringsmæssige ækvivalens og/eller |
| --- | --- |

b)

surrogatfødevarers ernæringsmæssige ækvivalens og/eller

| c) | berigelse. |
| --- | --- |

c)

berigelse.

3.
     
  Tilsætning af vitaminer og mineraler til fødevarer må ikke anvendes til at vildlede eller skuffe forbrugeren for så vidt angår fødevarens næringsværdi, hverken i forbindelse med mærkning, præsentation, reklame eller selve tilsætningen.

4.   Eventuelle gennemførelsesbestemmelser vedrørende tilsætning af vitaminer og mineraler til fødevarer med henblik på restituering
  eller sikring af
  surrogatfødevarers ernæringsmæssige ækvivalens vedtages efter proceduren i artikel 19, stk. 2, efter udtalelse fra autoriteten. Inden der fastsættes sådanne bestemmelser, hører Kommissionen de berørte parter, især fødevarevirksomheder og forbrugergrupper.

5.   Ændring af de lister, der henvises til i stk. 1, vedtages efter proceduren i artikel 19, stk. 2.

Artikel 4

Overgangsforanstaltninger

Uanset artikel 3, stk. 1, kan medlemsstaterne indtil den ... (10) tillade anvendelse på deres område af vitaminer og mineraler, der ikke er anført i bilag I, eller i former, der ikke er anført i bilag II, forudsat:

| a) | at det pågældende stof tilsættes til fødevarer, der markedsføres i Fællesskabet på datoen for denne forordnings ikrafttræden |
| --- | --- |

a)

at det pågældende stof tilsættes til fødevarer, der markedsføres i Fællesskabet på datoen for denne forordnings ikrafttræden

| b) | at autoriteten ikke har afgivet negativ udtalelse om anvendelsen af dette stof eller om anvendelse af stoffet i den pågældende form i fremstillingen af fødevarer, på grundlag af dokumentation til støtte for anvendelsen af det pågældende stof, som medlemsstaten skal forelægge for Kommissionen senest den ... (11). |
| --- | --- |

b)

at autoriteten ikke har afgivet negativ udtalelse om anvendelsen af dette stof eller om anvendelse af stoffet i den pågældende form i fremstillingen af fødevarer, på grundlag af dokumentation til støtte for anvendelsen af det pågældende stof, som medlemsstaten skal forelægge for Kommissionen senest den ... (11).

Medlemsstaterne underretter Kommissionen om anvendelsen af de vitaminer og mineraler, der er tilladte på deres område, selv om de ikke er anført i bilag I, eller i former, der ikke er anført i bilag II. Kommissionen sørger for, at disse oplysninger er tilgængelige for offentligheden.

I overgangsperioden
  kan
  andre medlemsstater af hensyn til den offentlige sikkerhed og
  i overensstemmelse med traktaten fortsat anvende allerede gældende nationale restriktioner for eller forbud mod handel med fødevarer, som er blevet tilsat vitaminer og mineraler, der ikke er anført i bilag I, eller i former, der ikke er anført i bilag II.
  Medlemsstaterne holder Kommissionen underrettet om eventuelle nationale begrænsninger eller forbud, og Kommissionen sørger for, at sådanne oplysninger er tilgængelige for offentligheden.

Artikel 5

Begrænsninger for tilsætning af vitaminer og mineraler

Vitaminer og mineraler må ikke tilsættes til:

| a) | friske, uforarbejdede varer, herunder frugt, grøntsager, kød, fjerkræ og fisk |
| --- | --- |

a)

friske, uforarbejdede varer, herunder frugt, grøntsager, kød, fjerkræ og fisk

| b) | drikkevarer med et alkoholindhold på over 1,2 % vol.
  , undtagen — uanset artikel 3, stk. 2 — produkter,










  i) | der er nævnt i artikel 44, stk. 6 og 13, i Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for vin (12) |
| --- | --- | --- |

b)

drikkevarer med et alkoholindhold på over 1,2 % vol.
  , undtagen — uanset artikel 3, stk. 2 — produkter,

i)

der er nævnt i artikel 44, stk. 6 og 13, i Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for vin (12)

| ii) | som var markedsført forud for vedtagelsen af denne forordning, og |
| --- | --- |

ii)

som var markedsført forud for vedtagelsen af denne forordning, og

| iii) | som en medlemsstat har anmeldt til Kommissionen inden seks måneder fra denne forordnings ikrafttræden |
| --- | --- |

iii)

som en medlemsstat har anmeldt til Kommissionen inden seks måneder fra denne forordnings ikrafttræden

og forudsat, at der ikke foretages nogen ernærings- eller sundhedsanprisninger.

Efter proceduren i artikel 19, stk. 2, kan der på grundlag af videnskabelig dokumentation,
  hvis der består en fare for folkesundheden, træffes afgørelse om yderligere fødevarer eller kategorier af fødevarer, hvortil der ikke må tilsættes
  bestemte
  vitaminer og mineraler.

Artikel 6

Renhedskriterier

1.   Renhedskriterier for de i bilag II anførte stoffer fastsættes
  inden den ... (13)

  efter proceduren i artikel 19, stk. 2, jf. dog stk. 2.

2.   For de i bilag II anførte stoffer gælder de renhedskriterier, der i fællesskabslovgivningen er fastsat for anvendelse af sådanne stoffer ved fremstilling af fødevarer til andre formål end dem, der er omhandlet i denne forordning.

3.   For de i bilag II anførte stoffer, for hvilke der ikke er fastsat renhedskriterier i fællesskabslovgivningen, gælder de almindeligt accepterede renhedskriterier, som anbefales af internationale organer, indtil der er vedtaget fællesskabskriterier, og nationale bestemmelser, som fastsætter strengere renhedskriterier, kan opretholdes.

Artikel 7

Maksimums- og minimumsmængder

1.   Når et vitamin eller et mineral tilsættes til fødevarer med de i artikel 3, stk. 2, omhandlede formål, må den samlede mængde af det pågældende vitamin eller mineral i den fødevare, der frembydes til salg, ikke overstige de maksimalt tilladte mængder,
  der fastsættes inden den ... (13),
  uanset formålet. For koncentrerede og tørrede produkter gælder de samme maksimalt tilladte mængder som dem, der gælder for fødevarer, der tilberedes til konsum efter fabrikantens anvisninger.

De i første afsnit omhandlede maksimalt tilladte mængder af vitaminer og mineraler samt eventuelle restriktioner for eller forbud mod tilsætning af et bestemt vitamin eller mineral til en fødevare eller en kategori af fødevarer vedtages efter proceduren i artikel 19, stk. 2.

2.   De i stk. 1 omtalte maksimalt tilladte mængder fastsættes under hensyntagen til følgende faktorer:

| a) | de sikre maksimumsgrænser for vitaminer og mineraler, som er fastsat ved en videnskabelig risikovurdering baseret på almindeligt anerkendte videnskabelige data, om nødvendigt under hensyntagen til de forskellige forbrugergruppers varierende grad af følsomhed |
| --- | --- |

a)

de sikre maksimumsgrænser for vitaminer og mineraler, som er fastsat ved en videnskabelig risikovurdering baseret på almindeligt anerkendte videnskabelige data, om nødvendigt under hensyntagen til de forskellige forbrugergruppers varierende grad af følsomhed

| b) | tilførslen af vitaminer og mineraler fra andre kilder i kosten
  , herunder kosttilskud |
| --- | --- |

b)

tilførslen af vitaminer og mineraler fra andre kilder i kosten
  , herunder kosttilskud

| c) | enkeltprodukters bidrag til den almene befolknings eller bestemte befolkningsgruppers almindelige kost. |
| --- | --- |

c)

enkeltprodukters bidrag til den almene befolknings eller bestemte befolkningsgruppers almindelige kost.

3.   Ved fastsættelsen af de i stk. 1 nævnte maksimalt tilladte mængder tages der ligeledes behørigt hensyn til referencetilførslen af vitaminer og mineraler for befolkningen.

4.   Hvor referencetilførslen af vitaminer og mineraler for befolkningen ligger tæt på de sikre maksimumsgrænser, tages der ved fastsættelsen af de i stk. 1 omtalte maksimalt tilladte mængder ligeledes i det fornødne omfang hensyn til følgende:

| a) | betingelserne for tilsætning af bestemte vitaminer eller mineraler til fødevarer med henblik på restituering og/eller af hensyn til surrogatfødevarers ernæringsmæssige ækvivalens |
| --- | --- |

a)

betingelserne for tilsætning af bestemte vitaminer eller mineraler til fødevarer med henblik på restituering og/eller af hensyn til surrogatfødevarers ernæringsmæssige ækvivalens

| b) | enkeltprodukters bidrag til den almene befolknings eller bestemte befolkningsgruppers almindelige
  kost. |
| --- | --- |

b)

enkeltprodukters bidrag til den almene befolknings eller bestemte befolkningsgruppers almindelige
  kost.

5.   Tilsætning af et vitamin eller et mineral til fødevarer med henblik på berigelse skal medføre, at det pågældende vitamin eller mineral mindst forekommer i en betydelig mængde,
  dvs. 15% af referenceværdien for næringsstoffer (NRV) pr. 100 g (faste produkter) eller 7,5% af NRV pr. 100 ml (flydende produkter) eller 5% af NRV pr. 100 kcal (12% af NR. 1 MJ) eller 15% af NRV pr. portion.
  Minimumsmængder, herunder eventuelle lavere grænser, der fastsættes som undtagelse fra ovenfor omtalte betydelige mængder for bestemte fødevarer eller kategorier af fødevarer, vedtages efter proceduren i artikel 19, stk. 2.

Artikel 8

Anbefalet daglig tilførsel af vitaminer og mineraler

Kommissionen fastlægger hurtigt og senest ... (14) samt under hensyntagen til den nyeste videnskabelige viden og internationale anbefalinger en anbefalet daglig tilførsel af de i bilag I og II anførte vitaminer og mineraler.

Artikel 9

Mærkning, præsentationsmåder og reklame

1.   Det er ikke tilladt ved mærkning eller præsentation af eller reklamering for fødevarer tilsat vitaminer og mineraler at anføre eller antyde, at en afbalanceret og varieret kost ikke kan give tilstrækkelige mængder af
  næringsstoffer.

2.   
  Næringsdeklaration
  af produkter omfattet af denne forordning, som er tilsat vitaminer og mineraler, er obligatorisk.
  Følgende skal anføres:

| a) | de i artikel 4, stk. 1, gruppe 2, i direktiv 90/490/EØF anførte oplysninger |
| --- | --- |

a)

de i artikel 4, stk. 1, gruppe 2, i direktiv 90/490/EØF anførte oplysninger

| b) | angivelse af de samlede mængder af de vitaminer og mineraler, der er blevet tilsat til fødevaren. Oplysninger om vitaminer og mineraler, der skal angives pr. 100 g eller 100 ml, jf. artikel 6, stk. 2 i direktiv 90/496/EØF, bør også angives pr. portion i absolutte tal og i procent af den anbefalede daglige tilførsel |
| --- | --- |

b)

angivelse af de samlede mængder af de vitaminer og mineraler, der er blevet tilsat til fødevaren. Oplysninger om vitaminer og mineraler, der skal angives pr. 100 g eller 100 ml, jf. artikel 6, stk. 2 i direktiv 90/496/EØF, bør også angives pr. portion i absolutte tal og i procent af den anbefalede daglige tilførsel

| c) | det anbefalede daglige indtag — pr. portion, hvis det er hensigtsmæssigt og let kan omregnes |
| --- | --- |

c)

det anbefalede daglige indtag — pr. portion, hvis det er hensigtsmæssigt og let kan omregnes

| d) | en advarsel om ikke at overskride den anbefalede daglige tilførsel. |
| --- | --- |

d)

en advarsel om ikke at overskride den anbefalede daglige tilførsel.

3.   Denne artikel finder anvendelse med forbehold af direktiv 2000/13/EF, forordning (EF) nr. .../2005 [om ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer] samt andre bestemmelser i fødevarelovgivningen vedrørende bestemte kategorier af fødevarer.

4.   Eventuelle gennemførelsesbestemmelser til denne artikel fastsættes efter proceduren i artikel 19, stk. 2.

Artikel 10

Obligatorisk tilsætning af vitaminer og mineraler

1.   Fællesskabsbestemmelser, som finder anvendelse på bestemte fødevarer eller kategorier af fødevarer, kan indeholde krav om obligatorisk tilsætning af vitaminer og mineraler. Sådanne bestemmelser skal i øvrigt være i overensstemmelse med denne forordnings bestemmelser, medmindre specifikke undtagelser er fastsat.

2.   Hvor der ikke er vedtaget fællesskabsforskrifter, kan medlemsstaterne vedtage bestemmelser om obligatorisk tilsætning af vitaminer og mineraler til bestemte fødevarer eller kategorier af fødevarer i overensstemmelse med proceduren i artikel 17.

Senest den ... (15)
  underretter medlemsstaterne Kommissionen om alle relevante nationale bestemmelser.
  Kommissionen offentliggør disse oplysninger.

KAPITEL III

TILSÆTNING AF VISSE ANDRE STOFFER

Artikel 11

Underretning om stoffer eller ingredienser, der anvendes i medlemsstaterne

Senest den ... (16) underretter medlemsstaterne Kommissionen om, hvilke stoffer eller ingredienser, der på deres område anvendes til berigelse af fødevarer, og hvilke andre stoffer end vitaminer eller mineraler, som fødevarer må indeholde. Kommissionen sender disse oplysninger videre til autoriteten og offentliggør de modtagne rapporter.

Artikel 12

Stoffer, hvis anvendelse er underlagt begrænsninger eller er forbudt, og stoffer, som er genstand for fællesskabsovervågning

1.
     
  Hvis Kommissionen eller en medlemsstat mener, at tilsætning af et andet stof end vitaminer eller mineraler eller af en ingrediens indeholdende et stof, som ikke er et vitamin eller et mineral, fører til et indtag af dette stof i mængder, der overskrider de mængder, som normalt med rimelighed kan forventes at ville blive indtaget som led i en afbalanceret og varieret kost, underretter den straks den anden part herom.

2.
     
  Kommissionen træffer afgørelse efter proceduren i artikel 19, stk. 2, på grundlag af en vurdering, som autoriteten har pligt til at foretage af de tilgængelige oplysninger i det konkrete tilfælde, hvorefter Kommissionen anfører stoffet i bilag III.

Hvis et stof eller en ingrediens er sundhedsskadeligt, anføres det

| a) | enten i bilag III, del A, og tilsætning heraf til fødevarer eller anvendelse heraf til fremstilling af fødevarer forbydes |
| --- | --- |

a)

enten i bilag III, del A, og tilsætning heraf til fødevarer eller anvendelse heraf til fremstilling af fødevarer forbydes

| b) | eller i bilag III, del B, og tilsætning heraf til fødevarer eller anvendelse heraf ved fremstilling af fødevarer underkastes de deri fastsatte betingelser og de deri nævnte maksimumsgrænser. Autoriteten fastsætter med henblik herpå maksimumsgrænser for disse stoffer. |
| --- | --- |

b)

eller i bilag III, del B, og tilsætning heraf til fødevarer eller anvendelse heraf ved fremstilling af fødevarer underkastes de deri fastsatte betingelser og de deri nævnte maksimumsgrænser. Autoriteten fastsætter med henblik herpå maksimumsgrænser for disse stoffer.

Viser det sig efter ovennævnte vurdering, at anvendelse af stoffet muligvis er sundhedsskadelig, uden at dette dog er videnskabeligt bevist, anføres stoffet i bilag III, del C, efter proceduren i artikel 19, stk. 2.

3.
     
  Fællesskabsbestemmelser vedrørende bestemte fødevarer kan indeholde begrænsninger for eller forbud mod anvendelse af visse stoffer ud over dem, der er fastsat i denne forordning. Hvor der ikke findes fællesskabsbestemmelser, kan medlemsstaterne vedtage bestemmelser om sådanne forbud eller begrænsninger i overensstemmelse med proceduren i artikel 17.

4.
     
  Ledere af fødevarevirksomheder og andre berørte parter kan til enhver tid forelægge autoriteten videnskabelig dokumentation for, at et stof, som er indeholdt i bilag III, del C, er sikkert, når det anvendes i en fødevare eller i en kategori af fødevarer, og redegøre for formålet med anvendelsen, således at autoriteten kan vurdere denne dokumentation.

5.
     
  Senest fire år efter datoen for anførelsen af et stof i bilag III, del C, skal der efter proceduren i artikel 19, stk. 2, og under hensyntagen til autoritetens udtalelse om den dokumentation, der måtte være blevet forelagt til vurdering, jf. stk. 4, træffes afgørelse om generelt at tillade anvendelsen af et i bilag III, del C, anført stof, eller om at anføre stoffet i bilag III, del A eller B.

Artikel 13

Mærkning, præsentationsmåder og reklame

1.
     
  Det er ikke tilladt ved mærkning eller præsentation af eller reklamering for fødevarer tilsat visse andre stoffer at anføre eller antyde, at en afbalanceret og forebyggende kost med traditionelle fødevarer ikke er nødvendig.

2.
     
  Mærkning og præsentation af samt reklame for fødevarer tilsat visse andre stoffer må ikke vildlede eller skuffe forbrugerne med hensyn til den næringsværdi, som fødevaren kunne have som følge af tilsætninger af disse næringsstoffer.

3.
     
  Mærkningen af produkter, som er tilsat visse andre stoffer, kan omfatte angivelse af, at denne tilsætning er sket på de betingelser, som er fastsat i forordning (EF) nr. .../2005 [om ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer].

4.
     
  Næringsdeklaration af produkter omfattet af denne forordning, som er tilsat vitaminer og mineraler, er obligatorisk. Følgende skal anføres:

| a) | de i artikel 4, stk. 1, gruppe 2, i direktiv 90/496/EØF anførte oplysninger |
| --- | --- |

a)

de i artikel 4, stk. 1, gruppe 2, i direktiv 90/496/EØF anførte oplysninger

| b) | angivelse af de samlede mængder af de vitaminer og mineraler, der er blevet tilsat til fødevaren. Oplysninger om vitaminer og mineraler, der skal angives pr. 100 g eller 100 ml, jf. artikel 6, stk. 2 i direktiv 90/496/EØF, bør også angives pr. portion i absolutte tal og i procent af den anbefalede daglige tilførsel |
| --- | --- |

b)

angivelse af de samlede mængder af de vitaminer og mineraler, der er blevet tilsat til fødevaren. Oplysninger om vitaminer og mineraler, der skal angives pr. 100 g eller 100 ml, jf. artikel 6, stk. 2 i direktiv 90/496/EØF, bør også angives pr. portion i absolutte tal og i procent af den anbefalede daglige tilførsel

| c) | det anbefalede daglige indtag — pr. portion, hvis det er hensigtsmæssigt og let kan omregnes |
| --- | --- |

c)

det anbefalede daglige indtag — pr. portion, hvis det er hensigtsmæssigt og let kan omregnes

| d) | en advarsel om ikke at overskride den anbefalede daglige tilførsel. |
| --- | --- |

d)

en advarsel om ikke at overskride den anbefalede daglige tilførsel.

5.
     
  Denne artikel finder anvendelse med forbehold af direktiv 2000/13/EF, forordning (EF) nr. .../2005 [om ernærings- og sundhedsanprisninger af fødevarer] samt andre bestemmelser i fødevarelovgivningen vedrørende bestemte kategorier af fødevarer.

6.
     
  Gennemførelsesbestemmelser til denne artikel kan fastsættes efter proceduren i artikel 19, stk. 2.

Artikel 14

Anbefalet daglig tilførsel og sikre maksimumsgrænser for visse andre stoffer

Der fastsættes en anbefalet daglig tilførsel og sikre maksimumsgrænser for de i bilag III B eller C anførte andre stoffer. Artikel 7 finder tilsvarende anvendelse.

KAPITEL IV

ALMINDELIGE OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 15

Fællesskabsregister

1.   Kommissionen opretter og vedligeholder et fællesskabsregister over tilsætning af vitaminer og mineraler samt visse andre stoffer til fødevarer, i det følgende benævnt »registret«.

2.   Registret skal omfatte følgende:

| a) | Vitaminer og mineraler, som kan tilsættes til fødevarer i henhold til bilag I. |
| --- | --- |

a)

Vitaminer og mineraler, som kan tilsættes til fødevarer i henhold til bilag I.

| b) | Vitaminformuleringer og mineralske stoffer, som kan tilsættes til fødevarer i henhold til bilag II. |
| --- | --- |

b)

Vitaminformuleringer og mineralske stoffer, som kan tilsættes til fødevarer i henhold til bilag II.

| c) | Maksimums- og minimumsmængder af vitaminer og mineraler, som kan tilsættes til fødevarer i henhold til artikel 7. |
| --- | --- |

c)

Maksimums- og minimumsmængder af vitaminer og mineraler, som kan tilsættes til fødevarer i henhold til artikel 7.

| d) | Oplysninger om bestemmelser om obligatorisk tilsætning af vitaminer og mineraler, som omtalt i artikel 10. |
| --- | --- |

d)

Oplysninger om bestemmelser om obligatorisk tilsætning af vitaminer og mineraler, som omtalt i artikel 10.

| e) | Stoffer, for hvilke der er fremlagt dokumentation i henhold til artikel 4, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

e)

Stoffer, for hvilke der er fremlagt dokumentation i henhold til artikel 4, stk. 1, litra b).

| f) | Oplysninger om de i bilag III anførte stoffer samt begrundelsen for, at de er anført deri. |
| --- | --- |

f)

Oplysninger om de i bilag III anførte stoffer samt begrundelsen for, at de er anført deri.

| g) | En liste over vitaminer, mineraler og visse andre stoffer, hvis tilsætning er obligatorisk i henhold til nationale bestemmelser, jf. artikel 10. |
| --- | --- |

g)

En liste over vitaminer, mineraler og visse andre stoffer, hvis tilsætning er obligatorisk i henhold til nationale bestemmelser, jf. artikel 10.

| h) | En liste over stoffer, hvis tilsætning er forbudt eller begrænset på nationalt plan, jf. artikel 4, stk. 3. |
| --- | --- |

h)

En liste over stoffer, hvis tilsætning er forbudt eller begrænset på nationalt plan, jf. artikel 4, stk. 3.

3.   Registret skal være offentligt tilgængeligt.

Artikel 16

Nationale bestemmelser

1.
     
  Med forbehold af stk. 2
  må medlemsstaterne hverken begrænse eller forbyde handel med fødevarer, der er i overensstemmelse med denne forordning og med fællesskabsretsakter, der er vedtaget til gennemførelse
  heraf
  .

2.
     
  Denne forordning berører ikke medlemsstaternes ret til i overensstemmelse med traktaten, særlig artikel 28 og 30, at bevare eller indføre strengere regler for tilsætning af vitaminer, mineraler og visse andre stoffer, som de anser for at være nødvendige af hensyn til folkesundheden, og som ikke strider mod denne forordning.

3.
     
  Senest den ... (17) underretter medlemsstaterne Kommissionen om de relevante gældende nationale bestemmelser.

Artikel 17

Anmeldelsesprocedure

1.   Når der henvises til denne artikel, anvendes proceduren i stk. 2, 3, og 4.

2.   Finder en medlemsstat det nødvendigt at vedtage ny lovgivning, anmelder den de påtænkte foranstaltninger til Kommissionen og de øvrige medlemsstater og begrundelsen herfor.

3.   Kommissionen hører Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed oprettet ved artikel 58, stk. 1, i forordning
  (EF) nr. 178/2002 og
  udtaler sig om de påtænkte foranstaltninger.

4.   Medlemsstaten kan tidligst gennemføre de påtænkte foranstaltninger seks måneder efter den i stk. 2 omhandlede anmeldelse, og forudsat at Kommissionens udtalelse ikke er negativ.

Hvis Kommissionens udtalelse er negativ, afgør den efter proceduren i artikel 19, stk. 2, og inden udløbet af den periode, der er nævnt i første afsnit, om de påtænkte foranstaltninger kan gennemføres. Kommissionen kan kræve, at der foretages bestemte ændringer af den påtænkte foranstaltning.

Artikel 18

Beskyttelsesforanstaltninger

1.   Har en medlemsstat vægtige grunde til at mene, at et produkt udgør en sundhedsrisiko, selv om det er i overensstemmelse med denne forordning, kan medlemsstaten midlertidigt suspendere eller begrænse anvendelsen af de relevante bestemmelser på sit område.

Den underretter straks de øvrige medlemsstater og Kommissionen herom og begrunder sin afgørelse.

2.   Afgørelse træffes efter proceduren i artikel 19, stk. 2, evt. efter at der er indhentet udtalelse fra autoriteten.

Kommissionen kan på eget initiativ indlede denne procedure.

3.   Den medlemsstat, der er omhandlet i stk. 1, kan lade suspensionen eller begrænsningen gælde, indtil den er blevet underrettet om den i stk. 2 omhandlede afgørelse.

Artikel 19

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af den i artikel 17, stk. 3, nævnte komité, der tager hensyn til autoritetens udtalelse.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.

Artikel 20

Overvågning

Medlemsstaterne kan
  , udelukkende med det formål
  at lette en effektiv kontrol med fødevarer, som er blevet tilsat vitaminer og mineraler, og med fødevarer indeholdende stoffer, der er anført i bilag III, del B og del C, kræve at producenten eller den, der er ansvarlig for markedsføringen af den pågældende fødevare på deres område, underretter den kompetente myndighed om denne markedsføring ved at fremsende en model af den mærkning, der anvendes til produktet.

Medlemsstaterne fremsender disse oplysninger til Kommissionen og til autoriteten.

Kommissionen gør oplysningerne tilgængelige for offentligheden.

Artikel 21

Evaluering

Senest den ... (18) forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om virkningerne af anvendelsen af denne forordning, navnlig for så vidt angår udviklingen på markedet for fødevarer tilsat vitaminer og mineraler, forbruget heraf, befolkningens indtag af næringsstoffer og ændrede kostvaner, eventuelt ledsaget af relevante forslag til ændringer af denne forordning, som Kommissionen måtte finde nødvendige. Medlemsstaterne skal i denne forbindelse senest den ... (19) forelægge de nødvendige relevante oplysninger for Kommissionen.

Artikel 22

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den ... (20).

Fødevarer, som markedsføres eller mærkes inden den ... (21), og som ikke er i overensstemmelse med denne forordning, kan markedsføres indtil den ... (22).

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ...

På Europa-Parlamentets vegne

formanden

På Rådets vegne

formanden

---

(1)  
  EUT C 112 af 30.4.2004, s. 44.

1

EUT C 112 af 30.4.2004, s. 44.

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 26.5.2005.

2

Europa-Parlamentets holdning af 26.5.2005.

(3)  EFT L 183 af 12.7.2002, s. 51.

3

(4)  EFT L 109 af 6.5.2000, s. 29. Senest ændret ved direktiv 2003/89/EF (EUT L 308 af 25.11.2003, s. 15).

4

Senest ændret ved direktiv 2003/89/EF (EUT L 308 af 25.11.2003, s. 15).

(5)  EUT [...]

5

(6)  EFT L 276 af 6.10.1990, s. 40. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

6

Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

(7)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

7

(8)  EFT L 43 af 14.2.1997, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003.

8

(9)  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1642/2003 (EUT L 245 af 29.9.2003, s. 4).

9

(10)  
  Tre år
  efter datoen for denne forordnings ikrafttræden.

10

Tre år

(11)  
  Atten måneder
  efter datoen for denne forordnings ikrafttræden.

11

Atten måneder

datoen for

(12)  EFT L 179 af 14.7.1999, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 709/2004 (EUT L 111 af 17.4.2004, s. 21).

12

(13)  Datoen for denne forordnings ikrafttræden.

13

(14)  Datoen for denne forordnings ikrafttræden.

14

(15)  Seks måneder efter denne forordnings ikrafttræden.

15

(16)  Atten måneder efter denne forordnings ikrafttræden.

16

(17)  Seks måneder efter denne forordnings ikrafttræden.

17

(18)  Første dag i den sjette måned efter datoen for offentliggørelse af denne forordning + seks år.

18

Første dag i den sjette måned efter datoen for offentliggørelse af denne forordning + seks år.

(19)  Første dag i den sjette måned efter datoen for offentliggørelse af denne forordning + fem år.

19

Første dag i den sjette måned efter datoen for offentliggørelse af denne forordning + fem år.

(20)  Første dag i den sjette måned efter offentliggørelsen af denne forordning.

20

Første dag i den sjette måned efter offentliggørelsen af denne forordning.

(21)  Første dag i den sjette måned efter offentliggørelsen af denne forordning.

21

Første dag i den sjette måned efter offentliggørelsen af denne forordning.

(22)  Sidste dag i den syttende måned efter offentliggørelsen af denne forordning.

22

Sidste dag i den syttende måned efter offentliggørelsen af denne forordning.

BILAG I

VITAMINER OG MINERALER, DER KAN TILSÆTTES TIL FØDEVARER

1.   VITAMINER

Vitamin A

Vitamin D

Vitamin E

Vitamin K

Vitamin B1

Vitamin B2

Niacin

Pantothensyre

Vitamin B6

Folsyre

Vitamin B12

Biotin

Vitamin C

2.   MINERALER

Calcium

Magnesium

Jern

Kobber

Jod

Zink

Mangan

Natrium

Kalium

Selen

Chrom

Molybdæn

Chlorid

Phosphor

BILAG II

VITAMINFORMULERINGER OG MINERALSKE STOFFER, DER KAN TILSÆTTES TIL FØDEVARER

1.   VITAMINFORMULERINGER

VITAMIN A

| — | retinol |
| --- | --- |

—

retinol

| — | retinylacetat |
| --- | --- |

—

retinylacetat

| — | retinylpalmitat |
| --- | --- |

—

retinylpalmitat

| — | beta-caroten |
| --- | --- |

—

beta-caroten

VITAMIN D

| — | cholecalciferol |
| --- | --- |

—

cholecalciferol

| — | ergocalciferol |
| --- | --- |

—

ergocalciferol

VITAMIN E

| — | D-alpha-tocopherol |
| --- | --- |

—

D-alpha-tocopherol

| — | DL-alpha-tocopherol |
| --- | --- |

—

DL-alpha-tocopherol

| — | D-alpha-tocopherylacetat |
| --- | --- |

—

D-alpha-tocopherylacetat

| — | DL-alpha-tocopherylacetat |
| --- | --- |

—

DL-alpha-tocopherylacetat

| — | D-alpha-tocopheryl succinat |
| --- | --- |

—

D-alpha-tocopheryl succinat

VITAMIN K

| — | phylloquinon (phytomenadion) |
| --- | --- |

—

phylloquinon (phytomenadion)

VITAMIN B1

| — | thiamin hydrochlorid |
| --- | --- |

—

thiamin hydrochlorid

| — | thiamin mononitrat |
| --- | --- |

—

thiamin mononitrat

VITAMIN B2

| — | riboflavin |
| --- | --- |

—

riboflavin

| — | riboflavin-5'-fosfat, natrium |
| --- | --- |

—

riboflavin-5'-fosfat, natrium

NIACIN

| — | nikotinsyre |
| --- | --- |

—

nikotinsyre

| — | nikotinamid |
| --- | --- |

—

nikotinamid

PANTOTHENSYRE

| — | calcium-D-pantothenat |
| --- | --- |

—

calcium-D-pantothenat

| — | natrium-D-pantothenat |
| --- | --- |

—

natrium-D-pantothenat

| — | dexpantothenol |
| --- | --- |

—

dexpantothenol

VITAMIN B6

| — | pyridoxin hydrochlorid |
| --- | --- |

—

pyridoxin hydrochlorid

| — | pyridoxin 5'-fosfat |
| --- | --- |

—

pyridoxin 5'-fosfat

| — | pyridoxindipalmitat |
| --- | --- |

—

pyridoxindipalmitat

FOLSYRE

| — | pteroylmonoglutaminsyre |
| --- | --- |

—

pteroylmonoglutaminsyre

VITAMIN B12

| — | cyanocobalamin |
| --- | --- |

—

cyanocobalamin

| — | hydroxycobalamin |
| --- | --- |

—

hydroxycobalamin

BIOTIN

| — | D-biotin |
| --- | --- |

—

D-biotin

VITAMIN C

| — | L-ascorbinsyre |
| --- | --- |

—

L-ascorbinsyre

| — | natrium-L-ascorbat |
| --- | --- |

—

natrium-L-ascorbat

| — | calcium-L-ascorbat |
| --- | --- |

—

calcium-L-ascorbat

| — | kalium-L-ascorbat |
| --- | --- |

—

kalium-L-ascorbat

| — | L-ascorbyl 6-palmitat |
| --- | --- |

—

L-ascorbyl 6-palmitat

2.   MINERALSKE STOFFER

calciumcarbonat

calciumchlorid

calciumsalte af citronsyre

calciumgluconat

calciumglycerophosphat

calciumlactat

calciumsalte af orthophosphorsyre

calciumhydroxid

calciumoxid

magnesiumacetat

magnesiumcarbonat

magnesiumchlorid

magnesiumsalte af citronsyre

magnesiumgluconat

magnesiumglycerophosphat

magnesiumsalte af orthophosphorsyre

magnesiumlactat

magnesiumhydroxid

magnesiumoxid

magnesiumsulfat

ferrocarbonat

ferrocitrat

ferriammoniumcitrat

ferrogluconat

ferrofumarat

natrium-ferridiphosphat

ferrolactat

ferrosulfat

ferridiphosphat (ferripyrophosphat)

ferrisaccharat

jern (carbonyl + electrolytisk + hydrogenreduceret)

cupricarbonat

cupricitrat

cuprigluconat

cuprisulphat

kobber-lysin-complex

natriumjodid

natriumjodat

kaliumjodid

kaliumjodat

zinkacetat

zinkchlorid

zinkcitrat

zinkgluconat

zinklactat

zinkoxid

zinkcarbonat

zinksulphat

manganocarbonat

manganochlorid

manganocitrat

manganogluconat

manganoglycerophosphat

manganosulphat

natriumbicarbonat

natriumcarbonat

natriumchlorid

natriumcitrat

natriumgluconat

natriumlactat

natriumhydroxid

natriumsalte af orthophosphorsyre

kaliumbicarbonat

kaliumcarbonat

kaliumchlorid

kaliumcitrat

kaliumgluconat

kaliumglycerophosphat

kaliumlactat

kaliumhydroxid

kaliumsalte af orthophosphorsyre

natriumselenat

natriumhydrogen selenit

natriumselenit

chrom(III)chlorid og hexahydrat heraf

chrom(III)sulfat og hexahydrat heraf

ammoniummolybdat (molybdæn VI)

natriummolybdat (molybdæn VI)

kaliumfluorid

natriumfluorid

calciumsulfat

kaliumfosfat

natriumfosfat

pyridoxindipalmitat

BILAG III

STOFFER, HVIS ANVENDELSE I FØDEVARER ER FORBUDT ELLER UNDERKASTET BETINGELSER

Del A — Forbudte stoffer

Del B — Stoffer, hvis anvendelse er underlagt begrænsninger

Del C — Stoffer, som er genstand for fællesskabsovervågning

P6_TA(2005)0203

Retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets beslutning om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (KOM(2005)0141 — C6-0111/2005 — 2005/0057(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2005)0141) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2005)0141) (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 128, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6—0111/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 128, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6—0111/2005),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6—0149/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6—0149/2005),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om at høre Parlamentet på ny, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om at høre Parlamentet på ny, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRINGER |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Betragtning 1 a (ny) |
| | (1 a) De integrerede retningslinjer bør resultere i en mere effektiv gennemførelse af Lissabon-strategien, hvor der er taget behørigt hensyn til den økonomiske politik samt socialog miljøpolitikken. |
| Ændring 2 |
| Betragtning 2 |
| (2) Det Europæiske Råd lancerede på sit møde i Lissabon i 2000 en strategi, som var rettet mod bæredygtig økonomisk vækst med flere og bedre arbejdspladser og større social samhørighed, og som havde
  langsigtede beskæftigelsesmål
  , men fem år senere
  er resultaterne blandede
  . | (2) Det Europæiske Råd lancerede på sit møde i Lissabon i 2000 en strategi, som var rettet mod bæredygtig økonomisk vækst med flere og
  kvalitativt
  bedre arbejdspladser og større social samhørighed
  og inklusion
  , og som havde
  opnåelse af fuld beskæftigelse som langsigtet mål
  , men fem år senere
  ligger opfyldelsen af disse mål stadig langt ude i fremtiden, og det har vist sig, at det kræver en langt større indsats at nå de fastsatte beskæftigelsesmål inden 2010
  . |
| Ændring 3 |
| Betragtning 3 |
| (3) Forelæggelsen af en integreret pakke af retningslinjer for beskæftigelsen og overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker er et bidrag til omlægningen af Lissabon-strategien om vækst og beskæftigelse. Det er
  den europæiske beskæftigelsesstrategi, der har den førende rolle i gennemførelsen af
  Lissabon- strategiens beskæftigelsesmål. | (3) Forelæggelsen af en integreret pakke af retningslinjer for beskæftigelsen og overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker er et bidrag til omlægningen af Lissabon-strategien om
  bæredygtig udvikling
  og beskæftigelse
  , som giver miljødimensionen nye impulser og dermed gør det muligt at opnå de deri fastlagte mål
  . Det er Lissabon-strategiens beskæftigelsesmål
  , suppleret med målsætningerne om samhørighed og social inklusion, som sammen med generel ligestilling og princippet om ikke-forskelsbehandling danner grundlaget for den europæiske beskæftigelsesstrategi
  . |
| Ændring 4 |
| Betragtning 4 |
| (4) Som anført i konklusionerne fra Det Europæiske Råds forårsmøde den 22. og 23. marts 2005 skal målene om fuld beskæftigelse, kvalitet i arbejdet,
  arbejdsproduktivitet
  og social samhørighed komme til udtryk i klare prioriteter: få flere folk i
  beskæftigelse og modernisere de sociale beskyttelsessystemer
  ; forbedre arbejdstageres og virksomheders omstillingsevne
  og
  arbejdsmarkedernes fleksibilitet; og forbedre investeringen i menneskelig kapital gennem bedre uddannelse og færdigheder. | (4) Som anført i konklusionerne fra Det Europæiske Råds forårsmøde den 22. og 23. marts 2005 skal målene om fuld beskæftigelse, kvalitet i arbejdet,
  arbejdssikkerhed og -produktivitet
  og social samhørighed
  og inklusion
  komme til udtryk i klare prioriteter: få flere folk i
  arbejde ved at fremme afgørelser, som bidrager til at forene arbejde og familieliv, og ligestilling
  ; forbedre arbejdstageres
  beskæftigelsesegnethed
  og virksomheders
  organisatoriske
  omstillingsevne
  , hvilket vil øge
  arbejdsmarkedernes fleksibilitet
  og sikkerhed
  ;
  fremme social inklusion ved at integrere dårligt stillede arbejdstagere, kvinder, unge og ældre på arbejdsmarkedet
  og forbedre investeringen i menneskelig kapital gennem bedre uddannelse og færdigheder
  , idet der lægges særlig vægt på innovation og teknologisk udvikling samt på at åbne op for nye jobområder. Dette vil alt sammen være med til at skabe et solidt grundlag for at modernisere de sociale beskyttelsessystemer og sikre deres bæredygtighed
  . |
| Ændring 5 |
| Betragtning 5 |
| (5) Beskæftigelsesretningslinjerne bør kun gennemrevideres hvert tredje år
  , og
  i de mellemliggende år indtil 2008
  bør opdateringen heraf være stærkt begrænset
  . | (5) Beskæftigelsesretningslinjerne bør kun gennemrevideres hvert tredje år
  ; undtagelsesvis vil der kunne foretages en opdatering
  i de mellemliggende år indtil 2008. |
| Ændring 6 |
| Betragtning 6 |
| (6) Beskæftigelseshenstillingerne, der blev vedtaget af Rådet den 14. oktober 2004, er fortsat gyldige som referenceramme. | (6) Beskæftigelseshenstillingerne, der blev vedtaget af Rådet den 14. oktober 2004, er fortsat gyldige som referenceramme
  og suppleres med dette dokument
  . |
| Ændring 7 |
| Artikel 2 |
| Alle aspekter af retningslinjerne tages i betragtning i medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker, og der rapporteres
  herom i de nationale Lissabon-programmer, der indsendes hvert år
  . | Alle aspekter af retningslinjerne
  , der fortolkes bredt og således omfatter de vigtige aspekter i social- og beskæftigelsespolitikken,
  tages i betragtning i medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker, og der rapporteres
  om deres gennemførelse og indvirkning på beskæftigelsen i almindelighed og blandt kvinder og ældre i særdeleshed
  . |
| Ændring 8 |
| Bilag, sektion 1, afsnittet inden retningslinje 16 |
| Det er afgørende at opnå fuld beskæftigelse, og nedbringe arbejdsløshed og erhvervsinaktivitet, ved at øge udbud og efterspørgsel efter arbejdskraft. Det kræver, at det også bliver mere attraktivt at arbejde, at kvaliteten i arbejdet og arbejdsproduktivitetsvæksten forbedres
  ,
  og
  at andelen af arbejdende fattige reduceres
  . Synergien mellem arbejdskvalitet, produktivitet og beskæftigelse må udnyttes fuldt ud. Der skal en målrettet indsats til for at styrke social inklusion, forhindre udstødelse fra arbejdsmarkedet og støtte integration af dårligt stillede på arbejdsmarkedet og for at mindske regionale forskelle med hensyn til beskæftigelse, arbejdsløshed og arbejdsproduktivitet, især i tilbagestående regioner. Hvis der skal gøres fremskridt, er det vigtigt med lige muligheder, bekæmpelse af diskrimination samt kønsmainstreaming. | Det er afgørende at opnå fuld beskæftigelse, og nedbringe arbejdsløshed og erhvervsinaktivitet, ved at øge udbud og efterspørgsel efter arbejdskraft. Det kræver, at det også bliver mere attraktivt at arbejde,
  samt
  at kvaliteten i arbejdet og arbejdsproduktivitetsvæksten forbedres, og
  der dermed bidrages til at gøre den europæiske økonomi mere konkurrencedygtig
  . Synergien mellem arbejdskvalitet, produktivitet og beskæftigelse må udnyttes fuldt ud. Der skal en målrettet indsats til
  i form af hensigtsmæssige afgørelser
  for at styrke social inklusion, forhindre udstødelse fra arbejdsmarkedet og støtte integration af dårligt stillede
  , kvinder, unge og ældre
  på arbejdsmarkedet og for at mindske regionale forskelle med hensyn til beskæftigelse, arbejdsløshed og arbejdsproduktivitet, især i tilbagestående regioner. Hvis der skal gøres fremskridt
  på disse områder
  , er det vigtigt med lige muligheder
  , også mellem lovlige indvandrere og ikke-indvandrere
  , bekæmpelse af
  enhver form for
  diskrimination samt kønsmainstreaming. |
| Ændring 9 |
| Bilag, sektion 1, afsnittet inden retningslinje 17 |
| En forhøjelse af
  beskæftigelsesniveauerne er
  den
  mest effektive
  måde at generere økonomisk vækst og fremme socialt rummelige økonomier på
  og samtidig
  sørge
  for et sikkerhedsnet for dem, der ikke er i stand til at arbejde. At anlægge en livscyklustilgang til arbejdet og modernisere de sociale beskyttelsessystemer, så de har tilstrækkelige midler, er finansielt bæredygtige og kan reagere på ændrede behov i samfundet, er så meget desto vigtigere på grund af det forventede fald i antallet af personer i den erhvervsaktive alder. Der må udvises særlig opmærksomhed for at finde en løsning på det vedvarende gab, der er mellem mænds og kvinders
  beskæftigelse
  , og på de lave erhvervsfrekvenser for ældre arbejdstagere og unge, jf. den nye generationsoverskridende tilgang.
  Der må også tages fat om arbejdsløsheden blandt unge, som i gennemsnit ligger på det dobbelte af arbejdsløsheden i almindelighed.
  Der må skabes sådanne vilkår, at det bliver lettere at nå videre i arbejdet, uanset om der er tale om det første job, tilbagevenden til arbejdet efter orlov eller ønsket at forlænge arbejdslivet. Kvaliteten i arbejdet, herunder løn og andre goder, arbejdsvilkår, jobsikkerhed, adgang til livslang læring og karriereudsigter er af afgørende betydning, ligesom også støtte og incitamenter fra de sociale beskyttelsessystemer. Gennemførelsen af den europæiske ungdomspagt kan være et bidrag til
  en livscyklustilgang til arbejdet
  . | Økonomisk vækst skaber mulighed for at forhøje
  beskæftigelsesniveauerne
  og
  er
  det
  mest effektive
  grundlag for en socialøkonomi, som fremmer social inklusion
  og samtidig
  sørger
  for et sikkerhedsnet for dem, der ikke er i stand til at arbejde. At anlægge en livscyklustilgang til arbejdet
  ved at skabe mulighed for livslang læring
  og modernisere de sociale beskyttelsessystemer, så de har tilstrækkelige midler, er finansielt bæredygtige og kan reagere på ændrede behov i samfundet, er så meget desto vigtigere på grund af
  de nye og ændrede behov i samfundet, de nye former for marginalisering, især vold i hjemmet, og
  det forventede fald i antallet af personer i den erhvervsaktive alder. Der må udvises særlig opmærksomhed
  og træffes hensigtsmæssige foranstaltninger
  for at finde en løsning på det vedvarende gab, der er mellem mænds og kvinders
  arbejde og løn
  , og på de lave erhvervsfrekvenser for ældre arbejdstagere og unge, jf. den nye generationsoverskridende tilgang. Der må skabes sådanne vilkår, at det bliver lettere at nå videre i arbejdet, uanset om der er tale om det første job, tilbagevenden til arbejdet efter orlov eller ønsket om at forlænge arbejdslivet. Kvaliteten i arbejdet, herunder løn og andre goder, arbejdsvilkår,
  sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen,
  jobsikkerhed, adgang til livslang læring og karriereudsigter er af afgørende betydning, ligesom også støtte og incitamenter fra
  skattesystemerne og
  de sociale beskyttelsessystemer. Gennemførelsen af den europæiske ungdomspagt
  og koordineringen af initiativerne heri
  kan være et
  effektivt
  bidrag til
  faglig og social integration af de unge, til solidaritet mellem generationerne og til styrkelse af den europæiske økonomis konkurrenceevne på basis af evner, viden og respekt for livets cyklus
  . |
| Ændring 10 |
| Bilag, sektion 1, retningslinje 17 |
| Retningslinje. At
  anlægge en livscyklustilgang til arbejdet
  gennem: en fornyet indsats for at åbne veje til beskæftigelsen for unge mennesker og nedbringe
  arbejdsløsheden blandt dem
  ; en målrettet indsats for at fjerne kønsforskelle med hensyn til beskæftigelse, ledighed
  og
  løn; en bedre balance mellem arbejde og privatliv
  , blandt andet
  ved at tilbyde børnepasningsmuligheder og pleje til andre pårørende til overkommelige priser; moderne pensions- og sundhedssystemer, som har tilstrækkelige midler, er finansielt bæredygtige og kan reagere på ændrede behov, for for eksempel at støtte erhvervsdeltagelse og
  længere arbejdsliv
  , blandt andet i form af passende incitamenter til at arbejde og undgå tidlig tilbagetrækning; støtte til arbejdsvilkår, der er fremmende for aktiv aldring (Integreret retningslinje nr. 17). Se også integreret retningslinje »At værne om økonomisk bæredygtighed« (nr. 2). | Retningslinje. At
  tilpasse arbejdet til de forskellige livsfaser
  gennem: en fornyet indsats for at åbne veje til beskæftigelse for unge mennesker og nedbringe
  ungdomsarbejdsløsheden ved at give de unge en almen og faglig uddannelse af høj kvalitet og tilpasset den enkelte
  ; en målrettet indsats for at
  bekæmpe forskelsbehandling på arbejdspladsen ved at
  fjerne kønsforskelle med hensyn til beskæftigelse, ledighed, løn
  og forfremmelsesmuligheder; fremme beskæftigelsesmulighederne for kvinder, der er ofre for vold i hjemmet;
  en bedre balance mellem arbejde og privatliv ved at
  fremme en ligelig fordeling af det familiemæssige ansvar, støtte eneforsørgerfamilier samt satse på smidige arbejdsmodeller både for kvinder og mænd, forældreorlov og navnlig
  tilbyde børnepasningsmuligheder og pleje til andre pårørende til overkommelige priser
  i overensstemmelse med målene fastlagt på Det Europæiske Råds topmøde i Barcelona i 2002
  ; moderne
  og bedre
  pensions- og sundhedssystemer, som har tilstrækkelige midler, er finansielt bæredygtige og kan reagere på ændrede behov, for for eksempel at støtte erhvervsdeltagelse og
  frivillig forlængelse af arbejdslivet
  , blandt andet i form af passende incitamenter til at arbejde og undgå tidlig tilbagetrækning; støtte til arbejdsvilkår, der er fremmende for aktiv aldring
  , især gradvis og fleksibel tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet
  (Integreret retningslinje nr. 17). Se også integreret retningslinje »At værne om økonomisk bæredygtighed« (nr. 2). |
| Ændring 11 |
| Bilag, sektion 1, afsnittet inden retningslinje 18 |
| Det er vigtigt at lette adgangen til beskæftigelse for jobsøgende, at forebygge ledighed og sørge for, at de, der bliver ledige, fortsat har nær tilknytning til arbejdsmarkedet, og at øge deres arbejdsparathed, hvis
  erhvervsdeltagelsen
  skal øges og social udstødelse skal bekæmpes. Det kræver, at barriererne på arbejdsmarkedet bliver nedbrudt, og at der i den forbindelse ydes hjælp til effektiv jobsøgning, at det bliver lettere at få adgang til uddannelse og andre aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, og at det kan betale sig at arbejde, og at arbejdsløsheds- og fattigdomsfælder samt andre fælder, der kan føre til fastlåst erhvervsinaktivitet udryddes. Der må udvises særlig opmærksomhed for at få dårligt stillede ind på arbejdsmarkedet, blandt andet ved at udbygge de sociale ydelser og det sociale system. Forskellen i arbejdsløshed mellem dårligt stillede mennesker og befolkningen i almindelighed og mellem borgere fra tredjelande og EU-borgere er fortsat alt for stor og bør reduceres betydeligt på linje med de nationale mål. At bekæmpe diskrimination, fremme adgangen til beskæftigelse for handicappede og integrere
  migranter
  og mindretal er af særlig stor betydning. | Det er vigtigt at lette adgangen til beskæftigelse for jobsøgende, at forebygge ledighed og sørge for, at de, der bliver ledige, fortsat har nær tilknytning til arbejdsmarkedet, og at øge deres arbejdsparathed, hvis
  samfundets deltagelse på arbejdsmarkedet
  skal øges og social udstødelse bekæmpes. Det kræver, at barriererne på arbejdsmarkedet bliver nedbrudt, og at der i den forbindelse ydes hjælp til effektiv jobsøgning, at det bliver lettere at få adgang til uddannelse og andre aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, og at det kan betale sig at arbejde, og at arbejdsløsheds- og fattigdomsfælder samt andre fælder, der kan føre til fastlåst erhvervsinaktivitet udryddes. Der må udvises særlig opmærksomhed for at få dårligt stillede ind på arbejdsmarkedet, blandt andet ved at udbygge de sociale ydelser og det sociale system. Forskellen i arbejdsløshed mellem dårligt stillede menne- sker
  , kvinder, unge og ældre
  og befolkningen i almindelighed og mellem borgere fra tredjelande og EU-borgere er fortsat alt for stor og bør reduceres betydeligt på linje med de nationale mål. At bekæmpe diskrimination
  i arbejdslivet, især i forbindelse med adgang til beskæftigelse, faglig uddannelse og forfremmelsesmuligheder samt arbejdsvilkår
  , fremme adgangen til beskæftigelse for handicappede og integrere
  indvandrere
  og mindretal er af særlig stor betydning. |
| Ændring 12 |
| Bilag, sektion 1, retningslinje 18 |
| Retningslinje. At sørge for
  rummelige
  arbejdsmarkeder for jobsøgende og handicappede gennem: aktive
  , forebyggende arbejdsmarkedsforanstaltninger
  , omfattende identifikation af behov på et tidligt tidspunkt, jobsøgningsbistand, vejledning
  og træning som led i personlige handlingsplaner, de nødvendige sociale instanser, der skal støtte dårligt stillede personers inklusion på arbejdsmarkedet og medvirken til social og territorial samhørighed og til udryddelse af fattigdom; og løbende revision af skatte- og overførselssystemer, herunder forvaltning af
  og betingelser for ydelser
  samt sænkning af høje marginale effektive skattesatser, således at det kan betale sig at arbejde og at der sikres et tilstrækkeligt højt socialt beskyttelsesniveau (Integreret retningslinje nr. 18). | Retningslinje. At sørge for
  åbne
  arbejdsmarkeder for jobsøgende og dårligt stillede personer, kvinder, unge og ældre
  gennem: aktive
  beskæftigelsesfremmende foranstaltninger og præventive foranstaltninger til bekæmpelse af ledigheden
  , omfattende identifikation af behov på et tidligt tidspunkt,
  tilvejebringelse af nye beskæftigelsesmuligheder på områder som f.eks. socialog sundhedspleje, miljø og nye teknologier,
  jobsøgningsbistand, vejledning
  , efteruddannelse og omskoling
  som led i personlige handlingsplaner, de nødvendige sociale instanser, der skal støtte dårligt stillede personers inklusion på arbejdsmarkedet og medvirken til social og territorial samhørighed og til udryddelse af fattigdom;
  fremme af udviklingen af kooperative og frivillige sektorer
  og løbende revision af skatte- og overførselssystemer, herunder
  betingelser for og
  forvaltning af
  disse,
  samt sænkning af høje marginale effektive skattesatser, således at det kan betale sig at arbejde og at der sikres
  og opretholdes
  et tilstrækkeligt højt socialt beskyttelsesniveau.
  Der skal gøres en særlig indsats for personer, der lider under en eller anden form for handicap gennem udvikling af politikker, der fremmer beskæftigelsen blandt disse mennesker og skaber et tilgængeligt miljø. Ligeledes skal der gøres en indsats for at fremme fuld social og beskæftigelsesmæssig integration af indvandrere og udrydde racisme, alle former for forskelsbehandling og chikane på arbejdspladsen og i samfundet.
  (Integreret retningslinje nr. 18). |
| Ændring 13 |
| Bilag, sektion 1, retningslinje 19 |
| Retningslinje. At forbedre
  matchningen af arbejdsmarkedsbehovene
  gennem: modernisering og styrkelse af arbejdsmarkedsinstitutionerne, især arbejdsformidlingerne; større gennemskuelighed i beskæftigelses-
  og uddannelsesmuligheder
  på nationalt plan og europæisk plan for at fremme
  mobiliteten
  i hele Europa; bedre foregribelse af færdighedsbehov, mangler og flaskehalse på arbejdsmarkedet; passende styring af
  økonomisk migration
  (Integreret retningslinje nr. 19). | Retningslinje. At forbedre
  styringen af beskæftigelsen
  gennem: modernisering og styrkelse af arbejdsmarkedsinstitutionerne, især arbejdsformidlingerne; større gennemskuelighed
  og tilgængelighed
  i beskæftigelses-
  , efteruddannelses-
  og
  omskolingsmuligheder
  på nationalt plan og europæisk plan
  for at reducere tiden mellem jobskift; styrkelse af sprogundervisningen
  for at fremme
  mobilitet og udveksling af viden
  i hele Europa; bedre foregribelse af færdighedsbehov, mangler og flaskehalse på arbejdsmarkedet; passende
  og hurtig
  styring af
  migrationsstrømme i Tampere-dagsordenens ånd
  (Integreret retningslinje nr. 19). |
| Ændring 14 |
| Bilag, sektion 1, retningslinje 19 a (ny) |
| | Retningslinje. At forebygge sygdomme for at nedbringe lønomkostninger og underskud inden for de offentlige sundhedsvæsner med det formål at nedbringe antallet af førtidspensioneringer som følge af vedvarende invaliditet og antallet af pensioneringer som følge af arbejdsulykker og erhvervssygdomme. (Integreret retningslinje nr. 19a). |
| Ændring 15 |
| Bilag, sektion 2, overskrift |
| At fremme arbejdstageres og virksomheders omstillingsevne og gøre arbejdsmarkederne mere fleksible | At fremme arbejdstageres og virksomheders omstillingsevne og gøre arbejdsmarkederne mere fleksible
  og sikre |
| Ændring 16 |
| Bilag, sektion 2, afsnit 1 |
| Europa må forbedre sin evne til at foregribe, udløse og absorbere økonomisk og social forandring. Det kræver beskæftigelsesfremmende arbejdsomkostninger, moderne former for arbejdstilrettelæggelse og velfungerende arbejdsmarkeder, der tillader mere fleksibilitet og samtidig sikkerhed i beskæftigelsen for at imødekomme både virksomheders og arbejdstageres behov. Det vil også kunne bidrage til at forhindre, at der opstår opdelte arbejdsmarkeder, og nedbringe omfanget af
  sort
  arbejde. | Europa må forbedre sin evne til at foregribe, udløse og absorbere økonomisk og social forandring. Det kræver beskæftigelsesfremmende arbejdsomkostninger, moderne former for arbejdstilrettelæggelse
  , øget livslang læring
  og velfungerende arbejdsmarkeder, der tillader mere fleksibilitet og samtidig sikkerhed i beskæftigelsen
  samt giver mulighed for at forene arbejde og privatliv
  for at imødekomme både virksomheders og arbejdstageres behov. Det vil også kunne bidrage til at forhindre, at der opstår opdelte arbejdsmarkeder, og nedbringe omfanget af
  ulovligt
  arbejde. |
| Ændring 17 |
| Bilag, sektion 2, afsnittet inden retningslinje 20 |
| I en mere og mere globaliseret økonomi, hvor nye markeder åbner og der hele tiden indføres nye teknologier, bliver både virksomheder og arbejdstagere konfronteret med at skulle omstille sig, og de har muligheden for det. Disse strukturelle forandringer er generelt set fremmende for vækst og beskæftigelse, men de bringer også ændringer med sig, som er til skade for nogle arbejdstagere og virksomheder. Virksomhederne må
  blive mere fleksible, hvis de skal
  kunne reagere på
  pludselige
  ændringer i efterspørgslen efter deres varer og ydelser, tilpasse sig nye teknologier og
  hele tiden
  forny sig for fortsat at være konkurrencedygtige. De
  skal
  også imødekomme den stigende efterspørgsel efter kvalitet i arbejdet, der har at gøre med arbejdstagernes personlige præferencer og familiemæssige forhold, og de skal kunne klare en aldrende arbejdsstyrke og færre yngre ansatte. For arbejdstagerne bliver arbejdslivet mere og mere kompleks, efterhånden som arbejdsmønstrene bliver mere forskelligartede
  og uregelmæssige, og de skal gennem flere og flere omstillinger hele livet igennem
  . Med økonomier, der ændrer sig hurtigt, og den hertil knyttede omstrukturering, skal de kunne klare nye måder at arbejde på, herunder den stigende udnyttelse af informations- og kommunikationsteknologier og ændringer i deres arbejdsstatus, og være indstillet på livslang læring. Det er også nødvendigt med geografisk mobilitet, hvis de skal have adgang til jobmuligheder mere bredt og i EU som helhed. | I en mere og mere globaliseret økonomi, hvor nye markeder åbner og der hele tiden indføres nye teknologier, bliver både virksomheder og arbejdstagere konfronteret med at skulle omstille sig, og de har muligheden for det. Disse strukturelle forandringer er generelt set fremmende for vækst og beskæftigelse, men de bringer også ændringer med sig, som er til skade for nogle arbejdstagere og virksomheder. Virksomhederne må
  sættes i stand til at
  kunne reagere
  mere fleksibelt
  på ændringer i efterspørgslen efter deres varer og ydelser, tilpasse sig nye teknologier og
  vise, at de er i stand til at
  forny sig for fortsat at være konkurrencedygtige. De
  bør
  også
  være i stand til at
  imødekomme den stigende efterspørgsel efter
  øget
  kvalitet i arbejdet, der har at gøre med arbejdstagernes personlige præferencer og familiemæssige forhold, og de skal kunne klare en aldrende arbejdsstyrke og færre yngre ansatte. For arbejdstagerne bliver arbejdslivet mere og mere komplekst, efterhånden som arbejdsmønstrene bliver mere forskelligartede
  , og de bliver stillet over for krav om at udføre mange forskellige former for arbejde
  . Med økonomier, der ændrer sig hurtigt, og den hertil knyttede omstrukturering, skal de
  klædes på til at
  kunne klare nye måder at arbejde på, herunder den stigende udnyttelse af informations- og kommunikationsteknologier og ændringer i deres arbejdsstatus, og være indstillet på livslang læring. Det er også nødvendigt med geografisk mobilitet, hvis de skal have adgang til jobmuligheder mere bredt og i EU som helhed. |
| Ændring 18 |
| Bilag, sektion 2, retningslinje 20 |
| Retningslinje. At skabe større fleksibilitet og samtidig sikkerhed i beskæftigelsen og begrænse opdelingen af arbejdsmarkedet gennem: tilpasning af arbejdslovgivningen, med eventuel revision af det
  fleksibilitetsniveau
  , der tillades i tidsubegrænsede og tidsbegrænsede kontrakter; bedre foregribelse og positiv styring af forandring, herunder økonomisk omstrukturering, især forandringer, der har tilknytning til handelsåbning, således at de sociale omkostninger bringes ned og det bliver lettere at omstille sig; støtte til ændring af erhvervsmæssig status, herunder uddannelse, selvstændig virksomhed, virksomhedsoprettelse og geografisk mobilitet; fremme og udbredelse af innovative, smidige former for arbejdstilrettelæggelse
  , herunder større sundhed og sikkerhed og
  flere forskellige
  aftale- og arbejdstidsordninger
  , for at forbedre
  kvaliteten i arbejdet og
  arbejdsproduktiviteten; omstilling til nye teknologier på arbejdspladsen, en målbevidst indsats for at ændre
  sort
  arbejde til normal beskæftigelse (Integreret retningslinje nr. 20). Se også integreret retningslinje »At skabe større sammenhæng mellem makroøkonomiske politikker og strukturpolitikker« (nr. 4). | Retningslinje. At
  fremme og
  skabe større fleksibilitet og samtidig sikkerhed i beskæftigelsen og begrænse opdelingen af arbejdsmarkedet
  ved at fremme af gode relationer på arbejdsmarkedet baseret på uafhængige og repræsentative fagforeninger og bedre information og høring af arbejdstagere
  gennem: tilpasning
  og strømlining
  af arbejdslovgivningen, med eventuel revision af det
  fleksibilitets- og sikkerhedsniveau
  , der tillades i tidsubegrænsede og tidsbegrænsede kontrakter; bedre foregribelse og positiv styring af forandring, herunder økonomisk omstrukturering, især forandringer, der har tilknytning til handelsåbning, således at de sociale omkostninger bringes ned og det bliver lettere at omstille sig
  til de nye realiteter
  ; støtte til ændring af erhvervsmæssig status, herunder uddannelse, selvstændig virksomhed, virksomhedsoprettelse og geografisk mobilitet; fremme og udbredelse af innovative, smidige former for arbejdstilrettelæggelse
  ; effektiv nedbringelse af ulykkesfrekvensen på arbejdspladsen ved at forbedre foranstaltningerne til forebyggelse af arbejdsulykker, især gennem vedtagelse af aftaler på europæisk plan og indførelse af
  flere forskellige
  aftaleordninger og mere fleksible arbejdstider
  , for at forbedre
  beskæftigelseskvaliteten,
  arbejdsproduktiviteten
  og mulighederne for at forene arbejde og familieliv
  ; omstilling til nye teknologier på arbejdspladsen, en målbevidst indsats for at ændre
  ulovligt
  arbejde til normal beskæftigelse
  og bekæmpe den sorte økonomi
  (Integreret retningslinje nr. 20). Se også integreret retningslinje »At skabe større sammenhæng mellem makroøkonomiske politikker og strukturpolitikker« (nr. 4). |
| Ændring 19 |
| Bilag, sektion 2, afsnittet inden retningslinje 21 |
| For at maksimere jobskabelse, opretholde konkurrenceevnen og bidrage til de almindelige økonomiske rammer bør den overordnede lønudvikling være på linje med produktivitetsvæksten i konjunkturforløbet og afspejle arbejdsmarkedssituationen. Det
  kan
  også
  være nødvendigt
  at forsøge at reducere de indirekte lønomkostninger og revidere skattekilen for at fremme jobskabelse
  , især for lavtlønsbeskæftigede
  . | For at maksimere jobskabelse, opretholde konkurrenceevnen og bidrage til de almindelige økonomiske rammer bør den overordnede lønudvikling være på linje med produktivitetsvæksten i konjunkturforløbet og afspejle arbejdsmarkedssituationen. Det
  er
  også
  tilrådeligt
  at forsøge at reducere de indirekte lønomkostninger og revidere skattekilen for at fremme jobskabelse. |
| Ændring 20 |
| Bilag, sektion 2, retningslinje 21 |
| Retningslinje. At sørge for beskæftigelsesfremmende udvikling af løn og andre arbejdskraftomkostninger ved at sørge for de rette rammer for lønaftalesystemer, der fuldt ud respekterer social- og arbejdsmarkedsparternes rolle, og som afspejler forskelle i produktivitet og arbejdsmarkedstendenser på sektorniveau og regionalt niveau;
  og
  overvågning og eventuelt revision af strukturen og niveauet for de indirekte lønomkostninger og deres indvirkning på beskæftigelsen, især for
  lavtlønnede og for dem
  , der kommer ind på arbejdsmarkedet for første gang (Integreret retningslinje nr. 21). Se også integreret retningslinje »At sørge for, at lønudviklingen bidrager til makroøkonomisk stabilitet og vækst« (nr. 5). | Retningslinje. At sørge for beskæftigelsesfremmende udvikling af løn og andre arbejdskraftomkostninger ved at sørge for
  og opretholde
  de rette rammer for lønaftalesystemer,
  især kolletive forhandlinger,
  der fuldt ud respekterer social- og arbejdsmarkedsparternes rolle
  og autonomi
  , og som afspejler forskelle i produktivitet og arbejdsmarkedstendenser på
  nationalt plan samt på
  sektorniveau og regionalt niveau; overvågning og eventuelt revision
  , i samarbejde med socialarbejdere,
  af strukturen og niveauet for de indirekte lønomkostninger
  , herunder først og fremmest bidrag til socialsikringsordninger, samt kontrol med
  deres indvirkning på beskæftigelsen, især for
  lavtuddannede, unge arbejdstagere
  , der kommer ind på arbejdsmarkedet for første gang
  , ældre, der fortsat ønsker at være erhvervsaktive, og handicappede; og konkrete foranstaltninger med henblik på at udligne de kønsbetingede lønforskelle, herunder en mere effektiv gennemførelse af ligestillingslovgivningen på området ligeløn, udarbejdelse af klare og tidssvarende statistikker og opfølgning af ligestillingsplaner
  (Integreret retningslinje nr. 21). Se også integreret retningslinje »At sørge for, at lønudviklingen bidrager til makroøkonomisk stabilitet og vækst« (nr. 5). |
| Ændring 21 |
| Bilag, sektion 3, retningslinje 22 |
| Retningslinje. At udvide og forbedre investering i menneskelig kapital gennem: udarbejdelse af effektive strategier til livslang læring svarende til de på europæisk plan indgåede forpligtelser, blandt andet passende incitamenter og omkostningsdeling for virksomheder, offentlige
  myndigheder
  og enkeltpersoner,
  navnlig for
  at opnå en markant nedgang i antallet af elever, der forlader skolen tidligt; øget adgang til erhvervsfaglig grunduddannelse og sekundær og højere uddannelse,
  herunder lærlingeuddannelse og iværksætteruddannelse
  ;
  og
  øget deltagelse i efter- og videreuddannelse gennem hele livet, især for lavtuddannede
  og
  ældre arbejdstagere (Integreret retningslinje nr. 22). Se også integreret retningslinje »At udvide og forbedre investering i FoU« (nr. 12). | Retningslinje. At udvide og forbedre investering i menneskelig kapital gennem: udarbejdelse af effektive strategier for livslang læring
  i samarbejde med social- og arbejdsmarkedsparterne
  svarende til de på europæisk plan indgåede forpligtelser, blandt andet passende incitamenter og omkostningsdeling for virksomheder,
  den
  offentlige
  sektor
  og enkeltpersoner
  ; fastlæggelse og programmering af de nødvendige foranstaltninger, især med henblik på
  at opnå en markant nedgang i antallet af elever, der forlader skolen tidligt; øget adgang til erhvervsfaglig grunduddannelse og sekundær og højere uddannelse,
  erhvervsfaglig uddannelse på ikke-universitetsniveau, fremme af iværksætterånd på alle uddannelsesniveauer og anvendelse af informationssamfundet og de nye teknologier
  ; øget deltagelse i efter- og videreuddannelse gennem hele livet, især for lavtuddannede
  arbejdstagere,
  ældre arbejdstagere
  , kvindelige arbejdstagere, især når disse vender tilbage til arbejdsmarkedet, og arbejdstagere i små og mellemstore virksomheder; og tilskyndelse til udvekslingsprogrammer for lærere og studerende mellem virksomheder på nationalt plan og mellem medlemsstaterne
  (Integreret retningslinje nr. 22). Se også integreret retningslinje »At udvide og forbedre investering i FoU« (nr. 12). |
| Ændring 22 |
| Bilag, sektion 3, retningslinje 23 |
| Retningslinje. At tilpasse uddannelsessystemerne til nye kompetencekrav gennem: bedre identifikation af erhvervsmæssige behov og nøglekompetencer og foregribelse af fremtidige færdighedskrav; bredere udbud af uddannelsestilbud; udvikling af rammer, der kan forbedre gennemskueligheden af kvalifikationer, anerkendelse heraf og validering af ikke-formel og uformel læring; større tiltrækningskraft, åbenhed og høje kvalitetsnormer i uddannelsessystemerne (Integreret retningslinje nr. 23). | Retningslinje. At tilpasse uddannelsessystemerne til nye kompetencekrav gennem: bedre identifikation af erhvervsmæssige behov og nøglekompetencer og foregribelse af fremtidige færdighedskrav;
  støtte til et snævrere samarbejde mellem erhvervsliv og uddannelses- og forskningscentre for at skabe de bedste betingelser for innovation blandt europæiske virksomheder;
  bredere udbud af uddannelsestilbud; udvikling af rammer, der kan forbedre gennemskueligheden af
  ligeværdige
  kvalifikationer, anerkendelse heraf og validering af ikke-formel og uformel læring; større tiltrækningskraft, åbenhed og høje kvalitetsnormer i uddannelsessystemerne
  , herunder systemer tilpasset de specifikke behov hos personer, som er dårligt stillede på arbejdsmarkedet, især kvinder, unge og ældre; og en øget indsats for at tiltrække studerende og videnskabsmænd fra tredjelande
  (Integreret retningslinje nr. 23). |
| Ændring 23 |
| Bilag, sektion 3, afsnittet efter retningslinje 23 |
| Medlemsstaterne skal i deres indsats være særlig opmærksomme på, at der skal sikres en god styring af beskæftigelsespolitikkerne. De bør etablere et bredt partnerskab for forandring ved at inddrage parlamentariske instanser og interessenter
  , også
  på regionalt og lokalt
  niveau. De europæiske og nationale arbejdsmarkedsparter bør spille en central rolle.
  Medlemsstaterne bør fastlægge forpligtelser og mål, der er på linje med EU's retningslinjer og henstillinger. God styring kræver også gennemskuelighed i allokeringen af administrative og finansielle midler. Efter aftale med Kommissionen bør medlemsstaterne benytte midlerne fra strukturfondene, især Den Europæiske Socialfond, til gennemførelse af den europæiske beskæftigelsesstrategi og rapportere om de tiltag, de iværksætter. Opmærksomheden bør især rettes mod en styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet i medlemsstaterne. | Medlemsstaterne skal i deres indsats være særlig opmærksomme på, at der skal sikres en god styring af beskæftigelsespolitikkerne. De bør etablere et bredt partnerskab for forandring ved at inddrage parlamentariske instanser og
  samtlige
  interessenter på
  europæisk, nationalt,
  regionalt og lokalt
  plan.
  Medlemsstaterne
  og de regionale og lokale aktører
  bør fastlægge forpligtelser og
  verificerbare
  mål, der er på linje med EU's retningslinjer og henstillinger
  og de specifikke regionale og lokale behov
  . God styring kræver også gennemskuelighed i allokeringen af administrative og finansielle midler. Efter aftale med Kommissionen bør medlemsstaterne
  og regionerne
  benytte midlerne fra strukturfondene, især Den Europæiske Socialfond, til gennemførelse af den europæiske beskæftigelsesstrategi og rapportere om de tiltag, de iværksætter. Opmærksomheden bør især rettes mod en styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet i medlemsstaterne
  og regionerne. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRINGER

Ændring 1

Betragtning 1 a (ny)

(1 a) De integrerede retningslinjer bør resultere i en mere effektiv gennemførelse af Lissabon-strategien, hvor der er taget behørigt hensyn til den økonomiske politik samt socialog miljøpolitikken.

Ændring 2

Betragtning 2

(2) Det Europæiske Råd lancerede på sit møde i Lissabon i 2000 en strategi, som var rettet mod bæredygtig økonomisk vækst med flere og bedre arbejdspladser og større social samhørighed, og som havde
  langsigtede beskæftigelsesmål
  , men fem år senere
  er resultaterne blandede
  .

(2) Det Europæiske Råd lancerede på sit møde i Lissabon i 2000 en strategi, som var rettet mod bæredygtig økonomisk vækst med flere og
  kvalitativt
  bedre arbejdspladser og større social samhørighed
  og inklusion
  , og som havde
  opnåelse af fuld beskæftigelse som langsigtet mål
  , men fem år senere
  ligger opfyldelsen af disse mål stadig langt ude i fremtiden, og det har vist sig, at det kræver en langt større indsats at nå de fastsatte beskæftigelsesmål inden 2010
  .

Ændring 3

Betragtning 3

(3) Forelæggelsen af en integreret pakke af retningslinjer for beskæftigelsen og overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker er et bidrag til omlægningen af Lissabon-strategien om vækst og beskæftigelse. Det er
  den europæiske beskæftigelsesstrategi, der har den førende rolle i gennemførelsen af
  Lissabon- strategiens beskæftigelsesmål.

(3) Forelæggelsen af en integreret pakke af retningslinjer for beskæftigelsen og overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker er et bidrag til omlægningen af Lissabon-strategien om
  bæredygtig udvikling
  og beskæftigelse
  , som giver miljødimensionen nye impulser og dermed gør det muligt at opnå de deri fastlagte mål
  . Det er Lissabon-strategiens beskæftigelsesmål
  , suppleret med målsætningerne om samhørighed og social inklusion, som sammen med generel ligestilling og princippet om ikke-forskelsbehandling danner grundlaget for den europæiske beskæftigelsesstrategi
  .

Ændring 4

Betragtning 4

(4) Som anført i konklusionerne fra Det Europæiske Råds forårsmøde den 22. og 23. marts 2005 skal målene om fuld beskæftigelse, kvalitet i arbejdet,
  arbejdsproduktivitet
  og social samhørighed komme til udtryk i klare prioriteter: få flere folk i
  beskæftigelse og modernisere de sociale beskyttelsessystemer
  ; forbedre arbejdstageres og virksomheders omstillingsevne
  og
  arbejdsmarkedernes fleksibilitet; og forbedre investeringen i menneskelig kapital gennem bedre uddannelse og færdigheder.

(4) Som anført i konklusionerne fra Det Europæiske Råds forårsmøde den 22. og 23. marts 2005 skal målene om fuld beskæftigelse, kvalitet i arbejdet,
  arbejdssikkerhed og -produktivitet
  og social samhørighed
  og inklusion
  komme til udtryk i klare prioriteter: få flere folk i
  arbejde ved at fremme afgørelser, som bidrager til at forene arbejde og familieliv, og ligestilling
  ; forbedre arbejdstageres
  beskæftigelsesegnethed
  og virksomheders
  organisatoriske
  omstillingsevne
  , hvilket vil øge
  arbejdsmarkedernes fleksibilitet
  og sikkerhed
  ;
  fremme social inklusion ved at integrere dårligt stillede arbejdstagere, kvinder, unge og ældre på arbejdsmarkedet
  og forbedre investeringen i menneskelig kapital gennem bedre uddannelse og færdigheder
  , idet der lægges særlig vægt på innovation og teknologisk udvikling samt på at åbne op for nye jobområder. Dette vil alt sammen være med til at skabe et solidt grundlag for at modernisere de sociale beskyttelsessystemer og sikre deres bæredygtighed
  .

Ændring 5

Betragtning 5

(5) Beskæftigelsesretningslinjerne bør kun gennemrevideres hvert tredje år
  , og
  i de mellemliggende år indtil 2008
  bør opdateringen heraf være stærkt begrænset
  .

(5) Beskæftigelsesretningslinjerne bør kun gennemrevideres hvert tredje år
  ; undtagelsesvis vil der kunne foretages en opdatering
  i de mellemliggende år indtil 2008.

Ændring 6

Betragtning 6

(6) Beskæftigelseshenstillingerne, der blev vedtaget af Rådet den 14. oktober 2004, er fortsat gyldige som referenceramme.

(6) Beskæftigelseshenstillingerne, der blev vedtaget af Rådet den 14. oktober 2004, er fortsat gyldige som referenceramme
  og suppleres med dette dokument
  .

Ændring 7

Artikel 2

Alle aspekter af retningslinjerne tages i betragtning i medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker, og der rapporteres
  herom i de nationale Lissabon-programmer, der indsendes hvert år
  .

Alle aspekter af retningslinjerne
  , der fortolkes bredt og således omfatter de vigtige aspekter i social- og beskæftigelsespolitikken,
  tages i betragtning i medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker, og der rapporteres
  om deres gennemførelse og indvirkning på beskæftigelsen i almindelighed og blandt kvinder og ældre i særdeleshed
  .

Ændring 8

Bilag, sektion 1, afsnittet inden retningslinje 16

Det er afgørende at opnå fuld beskæftigelse, og nedbringe arbejdsløshed og erhvervsinaktivitet, ved at øge udbud og efterspørgsel efter arbejdskraft. Det kræver, at det også bliver mere attraktivt at arbejde, at kvaliteten i arbejdet og arbejdsproduktivitetsvæksten forbedres
  ,
  og
  at andelen af arbejdende fattige reduceres
  . Synergien mellem arbejdskvalitet, produktivitet og beskæftigelse må udnyttes fuldt ud. Der skal en målrettet indsats til for at styrke social inklusion, forhindre udstødelse fra arbejdsmarkedet og støtte integration af dårligt stillede på arbejdsmarkedet og for at mindske regionale forskelle med hensyn til beskæftigelse, arbejdsløshed og arbejdsproduktivitet, især i tilbagestående regioner. Hvis der skal gøres fremskridt, er det vigtigt med lige muligheder, bekæmpelse af diskrimination samt kønsmainstreaming.

Det er afgørende at opnå fuld beskæftigelse, og nedbringe arbejdsløshed og erhvervsinaktivitet, ved at øge udbud og efterspørgsel efter arbejdskraft. Det kræver, at det også bliver mere attraktivt at arbejde,
  samt
  at kvaliteten i arbejdet og arbejdsproduktivitetsvæksten forbedres, og
  der dermed bidrages til at gøre den europæiske økonomi mere konkurrencedygtig
  . Synergien mellem arbejdskvalitet, produktivitet og beskæftigelse må udnyttes fuldt ud. Der skal en målrettet indsats til
  i form af hensigtsmæssige afgørelser
  for at styrke social inklusion, forhindre udstødelse fra arbejdsmarkedet og støtte integration af dårligt stillede
  , kvinder, unge og ældre
  på arbejdsmarkedet og for at mindske regionale forskelle med hensyn til beskæftigelse, arbejdsløshed og arbejdsproduktivitet, især i tilbagestående regioner. Hvis der skal gøres fremskridt
  på disse områder
  , er det vigtigt med lige muligheder
  , også mellem lovlige indvandrere og ikke-indvandrere
  , bekæmpelse af
  enhver form for
  diskrimination samt kønsmainstreaming.

Ændring 9

Bilag, sektion 1, afsnittet inden retningslinje 17

En forhøjelse af
  beskæftigelsesniveauerne er
  den
  mest effektive
  måde at generere økonomisk vækst og fremme socialt rummelige økonomier på
  og samtidig
  sørge
  for et sikkerhedsnet for dem, der ikke er i stand til at arbejde. At anlægge en livscyklustilgang til arbejdet og modernisere de sociale beskyttelsessystemer, så de har tilstrækkelige midler, er finansielt bæredygtige og kan reagere på ændrede behov i samfundet, er så meget desto vigtigere på grund af det forventede fald i antallet af personer i den erhvervsaktive alder. Der må udvises særlig opmærksomhed for at finde en løsning på det vedvarende gab, der er mellem mænds og kvinders
  beskæftigelse
  , og på de lave erhvervsfrekvenser for ældre arbejdstagere og unge, jf. den nye generationsoverskridende tilgang.
  Der må også tages fat om arbejdsløsheden blandt unge, som i gennemsnit ligger på det dobbelte af arbejdsløsheden i almindelighed.
  Der må skabes sådanne vilkår, at det bliver lettere at nå videre i arbejdet, uanset om der er tale om det første job, tilbagevenden til arbejdet efter orlov eller ønsket at forlænge arbejdslivet. Kvaliteten i arbejdet, herunder løn og andre goder, arbejdsvilkår, jobsikkerhed, adgang til livslang læring og karriereudsigter er af afgørende betydning, ligesom også støtte og incitamenter fra de sociale beskyttelsessystemer. Gennemførelsen af den europæiske ungdomspagt kan være et bidrag til
  en livscyklustilgang til arbejdet
  .

Økonomisk vækst skaber mulighed for at forhøje
  beskæftigelsesniveauerne
  og
  er
  det
  mest effektive
  grundlag for en socialøkonomi, som fremmer social inklusion
  og samtidig
  sørger
  for et sikkerhedsnet for dem, der ikke er i stand til at arbejde. At anlægge en livscyklustilgang til arbejdet
  ved at skabe mulighed for livslang læring
  og modernisere de sociale beskyttelsessystemer, så de har tilstrækkelige midler, er finansielt bæredygtige og kan reagere på ændrede behov i samfundet, er så meget desto vigtigere på grund af
  de nye og ændrede behov i samfundet, de nye former for marginalisering, især vold i hjemmet, og
  det forventede fald i antallet af personer i den erhvervsaktive alder. Der må udvises særlig opmærksomhed
  og træffes hensigtsmæssige foranstaltninger
  for at finde en løsning på det vedvarende gab, der er mellem mænds og kvinders
  arbejde og løn
  , og på de lave erhvervsfrekvenser for ældre arbejdstagere og unge, jf. den nye generationsoverskridende tilgang. Der må skabes sådanne vilkår, at det bliver lettere at nå videre i arbejdet, uanset om der er tale om det første job, tilbagevenden til arbejdet efter orlov eller ønsket om at forlænge arbejdslivet. Kvaliteten i arbejdet, herunder løn og andre goder, arbejdsvilkår,
  sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen,
  jobsikkerhed, adgang til livslang læring og karriereudsigter er af afgørende betydning, ligesom også støtte og incitamenter fra
  skattesystemerne og
  de sociale beskyttelsessystemer. Gennemførelsen af den europæiske ungdomspagt
  og koordineringen af initiativerne heri
  kan være et
  effektivt
  bidrag til
  faglig og social integration af de unge, til solidaritet mellem generationerne og til styrkelse af den europæiske økonomis konkurrenceevne på basis af evner, viden og respekt for livets cyklus
  .

Ændring 10

Bilag, sektion 1, retningslinje 17

Retningslinje. At
  anlægge en livscyklustilgang til arbejdet
  gennem: en fornyet indsats for at åbne veje til beskæftigelsen for unge mennesker og nedbringe
  arbejdsløsheden blandt dem
  ; en målrettet indsats for at fjerne kønsforskelle med hensyn til beskæftigelse, ledighed
  og
  løn; en bedre balance mellem arbejde og privatliv
  , blandt andet
  ved at tilbyde børnepasningsmuligheder og pleje til andre pårørende til overkommelige priser; moderne pensions- og sundhedssystemer, som har tilstrækkelige midler, er finansielt bæredygtige og kan reagere på ændrede behov, for for eksempel at støtte erhvervsdeltagelse og
  længere arbejdsliv
  , blandt andet i form af passende incitamenter til at arbejde og undgå tidlig tilbagetrækning; støtte til arbejdsvilkår, der er fremmende for aktiv aldring (Integreret retningslinje nr. 17). Se også integreret retningslinje »At værne om økonomisk bæredygtighed« (nr. 2).

Retningslinje. At
  tilpasse arbejdet til de forskellige livsfaser
  gennem: en fornyet indsats for at åbne veje til beskæftigelse for unge mennesker og nedbringe
  ungdomsarbejdsløsheden ved at give de unge en almen og faglig uddannelse af høj kvalitet og tilpasset den enkelte
  ; en målrettet indsats for at
  bekæmpe forskelsbehandling på arbejdspladsen ved at
  fjerne kønsforskelle med hensyn til beskæftigelse, ledighed, løn
  og forfremmelsesmuligheder; fremme beskæftigelsesmulighederne for kvinder, der er ofre for vold i hjemmet;
  en bedre balance mellem arbejde og privatliv ved at
  fremme en ligelig fordeling af det familiemæssige ansvar, støtte eneforsørgerfamilier samt satse på smidige arbejdsmodeller både for kvinder og mænd, forældreorlov og navnlig
  tilbyde børnepasningsmuligheder og pleje til andre pårørende til overkommelige priser
  i overensstemmelse med målene fastlagt på Det Europæiske Råds topmøde i Barcelona i 2002
  ; moderne
  og bedre
  pensions- og sundhedssystemer, som har tilstrækkelige midler, er finansielt bæredygtige og kan reagere på ændrede behov, for for eksempel at støtte erhvervsdeltagelse og
  frivillig forlængelse af arbejdslivet
  , blandt andet i form af passende incitamenter til at arbejde og undgå tidlig tilbagetrækning; støtte til arbejdsvilkår, der er fremmende for aktiv aldring
  , især gradvis og fleksibel tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet
  (Integreret retningslinje nr. 17). Se også integreret retningslinje »At værne om økonomisk bæredygtighed« (nr. 2).

Ændring 11

Bilag, sektion 1, afsnittet inden retningslinje 18

Det er vigtigt at lette adgangen til beskæftigelse for jobsøgende, at forebygge ledighed og sørge for, at de, der bliver ledige, fortsat har nær tilknytning til arbejdsmarkedet, og at øge deres arbejdsparathed, hvis
  erhvervsdeltagelsen
  skal øges og social udstødelse skal bekæmpes. Det kræver, at barriererne på arbejdsmarkedet bliver nedbrudt, og at der i den forbindelse ydes hjælp til effektiv jobsøgning, at det bliver lettere at få adgang til uddannelse og andre aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, og at det kan betale sig at arbejde, og at arbejdsløsheds- og fattigdomsfælder samt andre fælder, der kan føre til fastlåst erhvervsinaktivitet udryddes. Der må udvises særlig opmærksomhed for at få dårligt stillede ind på arbejdsmarkedet, blandt andet ved at udbygge de sociale ydelser og det sociale system. Forskellen i arbejdsløshed mellem dårligt stillede mennesker og befolkningen i almindelighed og mellem borgere fra tredjelande og EU-borgere er fortsat alt for stor og bør reduceres betydeligt på linje med de nationale mål. At bekæmpe diskrimination, fremme adgangen til beskæftigelse for handicappede og integrere
  migranter
  og mindretal er af særlig stor betydning.

Det er vigtigt at lette adgangen til beskæftigelse for jobsøgende, at forebygge ledighed og sørge for, at de, der bliver ledige, fortsat har nær tilknytning til arbejdsmarkedet, og at øge deres arbejdsparathed, hvis
  samfundets deltagelse på arbejdsmarkedet
  skal øges og social udstødelse bekæmpes. Det kræver, at barriererne på arbejdsmarkedet bliver nedbrudt, og at der i den forbindelse ydes hjælp til effektiv jobsøgning, at det bliver lettere at få adgang til uddannelse og andre aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, og at det kan betale sig at arbejde, og at arbejdsløsheds- og fattigdomsfælder samt andre fælder, der kan føre til fastlåst erhvervsinaktivitet udryddes. Der må udvises særlig opmærksomhed for at få dårligt stillede ind på arbejdsmarkedet, blandt andet ved at udbygge de sociale ydelser og det sociale system. Forskellen i arbejdsløshed mellem dårligt stillede menne- sker
  , kvinder, unge og ældre
  og befolkningen i almindelighed og mellem borgere fra tredjelande og EU-borgere er fortsat alt for stor og bør reduceres betydeligt på linje med de nationale mål. At bekæmpe diskrimination
  i arbejdslivet, især i forbindelse med adgang til beskæftigelse, faglig uddannelse og forfremmelsesmuligheder samt arbejdsvilkår
  , fremme adgangen til beskæftigelse for handicappede og integrere
  indvandrere
  og mindretal er af særlig stor betydning.

Ændring 12

Bilag, sektion 1, retningslinje 18

Retningslinje. At sørge for
  rummelige
  arbejdsmarkeder for jobsøgende og handicappede gennem: aktive
  , forebyggende arbejdsmarkedsforanstaltninger
  , omfattende identifikation af behov på et tidligt tidspunkt, jobsøgningsbistand, vejledning
  og træning som led i personlige handlingsplaner, de nødvendige sociale instanser, der skal støtte dårligt stillede personers inklusion på arbejdsmarkedet og medvirken til social og territorial samhørighed og til udryddelse af fattigdom; og løbende revision af skatte- og overførselssystemer, herunder forvaltning af
  og betingelser for ydelser
  samt sænkning af høje marginale effektive skattesatser, således at det kan betale sig at arbejde og at der sikres et tilstrækkeligt højt socialt beskyttelsesniveau (Integreret retningslinje nr. 18).

Retningslinje. At sørge for
  åbne
  arbejdsmarkeder for jobsøgende og dårligt stillede personer, kvinder, unge og ældre
  gennem: aktive
  beskæftigelsesfremmende foranstaltninger og præventive foranstaltninger til bekæmpelse af ledigheden
  , omfattende identifikation af behov på et tidligt tidspunkt,
  tilvejebringelse af nye beskæftigelsesmuligheder på områder som f.eks. socialog sundhedspleje, miljø og nye teknologier,
  jobsøgningsbistand, vejledning
  , efteruddannelse og omskoling
  som led i personlige handlingsplaner, de nødvendige sociale instanser, der skal støtte dårligt stillede personers inklusion på arbejdsmarkedet og medvirken til social og territorial samhørighed og til udryddelse af fattigdom;
  fremme af udviklingen af kooperative og frivillige sektorer
  og løbende revision af skatte- og overførselssystemer, herunder
  betingelser for og
  forvaltning af
  disse,
  samt sænkning af høje marginale effektive skattesatser, således at det kan betale sig at arbejde og at der sikres
  og opretholdes
  et tilstrækkeligt højt socialt beskyttelsesniveau.
  Der skal gøres en særlig indsats for personer, der lider under en eller anden form for handicap gennem udvikling af politikker, der fremmer beskæftigelsen blandt disse mennesker og skaber et tilgængeligt miljø. Ligeledes skal der gøres en indsats for at fremme fuld social og beskæftigelsesmæssig integration af indvandrere og udrydde racisme, alle former for forskelsbehandling og chikane på arbejdspladsen og i samfundet.
  (Integreret retningslinje nr. 18).

Ændring 13

Bilag, sektion 1, retningslinje 19

Retningslinje. At forbedre
  matchningen af arbejdsmarkedsbehovene
  gennem: modernisering og styrkelse af arbejdsmarkedsinstitutionerne, især arbejdsformidlingerne; større gennemskuelighed i beskæftigelses-
  og uddannelsesmuligheder
  på nationalt plan og europæisk plan for at fremme
  mobiliteten
  i hele Europa; bedre foregribelse af færdighedsbehov, mangler og flaskehalse på arbejdsmarkedet; passende styring af
  økonomisk migration
  (Integreret retningslinje nr. 19).

Retningslinje. At forbedre
  styringen af beskæftigelsen
  gennem: modernisering og styrkelse af arbejdsmarkedsinstitutionerne, især arbejdsformidlingerne; større gennemskuelighed
  og tilgængelighed
  i beskæftigelses-
  , efteruddannelses-
  og
  omskolingsmuligheder
  på nationalt plan og europæisk plan
  for at reducere tiden mellem jobskift; styrkelse af sprogundervisningen
  for at fremme
  mobilitet og udveksling af viden
  i hele Europa; bedre foregribelse af færdighedsbehov, mangler og flaskehalse på arbejdsmarkedet; passende
  og hurtig
  styring af
  migrationsstrømme i Tampere-dagsordenens ånd
  (Integreret retningslinje nr. 19).

Ændring 14

Bilag, sektion 1, retningslinje 19 a (ny)

Retningslinje. At forebygge sygdomme for at nedbringe lønomkostninger og underskud inden for de offentlige sundhedsvæsner med det formål at nedbringe antallet af førtidspensioneringer som følge af vedvarende invaliditet og antallet af pensioneringer som følge af arbejdsulykker og erhvervssygdomme. (Integreret retningslinje nr. 19a).

Ændring 15

Bilag, sektion 2, overskrift

At fremme arbejdstageres og virksomheders omstillingsevne og gøre arbejdsmarkederne mere fleksible

At fremme arbejdstageres og virksomheders omstillingsevne og gøre arbejdsmarkederne mere fleksible
  og sikre

Ændring 16

Bilag, sektion 2, afsnit 1

Europa må forbedre sin evne til at foregribe, udløse og absorbere økonomisk og social forandring. Det kræver beskæftigelsesfremmende arbejdsomkostninger, moderne former for arbejdstilrettelæggelse og velfungerende arbejdsmarkeder, der tillader mere fleksibilitet og samtidig sikkerhed i beskæftigelsen for at imødekomme både virksomheders og arbejdstageres behov. Det vil også kunne bidrage til at forhindre, at der opstår opdelte arbejdsmarkeder, og nedbringe omfanget af
  sort
  arbejde.

Europa må forbedre sin evne til at foregribe, udløse og absorbere økonomisk og social forandring. Det kræver beskæftigelsesfremmende arbejdsomkostninger, moderne former for arbejdstilrettelæggelse
  , øget livslang læring
  og velfungerende arbejdsmarkeder, der tillader mere fleksibilitet og samtidig sikkerhed i beskæftigelsen
  samt giver mulighed for at forene arbejde og privatliv
  for at imødekomme både virksomheders og arbejdstageres behov. Det vil også kunne bidrage til at forhindre, at der opstår opdelte arbejdsmarkeder, og nedbringe omfanget af
  ulovligt
  arbejde.

Ændring 17

Bilag, sektion 2, afsnittet inden retningslinje 20

I en mere og mere globaliseret økonomi, hvor nye markeder åbner og der hele tiden indføres nye teknologier, bliver både virksomheder og arbejdstagere konfronteret med at skulle omstille sig, og de har muligheden for det. Disse strukturelle forandringer er generelt set fremmende for vækst og beskæftigelse, men de bringer også ændringer med sig, som er til skade for nogle arbejdstagere og virksomheder. Virksomhederne må
  blive mere fleksible, hvis de skal
  kunne reagere på
  pludselige
  ændringer i efterspørgslen efter deres varer og ydelser, tilpasse sig nye teknologier og
  hele tiden
  forny sig for fortsat at være konkurrencedygtige. De
  skal
  også imødekomme den stigende efterspørgsel efter kvalitet i arbejdet, der har at gøre med arbejdstagernes personlige præferencer og familiemæssige forhold, og de skal kunne klare en aldrende arbejdsstyrke og færre yngre ansatte. For arbejdstagerne bliver arbejdslivet mere og mere kompleks, efterhånden som arbejdsmønstrene bliver mere forskelligartede
  og uregelmæssige, og de skal gennem flere og flere omstillinger hele livet igennem
  . Med økonomier, der ændrer sig hurtigt, og den hertil knyttede omstrukturering, skal de kunne klare nye måder at arbejde på, herunder den stigende udnyttelse af informations- og kommunikationsteknologier og ændringer i deres arbejdsstatus, og være indstillet på livslang læring. Det er også nødvendigt med geografisk mobilitet, hvis de skal have adgang til jobmuligheder mere bredt og i EU som helhed.

I en mere og mere globaliseret økonomi, hvor nye markeder åbner og der hele tiden indføres nye teknologier, bliver både virksomheder og arbejdstagere konfronteret med at skulle omstille sig, og de har muligheden for det. Disse strukturelle forandringer er generelt set fremmende for vækst og beskæftigelse, men de bringer også ændringer med sig, som er til skade for nogle arbejdstagere og virksomheder. Virksomhederne må
  sættes i stand til at
  kunne reagere
  mere fleksibelt
  på ændringer i efterspørgslen efter deres varer og ydelser, tilpasse sig nye teknologier og
  vise, at de er i stand til at
  forny sig for fortsat at være konkurrencedygtige. De
  bør
  også
  være i stand til at
  imødekomme den stigende efterspørgsel efter
  øget
  kvalitet i arbejdet, der har at gøre med arbejdstagernes personlige præferencer og familiemæssige forhold, og de skal kunne klare en aldrende arbejdsstyrke og færre yngre ansatte. For arbejdstagerne bliver arbejdslivet mere og mere komplekst, efterhånden som arbejdsmønstrene bliver mere forskelligartede
  , og de bliver stillet over for krav om at udføre mange forskellige former for arbejde
  . Med økonomier, der ændrer sig hurtigt, og den hertil knyttede omstrukturering, skal de
  klædes på til at
  kunne klare nye måder at arbejde på, herunder den stigende udnyttelse af informations- og kommunikationsteknologier og ændringer i deres arbejdsstatus, og være indstillet på livslang læring. Det er også nødvendigt med geografisk mobilitet, hvis de skal have adgang til jobmuligheder mere bredt og i EU som helhed.

Ændring 18

Bilag, sektion 2, retningslinje 20

Retningslinje. At skabe større fleksibilitet og samtidig sikkerhed i beskæftigelsen og begrænse opdelingen af arbejdsmarkedet gennem: tilpasning af arbejdslovgivningen, med eventuel revision af det
  fleksibilitetsniveau
  , der tillades i tidsubegrænsede og tidsbegrænsede kontrakter; bedre foregribelse og positiv styring af forandring, herunder økonomisk omstrukturering, især forandringer, der har tilknytning til handelsåbning, således at de sociale omkostninger bringes ned og det bliver lettere at omstille sig; støtte til ændring af erhvervsmæssig status, herunder uddannelse, selvstændig virksomhed, virksomhedsoprettelse og geografisk mobilitet; fremme og udbredelse af innovative, smidige former for arbejdstilrettelæggelse
  , herunder større sundhed og sikkerhed og
  flere forskellige
  aftale- og arbejdstidsordninger
  , for at forbedre
  kvaliteten i arbejdet og
  arbejdsproduktiviteten; omstilling til nye teknologier på arbejdspladsen, en målbevidst indsats for at ændre
  sort
  arbejde til normal beskæftigelse (Integreret retningslinje nr. 20). Se også integreret retningslinje »At skabe større sammenhæng mellem makroøkonomiske politikker og strukturpolitikker« (nr. 4).

Retningslinje. At
  fremme og
  skabe større fleksibilitet og samtidig sikkerhed i beskæftigelsen og begrænse opdelingen af arbejdsmarkedet
  ved at fremme af gode relationer på arbejdsmarkedet baseret på uafhængige og repræsentative fagforeninger og bedre information og høring af arbejdstagere
  gennem: tilpasning
  og strømlining
  af arbejdslovgivningen, med eventuel revision af det
  fleksibilitets- og sikkerhedsniveau
  , der tillades i tidsubegrænsede og tidsbegrænsede kontrakter; bedre foregribelse og positiv styring af forandring, herunder økonomisk omstrukturering, især forandringer, der har tilknytning til handelsåbning, således at de sociale omkostninger bringes ned og det bliver lettere at omstille sig
  til de nye realiteter
  ; støtte til ændring af erhvervsmæssig status, herunder uddannelse, selvstændig virksomhed, virksomhedsoprettelse og geografisk mobilitet; fremme og udbredelse af innovative, smidige former for arbejdstilrettelæggelse
  ; effektiv nedbringelse af ulykkesfrekvensen på arbejdspladsen ved at forbedre foranstaltningerne til forebyggelse af arbejdsulykker, især gennem vedtagelse af aftaler på europæisk plan og indførelse af
  flere forskellige
  aftaleordninger og mere fleksible arbejdstider
  , for at forbedre
  beskæftigelseskvaliteten,
  arbejdsproduktiviteten
  og mulighederne for at forene arbejde og familieliv
  ; omstilling til nye teknologier på arbejdspladsen, en målbevidst indsats for at ændre
  ulovligt
  arbejde til normal beskæftigelse
  og bekæmpe den sorte økonomi
  (Integreret retningslinje nr. 20). Se også integreret retningslinje »At skabe større sammenhæng mellem makroøkonomiske politikker og strukturpolitikker« (nr. 4).

Ændring 19

Bilag, sektion 2, afsnittet inden retningslinje 21

For at maksimere jobskabelse, opretholde konkurrenceevnen og bidrage til de almindelige økonomiske rammer bør den overordnede lønudvikling være på linje med produktivitetsvæksten i konjunkturforløbet og afspejle arbejdsmarkedssituationen. Det
  kan
  også
  være nødvendigt
  at forsøge at reducere de indirekte lønomkostninger og revidere skattekilen for at fremme jobskabelse
  , især for lavtlønsbeskæftigede
  .

For at maksimere jobskabelse, opretholde konkurrenceevnen og bidrage til de almindelige økonomiske rammer bør den overordnede lønudvikling være på linje med produktivitetsvæksten i konjunkturforløbet og afspejle arbejdsmarkedssituationen. Det
  er
  også
  tilrådeligt
  at forsøge at reducere de indirekte lønomkostninger og revidere skattekilen for at fremme jobskabelse.

Ændring 20

Bilag, sektion 2, retningslinje 21

Retningslinje. At sørge for beskæftigelsesfremmende udvikling af løn og andre arbejdskraftomkostninger ved at sørge for de rette rammer for lønaftalesystemer, der fuldt ud respekterer social- og arbejdsmarkedsparternes rolle, og som afspejler forskelle i produktivitet og arbejdsmarkedstendenser på sektorniveau og regionalt niveau;
  og
  overvågning og eventuelt revision af strukturen og niveauet for de indirekte lønomkostninger og deres indvirkning på beskæftigelsen, især for
  lavtlønnede og for dem
  , der kommer ind på arbejdsmarkedet for første gang (Integreret retningslinje nr. 21). Se også integreret retningslinje »At sørge for, at lønudviklingen bidrager til makroøkonomisk stabilitet og vækst« (nr. 5).

Retningslinje. At sørge for beskæftigelsesfremmende udvikling af løn og andre arbejdskraftomkostninger ved at sørge for
  og opretholde
  de rette rammer for lønaftalesystemer,
  især kolletive forhandlinger,
  der fuldt ud respekterer social- og arbejdsmarkedsparternes rolle
  og autonomi
  , og som afspejler forskelle i produktivitet og arbejdsmarkedstendenser på
  nationalt plan samt på
  sektorniveau og regionalt niveau; overvågning og eventuelt revision
  , i samarbejde med socialarbejdere,
  af strukturen og niveauet for de indirekte lønomkostninger
  , herunder først og fremmest bidrag til socialsikringsordninger, samt kontrol med
  deres indvirkning på beskæftigelsen, især for
  lavtuddannede, unge arbejdstagere
  , der kommer ind på arbejdsmarkedet for første gang
  , ældre, der fortsat ønsker at være erhvervsaktive, og handicappede; og konkrete foranstaltninger med henblik på at udligne de kønsbetingede lønforskelle, herunder en mere effektiv gennemførelse af ligestillingslovgivningen på området ligeløn, udarbejdelse af klare og tidssvarende statistikker og opfølgning af ligestillingsplaner
  (Integreret retningslinje nr. 21). Se også integreret retningslinje »At sørge for, at lønudviklingen bidrager til makroøkonomisk stabilitet og vækst« (nr. 5).

Ændring 21

Bilag, sektion 3, retningslinje 22

Retningslinje. At udvide og forbedre investering i menneskelig kapital gennem: udarbejdelse af effektive strategier til livslang læring svarende til de på europæisk plan indgåede forpligtelser, blandt andet passende incitamenter og omkostningsdeling for virksomheder, offentlige
  myndigheder
  og enkeltpersoner,
  navnlig for
  at opnå en markant nedgang i antallet af elever, der forlader skolen tidligt; øget adgang til erhvervsfaglig grunduddannelse og sekundær og højere uddannelse,
  herunder lærlingeuddannelse og iværksætteruddannelse
  ;
  og
  øget deltagelse i efter- og videreuddannelse gennem hele livet, især for lavtuddannede
  og
  ældre arbejdstagere (Integreret retningslinje nr. 22). Se også integreret retningslinje »At udvide og forbedre investering i FoU« (nr. 12).

Retningslinje. At udvide og forbedre investering i menneskelig kapital gennem: udarbejdelse af effektive strategier for livslang læring
  i samarbejde med social- og arbejdsmarkedsparterne
  svarende til de på europæisk plan indgåede forpligtelser, blandt andet passende incitamenter og omkostningsdeling for virksomheder,
  den
  offentlige
  sektor
  og enkeltpersoner
  ; fastlæggelse og programmering af de nødvendige foranstaltninger, især med henblik på
  at opnå en markant nedgang i antallet af elever, der forlader skolen tidligt; øget adgang til erhvervsfaglig grunduddannelse og sekundær og højere uddannelse,
  erhvervsfaglig uddannelse på ikke-universitetsniveau, fremme af iværksætterånd på alle uddannelsesniveauer og anvendelse af informationssamfundet og de nye teknologier
  ; øget deltagelse i efter- og videreuddannelse gennem hele livet, især for lavtuddannede
  arbejdstagere,
  ældre arbejdstagere
  , kvindelige arbejdstagere, især når disse vender tilbage til arbejdsmarkedet, og arbejdstagere i små og mellemstore virksomheder; og tilskyndelse til udvekslingsprogrammer for lærere og studerende mellem virksomheder på nationalt plan og mellem medlemsstaterne
  (Integreret retningslinje nr. 22). Se også integreret retningslinje »At udvide og forbedre investering i FoU« (nr. 12).

Ændring 22

Bilag, sektion 3, retningslinje 23

Retningslinje. At tilpasse uddannelsessystemerne til nye kompetencekrav gennem: bedre identifikation af erhvervsmæssige behov og nøglekompetencer og foregribelse af fremtidige færdighedskrav; bredere udbud af uddannelsestilbud; udvikling af rammer, der kan forbedre gennemskueligheden af kvalifikationer, anerkendelse heraf og validering af ikke-formel og uformel læring; større tiltrækningskraft, åbenhed og høje kvalitetsnormer i uddannelsessystemerne (Integreret retningslinje nr. 23).

Retningslinje. At tilpasse uddannelsessystemerne til nye kompetencekrav gennem: bedre identifikation af erhvervsmæssige behov og nøglekompetencer og foregribelse af fremtidige færdighedskrav;
  støtte til et snævrere samarbejde mellem erhvervsliv og uddannelses- og forskningscentre for at skabe de bedste betingelser for innovation blandt europæiske virksomheder;
  bredere udbud af uddannelsestilbud; udvikling af rammer, der kan forbedre gennemskueligheden af
  ligeværdige
  kvalifikationer, anerkendelse heraf og validering af ikke-formel og uformel læring; større tiltrækningskraft, åbenhed og høje kvalitetsnormer i uddannelsessystemerne
  , herunder systemer tilpasset de specifikke behov hos personer, som er dårligt stillede på arbejdsmarkedet, især kvinder, unge og ældre; og en øget indsats for at tiltrække studerende og videnskabsmænd fra tredjelande
  (Integreret retningslinje nr. 23).

Ændring 23

Bilag, sektion 3, afsnittet efter retningslinje 23

Medlemsstaterne skal i deres indsats være særlig opmærksomme på, at der skal sikres en god styring af beskæftigelsespolitikkerne. De bør etablere et bredt partnerskab for forandring ved at inddrage parlamentariske instanser og interessenter
  , også
  på regionalt og lokalt
  niveau. De europæiske og nationale arbejdsmarkedsparter bør spille en central rolle.
  Medlemsstaterne bør fastlægge forpligtelser og mål, der er på linje med EU's retningslinjer og henstillinger. God styring kræver også gennemskuelighed i allokeringen af administrative og finansielle midler. Efter aftale med Kommissionen bør medlemsstaterne benytte midlerne fra strukturfondene, især Den Europæiske Socialfond, til gennemførelse af den europæiske beskæftigelsesstrategi og rapportere om de tiltag, de iværksætter. Opmærksomheden bør især rettes mod en styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet i medlemsstaterne.

Medlemsstaterne skal i deres indsats være særlig opmærksomme på, at der skal sikres en god styring af beskæftigelsespolitikkerne. De bør etablere et bredt partnerskab for forandring ved at inddrage parlamentariske instanser og
  samtlige
  interessenter på
  europæisk, nationalt,
  regionalt og lokalt
  plan.
  Medlemsstaterne
  og de regionale og lokale aktører
  bør fastlægge forpligtelser og
  verificerbare
  mål, der er på linje med EU's retningslinjer og henstillinger
  og de specifikke regionale og lokale behov
  . God styring kræver også gennemskuelighed i allokeringen af administrative og finansielle midler. Efter aftale med Kommissionen bør medlemsstaterne
  og regionerne
  benytte midlerne fra strukturfondene, især Den Europæiske Socialfond, til gennemførelse af den europæiske beskæftigelsesstrategi og rapportere om de tiltag, de iværksætter. Opmærksomheden bør især rettes mod en styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet i medlemsstaterne
  og regionerne.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0204

Håndvåben

Europa-Parlamentets beslutning om forslag til håndvåben og lette våben

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine beslutninger af 15. marts 2001 (1), 15. november 2001 (2) og 19. juni 2003 (3) om bekæmpelse af spredning og misbrug af håndvåben og lette våben, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 15. marts 2001 (1), 15. november 2001 (2) og 19. juni 2003 (3) om bekæmpelse af spredning og misbrug af håndvåben og lette våben,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4,

| A. | der henviser til, at FN's medlemsstater mødes i juni 2005 til den tredje ordinære samling i FN's åbne arbejdsgruppe om sporing af ulovlige håndvåben og lette våben, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at FN's medlemsstater mødes i juni 2005 til den tredje ordinære samling i FN's åbne arbejdsgruppe om sporing af ulovlige håndvåben og lette våben,

| B. | der henviser til, at FN's medlemsstater mødes i juli 2005 til den anden konference mellem stater, som FN afholder hvert andet år, for at vurdere gennemførelsen af FN's handlingsprogram om ulovlig handel med håndvåben og lette våben, og at FN-medlemsstaterne også mødes i juni/juli 2006 til FN's konference om revision af FN's handlingsprogram, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at FN's medlemsstater mødes i juli 2005 til den anden konference mellem stater, som FN afholder hvert andet år, for at vurdere gennemførelsen af FN's handlingsprogram om ulovlig handel med håndvåben og lette våben, og at FN-medlemsstaterne også mødes i juni/juli 2006 til FN's konference om revision af FN's handlingsprogram,

| C. | der understreger sin bekymring over den vedvarende spredning af håndvåben og lette våben, hvilket forværrer væbnede konflikter og ustabilitet, fremmer terrorisme, undergraver bæredygtig udvikling og retsstatsprincipperne og medvirker til alvorlige overtrædelser af menneskerettighederne og den humanitære folkeret, |
| --- | --- |

C.

der understreger sin bekymring over den vedvarende spredning af håndvåben og lette våben, hvilket forværrer væbnede konflikter og ustabilitet, fremmer terrorisme, undergraver bæredygtig udvikling og retsstatsprincipperne og medvirker til alvorlige overtrædelser af menneskerettighederne og den humanitære folkeret,

| D. | der bekræfter, at Parlamentet har til hensigt at forpligte EU og medlemsstaterne yderligere gennem en konstruktiv og regelmæssig dialog om indholdet af og prioriteterne i EU's politikker med hensyn til internationale og regionale initiativer og forhandlinger om kontrol med håndvåben og lette våben, |
| --- | --- |

D.

der bekræfter, at Parlamentet har til hensigt at forpligte EU og medlemsstaterne yderligere gennem en konstruktiv og regelmæssig dialog om indholdet af og prioriteterne i EU's politikker med hensyn til internationale og regionale initiativer og forhandlinger om kontrol med håndvåben og lette våben,

| E. | der er overbevist om, at EU og medlemstaterne spiller en vigtig rolle med hensyn til udvikling og fremme af hensigtsmæssige internationale og regionale normer om bekæmpelse af spredning og misbrug af håndvåben og lette våben, |
| --- | --- |

E.

der er overbevist om, at EU og medlemstaterne spiller en vigtig rolle med hensyn til udvikling og fremme af hensigtsmæssige internationale og regionale normer om bekæmpelse af spredning og misbrug af håndvåben og lette våben,

| F. | der glæder sig over Rådsformandskabets erklæring om håndvåben af 17. februar 2005 (4) til FN's Sikkerhedsråd, og hvori det anerkendte, at der er et tydeligt behov for, at stater fremskynder og indgår juridisk bindende aftaler om sporing af, handel med og overførsel af håndvåben, |
| --- | --- |

F.

der glæder sig over Rådsformandskabets erklæring om håndvåben af 17. februar 2005 (4) til FN's Sikkerhedsråd, og hvori det anerkendte, at der er et tydeligt behov for, at stater fremskynder og indgår juridisk bindende aftaler om sporing af, handel med og overførsel af håndvåben,

| G. | der endvidere glæder sig over EU's aktive støtte i forbindelse med FN's åbne arbejdsgruppe om sporing af ulovlige håndvåben og lette våben med henblik på at opnå en juridisk bindende aftale om at lade ammunition til håndvåben og lette våben være omfattet af instrumentets anvendelsesområde, |
| --- | --- |

G.

der endvidere glæder sig over EU's aktive støtte i forbindelse med FN's åbne arbejdsgruppe om sporing af ulovlige håndvåben og lette våben med henblik på at opnå en juridisk bindende aftale om at lade ammunition til håndvåben og lette våben være omfattet af instrumentets anvendelsesområde,

| H. | der glæder sig desuden over, at Luxembourgs formandskab på Europa-Parlamentets plenarsamling i Strasbourg den 11. maj 2005 såvel som Finlands, Det Forenede Kongeriges, Nederlandenes, Irlands, Spaniens og Polens regeringer offentligt har tilkendegivet deres støtte til en traktat om våbenhandel og deres bestræbelser på i samarbejde med partnere at nå til regional og global enighed om, at der på internationalt plan er behov for at fastsætte retsstandarder for overførsel af håndvåben og lette våben, |
| --- | --- |

H.

der glæder sig desuden over, at Luxembourgs formandskab på Europa-Parlamentets plenarsamling i Strasbourg den 11. maj 2005 såvel som Finlands, Det Forenede Kongeriges, Nederlandenes, Irlands, Spaniens og Polens regeringer offentligt har tilkendegivet deres støtte til en traktat om våbenhandel og deres bestræbelser på i samarbejde med partnere at nå til regional og global enighed om, at der på internationalt plan er behov for at fastsætte retsstandarder for overførsel af håndvåben og lette våben,

| I. | der dog er bekymret over EU's manglende engagement i forbindelse med FN's forhandlinger om sporing af våben med henblik på at oprette opfølgningsmekanismer til det sporingsinstrument, der vil gøre det muligt at udvikle relevante retningslinjer for bedste praksis som supplement til de internationale minimumsnormer, |
| --- | --- |

I.

der dog er bekymret over EU's manglende engagement i forbindelse med FN's forhandlinger om sporing af våben med henblik på at oprette opfølgningsmekanismer til det sporingsinstrument, der vil gøre det muligt at udvikle relevante retningslinjer for bedste praksis som supplement til de internationale minimumsnormer,

| J. | der håber og forventer, at flere EU-medlemsstater offentligt giver udtryk for deres aktive støtte til bestræbelserne på at nå til enighed om behovet for en traktat om våbenhandel med det formål at forbyde våbenoverførsler, hvor der er en klar risiko for, at de medvirker til alvorlige brud på menneskerettighederne og den internationale folkeret, |
| --- | --- |

J.

der håber og forventer, at flere EU-medlemsstater offentligt giver udtryk for deres aktive støtte til bestræbelserne på at nå til enighed om behovet for en traktat om våbenhandel med det formål at forbyde våbenoverførsler, hvor der er en klar risiko for, at de medvirker til alvorlige brud på menneskerettighederne og den internationale folkeret,

| K. | der beklager, at der i forbindelse med FN's bredt anlagte høringer kun langsomt opnås fremskridt om bekæmpelse af ulovlig handel med håndvåben og lette våben, og at der ikke gives noget tydeligt tilsagn om, at der skal forhandles en international aftale på plads om kontrol med våbenhandel, |
| --- | --- |

K.

der beklager, at der i forbindelse med FN's bredt anlagte høringer kun langsomt opnås fremskridt om bekæmpelse af ulovlig handel med håndvåben og lette våben, og at der ikke gives noget tydeligt tilsagn om, at der skal forhandles en international aftale på plads om kontrol med våbenhandel,

| L. | der ikke desto mindre konstaterer, at FN's protokol om skydevåben i slutningen af april 2004 fik status af et juridisk bindende instrument, efter at Polen og Zambia som hhv. det 40. og 41. land ratificerede den; understreger, at protokollen er det første globale instrument, der forpligter FN's medlemsstater til at regulere fremstillingen, eksporten, importen og forsendelsen af skydevåben, |
| --- | --- |

L.

der ikke desto mindre konstaterer, at FN's protokol om skydevåben i slutningen af april 2004 fik status af et juridisk bindende instrument, efter at Polen og Zambia som hhv. det 40. og 41. land ratificerede den; understreger, at protokollen er det første globale instrument, der forpligter FN's medlemsstater til at regulere fremstillingen, eksporten, importen og forsendelsen af skydevåben,

| 1. | anbefaler, at Rådet og medlemsstaterne fremmer en dynamisk evalueringsmekanisme for FN's sporingsinstrument, herunder nedsættelsen af en gruppe af tekniske eksperter med beføjelser til at udarbejde retningslinjer for bedste praksis om mærkning, registrering og sporing af håndvåben, lette våben og den dertil hørende ammunition; |
| --- | --- |

1.

anbefaler, at Rådet og medlemsstaterne fremmer en dynamisk evalueringsmekanisme for FN's sporingsinstrument, herunder nedsættelsen af en gruppe af tekniske eksperter med beføjelser til at udarbejde retningslinjer for bedste praksis om mærkning, registrering og sporing af håndvåben, lette våben og den dertil hørende ammunition;

| 2. | opfordrer de seks EU-medlemsstater, der endnu ikke har undertegnet FN's protokol om skydevåben, til straks at gøre dette; |
| --- | --- |

2.

opfordrer de seks EU-medlemsstater, der endnu ikke har undertegnet FN's protokol om skydevåben, til straks at gøre dette;

| 3. | anmoder Rådet og medlemsstaterne om aktivt at forsøge at opnå regional og international konsensus om verdensomspændende normer for overførsler af våben baseret på landenes nuværende folkeretlige forpligtelser og behovet for en international traktat om våbenhandel; |
| --- | --- |

3.

anmoder Rådet og medlemsstaterne om aktivt at forsøge at opnå regional og international konsensus om verdensomspændende normer for overførsler af våben baseret på landenes nuværende folkeretlige forpligtelser og behovet for en international traktat om våbenhandel;

| 4. | anbefaler i denne forbindelse Rådet og medlemsstaterne til at opfordre til at gennemføre en omfattende drøftelse på den anden FN-konference, der afholdes i juli 2005 om det FN-handlingsprogram, der sigter på at sikrer, at forhandlinger om en traktat om våbenhandel påbegyndes straks efter FN's revisionskonference vedrørende FN's handlingsprogram i 2006; |
| --- | --- |

4.

anbefaler i denne forbindelse Rådet og medlemsstaterne til at opfordre til at gennemføre en omfattende drøftelse på den anden FN-konference, der afholdes i juli 2005 om det FN-handlingsprogram, der sigter på at sikrer, at forhandlinger om en traktat om våbenhandel påbegyndes straks efter FN's revisionskonference vedrørende FN's handlingsprogram i 2006;

| 5. | opfordrer Rådet og medlemsstaterne til at relancere deres bestræbelser på at opnå regional og international konsensus om behovet for en international traktat om kontrol med handel med håndvåben og lette våben; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Rådet og medlemsstaterne til at relancere deres bestræbelser på at opnå regional og international konsensus om behovet for en international traktat om kontrol med handel med håndvåben og lette våben;

| 6. | foreslår, at det korresponderende udvalg bemyndiges til at udarbejde en initiativbetænkning inden FN's revisionskonference i 2006, der sigter på at gennemgå EU-foranstaltninger og -politikker vedrørende håndvåben og lette våben og forpligte Rådet og medlemsstaterne yderligere i henhold til deres relevante politikker på regionalt og internationalt plan; |
| --- | --- |

6.

foreslår, at det korresponderende udvalg bemyndiges til at udarbejde en initiativbetænkning inden FN's revisionskonference i 2006, der sigter på at gennemgå EU-foranstaltninger og -politikker vedrørende håndvåben og lette våben og forpligte Rådet og medlemsstaterne yderligere i henhold til deres relevante politikker på regionalt og internationalt plan;

| 7. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådsformandskabet, Rådet, Kommissionen, regeringerne og formændene for de nationale parlamenter i medlemsstaterne og til FN's generalsekretær. |
| --- | --- |

7.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådsformandskabet, Rådet, Kommissionen, regeringerne og formændene for de nationale parlamenter i medlemsstaterne og til FN's generalsekretær.

---

(1)  EFT C 343 af 5.12.2001, s. 311.

(2)  EFT C 140 E af 13.6.2002, s. 587.

(3)  EUT C 69 E af 19.3.2004, s. 136.

(4)  Rådsformandskabets erklæring, reference PRES05-013EN af 17.2.2005.

P6_TA(2005)0205

Tjenesten for EU's optræden udadtil

Europa-Parlamentets beslutning om forslag til de institutionelle aspekter af en tjeneste for EU's optræden udadtil

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til erklæring nr. 24 fra konferencen mellem medlemsstaternes regeringsrepræsentanter, til artikel III-296 i traktaten om en forfatning for Europa, i bilaget til slutakten fra regeringskonferencen om traktaten om en forfatning for Europa af 29. oktober 2004 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring nr. 24 fra konferencen mellem medlemsstaternes regeringsrepræsentanter, til artikel III-296 i traktaten om en forfatning for Europa, i bilaget til slutakten fra regeringskonferencen om traktaten om en forfatning for Europa af 29. oktober 2004 (1),

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd den 16. og 17. december 2004, særligt stk. 71-73, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd den 16. og 17. december 2004, særligt stk. 71-73,

| — | der henviser til sin beslutning af 12. januar 2005 om traktaten om en forfatning for Europa, særligt nr. 3, litra d) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. januar 2005 om traktaten om en forfatning for Europa, særligt nr. 3, litra d) (2),

| — | der henviser til Udvalget om Konstitutionelle Anliggenders høring den 15. marts 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til Udvalget om Konstitutionelle Anliggenders høring den 15. marts 2005,

| — | der henviser til forespørgsel til mundtlig besvarelse til Kommissionen om de institutionelle aspekter vedrørende tjenesten for EU's optræden udadtil indgivet af Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (Dok. O-0054/05), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til mundtlig besvarelse til Kommissionen om de institutionelle aspekter vedrørende tjenesten for EU's optræden udadtil indgivet af Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (Dok. O-0054/05),

| — | der henviser til bemærkningerne til svaret på forespørgslen under mødet den 11. maj 2005 fremsat på vegne af Kommissionen og til forhandlingen i tilslutning dertil, |
| --- | --- |

—

der henviser til bemærkningerne til svaret på forespørgslen under mødet den 11. maj 2005 fremsat på vegne af Kommissionen og til forhandlingen i tilslutning dertil,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 5,

| A. | der henviser til, at udformningen af den fremtidige tjeneste for EU's optræden udadtil er af stor betydning for, om det lykkes at gøre Unionens forbindelser udadtil mere sammenhængende, synlige og effektive, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at udformningen af den fremtidige tjeneste for EU's optræden udadtil er af stor betydning for, om det lykkes at gøre Unionens forbindelser udadtil mere sammenhængende, synlige og effektive,

| B. | der henviser til, at Rådets generalsekretær og højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og Kommissionen vil på Det Europæiske Råds møde i juni 2005 sammen forelægge en rapport over fremskridtene i forberedelsen af tjenesten for EU's optræden udadtil, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Rådets generalsekretær og højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og Kommissionen vil på Det Europæiske Råds møde i juni 2005 sammen forelægge en rapport over fremskridtene i forberedelsen af tjenesten for EU's optræden udadtil,

| C. | der henviser til, at Europa-Parlamentet og Kommissionen bør på et tidligt tidspunkt blive enige om nogle grundlæggende spørgsmål om udformningen af tjenesten for EU's optræden udadtil, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Europa-Parlamentet og Kommissionen bør på et tidligt tidspunkt blive enige om nogle grundlæggende spørgsmål om udformningen af tjenesten for EU's optræden udadtil,

| 1. | minder Kommissionen om, at en afgørelse om etableringen af tjenesten for EU's optræden udadtil kun er mulig med dens samtykke, og opfordrer Kommissionen til i det forberedende arbejde for tjenesten for EU's optræden udadtil at arbejde med hele sin institutionelle vægt for opretholdelsen og videreudviklingen af fællesskabsmodellen inden for Unionens eksterne relationer; |
| --- | --- |

1.

minder Kommissionen om, at en afgørelse om etableringen af tjenesten for EU's optræden udadtil kun er mulig med dens samtykke, og opfordrer Kommissionen til i det forberedende arbejde for tjenesten for EU's optræden udadtil at arbejde med hele sin institutionelle vægt for opretholdelsen og videreudviklingen af fællesskabsmodellen inden for Unionens eksterne relationer;

| 2. | er overbevist om, at tjenesten for EU's optræden udadtil i den forbindelse organisatorisk, administrativt og budgetmæssigt bør integreres i Kommissionens tjenester, hvorved den administrative myndighed, der ligger hos udenrigsministeren, som også er næstformand for Kommissionen, sikrer, at tjenesten — som det også fremgår af forfatningen — er bundet af Rådets beslutninger inden for den »klassiske« udenrigspolitik (FUSP og ESFP) og er underlagt Kommissionens beslutninger inden for Fællesskabets udenrigsrelationer; |
| --- | --- |

2.

er overbevist om, at tjenesten for EU's optræden udadtil i den forbindelse organisatorisk, administrativt og budgetmæssigt bør integreres i Kommissionens tjenester, hvorved den administrative myndighed, der ligger hos udenrigsministeren, som også er næstformand for Kommissionen, sikrer, at tjenesten — som det også fremgår af forfatningen — er bundet af Rådets beslutninger inden for den »klassiske« udenrigspolitik (FUSP og ESFP) og er underlagt Kommissionens beslutninger inden for Fællesskabets udenrigsrelationer;

| 3. | opfordrer Kommissionen til i kommende forslag at insistere på, at følgende principper overholdes i overensstemmelse med forfatningsbestemmelsernes betydning og formål og med ånden i EU-forfatningskonventets drøftelser:






  a) | personalet i tjenesten for EU's optræden udadtil bør ud fra saglige hensyn og i et afbalanceret forhold sammensættes af tjenestemænd fra Kommissionen, Rådets sekretariat og de nationale diplomatiske tjenester, |
| --- | --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen til i kommende forslag at insistere på, at følgende principper overholdes i overensstemmelse med forfatningsbestemmelsernes betydning og formål og med ånden i EU-forfatningskonventets drøftelser:

a)

personalet i tjenesten for EU's optræden udadtil bør ud fra saglige hensyn og i et afbalanceret forhold sammensættes af tjenestemænd fra Kommissionen, Rådets sekretariat og de nationale diplomatiske tjenester,

| b) | udformningen af tjenesten for EU's optræden udadtil bør give sikkerhed for, at Unionen handler ensartet med hensyn til udenrigsspørgsmål; især må de tjenestegrene, som varetager FUSP-spørgsmål i snæver forstand, og tjenestemænd, som varetager ledelsesfunktioner i delegationerne, overføres til tjenesten for EU's optræden udadtil, |
| --- | --- |

b)

udformningen af tjenesten for EU's optræden udadtil bør give sikkerhed for, at Unionen handler ensartet med hensyn til udenrigsspørgsmål; især må de tjenestegrene, som varetager FUSP-spørgsmål i snæver forstand, og tjenestemænd, som varetager ledelsesfunktioner i delegationerne, overføres til tjenesten for EU's optræden udadtil,

| c) | det er ikke nødvendigt at fratage alle Kommissionens generaldirektorater beføjelser vedrørende udenrigsspørgsmål; den fremskridtsrapport, der er blevet forelagt Det Europæiske Råd, skal tjene som debatoplæg for de pågældende tjenestegrene (f.eks. handel, udvikling, udvidelsen, Samarbejdskontoret for EuropeAid, Kontoret for Humanitær Bistand, tjenestegrene med relation til udenrigsspørgsmål under Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender), |
| --- | --- |

c)

det er ikke nødvendigt at fratage alle Kommissionens generaldirektorater beføjelser vedrørende udenrigsspørgsmål; den fremskridtsrapport, der er blevet forelagt Det Europæiske Råd, skal tjene som debatoplæg for de pågældende tjenestegrene (f.eks. handel, udvikling, udvidelsen, Samarbejdskontoret for EuropeAid, Kontoret for Humanitær Bistand, tjenestegrene med relation til udenrigsspørgsmål under Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender),

| d) | Kommissionens delegationer og Rådets forbindelseskontorer i tredjelande bør sammenlægges til »EU-ambassader« og ledes af tjenestemænd fra tjenesten for EU's optræden udadtil, som er underlagt udenrigsministerens anvisninger og kontrol, men som forvaltningsmæssigt er integreret i Kommissionens tjenester, hvilket ikke udelukker, at specialister i disse delegationer kan udsendes fra andre af Kommissionens eller Parlamentets generaldirektorater; |
| --- | --- |

d)

Kommissionens delegationer og Rådets forbindelseskontorer i tredjelande bør sammenlægges til »EU-ambassader« og ledes af tjenestemænd fra tjenesten for EU's optræden udadtil, som er underlagt udenrigsministerens anvisninger og kontrol, men som forvaltningsmæssigt er integreret i Kommissionens tjenester, hvilket ikke udelukker, at specialister i disse delegationer kan udsendes fra andre af Kommissionens eller Parlamentets generaldirektorater;

| 4. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 310 af 16.12.2004, s. 420.

(2)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2005)0004.

P6_TA(2005)0206

Arbejdsvilkår for mobile arbejdstagere inden for jernbanesektoren

Europa-Parlamentets beslutning om forslag til aftalen om visse aspekter af betingelserne for anvendelse af mobile arbejdstagere, der udfører interoperable grænseoverskridende tjenester, indgået mellem Det Europæiske Transportarbejderforbund og Fællesskabet af Europæiske Jernbaner (KOM(2005)0032)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag (KOM(2005)0032), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag (KOM(2005)0032),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/88/EF af 4. november 2003 om visse aspekter i forbindelse med tilrettelæggelse af arbejdstiden (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/88/EF af 4. november 2003 om visse aspekter i forbindelse med tilrettelæggelse af arbejdstiden (2),

| — | der henviser til aftalen indgået mellem Det Europæiske Transportarbejderforbund og Fællesskabet af Europæiske Jernbaner om visse aspekter af betingelserne for anvendelse af mobile arbejdstagere, der udfører interoperable grænseoverskridende tjenester, |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalen indgået mellem Det Europæiske Transportarbejderforbund og Fællesskabet af Europæiske Jernbaner om visse aspekter af betingelserne for anvendelse af mobile arbejdstagere, der udfører interoperable grænseoverskridende tjenester,

| — | der henviser til, at aftalen omfattede en fælles anmodning til Kommissionen om at iværksætte aftalen ved en afgørelse, som Rådet træffer på forslag af Kommissionen i overensstemmelse med traktatens artikel 139, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at aftalen omfattede en fælles anmodning til Kommissionen om at iværksætte aftalen ved en afgørelse, som Rådet træffer på forslag af Kommissionen i overensstemmelse med traktatens artikel 139, stk. 2,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 78, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 78, stk. 3,

| A. | der henviser til, at det i artikel 31 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder fastlægges, at enhver arbejdstager har ret til sunde, sikre og værdige arbejdsforhold, til en begrænsning af den maksimale arbejdstid, til daglige og ugentlige hvileperioder samt til årlig ferie med løn, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det i artikel 31 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder fastlægges, at enhver arbejdstager har ret til sunde, sikre og værdige arbejdsforhold, til en begrænsning af den maksimale arbejdstid, til daglige og ugentlige hvileperioder samt til årlig ferie med løn,

| B. | der henviser til, at arbejdsmarkedets parter på fællesskabsplan i henhold til traktatens artikel 139, stk. 1, hvis parterne finder det ønskeligt, kan indlede en dialog, der kan føre til overenskomstmæssige forbindelser, herunder aftaler, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at arbejdsmarkedets parter på fællesskabsplan i henhold til traktatens artikel 139, stk. 1, hvis parterne finder det ønskeligt, kan indlede en dialog, der kan føre til overenskomstmæssige forbindelser, herunder aftaler,

| C. | der henviser til, at det i traktatens artikel 139, stk. 2, fastlægges, at der er mulighed for at iværksætte aftaler, der indgås på fællesskabsplan efter fælles anmodning fra de underskrivende parter ved en afgørelse, som Rådet træffer på forslag af Kommissionen, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det i traktatens artikel 139, stk. 2, fastlægges, at der er mulighed for at iværksætte aftaler, der indgås på fællesskabsplan efter fælles anmodning fra de underskrivende parter ved en afgørelse, som Rådet træffer på forslag af Kommissionen,

| 1. | glæder sig over, at Kommissionen, selv om traktatens artikel 139, stk. 2, ikke indeholder bestemmelser om høring af Europa-Parlamentet efter anmodning fra arbejdsmarkedets parter til Kommissionen, har sendt sit forslag til Parlamentet og anmodet det om at videregive sin udtalelse til Rådet og Kommissionen; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over, at Kommissionen, selv om traktatens artikel 139, stk. 2, ikke indeholder bestemmelser om høring af Europa-Parlamentet efter anmodning fra arbejdsmarkedets parter til Kommissionen, har sendt sit forslag til Parlamentet og anmodet det om at videregive sin udtalelse til Rådet og Kommissionen;

| 2. | støtter den aftale, som arbejdsmarkedets parter har indgået om visse aspekter af betingelserne for anvendelse af mobile arbejdstagere, der udfører interoperable grænseoverskridende tjenester; mener, at aftalen skaber en god balance mellem behovet for at fremme arbejdsforholdene og dermed beskytte de mobile arbejdstageres sundhed og sikkerhed samt behovet for at fremme grænseoverskridende jernbanetrafik i Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

2.

støtter den aftale, som arbejdsmarkedets parter har indgået om visse aspekter af betingelserne for anvendelse af mobile arbejdstagere, der udfører interoperable grænseoverskridende tjenester; mener, at aftalen skaber en god balance mellem behovet for at fremme arbejdsforholdene og dermed beskytte de mobile arbejdstageres sundhed og sikkerhed samt behovet for at fremme grænseoverskridende jernbanetrafik i Den Europæiske Union;

| 3. | er enig i, at aftalen bør sendes til Rådet; opfordrer derfor Rådet til at vedtage Kommissionens forslag til Rådets direktiv med henblik på at gennemføre den aftale, som arbejdsmarkedets parter har indgået; |
| --- | --- |

3.

er enig i, at aftalen bør sendes til Rådet; opfordrer derfor Rådet til at vedtage Kommissionens forslag til Rådets direktiv med henblik på at gennemføre den aftale, som arbejdsmarkedets parter har indgået;

| 4. | bemærker, at jernbanetransportsektoren er omfattet af direktiv 2003/88/EF; bemærker, at andre fællesskabsinstrumenter kan indeholde mere specifikke krav vedrørende tilrettelæggelse af arbejdstid for visse former for beskæftigelse eller erhvervsvirksomhed (artikel 14 i direktiv 2003/88/EF), og at bestemmelserne kan fraviges for arbejdstagere i jernbanetransportsektoren (artikel 17, stk. 3, litra e), i direktiv 2003/88/EF); |
| --- | --- |

4.

bemærker, at jernbanetransportsektoren er omfattet af direktiv 2003/88/EF; bemærker, at andre fællesskabsinstrumenter kan indeholde mere specifikke krav vedrørende tilrettelæggelse af arbejdstid for visse former for beskæftigelse eller erhvervsvirksomhed (artikel 14 i direktiv 2003/88/EF), og at bestemmelserne kan fraviges for arbejdstagere i jernbanetransportsektoren (artikel 17, stk. 3, litra e), i direktiv 2003/88/EF);

| 5. | bemærker, at aftalen indeholder specifikke bestemmelser for mobile arbejdstagere, der udfører interoperable grænseoverskridende tjenester, f.eks. maksimal køretid, og at den fastslår princippet om daglige og ugentlige hvileperioder eller pauser, der er længere end minimumskravene i direktiv 2003/88/EF, samtidig med at den indeholder større fleksibilitet end direktivet for at tage højde for restriktionerne i jernbanesektoren; mener derfor, at aftalen er i behørig overensstemmelse med direktivet; |
| --- | --- |

5.

bemærker, at aftalen indeholder specifikke bestemmelser for mobile arbejdstagere, der udfører interoperable grænseoverskridende tjenester, f.eks. maksimal køretid, og at den fastslår princippet om daglige og ugentlige hvileperioder eller pauser, der er længere end minimumskravene i direktiv 2003/88/EF, samtidig med at den indeholder større fleksibilitet end direktivet for at tage højde for restriktionerne i jernbanesektoren; mener derfor, at aftalen er i behørig overensstemmelse med direktivet;

| 6. | glæder sig over, at aftalen mellem arbejdsmarkedets parter og Kommissionens forslag til Rådets direktiv kun indeholder minimumskrav, således at medlemsstaterne og/eller arbejdsmarkedets parter selv kan vælge at fastholde eller indføre mere favorable betingelser for arbejdstagere i jernbanesektoren; |
| --- | --- |

6.

glæder sig over, at aftalen mellem arbejdsmarkedets parter og Kommissionens forslag til Rådets direktiv kun indeholder minimumskrav, således at medlemsstaterne og/eller arbejdsmarkedets parter selv kan vælge at fastholde eller indføre mere favorable betingelser for arbejdstagere i jernbanesektoren;

| 7. | understreger den vigtige rolle, som arbejdsmarkedets parter spiller i forbindelse med at fremme sundheds- og sikkerhedsmæssige forhold for arbejdstagere; støtter fuldt ud, at arbejdsmarkedets parter inddrages i forhandlinger om den sociale dialog, og at de indgår aftaler om arbejdsforhold; |
| --- | --- |

7.

understreger den vigtige rolle, som arbejdsmarkedets parter spiller i forbindelse med at fremme sundheds- og sikkerhedsmæssige forhold for arbejdstagere; støtter fuldt ud, at arbejdsmarkedets parter inddrages i forhandlinger om den sociale dialog, og at de indgår aftaler om arbejdsforhold;

| 8. | anbefaler, at forslaget vedtages; |
| --- | --- |

8.

anbefaler, at forslaget vedtages;

| 9. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til arbejdsmarkedets berørte parter. |
| --- | --- |

9.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til arbejdsmarkedets berørte parter.

---

(1)  EFT C 364 af 18.12.2000, s. 1.

(2)  EUT L 299 af 18.11.2003, s. 9.

P6_TA(2005)0207

Forbindelserne EU/Rusland

Europa-Parlamentets beslutning om forbindelserne mellem EU og Den Russiske Føderation (2004/2170(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Russiske Føderation på den anden side, der trådte i kraft den 1. december 1997 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Russiske Føderation på den anden side, der trådte i kraft den 1. december 1997 (1),

| — | der henviser til EU og Ruslands mål, som blev fastsat i den fælles erklæring, der blev undertegnet efter topmødet i St. Petersborg den 31. maj 2003, om oprettelse af et fælles økonomisk rum, et fælles rum for frihed, sikkerhed og retfærdighed, et rum for samarbejde om ekstern sikkerhed samt et forskningsog uddannelsesrum, herunder kulturelle aspekter, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU og Ruslands mål, som blev fastsat i den fælles erklæring, der blev undertegnet efter topmødet i St. Petersborg den 31. maj 2003, om oprettelse af et fælles økonomisk rum, et fælles rum for frihed, sikkerhed og retfærdighed, et rum for samarbejde om ekstern sikkerhed samt et forskningsog uddannelsesrum, herunder kulturelle aspekter,

| — | der henviser til de mange troværdige rapporter fra Rusland og internationale ngo'er om de fortsatte overtrædelser af menneskerettighederne i Tjetjenien, Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols domme af 24. februar 2005 i seks sager om Tjetjenien og de mange verserende sager for denne ret, |
| --- | --- |

—

der henviser til de mange troværdige rapporter fra Rusland og internationale ngo'er om de fortsatte overtrædelser af menneskerettighederne i Tjetjenien, Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols domme af 24. februar 2005 i seks sager om Tjetjenien og de mange verserende sager for denne ret,

| — | der henviser til sin henstilling af 26. februar 2004 til Rådet om forbindelserne mellem EU og Rusland (2) og sin beslutning af 15. december 2004 om topmødet mellem EU og Rusland, der blev holdt i Haag den 25. november 2004 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling af 26. februar 2004 til Rådet om forbindelserne mellem EU og Rusland (2) og sin beslutning af 15. december 2004 om topmødet mellem EU og Rusland, der blev holdt i Haag den 25. november 2004 (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. januar 2005 om resultatet af valget i Ukraine (4) |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. januar 2005 om resultatet af valget i Ukraine (4)

| — | der henviser til sin beslutning af 10. marts 2005 om Belarus (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. marts 2005 om Belarus (5),

| — | der henviser til resultatet af det 15. topmøde mellem EU og Rusland den 10. maj 2005 |
| --- | --- |

—

der henviser til resultatet af det 15. topmøde mellem EU og Rusland den 10. maj 2005

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udvalget om International Handel (A6-0135/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udvalget om International Handel (A6-0135/2005),

| A. | der henviser til, at øget samarbejde og gode naboforbindelser mellem EU og Rusland er af afgørende betydning for at kunne sikre stabilitet, sikkerhed og velstand i hele Europa; der henviser til, at disse forbindelser skal bygge på fælles værdier, herunder menneskerettigheder, markedsøkonomi, retsstatsprincippet og demokrati, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at øget samarbejde og gode naboforbindelser mellem EU og Rusland er af afgørende betydning for at kunne sikre stabilitet, sikkerhed og velstand i hele Europa; der henviser til, at disse forbindelser skal bygge på fælles værdier, herunder menneskerettigheder, markedsøkonomi, retsstatsprincippet og demokrati,

| B. | der henviser til, at EU og Rusland har høje ambitioner for deres partnerskab; der bifalder de fremskridt, der er sket med hensyn til emner såsom Ruslands ratificering af Kyoto-protokollen, udvidelsen af partnerskabs- og samarbejdsaftalen og persontransitten til og fra Kaliningrad samt de fremskridt, der er sket i forhandlingerne om Ruslands optagelse i WTO, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU og Rusland har høje ambitioner for deres partnerskab; der bifalder de fremskridt, der er sket med hensyn til emner såsom Ruslands ratificering af Kyoto-protokollen, udvidelsen af partnerskabs- og samarbejdsaftalen og persontransitten til og fra Kaliningrad samt de fremskridt, der er sket i forhandlingerne om Ruslands optagelse i WTO,

| C. | der henviser til, at Rusland understreger betydningen af multilateralisme, og at Rusland betragter sin deltagelse i FN, G8 og Europarådet som grundpillen i sin udenrigspolitik, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Rusland understreger betydningen af multilateralisme, og at Rusland betragter sin deltagelse i FN, G8 og Europarådet som grundpillen i sin udenrigspolitik,

| D. | der henviser til, at demokratiet er svækket i Rusland, at alle større tv-stationer og de fleste radiostationer nu er statskontrollerede, at selvcensur bliver mere og mere udbredt blandt de skrevne medier, at der er nye restriktioner for rettigheden til at organisere offentlige demonstrationer, at klimaet for ngo'er bliver stadig værre, at der i stigende grad sker en politisk kontrol med domstolene, og at den måde Statsdumaen vælges på, er blevet ændret, hvilket alt sammen er med til at styrke magten i Kreml, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at demokratiet er svækket i Rusland, at alle større tv-stationer og de fleste radiostationer nu er statskontrollerede, at selvcensur bliver mere og mere udbredt blandt de skrevne medier, at der er nye restriktioner for rettigheden til at organisere offentlige demonstrationer, at klimaet for ngo'er bliver stadig værre, at der i stigende grad sker en politisk kontrol med domstolene, og at den måde Statsdumaen vælges på, er blevet ændret, hvilket alt sammen er med til at styrke magten i Kreml,

| E. | der beklager, at situationen i Tjetjenien stadig ikke er bragt under kontrol, og at der har været yderligere ekstreme terrorangreb i Nordkaukasus og i Moskva, og som mener, at der er et presserende behov for en ny strategi, samt at EU er parat til at støtte udformningen af en sådan, |
| --- | --- |

E.

der beklager, at situationen i Tjetjenien stadig ikke er bragt under kontrol, og at der har været yderligere ekstreme terrorangreb i Nordkaukasus og i Moskva, og som mener, at der er et presserende behov for en ny strategi, samt at EU er parat til at støtte udformningen af en sådan,

| F. | der henviser til, at EU ønsker at sikre sig, at udvidelsen ikke splitter Europa, men er med til at fremme velstand og udvikling, og som henviser til, at EU ønsker at føre en dialog med Rusland om emner, der er relaterede til det fælles område, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU ønsker at sikre sig, at udvidelsen ikke splitter Europa, men er med til at fremme velstand og udvikling, og som henviser til, at EU ønsker at føre en dialog med Rusland om emner, der er relaterede til det fælles område,

| G. | der fuldt ud anerkender den sovjetiske befolknings store indsats og mange ofre i kampen mod det tyske det nazistiske terrorregime, der er uden historisk sidestykke, samt befrielsen af mange lande og folk i Europa, men beklager også de store prøvelser og ofre, som den sovjetiske besættelse og efterfølgende annektering og tyranniske herredømme meget ofte påførte de samme lande og folk herunder de baltiske lande; der håber på Ruslands fulde anerkendelse af disse kendsgerninger som grundlag for en omfattende forsoning mellem Rusland og alle EU's medlemsstater, |
| --- | --- |

G.

der fuldt ud anerkender den sovjetiske befolknings store indsats og mange ofre i kampen mod det tyske det nazistiske terrorregime, der er uden historisk sidestykke, samt befrielsen af mange lande og folk i Europa, men beklager også de store prøvelser og ofre, som den sovjetiske besættelse og efterfølgende annektering og tyranniske herredømme meget ofte påførte de samme lande og folk herunder de baltiske lande; der håber på Ruslands fulde anerkendelse af disse kendsgerninger som grundlag for en omfattende forsoning mellem Rusland og alle EU's medlemsstater,

| H. | der henviser til, at en sammenhængende og objektiv tilgang fra EU og dets medlemsstater er en nødvendig forudsætning for en sund og effektiv politik over for Rusland, og som henviser til, at Kommissionen og Rådet i begyndelsen af 2004 erkendte, at der er store mangler ved EU's procedurer for fastlæggelse af politikken over for Rusland, samt til, at der blev indført en ny metode, der sikrede sammenhæng ved hjælp af en oversigt over de væsentligste emner og de tilhørende retningslinjer, der bør følges, og til, at dette ikke har medført tilstrækkelig forbedring, og at der må indføres en form for offentlig og parlamentarisk kontrol, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at en sammenhængende og objektiv tilgang fra EU og dets medlemsstater er en nødvendig forudsætning for en sund og effektiv politik over for Rusland, og som henviser til, at Kommissionen og Rådet i begyndelsen af 2004 erkendte, at der er store mangler ved EU's procedurer for fastlæggelse af politikken over for Rusland, samt til, at der blev indført en ny metode, der sikrede sammenhæng ved hjælp af en oversigt over de væsentligste emner og de tilhørende retningslinjer, der bør følges, og til, at dette ikke har medført tilstrækkelig forbedring, og at der må indføres en form for offentlig og parlamentarisk kontrol,

EU og medlemsstaternes politik

| 1. | erkender Ruslands betydning som en partner i pragmatisk samarbejde, med hvem EU ikke kun deler økonomiske og handelsmæssige interesser, men også et mål om at fungere som strategiske partnere på internationalt plan såvel som i deres fælles grænseområder; |
| --- | --- |

1.

erkender Ruslands betydning som en partner i pragmatisk samarbejde, med hvem EU ikke kun deler økonomiske og handelsmæssige interesser, men også et mål om at fungere som strategiske partnere på internationalt plan såvel som i deres fælles grænseområder;

| 2. | erkender Ruslands potentiale som en særlig strategisk partner i opnåelsen af fred, stabilitet og sikkerhed og bekæmpelsen af international terrorisme og voldelig ekstremisme, såvel som i forbindelse med håndteringen af »bløde« sikkerhedstrusler såsom miljømæssige og nukleare risici, narkotika-, våben- og menneskesmugling og bekæmpelsen af organiseret kriminalitet over grænserne i EU's nabolande i samarbejde med OSCE og andre internationale fora; |
| --- | --- |

2.

erkender Ruslands potentiale som en særlig strategisk partner i opnåelsen af fred, stabilitet og sikkerhed og bekæmpelsen af international terrorisme og voldelig ekstremisme, såvel som i forbindelse med håndteringen af »bløde« sikkerhedstrusler såsom miljømæssige og nukleare risici, narkotika-, våben- og menneskesmugling og bekæmpelsen af organiseret kriminalitet over grænserne i EU's nabolande i samarbejde med OSCE og andre internationale fora;

| 3. | fremhæver behovet for yderligere at udvikle og gennemføre en fælles energistrategi for Europa, der omfatter producenter, distributører og forbrugere, med det formål at skabe et gennemsigtigt og bæredygtigt energisystem og øge den regionale mangfoldighed af energikilder; bemærker, at udviklingen af en sådan strategi er af fælles interesse for EU og Rusland; |
| --- | --- |

3.

fremhæver behovet for yderligere at udvikle og gennemføre en fælles energistrategi for Europa, der omfatter producenter, distributører og forbrugere, med det formål at skabe et gennemsigtigt og bæredygtigt energisystem og øge den regionale mangfoldighed af energikilder; bemærker, at udviklingen af en sådan strategi er af fælles interesse for EU og Rusland;

| 4. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at vise solidaritet og enhed mellem såvel de gamle som de nye medlemslande i tilfælde af, at Rusland søger at differentiere sit forhold til dem; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen og Rådet til at vise solidaritet og enhed mellem såvel de gamle som de nye medlemslande i tilfælde af, at Rusland søger at differentiere sit forhold til dem;

| 5. | opfordrer Rådet til at vedtage, hvilke rapporteringskrav og andre ordninger, der skal til for at sikre, at vedtagne holdninger altid respekteres fuldt ud af både EU og de enkelte medlemsstater i kontakten med Rusland som det også bør være tilfældet i kontakten til andre tredjelande; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at støtte EU's fælles holdninger i forbindelse med deres bilaterale kontakter med Rusland og dermed sikre gennemskuelighed og passende konsultation; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Rådet til at vedtage, hvilke rapporteringskrav og andre ordninger, der skal til for at sikre, at vedtagne holdninger altid respekteres fuldt ud af både EU og de enkelte medlemsstater i kontakten med Rusland som det også bør være tilfældet i kontakten til andre tredjelande; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at støtte EU's fælles holdninger i forbindelse med deres bilaterale kontakter med Rusland og dermed sikre gennemskuelighed og passende konsultation;

| 6. | understreger, at der i det udvidede EU, og især i forbindelse med de nye finansielle rammer og nye instrumenter for eksterne forbindelser, bør lægges mere vægt på betydningen af regionalt samarbejde, og i EU's nordlige regioner og Ruslands nordvestlige regioner bør den nordlige dimension danne rammen om dette regionale samarbejde; |
| --- | --- |

6.

understreger, at der i det udvidede EU, og især i forbindelse med de nye finansielle rammer og nye instrumenter for eksterne forbindelser, bør lægges mere vægt på betydningen af regionalt samarbejde, og i EU's nordlige regioner og Ruslands nordvestlige regioner bør den nordlige dimension danne rammen om dette regionale samarbejde;

Fire fælles rum

| 7. | støtter målet om oprettelse af de fire rum for fælles politik og udarbejdelsen af en køreplan for hvert rum; insisterer på, at de fire rum skal ses som en helhed, og at kvalitet skal prioriteres højere end hurtighed; henleder opmærksomheden på behovet for ikke blot vedtagne formuleringer, men også reel konvergens med hensyn til følsomme hoved-emner; |
| --- | --- |

7.

støtter målet om oprettelse af de fire rum for fælles politik og udarbejdelsen af en køreplan for hvert rum; insisterer på, at de fire rum skal ses som en helhed, og at kvalitet skal prioriteres højere end hurtighed; henleder opmærksomheden på behovet for ikke blot vedtagne formuleringer, men også reel konvergens med hensyn til følsomme hoved-emner;

| 8. | glæder sig navnlig over, at EU og Rusland fremover har til hensigt at samarbejde omkring løsningen af regionale konflikter som i Transnistrien, Abkasien, Sydossetien og Nagorny-Karabak, og understreger, at EU's vilje til også at bidrage til en stabilisering i Tjetjenien-konflikten med humanitære og politiske midler nu må tages op på passende vis af Rusland; |
| --- | --- |

8.

glæder sig navnlig over, at EU og Rusland fremover har til hensigt at samarbejde omkring løsningen af regionale konflikter som i Transnistrien, Abkasien, Sydossetien og Nagorny-Karabak, og understreger, at EU's vilje til også at bidrage til en stabilisering i Tjetjenien-konflikten med humanitære og politiske midler nu må tages op på passende vis af Rusland;

| 9. | forventer, at ikke alene Rådet og Kommissionen, men også Rusland, vil gribe den chance, topmødet har skabt, for at komme videre og træffe konkrete foranstaltninger med henblik på at føre handlingsplanen ud i livet; anbefaler, at der lægges særlig vægt på følgende spørgsmål som led i de fire fælles rum:






  — | Det fælles økonomiske rum: glæder sig over aftalen om at styrke samarbejdet på miljøområdet og udbygge samarbejdet inden for telekommunikation, transport og energi, men understreger, at der er behov for yderligere fremskridt på konkurrenceområdet og en forbedring af investeringsvilkårene, således at forholdene bliver mere forudseelige og retssikkerheden øges; |
| --- | --- | --- |

9.

forventer, at ikke alene Rådet og Kommissionen, men også Rusland, vil gribe den chance, topmødet har skabt, for at komme videre og træffe konkrete foranstaltninger med henblik på at føre handlingsplanen ud i livet; anbefaler, at der lægges særlig vægt på følgende spørgsmål som led i de fire fælles rum:

—

Det fælles økonomiske rum: glæder sig over aftalen om at styrke samarbejdet på miljøområdet og udbygge samarbejdet inden for telekommunikation, transport og energi, men understreger, at der er behov for yderligere fremskridt på konkurrenceområdet og en forbedring af investeringsvilkårene, således at forholdene bliver mere forudseelige og retssikkerheden øges;

| — | Det fælles rum for frihed, sikkerhed og retfærdighed: understreger, at fremskridt inden for dette rum ikke kan begrænses til tilbagetagelse og lempelse af visumregler, men også skal omfatte foranstaltninger med henblik på at styrke demokratiet, retsstatsprincippet og mediernes uafhængighed; understreger, at høringer om menneskerettigheder skal være et fast punkt på dagsordenen i partnerskabet mellem EU og Rusland; |
| --- | --- |

—

Det fælles rum for frihed, sikkerhed og retfærdighed: understreger, at fremskridt inden for dette rum ikke kan begrænses til tilbagetagelse og lempelse af visumregler, men også skal omfatte foranstaltninger med henblik på at styrke demokratiet, retsstatsprincippet og mediernes uafhængighed; understreger, at høringer om menneskerettigheder skal være et fast punkt på dagsordenen i partnerskabet mellem EU og Rusland;

| — | Det fælles rum for ekstern sikkerhed: forventer, at der vil blive taget konkrete skridt som følge af det fornyede tilsagn om at ville løse de fastlåste konflikter i Kaukasus og Transdnistria, og at dialogen om krisestyring og sikkerhed vil blive intensiveret; |
| --- | --- |

—

Det fælles rum for ekstern sikkerhed: forventer, at der vil blive taget konkrete skridt som følge af det fornyede tilsagn om at ville løse de fastlåste konflikter i Kaukasus og Transdnistria, og at dialogen om krisestyring og sikkerhed vil blive intensiveret;

| — | Det fælles forsknings-, uddannelses- og kulturrum: glæder sig over afgørelsen om at oprette det europæiske institut i Moskva i 2006 som et konkret skridt i retning af øget samarbejde på dette område; |
| --- | --- |

—

Det fælles forsknings-, uddannelses- og kulturrum: glæder sig over afgørelsen om at oprette det europæiske institut i Moskva i 2006 som et konkret skridt i retning af øget samarbejde på dette område;

| 10. | understreger, at indgåelse af en tilbagetagelsesaftale er en forudsætning for undertegnelse af aftalen om lempelse af visumreglerne mellem EU og Rusland; mener, at EU bør bifalde Ruslands mål om en forenklet visumordning i forhold til Schengen-området, således at rejser mellem landene på lang sigt ikke kræver visa, og fastsætte alle nødvendige betingelser i en klar handlingsplan med konkrete foranstaltninger; |
| --- | --- |

10.

understreger, at indgåelse af en tilbagetagelsesaftale er en forudsætning for undertegnelse af aftalen om lempelse af visumreglerne mellem EU og Rusland; mener, at EU bør bifalde Ruslands mål om en forenklet visumordning i forhold til Schengen-området, således at rejser mellem landene på lang sigt ikke kræver visa, og fastsætte alle nødvendige betingelser i en klar handlingsplan med konkrete foranstaltninger;

| 11. | støtter Ruslands ambition om medlemskab af WTO og ser en fælles interesse i at støtte, at Rusland bliver en partner med en åben, dynamisk og diversificeret økonomi; fremhæver behovet for at styrke domstolenes uafhængighed og gennemsigtighed med henblik på at forbedre investeringsklimaet; |
| --- | --- |

11.

støtter Ruslands ambition om medlemskab af WTO og ser en fælles interesse i at støtte, at Rusland bliver en partner med en åben, dynamisk og diversificeret økonomi; fremhæver behovet for at styrke domstolenes uafhængighed og gennemsigtighed med henblik på at forbedre investeringsklimaet;

| 12. | bemærker, at et medlemskab af WTO sender et vigtigt signal til udenlandske investorer, og dermed bidrager til at styrke og variere handelsforbindelserne; |
| --- | --- |

12.

bemærker, at et medlemskab af WTO sender et vigtigt signal til udenlandske investorer, og dermed bidrager til at styrke og variere handelsforbindelserne;

| 13. | beder Kommissionen om at fortsætte og styrke dialogen med de russiske myndigheder og med økonomiske samarbejdspartnere om spørgsmål vedrørende handel og økonomisk samarbejde, navnlig tekniske forskrifter og standardisering af toldprocedurer, liberalisering af tjenesteydelser, fjernelse af monopoler og åbning af bankvæsenet og at sikre, at Rusland udvikler håndhævelsesforanstaltninger for intellektuel ejendomsret, som resulterer i en væsentlig reduktion i krænkelserne af intellektuel ejendomsret forud for Ruslands tiltrædelse af WTO; |
| --- | --- |

13.

beder Kommissionen om at fortsætte og styrke dialogen med de russiske myndigheder og med økonomiske samarbejdspartnere om spørgsmål vedrørende handel og økonomisk samarbejde, navnlig tekniske forskrifter og standardisering af toldprocedurer, liberalisering af tjenesteydelser, fjernelse af monopoler og åbning af bankvæsenet og at sikre, at Rusland udvikler håndhævelsesforanstaltninger for intellektuel ejendomsret, som resulterer i en væsentlig reduktion i krænkelserne af intellektuel ejendomsret forud for Ruslands tiltrædelse af WTO;

| 14. | opfordrer den russiske regering til at anvende et system til fastsættelse af priser på energiressourcer (gas), som lever op til WTO's krav, og sætte en stopper for den forskelsbehandling, der finder sted med hensyn til jernbanepriser, da den fremmer Russiske havne i forhold til ikke-russiske havne i Østersøområdet, hvilket er i strid med de markedsøkonomiske principper og har en negativ indvirkning på samhandelen mellem EU og Rusland; |
| --- | --- |

14.

opfordrer den russiske regering til at anvende et system til fastsættelse af priser på energiressourcer (gas), som lever op til WTO's krav, og sætte en stopper for den forskelsbehandling, der finder sted med hensyn til jernbanepriser, da den fremmer Russiske havne i forhold til ikke-russiske havne i Østersøområdet, hvilket er i strid med de markedsøkonomiske principper og har en negativ indvirkning på samhandelen mellem EU og Rusland;

| 15. | opfordrer EU og Rusland til at udvikle dybere integration ved at forberede og indlede forhandlingerne om frihandelsområdet umiddelbart efter Ruslands tiltrædelse af WTO; mener, at EU og Ruslands aftale om frihandelsområdet vil være et ambitiøst skridt på vejen mod etablering af et fælles økonomisk rum, der dækker handel med varer og tjenesteydelser, fri etableringsret, regler om offentlige indkøb, gældende bestemmelsers forenelighed og andre handelsaspekter; |
| --- | --- |

15.

opfordrer EU og Rusland til at udvikle dybere integration ved at forberede og indlede forhandlingerne om frihandelsområdet umiddelbart efter Ruslands tiltrædelse af WTO; mener, at EU og Ruslands aftale om frihandelsområdet vil være et ambitiøst skridt på vejen mod etablering af et fælles økonomisk rum, der dækker handel med varer og tjenesteydelser, fri etableringsret, regler om offentlige indkøb, gældende bestemmelsers forenelighed og andre handelsaspekter;

| 16. | bifalder de nuværende forhandlinger om udvidelse af samarbejdet mellem det europæiske Galileoprogram og det russiske satellitnavigationssystem Glonass, og opfordrer begge parter til at indgå en aftale om kompatibilitet og komplementær anvendelse af de to navigationssystemer; |
| --- | --- |

16.

bifalder de nuværende forhandlinger om udvidelse af samarbejdet mellem det europæiske Galileoprogram og det russiske satellitnavigationssystem Glonass, og opfordrer begge parter til at indgå en aftale om kompatibilitet og komplementær anvendelse af de to navigationssystemer;

Demokrati, menneskerettigheder og retsstaten i Rusland

| 17. | udtrykker sin bekymring over, at Ruslands engagement i demokrati, markedsøkonomi og beskyttelse af menneskerettighederne tilsyneladende er svækket; beklager begrænsningerne af frie og uafhængige medier; gentager sin kritik af anvendelsen af retssystemet til øjensynligt at forfølge politiske mål; bemærker, at denne udvikling påvirker både det russiske folks situation og Ruslands forbindelser udadtil, og bemærker, at så længe disse forhold ikke ændres, vanskeliggøres forholdet mellem EU og Rusland; |
| --- | --- |

17.

udtrykker sin bekymring over, at Ruslands engagement i demokrati, markedsøkonomi og beskyttelse af menneskerettighederne tilsyneladende er svækket; beklager begrænsningerne af frie og uafhængige medier; gentager sin kritik af anvendelsen af retssystemet til øjensynligt at forfølge politiske mål; bemærker, at denne udvikling påvirker både det russiske folks situation og Ruslands forbindelser udadtil, og bemærker, at så længe disse forhold ikke ændres, vanskeliggøres forholdet mellem EU og Rusland;

| 18. | er af den opfattelse, at Yukos-sagen er en afgørende prøvesten for Ruslands respekt for retsstatsprincippet, ejendomsretten, gennemsigtighed og et fair og åbent marked for investorer; |
| --- | --- |

18.

er af den opfattelse, at Yukos-sagen er en afgørende prøvesten for Ruslands respekt for retsstatsprincippet, ejendomsretten, gennemsigtighed og et fair og åbent marked for investorer;

| 19. | noterer sig de regelmæssige konsultationer, som for nylig er blevet iværksat af EU og Rusland, om menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal; understreger i den forbindelse, at sådanne konsultationer skal afvikles i overensstemmelse med EU's retningslinjer for dialoger om menneskerettigheder og således inddrage EP og ikke-statslige organisationer med henblik på at identificere de væsentligste spørgsmål, der skal behandles; påpeger, at beslutningen om at indgå i en sådan dialog på ingen måde bør afholde EU fra at fremsætte resolutioner om Rusland på UNHCR-møder; |
| --- | --- |

19.

noterer sig de regelmæssige konsultationer, som for nylig er blevet iværksat af EU og Rusland, om menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal; understreger i den forbindelse, at sådanne konsultationer skal afvikles i overensstemmelse med EU's retningslinjer for dialoger om menneskerettigheder og således inddrage EP og ikke-statslige organisationer med henblik på at identificere de væsentligste spørgsmål, der skal behandles; påpeger, at beslutningen om at indgå i en sådan dialog på ingen måde bør afholde EU fra at fremsætte resolutioner om Rusland på UNHCR-møder;

| 20. | understreger, at alle stater fuldt ud bør overholde deres nationale og internationale forpligtelser med hensyn til mindretalsrettigheder; er bekymret over diskriminationen af visse etniske grupper, f.eks. det mariske folk; |
| --- | --- |

20.

understreger, at alle stater fuldt ud bør overholde deres nationale og internationale forpligtelser med hensyn til mindretalsrettigheder; er bekymret over diskriminationen af visse etniske grupper, f.eks. det mariske folk;

| 21. | er bekymret over de mange tegn på antisemitisme i Rusland; |
| --- | --- |

21.

er bekymret over de mange tegn på antisemitisme i Rusland;

Naboskabspolitik og udenrigspolitik

| 22. | afviser udenrigspolitikker, der tager sigte på at skabe indflydelsessfærer; understreger behovet for fuldt ud at respektere alle staters suverænitet og territoriale integritet, herunder enhver stats ret til at udvikle forholdet til andre stater og organisationer ud fra landets egne interesser og i overensstemmelse med FN's, OSCE's og Europarådets bestemmelser; |
| --- | --- |

22.

afviser udenrigspolitikker, der tager sigte på at skabe indflydelsessfærer; understreger behovet for fuldt ud at respektere alle staters suverænitet og territoriale integritet, herunder enhver stats ret til at udvikle forholdet til andre stater og organisationer ud fra landets egne interesser og i overensstemmelse med FN's, OSCE's og Europarådets bestemmelser;

| 23. | anmoder Rusland om ikke at betragte udbredelsen af demokrati i dets naboområde og i nabolandenes udvikling af stærkere forbindelser med EU, herunder medlemskab, som en trussel mod Ruslands position, men som en mulighed for at forny det politiske og økonomiske samarbejde med de pågældende lande baseret på lighed og gensidig respekt; |
| --- | --- |

23.

anmoder Rusland om ikke at betragte udbredelsen af demokrati i dets naboområde og i nabolandenes udvikling af stærkere forbindelser med EU, herunder medlemskab, som en trussel mod Ruslands position, men som en mulighed for at forny det politiske og økonomiske samarbejde med de pågældende lande baseret på lighed og gensidig respekt;

| 24. | opfordrer Rusland og alle EU's medlemsstater til helt at åbne alle deres hemmelige arkiver om anden verdenskrig og stille dem til rådighed for historikere med henblik på gensidige studier og opbygning af tillid; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Rusland og alle EU's medlemsstater til helt at åbne alle deres hemmelige arkiver om anden verdenskrig og stille dem til rådighed for historikere med henblik på gensidige studier og opbygning af tillid;

| 25. | opfordrer Rusland til at få gang i de fastlåste forhandlinger med OSCE ved at opfylde sine forpligtelser til at bidrage til OSCE-budgettet; bemærker, at det manglende budget forhindrer OSCE-operationer, hvilket betyder, at demokratiseringen og forbedringen af sikkerheden i Central- og Østeuropa står i stampe; støtter yderligere udvikling af OSCE's aktiviteter på sikkerhedsområdet og beklager, at manglen på russisk støtte gjorde det umuligt at fortsætte grænseovervågningsarbejdet i Georgien; beklager i den forbindelse, at Rådet har vedtaget ikke at foretage nogen erstatning for dette arbejde; støtter ligeledes yderligere undersøgelse af mulighederne for at styrke OSCE's fremme af samarbejde om økonomiske og miljømæssige spørgsmål, sådan som Rusland opfordrer til; modsætter sig imidlertid stærkt enhver svækkelse af OSCE' valgovervågning og andre aktiviteter vedrørende »den menneskelige dimension«, som er konkrete udtryk for de fælles værdier, partnerskabet mellem EU og Rusland bygger på; |
| --- | --- |

25.

opfordrer Rusland til at få gang i de fastlåste forhandlinger med OSCE ved at opfylde sine forpligtelser til at bidrage til OSCE-budgettet; bemærker, at det manglende budget forhindrer OSCE-operationer, hvilket betyder, at demokratiseringen og forbedringen af sikkerheden i Central- og Østeuropa står i stampe; støtter yderligere udvikling af OSCE's aktiviteter på sikkerhedsområdet og beklager, at manglen på russisk støtte gjorde det umuligt at fortsætte grænseovervågningsarbejdet i Georgien; beklager i den forbindelse, at Rådet har vedtaget ikke at foretage nogen erstatning for dette arbejde; støtter ligeledes yderligere undersøgelse af mulighederne for at styrke OSCE's fremme af samarbejde om økonomiske og miljømæssige spørgsmål, sådan som Rusland opfordrer til; modsætter sig imidlertid stærkt enhver svækkelse af OSCE' valgovervågning og andre aktiviteter vedrørende »den menneskelige dimension«, som er konkrete udtryk for de fælles værdier, partnerskabet mellem EU og Rusland bygger på;

| 26. | understreger betydningen af oprettelsen af et fælles rum for ekstern sikkerhed, hvilket med tiden kan føre til oprettelsen af et særligt forum på højt plan for en dialog mellem EU og Rusland om sikkerhed, konfliktforebyggelse og konfliktløsning, ikke-spredning af masseødelæggelsesvåben og afvæbning; støtter Ruslands deltagelse i krisestyring i EU-regi på de betingelser, Det Europæiske Råd fastlagde i Sevilla i juni 2002 (6) på betingelse af, at de russiske styrker viser, at de er i stand til at tilpasse sig EU's standarder og operationelle procedurer og mere generelt den europæiske sikkerheds- og forsvarskultur, som er under udvikling; |
| --- | --- |

26.

understreger betydningen af oprettelsen af et fælles rum for ekstern sikkerhed, hvilket med tiden kan føre til oprettelsen af et særligt forum på højt plan for en dialog mellem EU og Rusland om sikkerhed, konfliktforebyggelse og konfliktløsning, ikke-spredning af masseødelæggelsesvåben og afvæbning; støtter Ruslands deltagelse i krisestyring i EU-regi på de betingelser, Det Europæiske Råd fastlagde i Sevilla i juni 2002 (6) på betingelse af, at de russiske styrker viser, at de er i stand til at tilpasse sig EU's standarder og operationelle procedurer og mere generelt den europæiske sikkerheds- og forsvarskultur, som er under udvikling;

| 27. | understreger betydningen af fortsat at arbejde på at finde fredelige og politiske løsninger på territoriale og politiske konflikter vedrørende dele af Den Russiske Føderation samt nabostater herunder konflikter i Kaukasusregionen og Transnistrien-konflikten i Moldova; opfordrer Rusland til at respektere alle fredelige reformbevægelser i SNG-stater og fremme demokratiske reformer i de centralasiatiske stater; |
| --- | --- |

27.

understreger betydningen af fortsat at arbejde på at finde fredelige og politiske løsninger på territoriale og politiske konflikter vedrørende dele af Den Russiske Føderation samt nabostater herunder konflikter i Kaukasusregionen og Transnistrien-konflikten i Moldova; opfordrer Rusland til at respektere alle fredelige reformbevægelser i SNG-stater og fremme demokratiske reformer i de centralasiatiske stater;

| 28. | opfordrer Rusland til, at bekræfte landets forpligtelser i forbindelse med Georgiens og Moldovas territoriale integritet og vilje til at trække de russiske styrker ud af Georgien og Moldova i overensstemmelse med landets OSCE-forpligtelser og disse suveræne staters anmodning; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Rusland til, at bekræfte landets forpligtelser i forbindelse med Georgiens og Moldovas territoriale integritet og vilje til at trække de russiske styrker ud af Georgien og Moldova i overensstemmelse med landets OSCE-forpligtelser og disse suveræne staters anmodning;

| 29. | er overbevist om, at vellykkede reformer i Ukraine kombineret med det nyligt vundne demokrati forbedrer udsigten til økonomiske, sociale og moralske fordele for både Rusland og EU; opfordrer Rådet og Kommissionen til at gøre en indsats for at lette opnåelsen af sådanne fordele; |
| --- | --- |

29.

er overbevist om, at vellykkede reformer i Ukraine kombineret med det nyligt vundne demokrati forbedrer udsigten til økonomiske, sociale og moralske fordele for både Rusland og EU; opfordrer Rådet og Kommissionen til at gøre en indsats for at lette opnåelsen af sådanne fordele;

| 30. | opfordrer indtrængende Rådet til at drøfte Belarus-spørgsmålet med Rusland og påpege, at demokratiseringen af dette land er i både EU's og Den Russiske Føderations interesse, og at der bør gøres en fælles indsats med henblik herpå; |
| --- | --- |

30.

opfordrer indtrængende Rådet til at drøfte Belarus-spørgsmålet med Rusland og påpege, at demokratiseringen af dette land er i både EU's og Den Russiske Føderations interesse, og at der bør gøres en fælles indsats med henblik herpå;

| 31. | understreger vigtigheden af det grænseoverskridende element i det foreslåede europæiske naboskabs-og partnerskabsinstrument, som skal erstatte Tacis-programmet i Rusland og andre lande; fremhæver vigtigheden af at fremme grænseoverskridende økonomiske og sociale forbindelser og behovet for i betydelig grad at styrke EU's indsats med henblik herpå; |
| --- | --- |

31.

understreger vigtigheden af det grænseoverskridende element i det foreslåede europæiske naboskabs-og partnerskabsinstrument, som skal erstatte Tacis-programmet i Rusland og andre lande; fremhæver vigtigheden af at fremme grænseoverskridende økonomiske og sociale forbindelser og behovet for i betydelig grad at styrke EU's indsats med henblik herpå;

| 32. | understreger betydningen af multilateralisme og samarbejde mellem EU og Rusland til støtte for FN's myndighed og for at samordne holdningen til en FN-reform, især med hensyn til Sikkerhedsrådet; understreger betydningen af Ruslands støtte til Den Internationale Straffedomstol og Kyoto-protokollen; |
| --- | --- |

32.

understreger betydningen af multilateralisme og samarbejde mellem EU og Rusland til støtte for FN's myndighed og for at samordne holdningen til en FN-reform, især med hensyn til Sikkerhedsrådet; understreger betydningen af Ruslands støtte til Den Internationale Straffedomstol og Kyoto-protokollen;

| 33. | bemærker, at bekæmpelsen af terrorisme har placeret emnerne masseødelæggelsesvåben, spredningen af disse og sikkerheden omkring atomvåbenarsenaler øverst på listen over trusler mod den globale sikkerhed; opfordrer Rusland til at kæmpe for global ikke-spredning og afvæbning, herunder i Iran, især ved at afstå fra udvikling af nye former for atomvåben, garantere sikker bortskaffelse af atomaffald og ved at sikre en stadig og bekræftet nedlæggelse af landets atomvåbenarsenaler; opfordrer Kommissionen og Rådet til at tilbyde Rusland betydelig teknisk og materiel bistand til at hjælpe med denne nedlæggelse; opfordrer Rådet og medlemsstaterne til — med fokus på »effektiv multilateralisme« og solidaritet og i overensstemmelse med EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben — at udvikle og støtte nye initiativer vedrørende atomvåbennedrustning og genoptagelsen af FN-konferencen om nedrustning; |
| --- | --- |

33.

bemærker, at bekæmpelsen af terrorisme har placeret emnerne masseødelæggelsesvåben, spredningen af disse og sikkerheden omkring atomvåbenarsenaler øverst på listen over trusler mod den globale sikkerhed; opfordrer Rusland til at kæmpe for global ikke-spredning og afvæbning, herunder i Iran, især ved at afstå fra udvikling af nye former for atomvåben, garantere sikker bortskaffelse af atomaffald og ved at sikre en stadig og bekræftet nedlæggelse af landets atomvåbenarsenaler; opfordrer Kommissionen og Rådet til at tilbyde Rusland betydelig teknisk og materiel bistand til at hjælpe med denne nedlæggelse; opfordrer Rådet og medlemsstaterne til — med fokus på »effektiv multilateralisme« og solidaritet og i overensstemmelse med EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben — at udvikle og støtte nye initiativer vedrørende atomvåbennedrustning og genoptagelsen af FN-konferencen om nedrustning;

| 34. | erkender Ruslands afgørende betydning i forbindelse med oprettelsen af potentielt ekstremt vigtige transportkorridorer, der forbinder Europa med Asien, og opfordrer Den Russiske Føderation til nært samarbejde om udvikling af transportinfrastruktur; |
| --- | --- |

34.

erkender Ruslands afgørende betydning i forbindelse med oprettelsen af potentielt ekstremt vigtige transportkorridorer, der forbinder Europa med Asien, og opfordrer Den Russiske Føderation til nært samarbejde om udvikling af transportinfrastruktur;

| 35. | opfordrer Rusland til at holde op med at bruge sine statskontrollerede energiselskaber som et redskab til at lægge politisk pres på nabolandene; |
| --- | --- |

35.

opfordrer Rusland til at holde op med at bruge sine statskontrollerede energiselskaber som et redskab til at lægge politisk pres på nabolandene;

Særlige emner i forbindelse med de baltiske stater

| 36. | gentager sin opfordring til Rusland til at ratificere den nyligt færdigforhandlede grænseaftale med Estland og til straks at underskrive og ratificere grænseaftalen med Letland; betragter den endelige fastlæggelse af alle de grænser, som Rusland deler med EU-medlemsstater, og indgåelsen af en tilbagetagelsesaftale som forudsætninger for underskrivning af aftalen om lempelse af visumreglerne mellem EU og Rusland; mener, at når alle de nødvendige betingelser, som EU har fastsat i en klar handlingsplan med konkrete foranstaltninger, er overholdt af Rusland, bør EU glæde sig over Ruslands mål om en forenklet visumordning i forhold til Schengen-området, således at rejser mellem landene på lang sigt ikke kræver visa; |
| --- | --- |

36.

gentager sin opfordring til Rusland til at ratificere den nyligt færdigforhandlede grænseaftale med Estland og til straks at underskrive og ratificere grænseaftalen med Letland; betragter den endelige fastlæggelse af alle de grænser, som Rusland deler med EU-medlemsstater, og indgåelsen af en tilbagetagelsesaftale som forudsætninger for underskrivning af aftalen om lempelse af visumreglerne mellem EU og Rusland; mener, at når alle de nødvendige betingelser, som EU har fastsat i en klar handlingsplan med konkrete foranstaltninger, er overholdt af Rusland, bør EU glæde sig over Ruslands mål om en forenklet visumordning i forhold til Schengen-området, således at rejser mellem landene på lang sigt ikke kræver visa;

| 37. | opfordrer Rusland til fra sin eksisterende lovgivning om social sikkerhed at slette referencen til de baltiske stater som et område, hvor russisk militær også nu bruges og skades i væbnede handlinger; |
| --- | --- |

37.

opfordrer Rusland til fra sin eksisterende lovgivning om social sikkerhed at slette referencen til de baltiske stater som et område, hvor russisk militær også nu bruges og skades i væbnede handlinger;

Kaliningrad

| 38. | bifalder, at der er sket fremskridt med hensyn til at løse problemerne med transit og bevægelighed for personer mellem de forskellige dele af Rusland; bemærker behovet for en øget russisk indsats og EU-støtte for at fremme social og økonomisk udvikling i Kaliningradregionen som en model for det videre forhold under særlig hensyntagen til sundhedsspørgsmål (herunder spredning af HIV/AIDS), bekæmpelse af korruption og kriminalitet; understreger, at det er nødvendigt i fuldt omfang at indføre ret til fri sejlads i Østersøen, herunder i Vistula-lagunen og Kaliningradzkij Zaliv, og fri passage gennem Pilava-strædet/Baltijskij Proliv; |
| --- | --- |

38.

bifalder, at der er sket fremskridt med hensyn til at løse problemerne med transit og bevægelighed for personer mellem de forskellige dele af Rusland; bemærker behovet for en øget russisk indsats og EU-støtte for at fremme social og økonomisk udvikling i Kaliningradregionen som en model for det videre forhold under særlig hensyntagen til sundhedsspørgsmål (herunder spredning af HIV/AIDS), bekæmpelse af korruption og kriminalitet; understreger, at det er nødvendigt i fuldt omfang at indføre ret til fri sejlads i Østersøen, herunder i Vistula-lagunen og Kaliningradzkij Zaliv, og fri passage gennem Pilava-strædet/Baltijskij Proliv;

Tjetjenien

| 39. | fordømmer drabet på Maskhadov, Republikken Tjetjeniens sidste præsident med et egentligt folkeligt mandat; opfordrer alle parter til at bringe volden til ophør; |
| --- | --- |

39.

fordømmer drabet på Maskhadov, Republikken Tjetjeniens sidste præsident med et egentligt folkeligt mandat; opfordrer alle parter til at bringe volden til ophør;

| 40. | mener, at er bydende nødvendigt at nå frem til en politisk løsning, som inddrager alle demokratiske elementer i det tjetjenske samfund og bl.a. sikrer alle de mennesker, der bor på Tjetjeniens område eller vender tilbage hertil, en reel ret til liv, frihed og sikkerhed, samt sikrer respekt for det tjetjenske folks kulturelle og nationale identitet og værdighed; mener, at denne løsning samtidig bør respektere Den Russiske Føderations territoriale integritet og være fuldt ud forenelig med ønsket om ved legitime og effektive midler at sikre stabelitet og sikkerhed i hele det nordlige Kaukasusområde og hele Den Russiske Føderation; |
| --- | --- |

40.

mener, at er bydende nødvendigt at nå frem til en politisk løsning, som inddrager alle demokratiske elementer i det tjetjenske samfund og bl.a. sikrer alle de mennesker, der bor på Tjetjeniens område eller vender tilbage hertil, en reel ret til liv, frihed og sikkerhed, samt sikrer respekt for det tjetjenske folks kulturelle og nationale identitet og værdighed; mener, at denne løsning samtidig bør respektere Den Russiske Føderations territoriale integritet og være fuldt ud forenelig med ønsket om ved legitime og effektive midler at sikre stabelitet og sikkerhed i hele det nordlige Kaukasusområde og hele Den Russiske Føderation;

| 41. | er dybt foruroliget over, at det fortsat ikke er lykkedes at stoppe de lovløse tilstande i Tjetjenien — også inden for de statslige og lokale myndigheder; opfordrer til omgående afskaffelse af straffriheden og volden på begge sider samt til, at der findes en politisk løsning, og at Ruslands territoriale integritet respekteres; |
| --- | --- |

41.

er dybt foruroliget over, at det fortsat ikke er lykkedes at stoppe de lovløse tilstande i Tjetjenien — også inden for de statslige og lokale myndigheder; opfordrer til omgående afskaffelse af straffriheden og volden på begge sider samt til, at der findes en politisk løsning, og at Ruslands territoriale integritet respekteres;

| 42. | gentager sine henstillinger til Rådet vedrørende Tjetjenien i punkt 14 i sin beslutning af 26. februar 2004, blandt andet vedrørende behovet for i højere grad at finde en politisk løsning og EU's vilje til at støtte en fredelig og konstruktiv dialog; beklager, at Rådet ikke har truffet foranstaltninger med hensyn til disse henstillinger; mener, at de fortsat gælder, og opfordrer Rådet til at handle; |
| --- | --- |

42.

gentager sine henstillinger til Rådet vedrørende Tjetjenien i punkt 14 i sin beslutning af 26. februar 2004, blandt andet vedrørende behovet for i højere grad at finde en politisk løsning og EU's vilje til at støtte en fredelig og konstruktiv dialog; beklager, at Rådet ikke har truffet foranstaltninger med hensyn til disse henstillinger; mener, at de fortsat gælder, og opfordrer Rådet til at handle;

| 43. | er dybt bekymret over, at menneskerettighedsforkæmpere, der undersøger og udtaler sig om overtrædelser af menneskerettighederne, i stigende grad angribes på deres frihed og sikkerhed i forbindelse med den væbnede konflikt i Tjetjenien; opfordrer indtrængende de russiske myndigheder til at sætte en stopper for denne chikane; opfordrer i den forbindelse Rådet til at være særlig opmærksom på at beskytte disse mennesker i overensstemmelse med EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere, som blev vedtaget i juni 2004, og sætte spørgsmålet øverst på dagsordenen for konsultationen mellem EU og Rusland om menneskerettigheder; |
| --- | --- |

43.

er dybt bekymret over, at menneskerettighedsforkæmpere, der undersøger og udtaler sig om overtrædelser af menneskerettighederne, i stigende grad angribes på deres frihed og sikkerhed i forbindelse med den væbnede konflikt i Tjetjenien; opfordrer indtrængende de russiske myndigheder til at sætte en stopper for denne chikane; opfordrer i den forbindelse Rådet til at være særlig opmærksom på at beskytte disse mennesker i overensstemmelse med EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere, som blev vedtaget i juni 2004, og sætte spørgsmålet øverst på dagsordenen for konsultationen mellem EU og Rusland om menneskerettigheder;

| 44. | opfordrer Rusland til beskytte menneskerettighedsforkæmpere, der angribes, og til at give FN-udsendinge og andre internationale menneskerettighedsobservatører, uafhængige medier og internationale humanitære organisationer adgang til Tjetjenien og så vidt muligt tilvejebringe alle de sikkerhedsforanstaltninger, som er nødvendige for, at de kan udføre deres arbejde; |
| --- | --- |

44.

opfordrer Rusland til beskytte menneskerettighedsforkæmpere, der angribes, og til at give FN-udsendinge og andre internationale menneskerettighedsobservatører, uafhængige medier og internationale humanitære organisationer adgang til Tjetjenien og så vidt muligt tilvejebringe alle de sikkerhedsforanstaltninger, som er nødvendige for, at de kan udføre deres arbejde;

| 45. | gentager sin fordømmelse af terroristiske handlinger; mener, at terrorisme har dybe rødder i Nordkaukasus' socioøkonomiske situation, hvilket præsident Putin erkendte efter Beslan-tragedien; erklærer sig, som den ene af budgetmyndighedens parter, villig til at overveje forslag om EU-deltagelse i genopbygning og fredsskabende initiativer, hvis sådanne initiativer i fremtiden kan iværksættes som en del af en pakke af foranstaltninger til fred i Tjetjenien med rimelige garantier for, at bistanden når frem til de tilsigtede støttemodtagere; |
| --- | --- |

45.

gentager sin fordømmelse af terroristiske handlinger; mener, at terrorisme har dybe rødder i Nordkaukasus' socioøkonomiske situation, hvilket præsident Putin erkendte efter Beslan-tragedien; erklærer sig, som den ene af budgetmyndighedens parter, villig til at overveje forslag om EU-deltagelse i genopbygning og fredsskabende initiativer, hvis sådanne initiativer i fremtiden kan iværksættes som en del af en pakke af foranstaltninger til fred i Tjetjenien med rimelige garantier for, at bistanden når frem til de tilsigtede støttemodtagere;

Kampen mod terrorisme

| 46. | understreger, at det internationale samarbejde om bekæmpelse af terrorisme skal gøres mere effektivt, og at alt for forskellige holdninger til årsagen til terrorisme og til, hvem der skal anses for værende terrorister, udgør hindringer for dette samarbejde; understreger endnu en gang, at denne kamp ikke kan føres på bekostning af menneskerettigheder og borgerrettigheder; |
| --- | --- |

46.

understreger, at det internationale samarbejde om bekæmpelse af terrorisme skal gøres mere effektivt, og at alt for forskellige holdninger til årsagen til terrorisme og til, hvem der skal anses for værende terrorister, udgør hindringer for dette samarbejde; understreger endnu en gang, at denne kamp ikke kan føres på bekostning af menneskerettigheder og borgerrettigheder;

Miljø og nuklear sikkerhed

| 47. | opfordrer til yderligere samarbejde på området søfartssikkerhed, navnlig vedrørende et forbud mod al indsejling af enkeltskrogede olietankskibe i russiske farvande i Østersøen og Sortehavet; opfordrer til indgåelsen af aftalen mellem selskabet LUKOIL, som kontrolleres af den russiske regering og den litauiske regering om garanti for kompensation i tilfælde af en miljømæssig katastrofe i D-6 olieboringen nær Curonian Spit, som er omfattet af UNESCO's verdenskulturarv; |
| --- | --- |

47.

opfordrer til yderligere samarbejde på området søfartssikkerhed, navnlig vedrørende et forbud mod al indsejling af enkeltskrogede olietankskibe i russiske farvande i Østersøen og Sortehavet; opfordrer til indgåelsen af aftalen mellem selskabet LUKOIL, som kontrolleres af den russiske regering og den litauiske regering om garanti for kompensation i tilfælde af en miljømæssig katastrofe i D-6 olieboringen nær Curonian Spit, som er omfattet af UNESCO's verdenskulturarv;

| 48. | opfordrer Rusland til at udfase sine kernereaktorer af første generation og styrke bestræbelserne på at garantere sikker bortskaffelse af nukleart affald; understreger betydningen af Ruslands vilje til at samarbejde inden for rammerne af Den Nordlige Dimensions Miljøpartnerskab; |
| --- | --- |

48.

opfordrer Rusland til at udfase sine kernereaktorer af første generation og styrke bestræbelserne på at garantere sikker bortskaffelse af nukleart affald; understreger betydningen af Ruslands vilje til at samarbejde inden for rammerne af Den Nordlige Dimensions Miljøpartnerskab;

| 49. | gentager sin støtte til at åbne EU-markedet for russisk eksport af elektricitet på betingelse af, at de relevante russiske sikkerhedsstandarder, især for nukleare kraftværker og sikker behandling og bortskaffelse af nukleart affald, bringes på højde med EU-niveauet, så risikoen for miljødumping undgås; |
| --- | --- |

49.

gentager sin støtte til at åbne EU-markedet for russisk eksport af elektricitet på betingelse af, at de relevante russiske sikkerhedsstandarder, især for nukleare kraftværker og sikker behandling og bortskaffelse af nukleart affald, bringes på højde med EU-niveauet, så risikoen for miljødumping undgås;

| 50. | bifalder den russiske Dumas ratificering af Kyoto-protokollen i oktober 2004 og håber, at de resterende store udledere af CO2 følger dette eksempel; opfordrer til, at EU og Rusland i fællesskab undersøger fremtidige strategier til opnåelse af yderligere reduktioner af drivhusgasudledningen i perioden efter protokollens udløb i 2012 i overensstemmelse med ånden i konklusionerne fra Det Europæiske Råd i foråret 2005; |
| --- | --- |

50.

bifalder den russiske Dumas ratificering af Kyoto-protokollen i oktober 2004 og håber, at de resterende store udledere af CO2 følger dette eksempel; opfordrer til, at EU og Rusland i fællesskab undersøger fremtidige strategier til opnåelse af yderligere reduktioner af drivhusgasudledningen i perioden efter protokollens udløb i 2012 i overensstemmelse med ånden i konklusionerne fra Det Europæiske Råd i foråret 2005;

| 51. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at forny deres bestræbelser på at udarbejde en virkelig fælles strategi i deres forbindelser med Rusland, som tager højde for EU's udvidelse i 2004, omfatter de fire områder af fælles interesse og behandler den bekymrende udvikling i Rusland med hensyn til demokrati og beskyttelse af menneskerettighederne; opfordrer Rådet om at gøre dette i overensstemmelse med ånden i Den Europæiske Unions tidligere fælles strategi over for Rusland; |
| --- | --- |

51.

opfordrer Kommissionen og Rådet til at forny deres bestræbelser på at udarbejde en virkelig fælles strategi i deres forbindelser med Rusland, som tager højde for EU's udvidelse i 2004, omfatter de fire områder af fælles interesse og behandler den bekymrende udvikling i Rusland med hensyn til demokrati og beskyttelse af menneskerettighederne; opfordrer Rådet om at gøre dette i overensstemmelse med ånden i Den Europæiske Unions tidligere fælles strategi over for Rusland;

*

- *

| 52. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen samt til regeringerne og parlamenterne i medlemsstaterne og i Rusland. |
| --- | --- |

52.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen samt til regeringerne og parlamenterne i medlemsstaterne og i Rusland.

---

(1)  EFT L 327 af 28.11.1997, s. 1.

(2)  EUT C 98 E af 23.4.2004, s. 182.

(3)  P6_TA(2004)0099.

(4)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2005)0009.

(5)  P6_TA(2005)0080.

(6)  Ordning om høring og samarbejde mellem EU og Rusland vedrørende krisestyring — bilag IV til formandskabets rapport om den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik (10160/2/02 REV2), omtalt i bilag VIII til formandskabets konklusioner fra mødet i Det Europæiske Råd i Sevilla den 21.-22. juni 2002.

P6_TA(2005)0208

Fremme og beskyttelse af grundlæggende rettigheder

Europa-Parlamentets beslutning om forslag til fremme og beskyttelse af grundlæggende rettigheder: de nationale og europæiske institutioners rolle, herunder agenturet for grundlæggende rettigheder (2005/2007(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forfatningstraktaten undertegnet af stats- og regeringscheferne den 29. oktober 2004, som indeholder Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder som sin anden del, |
| --- | --- |

—

der henviser til forfatningstraktaten undertegnet af stats- og regeringscheferne den 29. oktober 2004, som indeholder Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder som sin anden del,

| — | der henviser til EU-traktatens artikel 6 og 7 og forfatningstraktatens artikel I-2 og I-9, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-traktatens artikel 6 og 7 og forfatningstraktatens artikel I-2 og I-9,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 13, og artikel 192, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 13, og artikel 192, stk. 2,

| — | der henviser til De Europæiske Fællesskabers Domstols og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols afgørelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Europæiske Fællesskabers Domstols og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols afgørelser,

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen »Agenturet for grundlæggende rettigheder — Offentligt høringsdokument« (KOM(2004)0693), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen »Agenturet for grundlæggende rettigheder — Offentligt høringsdokument« (KOM(2004)0693),

| — | der henviser til beslutning truffet på mødet mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer forsamlet i Det Europæiske Råd den 12.-13. december 2003 i Bruxelles, idet der lægges vægt på vigtigheden af at indsamle og analysere data om menneskerettigheder med henblik på at definere Unionens politik på dette område, at bygge på det eksisterende Europæiske Overvågningscenter for Racisme og Fremmedhad og at udvide dets mandat, så det bliver et menneskerettighedsorgan, |
| --- | --- |

—

der henviser til beslutning truffet på mødet mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer forsamlet i Det Europæiske Råd den 12.-13. december 2003 i Bruxelles, idet der lægges vægt på vigtigheden af at indsamle og analysere data om menneskerettigheder med henblik på at definere Unionens politik på dette område, at bygge på det eksisterende Europæiske Overvågningscenter for Racisme og Fremmedhad og at udvide dets mandat, så det bliver et menneskerettighedsorgan,

| — | der henviser til resultaterne af det offentlige seminar om fremme af EU's politik for grundlæggende rettigheder: fra ord til handling, eller hvordan rettigheder kan virkeliggøres, der blev afholdt den 25.-26. april 2005 på initiativ af Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til resultaterne af det offentlige seminar om fremme af EU's politik for grundlæggende rettigheder: fra ord til handling, eller hvordan rettigheder kan virkeliggøres, der blev afholdt den 25.-26. april 2005 på initiativ af Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender,

| — | der henviser til sin beslutning af 20. april 2004 om meddelelsen fra Kommissionen vedrørende artikel 7 i traktaten om Den Europæiske Union, Respekt for og fremme af de værdier, som EU bygger på (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. april 2004 om meddelelsen fra Kommissionen vedrørende artikel 7 i traktaten om Den Europæiske Union, Respekt for og fremme af de værdier, som EU bygger på (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 28. april 2005 om årsberetningen om menneskerettighederne i verden 2004 og EU's menneskerettighedspolitik (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. april 2005 om årsberetningen om menneskerettighederne i verden 2004 og EU's menneskerettighedspolitik (2),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 39 og 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 39 og 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Udenrigsudvalget, Udviklingsudvalget og Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A6-0144/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Udenrigsudvalget, Udviklingsudvalget og Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A6-0144/2005),

EU's konstitutionelle ramme som en ny impuls for grundlæggende rettigheder

| 1. | mener, at effektiv beskyttelse og fremme af grundlæggende rettigheder er grundlaget for demokrati i Europa og en væsentlig forudsætning for EU's konsolidering af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed; |
| --- | --- |

1.

mener, at effektiv beskyttelse og fremme af grundlæggende rettigheder er grundlaget for demokrati i Europa og en væsentlig forudsætning for EU's konsolidering af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed;

| 2. | påpeger, at indarbejdelsen af chartret om grundlæggende rettigheder i forfatningstraktaten og EU's fremtidige tiltrædelse af den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder medfører grundlæggende ændringer og væsentligt styrker EU's forpligtelser til at sikre, at grundlæggende rettigheder aktivt fremmes på tværs af alle politikområder; |
| --- | --- |

2.

påpeger, at indarbejdelsen af chartret om grundlæggende rettigheder i forfatningstraktaten og EU's fremtidige tiltrædelse af den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder medfører grundlæggende ændringer og væsentligt styrker EU's forpligtelser til at sikre, at grundlæggende rettigheder aktivt fremmes på tværs af alle politikområder;

| 3. | mener, at EU i stigende grad er ved at etablere sig som et politisk fællesskab med fælles værdier og er ved yderligere at udvide den oprindelige målsætning for EU, der klart havde fokus på markedet; |
| --- | --- |

3.

mener, at EU i stigende grad er ved at etablere sig som et politisk fællesskab med fælles værdier og er ved yderligere at udvide den oprindelige målsætning for EU, der klart havde fokus på markedet;

| 4. | mener, at adskillige af EU's målsætninger, såsom udvikling af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, bekæmpelse af forskelsbehandling, fremme af gennemsigtighed og fremme af databeskyttelse, allerede hænger uadskilleligt sammen med fremme af grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

4.

mener, at adskillige af EU's målsætninger, såsom udvikling af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, bekæmpelse af forskelsbehandling, fremme af gennemsigtighed og fremme af databeskyttelse, allerede hænger uadskilleligt sammen med fremme af grundlæggende rettigheder;

| 5. | bemærker, at det er nødvendigt, at de grundlæggende rettigheder og de individuelle frihedsrettigheder bliver fuldt forsvaret og overholdt efter udvidelsen af EU's beføjelser, og at de nye former for terrorisme yderligere har øget behovet for at skabe kollektiv sikkerhed; er derfor af den opfattelse, at der bør opnås en balance mellem de individuelle frihedsrettigheder og den kollektive sikkerhed gennem egnede politikker med henblik på at gøre disse to målsætninger forenelige; |
| --- | --- |

5.

bemærker, at det er nødvendigt, at de grundlæggende rettigheder og de individuelle frihedsrettigheder bliver fuldt forsvaret og overholdt efter udvidelsen af EU's beføjelser, og at de nye former for terrorisme yderligere har øget behovet for at skabe kollektiv sikkerhed; er derfor af den opfattelse, at der bør opnås en balance mellem de individuelle frihedsrettigheder og den kollektive sikkerhed gennem egnede politikker med henblik på at gøre disse to målsætninger forenelige;

| 6. | mener, at det er vigtigt at virkeliggøre de værdier, der er proklameret i de traktater, som EU bygger på, og i den nye forfatning; |
| --- | --- |

6.

mener, at det er vigtigt at virkeliggøre de værdier, der er proklameret i de traktater, som EU bygger på, og i den nye forfatning;

| 7. | bemærker, at gennemsigtighed er et demokratisk princip, som er væsentligt for forholdet mellem EU og dets borgere, Fællesskabets dømmende magt og dets lovgivende magt, EU og dets medlemsstater samt EU og Europarådet; |
| --- | --- |

7.

bemærker, at gennemsigtighed er et demokratisk princip, som er væsentligt for forholdet mellem EU og dets borgere, Fællesskabets dømmende magt og dets lovgivende magt, EU og dets medlemsstater samt EU og Europarådet;

| 8. | bemærker, at EU og medlemsstaterne deler kompetence med hensyn til menneskerettigheder, og at de derfor er forpligtet til at respektere menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder på deres respektive kompetenceområder i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet under hensyntagen til Parlamentets ovennævnte beslutning af 20. april 2004; opfordrer indtrængende Kommissionen til at tage skridt til at garantere alt nødvendigt samarbejde og al nødvendig bistand, endog inden den påbegynder evt. retssager, med henblik på at medlemsstaterne bliver i stand til at overvinde evt. problemer i forbindelse med gennemførelsen af EU-ret og EU-foranstaltninger; mener, at en særlig grad af gennemsigtighed er vigtig, når det drejer sig om at gennemføre EU-foranstaltninger, der indvirker på de grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

8.

bemærker, at EU og medlemsstaterne deler kompetence med hensyn til menneskerettigheder, og at de derfor er forpligtet til at respektere menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder på deres respektive kompetenceområder i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet under hensyntagen til Parlamentets ovennævnte beslutning af 20. april 2004; opfordrer indtrængende Kommissionen til at tage skridt til at garantere alt nødvendigt samarbejde og al nødvendig bistand, endog inden den påbegynder evt. retssager, med henblik på at medlemsstaterne bliver i stand til at overvinde evt. problemer i forbindelse med gennemførelsen af EU-ret og EU-foranstaltninger; mener, at en særlig grad af gennemsigtighed er vigtig, når det drejer sig om at gennemføre EU-foranstaltninger, der indvirker på de grundlæggende rettigheder;

Mod en politik for grundlæggende rettigheder i EU

| 9. | konstaterer med tilfredshed undertegnelsen af forfatningstraktaten, for så vidt den bestemmer, at Domstolen i fuld udstrækning er kompetent med hensyn til området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, tiltrædelsen af den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, indarbejdelsen af chartret om grundlæggende rettigheder i traktaten og mere udbredt anvendelse af den fælles beslutningsprocedure, hvorved Europa-Parlamentets rolle styrkes; |
| --- | --- |

9.

konstaterer med tilfredshed undertegnelsen af forfatningstraktaten, for så vidt den bestemmer, at Domstolen i fuld udstrækning er kompetent med hensyn til området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, tiltrædelsen af den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, indarbejdelsen af chartret om grundlæggende rettigheder i traktaten og mere udbredt anvendelse af den fælles beslutningsprocedure, hvorved Europa-Parlamentets rolle styrkes;

| 10. | mener, at gennemførelsen af grundlæggende rettigheder er et mål for alle europæiske politikker; med henblik herpå bør EU-institutionerne aktivt fremme og derfor beskytte de grundlæggende rettigheder og i fuldt omfang tage hensyn til dem og deres relevans over grænserne, når der affattes og vedtages lovgivning; |
| --- | --- |

10.

mener, at gennemførelsen af grundlæggende rettigheder er et mål for alle europæiske politikker; med henblik herpå bør EU-institutionerne aktivt fremme og derfor beskytte de grundlæggende rettigheder og i fuldt omfang tage hensyn til dem og deres relevans over grænserne, når der affattes og vedtages lovgivning;

| 11. | mener, at det i politisk sammenhæng er vigtigt at medtage ideen om at fremme grundlæggende rettigheder blandt de målsætninger, der skal forfølges i forbindelse med forenklingen og reorganiseringen af Fællesskabets og EU's acquis; anmoder om, at alle nye politikker, lovforslag og programmer ledsages af en vurdering af virkningerne for så vidt angår respekt for grundlæggende rettigheder; en sådan vurdering bør være en del af begrundelsen for forslaget; |
| --- | --- |

11.

mener, at det i politisk sammenhæng er vigtigt at medtage ideen om at fremme grundlæggende rettigheder blandt de målsætninger, der skal forfølges i forbindelse med forenklingen og reorganiseringen af Fællesskabets og EU's acquis; anmoder om, at alle nye politikker, lovforslag og programmer ledsages af en vurdering af virkningerne for så vidt angår respekt for grundlæggende rettigheder; en sådan vurdering bør være en del af begrundelsen for forslaget;

| 12. | konstaterer med tilfredshed, at der er oprettet en kommissærgruppe for »grundlæggende rettigheder, bekæmpelse af forskelsbehandling samt ligebehandling«; anmoder Kommissionen og især kommissærerne med ansvar for grundlæggende rettigheder om at udarbejde en omfattende og sammenhængende strategi, der sikrer, at grundlæggende rettigheder overholdes inden for alle områder af EU's politik; |
| --- | --- |

12.

konstaterer med tilfredshed, at der er oprettet en kommissærgruppe for »grundlæggende rettigheder, bekæmpelse af forskelsbehandling samt ligebehandling«; anmoder Kommissionen og især kommissærerne med ansvar for grundlæggende rettigheder om at udarbejde en omfattende og sammenhængende strategi, der sikrer, at grundlæggende rettigheder overholdes inden for alle områder af EU's politik;

| 13. | konstaterer, at Domstolen har spillet en afgørende rolle for, at Fællesskabet og EU er blevet et »fællesskab« og en retsunion, navnlig som resultat af en frugtbar dialog mellem nationale og europæiske dommere i forbindelse med opgaven at tilvejebringe præjudicielle fortolkninger, som traktaterne tildeler Domstolen; støtter det af Det Europæiske Råd fremsatte forslag i det i Haag godkendte program for at styrke dialogen mellem medlemsstaternes højesteretter og konstaterer, at sådanne skridt ikke blot viser højesteretternes beslutsomhed med hensyn til at dele deres erfaringer, men også udgør begyndelsen til en europæisk ordre public, der finder sin logiske begrundelse i den fælles målsætning om at beskytte grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

13.

konstaterer, at Domstolen har spillet en afgørende rolle for, at Fællesskabet og EU er blevet et »fællesskab« og en retsunion, navnlig som resultat af en frugtbar dialog mellem nationale og europæiske dommere i forbindelse med opgaven at tilvejebringe præjudicielle fortolkninger, som traktaterne tildeler Domstolen; støtter det af Det Europæiske Råd fremsatte forslag i det i Haag godkendte program for at styrke dialogen mellem medlemsstaternes højesteretter og konstaterer, at sådanne skridt ikke blot viser højesteretternes beslutsomhed med hensyn til at dele deres erfaringer, men også udgør begyndelsen til en europæisk ordre public, der finder sin logiske begrundelse i den fælles målsætning om at beskytte grundlæggende rettigheder;

| 14. | påpeger, at medlemsstaterne og EU's institutioner nyder en særret til at indbringe sager for Domstolen af hensyn til loven, og konstaterer, at Parlamentet ved hjælp af disse midler kan forsvare borgernes rettigheder i tilfælde, hvor grundlæggende rettigheder risikerer at blive påvirket af EU-lovgivning; |
| --- | --- |

14.

påpeger, at medlemsstaterne og EU's institutioner nyder en særret til at indbringe sager for Domstolen af hensyn til loven, og konstaterer, at Parlamentet ved hjælp af disse midler kan forsvare borgernes rettigheder i tilfælde, hvor grundlæggende rettigheder risikerer at blive påvirket af EU-lovgivning;

| 15. | beklager den kendsgerning, at medlemsstaterne i forbindelse med gennemførelsen af fællesskabslovgivning og EU-lovgivning bliver mere og mere tilbageholdende med at acceptere princippet om gensidig anerkendelse, idet de påberåber sig, at niveauet for beskyttelse af grundlæggende rettigheder i en given medlemsstat er utilstrækkeligt; gør i denne forbindelse opmærksom på Domstolens retspraksis (3), og anmoder om, at såvel de offentlige myndigheder i de medlemsstater, der skal overgive detaljerede oplysninger for at retfærdiggøre deres tilbageholdenhed, og myndighederne i de stater, der anmoder om disse oplysninger, tilvejebringer de nødvendige afklaringer; |
| --- | --- |

15.

beklager den kendsgerning, at medlemsstaterne i forbindelse med gennemførelsen af fællesskabslovgivning og EU-lovgivning bliver mere og mere tilbageholdende med at acceptere princippet om gensidig anerkendelse, idet de påberåber sig, at niveauet for beskyttelse af grundlæggende rettigheder i en given medlemsstat er utilstrækkeligt; gør i denne forbindelse opmærksom på Domstolens retspraksis (3), og anmoder om, at såvel de offentlige myndigheder i de medlemsstater, der skal overgive detaljerede oplysninger for at retfærdiggøre deres tilbageholdenhed, og myndighederne i de stater, der anmoder om disse oplysninger, tilvejebringer de nødvendige afklaringer;

Samarbejde med nationale menneskerettighedsinstitutioner og nationale parlamenter

| 16. | konstaterer, at nogle medlemsstater har oprettet nationale institutioner til beskyttelse og fremme af grundlæggende rettigheder, navnlig med henvisning til FN's »Paris-principper«; anmoder de øvrige medlemsstater om at tage skridt i denne retning og tilføre de nationale komiteer og institutter tilstrækkelige økonomiske ressourcer, idet man bl.a. skal huske, at én af disse organers funktioner er at gennemgå regeringers menneskerettighedspolitikker for at forhindre mangler og foreslå forbedringer, eftersom effektivitet ligger i forebyggelse og ikke blot løsning af problemer; |
| --- | --- |

16.

konstaterer, at nogle medlemsstater har oprettet nationale institutioner til beskyttelse og fremme af grundlæggende rettigheder, navnlig med henvisning til FN's »Paris-principper«; anmoder de øvrige medlemsstater om at tage skridt i denne retning og tilføre de nationale komiteer og institutter tilstrækkelige økonomiske ressourcer, idet man bl.a. skal huske, at én af disse organers funktioner er at gennemgå regeringers menneskerettighedspolitikker for at forhindre mangler og foreslå forbedringer, eftersom effektivitet ligger i forebyggelse og ikke blot løsning af problemer;

| 17. | støtter skabelsen af en løbende dialog om grundlæggende rettigheder med medlemsstaternes nationale parlamenter; |
| --- | --- |

17.

støtter skabelsen af en løbende dialog om grundlæggende rettigheder med medlemsstaternes nationale parlamenter;

| 18. | er af den opfattelse, at indsamling af data og metodologisk arbejde er en prioritet for at gøre det muligt at sammenligne og analysere data; mener, at nationale institutioner er vigtigst i denne henseende; |
| --- | --- |

18.

er af den opfattelse, at indsamling af data og metodologisk arbejde er en prioritet for at gøre det muligt at sammenligne og analysere data; mener, at nationale institutioner er vigtigst i denne henseende;

| 19. | mener fortsat, at grundlæggende rettigheder kan forsvares så meget desto mere effektivt, hvis borgerne selv bliver gjort opmærksomme på deres rettigheder og er i stand til at kræve beskyttelse heraf længe før, det bliver nødvendigt med retsskridt, ved at tilskynde til, at de involveres i udformningen og gennemførelsen af beslutninger; mener, at med det sigte kan etableringen af nationale udvalg og institutter for grundlæggende rettigheder sætte ngo'er i stand til at opstille klarere synspunkter og mere effektivt målrette deres opfordringer til handling og deres afsløringer af behandlinger, der betragtes som ulovlige; fastholder, at statslige og ikke-statslige organisationer bør udveksle bedste praksis for så vidt angår menneskerettigheder; |
| --- | --- |

19.

mener fortsat, at grundlæggende rettigheder kan forsvares så meget desto mere effektivt, hvis borgerne selv bliver gjort opmærksomme på deres rettigheder og er i stand til at kræve beskyttelse heraf længe før, det bliver nødvendigt med retsskridt, ved at tilskynde til, at de involveres i udformningen og gennemførelsen af beslutninger; mener, at med det sigte kan etableringen af nationale udvalg og institutter for grundlæggende rettigheder sætte ngo'er i stand til at opstille klarere synspunkter og mere effektivt målrette deres opfordringer til handling og deres afsløringer af behandlinger, der betragtes som ulovlige; fastholder, at statslige og ikke-statslige organisationer bør udveksle bedste praksis for så vidt angår menneskerettigheder;

| 20. | mener, at Kommissionen bør være opmærksom på de gentagne og fortsatte krænkelser af menneskerettighederne — navnlig borgerlige rettigheder som f.eks. valgret og valgbarhed — der begås i nogle medlemslande, og som har været genstand for rapporter fra Europarådets menneskeretskommissær, Alvaro Gil-Robles; |
| --- | --- |

20.

mener, at Kommissionen bør være opmærksom på de gentagne og fortsatte krænkelser af menneskerettighederne — navnlig borgerlige rettigheder som f.eks. valgret og valgbarhed — der begås i nogle medlemslande, og som har været genstand for rapporter fra Europarådets menneskeretskommissær, Alvaro Gil-Robles;

Udbredelse af princippet om beskyttelse af grundlæggende rettigheder uden for Unionen

| 21. | konstaterer, at de grundlæggende rettigheders universelle og uforanderlige karakter skal foranledige Unionen og medlemsstaterne til at tilskynde til udbredelse af disse rettigheder i deres forbindelser med tredjelande, ikke mindst med henblik på indgåelsen af associeringsaftaler med tredjelande, og internationale organisationer såsom FN, der har påbegyndt en reformproces med særlig vægt på beskyttelse af grundlæggende rettigheder; understreger, at Den Europæiske Union som organ bør spille en aktiv rolle i gennemførelsen af en sådan reform ved yderligere at styrke sin indsats udadtil på dette område og ved at bidrage til udarbejdelsen af en FN-rapport om dette anliggende; |
| --- | --- |

21.

konstaterer, at de grundlæggende rettigheders universelle og uforanderlige karakter skal foranledige Unionen og medlemsstaterne til at tilskynde til udbredelse af disse rettigheder i deres forbindelser med tredjelande, ikke mindst med henblik på indgåelsen af associeringsaftaler med tredjelande, og internationale organisationer såsom FN, der har påbegyndt en reformproces med særlig vægt på beskyttelse af grundlæggende rettigheder; understreger, at Den Europæiske Union som organ bør spille en aktiv rolle i gennemførelsen af en sådan reform ved yderligere at styrke sin indsats udadtil på dette område og ved at bidrage til udarbejdelsen af en FN-rapport om dette anliggende;

| 22. | foreslår, at der udarbejdes en interinstitutionel adfærdskodeks, som er beregnet til at give større sammenhæng og retfærdighed til Unionens udadvendte indsats inden for demokratisering og menneskerettigheder — et tiltag, der allerede blev godkendt i Parlamentets beslutning af 25. april 2002 om Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om, hvordan Den Europæiske Union kan medvirke til at fremme menneskerettigheder og demokratisering i tredjelande (4); mener, at denne kodeks skal bestemme forholdet mellem Unionen og de over 120 lande, som den demokratiske bestemmelse i øjeblikket gælder for, som en væsentlig del af alle former for aftaler, der binder dem sammen; |
| --- | --- |

22.

foreslår, at der udarbejdes en interinstitutionel adfærdskodeks, som er beregnet til at give større sammenhæng og retfærdighed til Unionens udadvendte indsats inden for demokratisering og menneskerettigheder — et tiltag, der allerede blev godkendt i Parlamentets beslutning af 25. april 2002 om Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om, hvordan Den Europæiske Union kan medvirke til at fremme menneskerettigheder og demokratisering i tredjelande (4); mener, at denne kodeks skal bestemme forholdet mellem Unionen og de over 120 lande, som den demokratiske bestemmelse i øjeblikket gælder for, som en væsentlig del af alle former for aftaler, der binder dem sammen;

| 23. | opfordrer Kommissionen til at foretage en grundig undersøgelse og forelægge den for Parlamentet, sammen med dens holdning til agenturet, om behovet for en lignende struktur (inden og uden for Kommissionen), der har til opgave at finde relevante oplysninger om problemer med menneskerettigheder og demokrati i lande, som ikke er omfattet af agenturet; |
| --- | --- |

23.

opfordrer Kommissionen til at foretage en grundig undersøgelse og forelægge den for Parlamentet, sammen med dens holdning til agenturet, om behovet for en lignende struktur (inden og uden for Kommissionen), der har til opgave at finde relevante oplysninger om problemer med menneskerettigheder og demokrati i lande, som ikke er omfattet af agenturet;

Samarbejde med internationale menneskerettighedsorganisationer

| 24. | minder om den betydelige rolle, som Europarådets forskellige overvågningsmekanismer og institutioner på menneskerettighedsområdet spiller; opfordrer indtrængende EU-institutionerne og agenturet til at bygge videre på denne erfaring, tage hensyn til disse mekanismer og indarbejde dem i en procedure for netværkssamarbejde og gøre brug af de standarder, der er udviklet af Europarådet, og de øvrige væsentlige resultater af dets arbejde; er fast besluttet på, at dette samarbejde ikke bør føre til en forringelse af EU-standarder; |
| --- | --- |

24.

minder om den betydelige rolle, som Europarådets forskellige overvågningsmekanismer og institutioner på menneskerettighedsområdet spiller; opfordrer indtrængende EU-institutionerne og agenturet til at bygge videre på denne erfaring, tage hensyn til disse mekanismer og indarbejde dem i en procedure for netværkssamarbejde og gøre brug af de standarder, der er udviklet af Europarådet, og de øvrige væsentlige resultater af dets arbejde; er fast besluttet på, at dette samarbejde ikke bør føre til en forringelse af EU-standarder;

| 25. | mener, at en funktionel samarbejdsmodel bør udarbejdes, at der bør være konkrete forslag i Kommissionens forestående lovgivningsforslag om agenturet, herunder klare definitioner af agenturets kompetencer og af de forskellige andre agenturers kompetencer og en institutionaliseret forbindelse mellem Europarådet og det fremtidige agentur for grundlæggende rettigheder, både for at undgå overlapning og for at give agenturet alt nødvendigt input og sikre dets effektivitet; |
| --- | --- |

25.

mener, at en funktionel samarbejdsmodel bør udarbejdes, at der bør være konkrete forslag i Kommissionens forestående lovgivningsforslag om agenturet, herunder klare definitioner af agenturets kompetencer og af de forskellige andre agenturers kompetencer og en institutionaliseret forbindelse mellem Europarådet og det fremtidige agentur for grundlæggende rettigheder, både for at undgå overlapning og for at give agenturet alt nødvendigt input og sikre dets effektivitet;

Agenturet som et operationelt redskab for EU's menneskerettighedspolitik som helhed

| 26. | påpeger, at etablering af agenturet bør yde et bidrag til yderligere styrkelse af den gensidige tillid mellem medlemsstater og udgøre en garanti for fortsat overholdelse af de principper, der er fastlagt i artikel 6 og 7 i traktaten om Den Europæiske Union, og mener, at agenturet bør tilvejebringe alle de oplysninger, der er nødvendige for udvikling af Unionens lovgivningsmæssige aktivitet, overvågningsrolle og politik vedrørende bevidstgørelse om grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

26.

påpeger, at etablering af agenturet bør yde et bidrag til yderligere styrkelse af den gensidige tillid mellem medlemsstater og udgøre en garanti for fortsat overholdelse af de principper, der er fastlagt i artikel 6 og 7 i traktaten om Den Europæiske Union, og mener, at agenturet bør tilvejebringe alle de oplysninger, der er nødvendige for udvikling af Unionens lovgivningsmæssige aktivitet, overvågningsrolle og politik vedrørende bevidstgørelse om grundlæggende rettigheder;

| 27. | er af den opfattelse, at agenturet skal have et stærkt mandat og beføjelse til at følge udviklingen i gennemførelsen af chartret om grundlæggende rettigheder i EU og i tiltrædelseslande; understreger, at agenturet også bør kunne dække tredjelande, når de er involveret i menneskerettighedsspørgsmål, der påvirker Unionen, for eksempel i tilfælde, hvor der er mistanke om krænkelser af demokratiklausulen; |
| --- | --- |

27.

er af den opfattelse, at agenturet skal have et stærkt mandat og beføjelse til at følge udviklingen i gennemførelsen af chartret om grundlæggende rettigheder i EU og i tiltrædelseslande; understreger, at agenturet også bør kunne dække tredjelande, når de er involveret i menneskerettighedsspørgsmål, der påvirker Unionen, for eksempel i tilfælde, hvor der er mistanke om krænkelser af demokratiklausulen;

| 28. | mener, at agenturet for grundlæggende rettigheder bør indtage en særstilling blandt EU's agenturer; mener, at agenturet kommer til at nyde øget legitimitet, hvis dets styrende organer udpeges af og er ansvarlige over for Parlamentet og refererer til de kompetente parlamentsudvalg; er overbevist om, at agenturets uafhængighed og troværdighed er en forudsætning for behørig interaktion mellem agenturet og de europæiske institutioner; |
| --- | --- |

28.

mener, at agenturet for grundlæggende rettigheder bør indtage en særstilling blandt EU's agenturer; mener, at agenturet kommer til at nyde øget legitimitet, hvis dets styrende organer udpeges af og er ansvarlige over for Parlamentet og refererer til de kompetente parlamentsudvalg; er overbevist om, at agenturets uafhængighed og troværdighed er en forudsætning for behørig interaktion mellem agenturet og de europæiske institutioner;

| 29. | anser det for væsentligt for agenturet at blive betragtet som uafhængigt i enhver henseende; understreger derfor, at agenturet bør have tilstrækkeligt personale og tilstrækkelige budgetressourcer til at gøre det muligt for det at opfylde sit ambitiøse mandat, og at agenturet bør være bemandet med personale af høj kvalitet med videnskabelig ekspertise og uangribelig integritet og personlig troværdighed; |
| --- | --- |

29.

anser det for væsentligt for agenturet at blive betragtet som uafhængigt i enhver henseende; understreger derfor, at agenturet bør have tilstrækkeligt personale og tilstrækkelige budgetressourcer til at gøre det muligt for det at opfylde sit ambitiøse mandat, og at agenturet bør være bemandet med personale af høj kvalitet med videnskabelig ekspertise og uangribelig integritet og personlig troværdighed;

| 30. | mener, at agenturets centrale organer bør bestå af uafhængige eksperter (herunder eventuelt medlemmer af forfatningsdomstole) med det højeste faglige omdømme fra medlemsstaterne og højtstående repræsentanter for EU-institutionerne, Europarådet og internationale ngo'er; understreger, at lederen af agenturet bør nyde meget stor anseelse på menneskeretsområdet og bør udpeges af Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

30.

mener, at agenturets centrale organer bør bestå af uafhængige eksperter (herunder eventuelt medlemmer af forfatningsdomstole) med det højeste faglige omdømme fra medlemsstaterne og højtstående repræsentanter for EU-institutionerne, Europarådet og internationale ngo'er; understreger, at lederen af agenturet bør nyde meget stor anseelse på menneskeretsområdet og bør udpeges af Europa-Parlamentet;

| 31. | konstaterer, at de fleste anbefalinger, der er fremsat i denne beslutning, som f.eks. dem, der er indeholdt i følgende punkter:






  — | 11: evaluering af virkningen af alle lovgivningsmæssige og strategiske EU-initiativer, hvor den konsekvensanalyse, Kommissionen vedtog den 27. april 2005, tjener som model |
| --- | --- | --- |

31.

konstaterer, at de fleste anbefalinger, der er fremsat i denne beslutning, som f.eks. dem, der er indeholdt i følgende punkter:

—

11: evaluering af virkningen af alle lovgivningsmæssige og strategiske EU-initiativer, hvor den konsekvensanalyse, Kommissionen vedtog den 27. april 2005, tjener som model

| — | 13: fremme af dialogen og samarbejdet mellem højesteretter |
| --- | --- |

—

13: fremme af dialogen og samarbejdet mellem højesteretter

| — | 16, 18 og 19: støtte til de nationale institutter for grundlæggende rettigheder og ligestillingsudvalg nedsat i medfør af direktiv 2000/43/EF hvad angår indsamling af data |
| --- | --- |

—

16, 18 og 19: støtte til de nationale institutter for grundlæggende rettigheder og ligestillingsudvalg nedsat i medfør af direktiv 2000/43/EF hvad angår indsamling af data

| — | 17: oprettelse af et permanent forum med de nationale parlamenter om spørgsmål vedrørende de grundlæggende rettigheder og etablering af EU som et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

—

17: oprettelse af et permanent forum med de nationale parlamenter om spørgsmål vedrørende de grundlæggende rettigheder og etablering af EU som et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed

| — | 23: finansiering af en undersøgelse af de eksterne faktorer, der kunne påvirke EU's politikker med hensyn til menneskerettighederne, og den rådgivende rolle, et EU-agentur for grundlæggende rettigheder eventuelt kunne spille |
| --- | --- |

—

23: finansiering af en undersøgelse af de eksterne faktorer, der kunne påvirke EU's politikker med hensyn til menneskerettighederne, og den rådgivende rolle, et EU-agentur for grundlæggende rettigheder eventuelt kunne spille

| — | 24 og 25: struktureret operationelt samarbejde og synergi med Europarådet |
| --- | --- |

—

24 og 25: struktureret operationelt samarbejde og synergi med Europarådet

| — | 49: EU-institutionernes informations- og kommunikationsstrategi, for så vidt som EU-politikker påvirker de grundlæggende rettigheder |
| --- | --- |

—

49: EU-institutionernes informations- og kommunikationsstrategi, for så vidt som EU-politikker påvirker de grundlæggende rettigheder

| — | 26, 27, 28, 32, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 50: som en mulig henvisning til det kommende agenturs opgaver og mandat |
| --- | --- |

—

26, 27, 28, 32, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 50: som en mulig henvisning til det kommende agenturs opgaver og mandat

| — | 29, 30, 34, 35, 36, 38: det kommende agenturs styrende organer og organisationsstruktur, |
| --- | --- |

—

29, 30, 34, 35, 36, 38: det kommende agenturs styrende organer og organisationsstruktur,

søger at sikre, at oplysninger indsamles, analyseres og behandles med henblik på en vurdering af virkningen af foranstaltninger til beskyttelse af menneskerettigheder, når Fællesskabet og Unionen udøver deres kompetence; desuden søger de ligeledes at forbedre organiseringen af administrative og lovgivningsmæssige procedurer og finde disses juridiske berettigelse, navnlig i forbindelse med politikker, der har at gøre med foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling (EF-traktatens artikel 13), fri bevægelighed (EF-traktatens artikel 18), asyl (EF-traktatens artikel 63), samarbejde om civilretlige spørgsmål (EF-traktatens artikel 65), databeskyttelse (EF-traktatens artikel 286) og gennemsigtighed (EF-traktatens artikel 255);

| 32. | konstaterer i den forbindelse, at selve den retsakt, der definerer opgaven med indsamling af oplysninger, kan udgøre det juridiske grundlag for etablering af agenturet for grundlæggende rettigheder, hvis opgave er underordnet institutionernes i de i denne beslutning omhandlede områder; følgelig bør den fælles beslutningsprocedure, der involverer Parlamentet, og hvor Rådet træffer afgørelse med kvalificeret flertal, gælde; |
| --- | --- |

32.

konstaterer i den forbindelse, at selve den retsakt, der definerer opgaven med indsamling af oplysninger, kan udgøre det juridiske grundlag for etablering af agenturet for grundlæggende rettigheder, hvis opgave er underordnet institutionernes i de i denne beslutning omhandlede områder; følgelig bør den fælles beslutningsprocedure, der involverer Parlamentet, og hvor Rådet træffer afgørelse med kvalificeret flertal, gælde;

| 33. | anmoder Kommissionen om i henhold til EF-traktatens artikel 192 at forelægge et lovforslag på grundlag af ovennævnte indikationer; forslaget bør navnlig vedrøre politikker, hvor Parlamentet er medlovgiver; under hensyntagen til Domstolens retspraksis i sager med flere bestemmelser som retsgrundlag bør det centrale (og ikke-eksklusive) retsgrundlag være EF-traktatens artikel 13, der ved at forhindre forskelsbehandling tjener som beskyttelse af den menneskelige værdighed, der er det centrale element i enhver politik for grundlæggende rettigheder; overlader det til Kommissionen at bedømme, hvorvidt en foranstaltning under den tredje søjle og under henvisning til fællesskabsforanstaltningen ville være nødvendig og i overensstemmelse med de initiativer, der er forbundet med det retlige samarbejde og politisamarbejde om strafferetlige anliggender; |
| --- | --- |

33.

anmoder Kommissionen om i henhold til EF-traktatens artikel 192 at forelægge et lovforslag på grundlag af ovennævnte indikationer; forslaget bør navnlig vedrøre politikker, hvor Parlamentet er medlovgiver; under hensyntagen til Domstolens retspraksis i sager med flere bestemmelser som retsgrundlag bør det centrale (og ikke-eksklusive) retsgrundlag være EF-traktatens artikel 13, der ved at forhindre forskelsbehandling tjener som beskyttelse af den menneskelige værdighed, der er det centrale element i enhver politik for grundlæggende rettigheder; overlader det til Kommissionen at bedømme, hvorvidt en foranstaltning under den tredje søjle og under henvisning til fællesskabsforanstaltningen ville være nødvendig og i overensstemmelse med de initiativer, der er forbundet med det retlige samarbejde og politisamarbejde om strafferetlige anliggender;

| 34. | mener, at agenturet bør fungere som en paraplyorganisation, der dækker alle menneskerettighedsspørgsmål, således at det undgås, at forskellige strukturer udfører det samme arbejde; |
| --- | --- |

34.

mener, at agenturet bør fungere som en paraplyorganisation, der dækker alle menneskerettighedsspørgsmål, således at det undgås, at forskellige strukturer udfører det samme arbejde;

| 35. | mener, at agenturet bør udformes som en flerstrenget struktur (»net af net«), et særorgan med horisontale beføjelser, hvori hver af strengene skal spille en rolle og bidrage til udviklingen af en kultur for grundlæggende rettigheder i EU; mener, at agenturet bør samle alle relevante oplysninger, analyser og erfaringer, der er tilgængelige i EU-institutioner og nationale institutioner, nationale parlamenter, regeringer og menneskerettighedsorganer, højesteretter/forfatningsdomstole, ngo'er og eksisterende netværk, som f.eks. netværket af uafhængige eksperter i grundlæggende rettigheder, og især den ekspertise, der findes i Det Europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhad og dette centers informationsnetværk, Raxen; |
| --- | --- |

35.

mener, at agenturet bør udformes som en flerstrenget struktur (»net af net«), et særorgan med horisontale beføjelser, hvori hver af strengene skal spille en rolle og bidrage til udviklingen af en kultur for grundlæggende rettigheder i EU; mener, at agenturet bør samle alle relevante oplysninger, analyser og erfaringer, der er tilgængelige i EU-institutioner og nationale institutioner, nationale parlamenter, regeringer og menneskerettighedsorganer, højesteretter/forfatningsdomstole, ngo'er og eksisterende netværk, som f.eks. netværket af uafhængige eksperter i grundlæggende rettigheder, og især den ekspertise, der findes i Det Europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhad og dette centers informationsnetværk, Raxen;

| 36. | mener, at eksisterende europæiske og nationale menneskerettighedsinstitutioner bør være del af »nettet af net«, idet agenturet skal være et redskab til sikring af kvaliteten og sammenhængen i EU's menneskerettighedspolitik; mener, at der bør etableres et kort over europæiske, nationale institutioner og operative net til dette formål; |
| --- | --- |

36.

mener, at eksisterende europæiske og nationale menneskerettighedsinstitutioner bør være del af »nettet af net«, idet agenturet skal være et redskab til sikring af kvaliteten og sammenhængen i EU's menneskerettighedspolitik; mener, at der bør etableres et kort over europæiske, nationale institutioner og operative net til dette formål;

| 37. | ser i denne ramme en mulighed for ved hjælp af et agentur for grundlæggende rettigheder at skabe et effektivt netværk mellem de eksisterende instanser, instrumenter og procedurer; |
| --- | --- |

37.

ser i denne ramme en mulighed for ved hjælp af et agentur for grundlæggende rettigheder at skabe et effektivt netværk mellem de eksisterende instanser, instrumenter og procedurer;

| 38. | mener, at inden der oprettes nye organisationer til at forsvare grundlæggende rettigheder, er det nødvendigt at undersøge konsolideringen af eksisterende organisationer og muligheden for at sammenlægge dem med henblik på en forbedring af deres virksomhed; insisterer derfor på, at det fremtidige Institut for Kønsforskning bør være en del af agenturet for menneskerettigheder, opfattes som en del af »netværket af netværk«, bør arbejde under eget navn og kunne placeres det samme sted med henblik på at følge en rationel, omkostningseffektiv og konsekvent fremgangsmåde, når der skabes nye organer, der skal beskæftige sig med grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

38.

mener, at inden der oprettes nye organisationer til at forsvare grundlæggende rettigheder, er det nødvendigt at undersøge konsolideringen af eksisterende organisationer og muligheden for at sammenlægge dem med henblik på en forbedring af deres virksomhed; insisterer derfor på, at det fremtidige Institut for Kønsforskning bør være en del af agenturet for menneskerettigheder, opfattes som en del af »netværket af netværk«, bør arbejde under eget navn og kunne placeres det samme sted med henblik på at følge en rationel, omkostningseffektiv og konsekvent fremgangsmåde, når der skabes nye organer, der skal beskæftige sig med grundlæggende rettigheder;

| 39. | foreslår, at agenturet bør struktureres på grundlag af områder, der beskyttes i chartret om grundlæggende rettigheder — som et supplement til Det Europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhads mandat til at bekæmpe racisme og fremmedhad — bl.a. ytringsfriheden, forsamlings- og foreningsfriheden og retten til at tænke frit, retten til at deltage på lige vilkår i valgprocesser, retten til uddannelse og frihed, solidaritet og sociale rettigheder, børns rettigheder, ligestilling mellem mænd og kvinder, vold mod kvinder, menneskehandel, borgerlige rettigheder og retfærdighed, asylret, roma-spørgsmålet og mindretalsrettigheder samt respekt for kulturel, religiøs og sproglig mangfoldighed; hvis der allerede findes et institut for hele Unionen, der dækker et bestemt område, bør agenturets opgaver på det pågældende område udføres af det særlige institut, der bliver en integrerende del af agenturet; |
| --- | --- |

39.

foreslår, at agenturet bør struktureres på grundlag af områder, der beskyttes i chartret om grundlæggende rettigheder — som et supplement til Det Europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhads mandat til at bekæmpe racisme og fremmedhad — bl.a. ytringsfriheden, forsamlings- og foreningsfriheden og retten til at tænke frit, retten til at deltage på lige vilkår i valgprocesser, retten til uddannelse og frihed, solidaritet og sociale rettigheder, børns rettigheder, ligestilling mellem mænd og kvinder, vold mod kvinder, menneskehandel, borgerlige rettigheder og retfærdighed, asylret, roma-spørgsmålet og mindretalsrettigheder samt respekt for kulturel, religiøs og sproglig mangfoldighed; hvis der allerede findes et institut for hele Unionen, der dækker et bestemt område, bør agenturets opgaver på det pågældende område udføres af det særlige institut, der bliver en integrerende del af agenturet;

| 40. | bemærker, at beskyttelse af nationale mindretal i et udvidet EU er et væsentligt spørgsmål, og at det ikke bliver gennemført ved bare at bekæmpe fremmedhad og forskelsbehandling; påpeger, at dette indviklede problem ligeledes skal tackles fra andre vinkler, og at spørgsmålet om beskyttelse af etniske og nationale mindretal bør være en af agenturets konkrete opgaver; |
| --- | --- |

40.

bemærker, at beskyttelse af nationale mindretal i et udvidet EU er et væsentligt spørgsmål, og at det ikke bliver gennemført ved bare at bekæmpe fremmedhad og forskelsbehandling; påpeger, at dette indviklede problem ligeledes skal tackles fra andre vinkler, og at spørgsmålet om beskyttelse af etniske og nationale mindretal bør være en af agenturets konkrete opgaver;

| 41. | er af den opfattelse, at når dette nye instrument udformes, bør der lægges særligt mærke til de tre hovedfunktioner, som en sådan institution skal opfylde (fremme af grundlæggende rettigheder, overvågning af overholdelsen af grundlæggende rettigheder og bevidstgørelse af de vigtigste aktører, nemlig medlemsstaterne, EU-institutionerne og borgerne) for at dække de strategiske behov for et fælles område med frihed, sikkerhed og retfærdighed; |
| --- | --- |

41.

er af den opfattelse, at når dette nye instrument udformes, bør der lægges særligt mærke til de tre hovedfunktioner, som en sådan institution skal opfylde (fremme af grundlæggende rettigheder, overvågning af overholdelsen af grundlæggende rettigheder og bevidstgørelse af de vigtigste aktører, nemlig medlemsstaterne, EU-institutionerne og borgerne) for at dække de strategiske behov for et fælles område med frihed, sikkerhed og retfærdighed;

| 42. | er af den opfattelse, at agenturet for at udføre sine tre hovedopgaver bør indsamle data gennem sine net, bør analysere dem og bør have beføjelser til at afgive udtalelser og fremsætte henstillinger til Parlamentet, Rådet og Kommissionen; |
| --- | --- |

42.

er af den opfattelse, at agenturet for at udføre sine tre hovedopgaver bør indsamle data gennem sine net, bør analysere dem og bør have beføjelser til at afgive udtalelser og fremsætte henstillinger til Parlamentet, Rådet og Kommissionen;

| 43. | mener, at det kommende agentur som en del af dets mål med at fremme grundlæggende rettigheder bør give proaktiv støtte til menneskerettighedspolitikken på to måder: ved at identificere, hvor lovgivningsmæssige forbedringer er mest tiltrængt, og ved at overvåge gennemførelsen og håndhævelsen af den eksisterende lovgivning; |
| --- | --- |

43.

mener, at det kommende agentur som en del af dets mål med at fremme grundlæggende rettigheder bør give proaktiv støtte til menneskerettighedspolitikken på to måder: ved at identificere, hvor lovgivningsmæssige forbedringer er mest tiltrængt, og ved at overvåge gennemførelsen og håndhævelsen af den eksisterende lovgivning;

| 44. | mener, at agenturet som en del af sit arbejde med beskyttelse af grundlæggende rettigheder bør udarbejde en årsberetning om situationen for de rettigheder, der henhører under dets aktivitetsområde, og forelægge denne for Parlamentet, Rådet og Kommissionen; mener desuden, at agenturet uden at have retslig myndighed skal være direkte og primært ansvarlig over for Parlamentet, på hvilket grundlag Parlamentet kan drage konklusioner og vedtage henstillinger, og Rådet; |
| --- | --- |

44.

mener, at agenturet som en del af sit arbejde med beskyttelse af grundlæggende rettigheder bør udarbejde en årsberetning om situationen for de rettigheder, der henhører under dets aktivitetsområde, og forelægge denne for Parlamentet, Rådet og Kommissionen; mener desuden, at agenturet uden at have retslig myndighed skal være direkte og primært ansvarlig over for Parlamentet, på hvilket grundlag Parlamentet kan drage konklusioner og vedtage henstillinger, og Rådet;

| 45. | mener, at agenturets overvågning vil have den ekstra værdi, at den giver et horisontalt billede af beskyttelsen af og støtten til de grundlæggende rettigheder, og at den derfor bør omfatte alle rettighederne i chartret om grundlæggende rettigheder og de relevante bestemmelser i første del af forfatningstraktaten; mener, at der i agenturets årlige arbejdsprogram kunne fokuseres på emner; |
| --- | --- |

45.

mener, at agenturets overvågning vil have den ekstra værdi, at den giver et horisontalt billede af beskyttelsen af og støtten til de grundlæggende rettigheder, og at den derfor bør omfatte alle rettighederne i chartret om grundlæggende rettigheder og de relevante bestemmelser i første del af forfatningstraktaten; mener, at der i agenturets årlige arbejdsprogram kunne fokuseres på emner;

| 46. | understreger, at det ikke er et spørgsmål om at gøde jorden for noget, der på nogen måde minder om en EU-menneskerettighedsdomstol; anerkender, at behandling af individuelle overtrædelser af menneskerettigheder er noget ganske andet end at overvåge et politisk system eller dets retsinstrumenter, der måske ikke lever op til generelt anerkendte standarder for menneskerettigheder; |
| --- | --- |

46.

understreger, at det ikke er et spørgsmål om at gøde jorden for noget, der på nogen måde minder om en EU-menneskerettighedsdomstol; anerkender, at behandling af individuelle overtrædelser af menneskerettigheder er noget ganske andet end at overvåge et politisk system eller dets retsinstrumenter, der måske ikke lever op til generelt anerkendte standarder for menneskerettigheder;

| 47. | er af den opfattelse, at agenturet bør udstyres med en rådgivende og konsultativ rolle vedrørende bestemmelserne i artikel 6 og 7 i traktaten om Den Europæiske Union, idet Parlamentets og Rådets indsats støttes, og de oplysninger, den viden og den ekspertise, der er indsamlet fra dets net, anvendes; |
| --- | --- |

47.

er af den opfattelse, at agenturet bør udstyres med en rådgivende og konsultativ rolle vedrørende bestemmelserne i artikel 6 og 7 i traktaten om Den Europæiske Union, idet Parlamentets og Rådets indsats støttes, og de oplysninger, den viden og den ekspertise, der er indsamlet fra dets net, anvendes;

| 48. | er af den opfattelse, at agenturet bør tage konkrete skridt til at finde den bedste måde at gøre EU-borgerne bevidste om deres grundlæggende rettigheder og skabe en kultur for grundlæggende rettigheder inden for EU, som derefter med held kan videregives uden for Unionens grænser som en del af dens grundlæggende værdier; |
| --- | --- |

48.

er af den opfattelse, at agenturet bør tage konkrete skridt til at finde den bedste måde at gøre EU-borgerne bevidste om deres grundlæggende rettigheder og skabe en kultur for grundlæggende rettigheder inden for EU, som derefter med held kan videregives uden for Unionens grænser som en del af dens grundlæggende værdier;

| 49. | mener, at der er behov for en forbedret informations- og kommunikationsstrategi, hvis målene om fremme af de grundlæggende rettigheder og øget bevidsthed om spørgsmål i tilknytning til grundlæggende rettigheder (skabelse af en kultur, der respekterer de grundlæggende rettigheder) skal nås; finder, at indførelse i medlemsstaternes studieplaner af et fag, som dækker såvel de grundlæggende rettigheder som de menneskerettigheder, der er anerkendt af det internationale samfund, kan bidrage til opfyldelsen af disse målsætninger; |
| --- | --- |

49.

mener, at der er behov for en forbedret informations- og kommunikationsstrategi, hvis målene om fremme af de grundlæggende rettigheder og øget bevidsthed om spørgsmål i tilknytning til grundlæggende rettigheder (skabelse af en kultur, der respekterer de grundlæggende rettigheder) skal nås; finder, at indførelse i medlemsstaternes studieplaner af et fag, som dækker såvel de grundlæggende rettigheder som de menneskerettigheder, der er anerkendt af det internationale samfund, kan bidrage til opfyldelsen af disse målsætninger;

| 50. | mener, at disse konkrete skridt bør omfatte uddannelsesforanstaltninger organiseret af agenturet for dem, der arbejder på menneskerettighedsområdet i Europa, uanset om disse er repræsentanter for civilsamfundet eller for erhvervsorganisationer; |
| --- | --- |

50.

mener, at disse konkrete skridt bør omfatte uddannelsesforanstaltninger organiseret af agenturet for dem, der arbejder på menneskerettighedsområdet i Europa, uanset om disse er repræsentanter for civilsamfundet eller for erhvervsorganisationer;

| 51. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Det Europæiske Råd, Rådet og Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, nationale menneskerettighedsorganer, Europarådet, OSCE og FN. |
| --- | --- |

51.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Det Europæiske Råd, Rådet og Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, nationale menneskerettighedsorganer, Europarådet, OSCE og FN.

---

(1)  EUT C 104 E af 30.4.2004, s. 408.

(2)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2005)0150.

(3)  Forenede sager C-187/01 og C-385/01 Gözütok og Brügge [2003], Saml. af Domstolens afgørelser I-1345.

(4)  EUT C 131 E af 5.6.2003, s. 147.

P6_TA(2005)0209

Overordnede retningslinjer for den økonomiske politik

Europa-Parlamentets beslutning om forslag til Kommissionens henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske politikker som led i de integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse (2005-2008) (KOM(2005)0141 — 2005/2017(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens henstilling (KOM(2005)0141), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling (KOM(2005)0141),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 99, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 99, stk. 2,

| — | der henviser til Kommissionens økonomiske prognoser fra foråret 2005 for euroområdet og Den Europæiske Union (2005-2006), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens økonomiske prognoser fra foråret 2005 for euroområdet og Den Europæiske Union (2005-2006),

| — | der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Lissabon den 23.-24. marts 2000, fra Det Europæiske Råd i Göteborg den 15.-16. juni 2001 og fra Det Europæiske Råd i Barcelona den 15.-16. marts 2002, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Lissabon den 23.-24. marts 2000, fra Det Europæiske Råd i Göteborg den 15.-16. juni 2001 og fra Det Europæiske Råd i Barcelona den 15.-16. marts 2002,

| — | der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 20.-21. marts 2003, den 16.-17. oktober 2003, den 25.-26. marts 2004, den 4.-5. november 2004 og den 22.-23. marts 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 20.-21. marts 2003, den 16.-17. oktober 2003, den 25.-26. marts 2004, den 4.-5. november 2004 og den 22.-23. marts 2005,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 22. februar 2005 om den økonomiske situation i EU — den foreløbige rapport om de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 22. februar 2005 om den økonomiske situation i EU — den foreløbige rapport om de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 107, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 107,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A6-0150/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A6-0150/2005),

| A. | der henviser til, at væksten i euro-området og i EU med 25 medlemsstater ikke kan fastholdes på det potentielle niveau, og at den er for svag, særlig i de fire største økonomier i euroområdet; der henviser til, at privatforbruget stadig ikke er stabilt, og at de økonomiske udsigter for 2005 og 2006 er utilfredsstillende, hvilket bidrager til vedvarende høj arbejdsløshed, der kun falder langsomt; der henviser til, at investeringsviljen trods de laveste rentesatser siden Anden Verdenskrig ikke er særlig stor; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at væksten i euro-området og i EU med 25 medlemsstater ikke kan fastholdes på det potentielle niveau, og at den er for svag, særlig i de fire største økonomier i euroområdet; der henviser til, at privatforbruget stadig ikke er stabilt, og at de økonomiske udsigter for 2005 og 2006 er utilfredsstillende, hvilket bidrager til vedvarende høj arbejdsløshed, der kun falder langsomt; der henviser til, at investeringsviljen trods de laveste rentesatser siden Anden Verdenskrig ikke er særlig stor;

| B. | der henviser til, at strukturreformerne på vare-, energi- og arbejdsmarkedet samt skatteordninger og virkeliggørelsen af det indre marked ikke er blevet gennemført i alle medlemsstater med den nødvendige omhu, og at reformerne på fællesskabsniveau kun skrider langsomt fremad, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at strukturreformerne på vare-, energi- og arbejdsmarkedet samt skatteordninger og virkeliggørelsen af det indre marked ikke er blevet gennemført i alle medlemsstater med den nødvendige omhu, og at reformerne på fællesskabsniveau kun skrider langsomt fremad,

| C. | der henviser til, at stabilitets- og vækstpagten har bidraget til at opretholde et lavt inflationsniveau og et historisk lavt renteniveau; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at stabilitets- og vækstpagten har bidraget til at opretholde et lavt inflationsniveau og et historisk lavt renteniveau;

| D. | der henviser til, at den internationale konkurrence er støt stigende; der henviser til, at EU's vækstrater er lavere end mange andre steder i verden, og at Unionens markedsandele på tredjelandes markeder trues; der henviser til, at den gennemsnitlige økonomiske vækst i EU er bagud i forhold til USA og visse asiatiske nøgleøkonomier; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den internationale konkurrence er støt stigende; der henviser til, at EU's vækstrater er lavere end mange andre steder i verden, og at Unionens markedsandele på tredjelandes markeder trues; der henviser til, at den gennemsnitlige økonomiske vækst i EU er bagud i forhold til USA og visse asiatiske nøgleøkonomier;

| E. | der henviser til, at Lissabon-strategien kræver mobilisering af alle de eksisterende instrumenter, særlig de overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker, EU's syvende rammeprogram for forskning (2007-2013), rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (2007-2013) samt omlægningen af udgifter til poster, der fremmer vækst og beskæftigelse inden for rammerne af de finansielle overslag 2007-2013; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Lissabon-strategien kræver mobilisering af alle de eksisterende instrumenter, særlig de overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker, EU's syvende rammeprogram for forskning (2007-2013), rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (2007-2013) samt omlægningen af udgifter til poster, der fremmer vækst og beskæftigelse inden for rammerne af de finansielle overslag 2007-2013;

| F. | der henviser til, at Lissabon-strategien er et led i EU's strategi for en bæredygtig udvikling, og at miljøet skal udgøre en integreret del af den europæiske strategi til fremme af beskæftigelsen; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Lissabon-strategien er et led i EU's strategi for en bæredygtig udvikling, og at miljøet skal udgøre en integreret del af den europæiske strategi til fremme af beskæftigelsen;

| G. | der henviser til, at EU er blevet en enhed med 455 millioner mennesker fra 25 lande, som er meget forskelligartede; der henviser til, at der er betydelige økonomiske og sociale forskelle mellem medlemsstaterne og ofte internt i medlemsstaterne; der henviser til, at væksten i visse medlemsstater er betydeligt højere end i andre; der henviser til, at alt for generelle retningslinjer kan medføre, at der ikke tages hensyn til problemernes forskellighed; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU er blevet en enhed med 455 millioner mennesker fra 25 lande, som er meget forskelligartede; der henviser til, at der er betydelige økonomiske og sociale forskelle mellem medlemsstaterne og ofte internt i medlemsstaterne; der henviser til, at væksten i visse medlemsstater er betydeligt højere end i andre; der henviser til, at alt for generelle retningslinjer kan medføre, at der ikke tages hensyn til problemernes forskellighed;

| H. | der henviser til, at den økonomiske vækst ikke er et mål i sig selv, men er en del af en samlet strategi til fremme af borgernes velfærd og livskvalitet; der henviser til, at opnåelsen af bæredygtig udvikling må baseres på social-, beskæftigelses-, miljø- og budgetpolitikker, der udviser et ansvar over for kommende generationer og hensyntagen til medlemsstaternes forskellige forudsætninger; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den økonomiske vækst ikke er et mål i sig selv, men er en del af en samlet strategi til fremme af borgernes velfærd og livskvalitet; der henviser til, at opnåelsen af bæredygtig udvikling må baseres på social-, beskæftigelses-, miljø- og budgetpolitikker, der udviser et ansvar over for kommende generationer og hensyntagen til medlemsstaternes forskellige forudsætninger;

| I. | der henviser til, at arbejdsløsheden udgør den største sociale uretfærdighed; der ligeledes henviser til, at der kun kan ske en styrkelse af den sociale samhørighed gennem vækst i hele Unionen, hvilket vil fremme et højt socialt sikringsniveau og et højt beskæftigelsesniveau i overensstemmelse med de mål, der er fastsat i traktaten; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at arbejdsløsheden udgør den største sociale uretfærdighed; der ligeledes henviser til, at der kun kan ske en styrkelse af den sociale samhørighed gennem vækst i hele Unionen, hvilket vil fremme et højt socialt sikringsniveau og et højt beskæftigelsesniveau i overensstemmelse med de mål, der er fastsat i traktaten;

| J. | der henviser til, at vækst kun kan opnås gennem øget konkurrenceevne og flere investeringer; der endvidere henviser til, at EU halter betydeligt bagefter inden for forskning og udvikling samt innovation og investeringer i opstart af nye virksomheder i forhold til dets største konkurrenter; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at vækst kun kan opnås gennem øget konkurrenceevne og flere investeringer; der endvidere henviser til, at EU halter betydeligt bagefter inden for forskning og udvikling samt innovation og investeringer i opstart af nye virksomheder i forhold til dets største konkurrenter;

| 1. | glæder sig over den samlede fremlæggelse af de overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker og retningslinjer for beskæftigelsen, da den fokuserer på vækst og beskæftigelse, samtidig med at der stadig tages højde for en ligelig vægtning af de tre søjler i Lissabon-strategien i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 22. og 23. marts 2005, og at denne samlede fremlæggelse afspejler komplementariteten mellem de økonomiske og sociale politikker og viljen til at arbejde hen imod en forenkling samt at gøre den makroøkonomiske ramme, som EU har fastsat, lettere forståelig; støtter Rådets og Kommissionens beslutning om at fokusere yderligere på vækst og beskæftigelse gennem en styrkelse af konkurrenceevnen, gennemførelse af det indre marked også inden for tjenesteydelser og konsolidering af mere effektive offentlige tjenester og gennem en styrkelse af den indenlandske efterspørgsel; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over den samlede fremlæggelse af de overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker og retningslinjer for beskæftigelsen, da den fokuserer på vækst og beskæftigelse, samtidig med at der stadig tages højde for en ligelig vægtning af de tre søjler i Lissabon-strategien i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Bruxelles den 22. og 23. marts 2005, og at denne samlede fremlæggelse afspejler komplementariteten mellem de økonomiske og sociale politikker og viljen til at arbejde hen imod en forenkling samt at gøre den makroøkonomiske ramme, som EU har fastsat, lettere forståelig; støtter Rådets og Kommissionens beslutning om at fokusere yderligere på vækst og beskæftigelse gennem en styrkelse af konkurrenceevnen, gennemførelse af det indre marked også inden for tjenesteydelser og konsolidering af mere effektive offentlige tjenester og gennem en styrkelse af den indenlandske efterspørgsel;

| 2. | beklager, at miljøbeskyttelse kun får ringe opmærksomhed i Kommissionens henstillinger om fornyede tiltag til at skabe vækst og beskæftigelse; minder om, at miljøkravene bidrager til en dynamisk og effektiv økonomi, som er rettet mod fremtiden, og som sikrer borgerne en høj livskvalitet; |
| --- | --- |

2.

beklager, at miljøbeskyttelse kun får ringe opmærksomhed i Kommissionens henstillinger om fornyede tiltag til at skabe vækst og beskæftigelse; minder om, at miljøkravene bidrager til en dynamisk og effektiv økonomi, som er rettet mod fremtiden, og som sikrer borgerne en høj livskvalitet;

| 3. | understreger behovet for skabelse af job inden for sektoren for personlige og kollektive tjenesteydelser i et samfund med en høj beskæftigelsesgrad for kvinder og en aldrende og urbaniseret befolkning; påpeger betydningen af diversificering og øget konkurrence i denne sektor, hvor det er vigtigt for borgerne at opnå det højest mulige serviceniveau og flest mulige valgmuligheder, idet en sådan målsætning også vil skabe iværksætningsmuligheder for både kvinder og mænd; |
| --- | --- |

3.

understreger behovet for skabelse af job inden for sektoren for personlige og kollektive tjenesteydelser i et samfund med en høj beskæftigelsesgrad for kvinder og en aldrende og urbaniseret befolkning; påpeger betydningen af diversificering og øget konkurrence i denne sektor, hvor det er vigtigt for borgerne at opnå det højest mulige serviceniveau og flest mulige valgmuligheder, idet en sådan målsætning også vil skabe iværksætningsmuligheder for både kvinder og mænd;

| 4. | beklager, at de integrerede retningslinjer, der ikke tager tilstrækkeligt hensyn til forskellene mellem medlemsstaterne, er særdeles generelle; støtter Kommissionen i dens ønske om at forelægge en meddelelse til fastsættelse af de udfordringer, der er mest relevante for den enkelte medlemsstat, navnlig inden for strukturreformer og investeringer såvel som for hurtigere udveksling af avanceret viden om fastsættelse af en økonomisk politik; |
| --- | --- |

4.

beklager, at de integrerede retningslinjer, der ikke tager tilstrækkeligt hensyn til forskellene mellem medlemsstaterne, er særdeles generelle; støtter Kommissionen i dens ønske om at forelægge en meddelelse til fastsættelse af de udfordringer, der er mest relevante for den enkelte medlemsstat, navnlig inden for strukturreformer og investeringer såvel som for hurtigere udveksling af avanceret viden om fastsættelse af en økonomisk politik;

| 5. | minder om, at et sundt makroøkonomisk miljø indebærer passende interaktion mellem koordinerede budgetpolitikker og en uafhængig monetære politik, der fastholder målet om prisstabilitet og derudover tilstræber at opfylde Unionens generelle mål, som nedfældet i traktaten, med det formål at opnå en bedre levestandard og opfylde målene om bæredygtig udvikling; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre strukturreformer, som skal bidrage til at stimulere investeringerne og dermed udnytte de lave renter, som ECB sikrer, og til at benytte sig af det råderum, der tilvejebringes med den ændrede stabilitetspagt, til at fremme en mere kvalitativ økonomisk vækst i Europa, hvilket understreger mulighederne og behovet for at øge handlen inden for alle sektorer og nødvendigheden at virkeliggøre det indre marked; |
| --- | --- |

5.

minder om, at et sundt makroøkonomisk miljø indebærer passende interaktion mellem koordinerede budgetpolitikker og en uafhængig monetære politik, der fastholder målet om prisstabilitet og derudover tilstræber at opfylde Unionens generelle mål, som nedfældet i traktaten, med det formål at opnå en bedre levestandard og opfylde målene om bæredygtig udvikling; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre strukturreformer, som skal bidrage til at stimulere investeringerne og dermed udnytte de lave renter, som ECB sikrer, og til at benytte sig af det råderum, der tilvejebringes med den ændrede stabilitetspagt, til at fremme en mere kvalitativ økonomisk vækst i Europa, hvilket understreger mulighederne og behovet for at øge handlen inden for alle sektorer og nødvendigheden at virkeliggøre det indre marked;

| 6. | understreger den indlysende modsigelse mellem på den ene side det tiltrækkende ved den europæiske model og betydningen af EU's og medlemsstaternes rolle i verdenshandelen; understreger behovet for at arbejdsmarked, som alle har adgang til, som er fleksibelt nok til, at alle kan beslutte sig til at gå ud på det, og som ikke tvinger ældre mennesker, som gerne vil arbejde, ud af deres job; |
| --- | --- |

6.

understreger den indlysende modsigelse mellem på den ene side det tiltrækkende ved den europæiske model og betydningen af EU's og medlemsstaternes rolle i verdenshandelen; understreger behovet for at arbejdsmarked, som alle har adgang til, som er fleksibelt nok til, at alle kan beslutte sig til at gå ud på det, og som ikke tvinger ældre mennesker, som gerne vil arbejde, ud af deres job;

| 7. | understreger behovet for at omstrukturere den økonomiske politik og rette den mod faktorer, der er forbundet med produktivitetsvækst, dvs. modernisering af økonomien, og viden og social velfærd, samt modernisering af institutionelle aftaler med henblik på at imødekomme udfordringerne i forbindelse med den seneste udvidelse og kravene fra en moderne økonomi samt modstå risikoen for deflationspresset fra den tredje verden. |
| --- | --- |

7.

understreger behovet for at omstrukturere den økonomiske politik og rette den mod faktorer, der er forbundet med produktivitetsvækst, dvs. modernisering af økonomien, og viden og social velfærd, samt modernisering af institutionelle aftaler med henblik på at imødekomme udfordringerne i forbindelse med den seneste udvidelse og kravene fra en moderne økonomi samt modstå risikoen for deflationspresset fra den tredje verden.

| 8. | minder om, at stigningen i arbejdskraftens produktivitet og bestræbelserne på at øge konkurrenceevnen, investeringsniveauet og væksten er forudsætninger for højere lønninger og en mere lige fordeling af resultaterne af væksten, beskæftigelsen og den sociale samhørighed; understreger, at denne udvikling bør medføre en forpligtelse fra virksomhedernes side til at påtage sig deres sociale ansvar; |
| --- | --- |

8.

minder om, at stigningen i arbejdskraftens produktivitet og bestræbelserne på at øge konkurrenceevnen, investeringsniveauet og væksten er forudsætninger for højere lønninger og en mere lige fordeling af resultaterne af væksten, beskæftigelsen og den sociale samhørighed; understreger, at denne udvikling bør medføre en forpligtelse fra virksomhedernes side til at påtage sig deres sociale ansvar;

| 9. | mener, at en øget og bæredygtig vækst i Europa forudsætter samtidige og koordinerede aktioner i alle medlemsstater, herunder virkeliggørelsen af det indre marked, et højere investeringsniveau og innovative arbejdsmarkedsreformer; |
| --- | --- |

9.

mener, at en øget og bæredygtig vækst i Europa forudsætter samtidige og koordinerede aktioner i alle medlemsstater, herunder virkeliggørelsen af det indre marked, et højere investeringsniveau og innovative arbejdsmarkedsreformer;

| 10. | beklager de betingelser, navnlig for så vidt angår tidsplanen, under hvilke Parlamentet skal udtale sig om de integrerede retningslinjer; anmoder om, at betingelserne for det interinstitutionelle samarbejde fra nu af og frem til Det Europæiske Råd i juni 2005 klarlægges med hensyn til de integrerede retningslinjer for at forhindre en sådan situation i at opstå igen, samtidig med at der tages højde for konsekvenserne af ændringen af Lissabon-strategien; |
| --- | --- |

10.

beklager de betingelser, navnlig for så vidt angår tidsplanen, under hvilke Parlamentet skal udtale sig om de integrerede retningslinjer; anmoder om, at betingelserne for det interinstitutionelle samarbejde fra nu af og frem til Det Europæiske Råd i juni 2005 klarlægges med hensyn til de integrerede retningslinjer for at forhindre en sådan situation i at opstå igen, samtidig med at der tages højde for konsekvenserne af ændringen af Lissabon-strategien;

| 11. | anmoder Rådet om at tage hensyn til følgende modifikationer:






  KOMMISSIONENS HENSTILLING | PARLAMENTETS MODIFIKATIONER |
| --- | --- | --- |
| Modifikation 1 |
| Afsnit A, punkt A.1, afsnit 4 |
| Retningslinje. For at sikre økonomisk stabilitet bør medlemsstaterne fastholde deres mellemfristede budgetmål over hele konjunkturforløbet, og, så længe disse mål ikke er nået, træffe alle nødvendige korrigerende foranstaltninger i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Med forbehold af dette bør medlemsstaterne undgå procykliske finanspolitikker. Medlemsstater med et underskud på de løbende poster, som der er risiko for er uholdbart, bør arbejde på at korrigere dem ved strukturreformer, der kan fremme den eksterne konkurrenceevne, og ved finanspolitikker (Integreret retningslinje nr. 1). | Retningslinje. For at sikre økonomisk stabilitet
  med henblik på at fremme økonomisk vækst og udmønte konkurrencefordelen ved en mangfoldig kulturel arv og intellektuel kapacitet i en innovationsbaseret produktivitetsstigning,
  bør medlemsstaterne fastholde deres mellemfristede budgetmål over hele konjunkturforløbet, og, så længe disse mål ikke er nået, træffe alle nødvendige korrigerende foranstaltninger i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Med forbehold af dette bør medlemsstaterne undgå procykliske finanspolitikker. Medlemsstater med et underskud på de løbende poster, som der er risiko for er uholdbart, bør arbejde på at korrigere dem ved strukturreformer, der kan fremme den eksterne konkurrenceevne, og ved finanspolitikker,
  navnlig ved at bruge vækstens resultater; desuden bør medlemsstaterne omlægge de offentlige udgifter til de budgetposter, der fremmer målene i Lissabonstrategien, herunder navnlig investeringer i menneskelig kapital, viden, innovation og infrastruktur til gavn for den økonomiske udvikling
  (Integreret retningslinje nr. 1). |
| Modifikation 2 |
| Afsnit A, punkt A.1, afsnit 7 |
| Retningslinje. For at værne om økonomisk bæredygtighed bør medlemsstaterne i lyset af de forventede omkostninger i forbindelse med befolkningens aldring sørge for, at statsgælden nedbringes i et tilfredsstillende tempo, så de offentlige finanser kan styrkes, at pensions- og sundhedssystemerne reformeres, så de bliver finansielt levedygtige og er tilgængelige og fyldestgørende socialt set, og de bør træffe foranstaltninger, der kan øge beskæftigelsesfrekvenserne og udbuddet af arbejdskraft (Integreret retningslinje nr. 2). Se også integreret retningslinje »At anlægge en livscyklustilgang til arbejdet« (nr. 17). | Retningslinje. For at værne om økonomisk bæredygtighed
  som grundlag for et øget beskæftigelsesniveau
  bør medlemsstaterne i lyset af de forventede omkostninger i forbindelse med befolkningens aldring
  og konjunkturudviklingen
  sørge for, at statsgælden nedbringes i et tilfredsstillende tempo, så de offentlige finanser kan styrkes,
  at skattesystemet reformeres, bl.a. ved at lette skattetrykket på lavtlønsgruppen,
  at pensions- og sundhedssystemerne
  yderligere
  reformeres, så de bliver finansielt levedygtige og er tilgængelige og
  acceptable
  socialt set, og de bør træffe foranstaltninger, der kan øge
  befolkningens ansvar for pensionsordningerne,
  beskæftigelsesfrekvensen og udbuddet af arbejdskraft (Integreret retningslinje nr. 2). Se også integreret retningslinje »At anlægge en livscyklustilgang til arbejdet« (nr. 17). |
| Modifikation 3 |
| Afsnit A, punkt A.1, afsnit 9 |
| Retningslinje. Til at fremme en effektiv fordeling af ressourcer bør medlemsstaterne, uden at det skader retningslinjerne om økonomisk stabilitet og bæredygtighed, rette sammensætningen af de offentlige udgifter mod vækstfremmende kategorier, tilpasse skattestrukturerne,
  så de styrker vækstpotentialet, og
  sikre, at der er mekanismer til rådighed til at vurdere, hvordan forholdet er mellem de offentlige udgifter og gennemførelsen af de politiske målsætninger, og sikre, at der overordnet set er sammenhæng mellem reformpakkerne (Integreret retningslinje nr. 3). | Retningslinje. Til at fremme en effektiv fordeling af ressourcer bør medlemsstaterne, uden at det skader retningslinjerne om økonomisk stabilitet og bæredygtighed, rette sammensætningen af de offentlige udgifter mod vækst-
  og beskæftigelses
  fremmende kategorier, tilpasse skattestrukturerne,
  så de fremmer den potentielle vækst og stimulerer private investeringer, særlig ved at skabe en skattemæssig ramme til fremme af SMV'er og skabelse af arbejdspladser; medlemsstaterne bør ligeledes
  sikre, at der er mekanismer til rådighed til at vurdere, hvordan forholdet er mellem de offentlige udgifter og gennemførelsen af de politiske målsætninger, og sikre, at der overordnet set er sammenhæng mellem reformpakkerne (Integreret retningslinje nr. 3). |
| Modifikation 4 |
| Afsnit A, punkt A.1, afsnit 11 |
| Retningslinje. For at fremme større sammenhæng mellem makroøkonomiske politikker og strukturpolitikker bør medlemsstaterne videreføre reformer, der støtter de makroøkonomiske rammer ved at øge
  fleksibilitet,
  mobilitet og
  tilpasningsevne over for
  globalisering, teknologiske fremskridt og konjunkturændringer (Integreret retningslinje nr. 4). Se også integreret retningslinje »At skabe større fleksibilitet og samtidig sikkerhed i beskæftigelsen og begrænse opdelingen af arbejdsmarkedet« (nr. 20). | Retningslinje. For at fremme større sammenhæng mellem makroøkonomiske politikker og strukturpolitikker bør medlemsstaterne videreføre reformer, der støtter de makroøkonomiske rammer ved at
  fastholde en streng finanspolitik, fremme investeringer og erhvervslivet, styrke tilliden blandt forbrugerne samt
  øge
  tilpasningsevne,
  mobilitet
  , kreativitet og evnen til at klare udfordringen fra
  globalisering, teknologiske fremskridt og konjunkturændringer
  ; opmærksomheden skal i særlig grad være henledt på fleksibilitet og sikkerhed på arbejdsmarkedet
  (Integreret retningslinje nr. 4). Se også integreret retningslinje »At skabe større fleksibilitet og samtidig sikkerhed i beskæftigelsen og begrænse opdelingen af arbejdsmarkedet« (nr. 20). |
| Modifikation 5 |
| Afsnit A, punkt A.1, afsnit 14 |
| Retningslinje. For at sikre, at lønudviklingen bidrager til makroøkonomisk stabilitet og vækst, og for at øge omstillingsevnen bør medlemsstaterne sørge for nominelle lønstigninger og arbejdskraftomkostninger, der er forenelige med prisstabilitet og produktivitetstendensen på mellemlang sigt, under hensyntagen til forskelle i færdigheder og lokale arbejdsmarkedsvilkår (Integreret retningslinje nr. 5). Se også integreret retningslinje »At sørge for beskæftigelsesfremmende udvikling af løn og andre arbejdskraftomkostninger« (nr. 21). | Retningslinje. For at sikre, at lønudviklingen bidrager til makroøkonomisk stabilitet. vækst
  og beskæftigelse
  , og for at øge omstillingsevnen bør medlemsstaterne
  og arbejdsmarkedets parter
  sørge for nominelle lønstigninger og arbejdskraftomkostninger, der er forenelige med prisstabilitet og produktivitetstendensen på mellemlang sigt, under hensyntagen til forskelle i færdigheder og lokale arbejdsmarkedsvilkår
  ; virkeliggørelsen af det indre marked, arbejdsmarkedsreformer og en styrkelse af arbejdsmarkedets parters ansvar for en lav arbejdsløshed gennem decentrale lønforhandlinger er af afgørende betydning for lønstigninger og nedbringelse af indkomstforskelle, som samtidig tager hensyn til udviklingen i produktiviteten og konkurrenceevnen.
  (Integreret retningslinje nr. 5). Se også integreret retningslinje »At sørge for beskæftigelsesfremmende udvikling af løn og andre arbejdskraftomkostninger« (nr. 21). |
| Modifikation 6 |
| Afsnit A, punkt A.2, afsnit 6 |
| Retningslinje. For at kunne bidrage til en dynamisk, velfungerende ØMU må euroområdets medlemsstater
  være særligt opmærksomme på finanspolitisk disciplin, og i den forbindelse
  bør de medlemsstater, der endnu ikke har nået deres mellemfristede budgetmål, sørge for en årlig forbedring af deres konjunkturkorrigerede budgetunderskud, uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på 0,5% af BNP som benchmark og samtidig sikre en større tilpasning i gode tider; de må presse på med strukturreformer, der kan forbedre euroområdets konkurrenceevne og økonomisk tilpasning til asymmetriske chok; og de må sørge for, at
  euroområdets indflydelse
  i det globale økonomiske system står i et rimeligt forhold til dets økonomiske vægt (Integreret retningslinje nr. 6). | Retningslinje. For at kunne bidrage til en dynamisk, velfungerende ØMU må euroområdets medlemsstater
  sikre en bedre koordinering af deres økonomiske og budgetmæssige politikker, indledningsvist skal finde sted ved en synkronisering af deres budgetmæssige tidsplaner;
  de
  medlemsstater,
  der endnu ikke har nået deres mellemfristede budgetmål, sørge for en årlig forbedring af deres konjunkturkorrigerede budgetunderskud, uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på 0,5% af BNP som benchmark og samtidig sikre en større tilpasning i gode tider;
  der minder om, at der for fremtiden vil blive taget højde for strukturreformer ved fastlæggelsen af tilpasninger til den mellemfristede målsætning og midlertidige afvigelser fra denne målsætning, vil være tilladt for de lande, der allerede har opfyldt den;
  de må presse på med strukturreformer, der kan forbedre euroområdets konkurrenceevne
  gennem investeringer i innovation, industripolitik samt teoretisk og faglig uddannelse
  og økonomisk tilpasning til asymmetriske chok;
  medlemsstaterne skal gennemføre reformen af stabilitets- og vækstpagten og sørge for, at den håndhæves strengt for at genskabe tilliden
  ; de må sørge for
  at euroområdet er repræsenteret uden for EU i henhold til forpligtelserne fra Det Europæiske Råd i Wien den 11.- 12. december 1998, således at euroens stigende rolle
  i det globale økonomiske system står i et rimeligt forhold til dets økonomiske vægt (Integreret retningslinje nr. 6).
  Nominel konvergens skal i de nye medlemsstater ledsages af reel konvergens.
  (Integreret retningslinje nr. 6). |
| Modifikation 7 |
| Afsnit B, punkt B.1, afsnit 4 |
| Retningslinje. For at udbygge og uddybe det indre marked bør medlemsstaterne sætte mere fart i gennemførelsen af direktiver om det indre marked, prioritere en mere stringent og bedre håndhævelse af lovgivning om det indre marked, fremskynde integrationen af de finansielle markeder, fjerne skattemæssige hindringer for grænseoverskridende aktiviteter og anvende reglerne om offentlige indkøb i EU effektivt (Integreret retningslinje nr. 7). | Retningslinje. For at udbygge og uddybe det indre marked bør medlemsstaterne sætte mere fart i gennemførelsen af direktiver om det indre marked, prioritere en mere stringent og bedre håndhævelse af lovgivning om det indre marked, fremskynde integrationen af de finansielle markeder, fjerne
  bureaukratiske og
  skattemæssige hindringer for grænseoverskridende aktiviteter
  gennem forhandlinger om harmonisering af skattegrundlaget
  og anvende reglerne om offentlige indkøb i EU effektivt (Integreret retningslinje nr. 7). |
| Modifikation 8 |
| Afsnit B, punkt B.1, afsnit 9 |
| Retningslinje. For at sikre åbne og konkurrencedygtige markeder bør medlemsstaterne prioritere fjernelse af reguleringsmæssige og andre barrierer, der er til hinder for konkurrence i nøglesektorer; en mere effektiv håndhævelse af konkurrencepolitikken; selektiv markedsscreening foretaget af konkurrence- og reguleringsmyndigheder for at identificere og fjerne hindringer for konkurrence og markedsadgang;
  reduktion
  af konkurrenceforvridende statsstøtte; og omlægning af støtte til at støtte visse horisontale mål såsom forskning og innovation og udnyttelse af menneskelig kapital. Medlemsstaterne bør også fuldt ud gennemføre de vedtagne foranstaltninger om at åbne netværksindustrierne for konkurrence for at sikre en effektiv konkurrence på de integrerede europæiske markeder, samtidig med at der sikres
  tilfredsstillende
  levering af ydelser af høj kvalitet og af almindelig økonomisk interesse (Integreret retningslinje nr. 8). | Retningslinje. For at sikre åbne og konkurrencedygtige markeder bør medlemsstaterne prioritere fjernelse af reguleringsmæssige og andre barrierer, der er til hinder for konkurrence i nøglesektorer; en mere effektiv håndhævelse af konkurrencepolitikken; selektiv markedsscreening foretaget af konkurrence- og reguleringsmyndigheder for at identificere og fjerne hindringer for konkurrence og markedsadgang,
  der er i strid med forbrugernes interesser; afskaffelse
  af konkurrenceforvridende statsstøtte
  på det indre marked;
  og omlægning af støtte til at støtte visse horisontale mål såsom forskning og innovation og udnyttelse af menneskelig kapital. Medlemsstaterne bør også fuldt ud gennemføre de vedtagne foranstaltninger om at åbne netværksindustrierne for konkurrence for at sikre en effektiv konkurrence på de integrerede europæiske markeder, samtidig med at der sikres levering af ydelser af høj kvalitet og af almindelig økonomisk interesse (Integreret retningslinje nr. 8). |
| Modifikation 9 |
| Afsnit B, punkt B.1, afsnit 14 |
| Retningslinje. For at skabe et mere attraktivt erhvervsmiljø bør medlemsstaterne forbedre kvaliteten af deres love og regler ved en systematisk og stringent vurdering af de økonomiske, sociale og miljømæssige indvirkninger under hensyntagen til de administrative omkostninger, der er forbundet med regulering. Desuden bør medlemsstaterne foretage brede høringer om omkostninger og gevinster ved deres reguleringsinitiativer, især hvis de indebærer kompromiser mellem forskellige politikmål (Integreret retningslinje nr. 9). | Retningslinje. For at skabe et mere attraktivt erhvervsmiljø
  og fremme privat initiativ
  bør medlemsstaterne forbedre kvaliteten af deres love og regler ved en systematisk og stringent vurdering af de økonomiske, sociale og miljømæssige indvirkninger under hensyntagen til de administrative omkostninger, der er forbundet med regulering. Desuden bør medlemsstaterne foretage brede høringer om omkostninger og gevinster
  for så vidt angår vækst og beskæftigelse
  ved deres regulerings-
  og lovgivnings
  initiativer, især hvis de indebærer kompromiser mellem forskellige politikmål (Integreret retningslinje nr. 9). |
| Modifikation 10 |
| Afsnit B, punkt B.1, afsnit 16 |
| Retningslinje. For at fremme mere iværksætterånd og skabe et erhvervsfremmende miljø for SMV'er bør medlemsstaterne forbedre adgangen til finansiering, tilpasse skattesystemerne, styrke det innovative potentiale hos SMV'er og sørge for relevant information og tilbyde hjælp for at give incitamenter til at oprette og skabe vækst i nye virksomheder på linje med SMV-chartret. Desuden bør medlemsstaterne styrke uddannelse i iværksætteri (krydshenvisning til den relevante beskæftigelsesretningslinje). Medlemsstaterne bør også gøre overdragelse af virksomheder lettere, revidere deres konkurslove og forbedre deres redningsog omstruktureringsprocedurer (Integreret retningslinje nr. 10). | Retningslinje. For at fremme mere iværksætterånd og skabe et erhvervsfremmende miljø for SMV'er bør medlemsstaterne forbedre adgangen til finansiering,
  navnlig til risikofonde og mikrokreditter, ændre og
  tilpasse skattesystemerne
  for at fremme investeringer ved at begynde med en harmonisering af skattegrundlaget
  , styrke det innovative potentiale hos SMV'er og sørge for relevant information og tilbyde hjælp for at give incitamenter til at oprette og skabe vækst i nye virksomheder på linje med SMV-chartret. Desuden bør medlemsstaterne styrke uddannelse i iværksætteri (krydshenvisning til den relevante beskæftigelsesretningslinje)
  og i risikovillighed samt træffe foranstaltninger til at bekæmpe brændemærkningen af unge iværksættere, som ikke har haft succes, og give dem en ny chance for at starte på en frisk.
  Medlemsstaterne bør også gøre overdragelse af virksomheder lettere, revidere deres konkurslove og forbedre deres rednings- og omstruktureringsprocedurer
  , samtidig med at reglerne for virksomhedsledelse og ledelsesansvar forbedres
  (Integreret retningslinje nr. 10). |
| Modifikation 11 |
| Afsnit B, punkt B.2, afsnit 4 |
| Retningslinje: For at øge og forbedre investering i FoU bør medlemsstaterne fortsætte med at udvikle de foranstaltninger, der kan fremme erhvervslivets FoU: ved at forbedre rammevilkårene og sørge for et tilstrækkeligt konkurrencepræget miljø for virksomhederne; ved at øge offentlig investering i FoU og gøre den mere effektiv; ved at udbygge ekspertisecentre; ved at gøre bedre brug af støtteordninger, som for eksempel skatteforanstaltninger, der kan virke som løftestang for privat FoU; ved at sørge for, at der er tilstrækkeligt mange kvalificerede forskere, og få flere studerende ind på de naturvidenskabelige og tekniske fag og fremme karriereudvikling og transnational og tværsektoriel mobilitet for forskerne (Integreret retningslinje nr. 12). Se også integreret retningslinje »At udvide og forbedre investering i menneskelig kapital« (nr. 22). | Retningslinje: For at øge og forbedre investering i FoU bør medlemsstaterne fortsætte med at udvikle de foranstaltninger, der kan fremme erhvervslivets FoU: ved at forbedre rammevilkårene og sørge for et tilstrækkeligt konkurrencepræget miljø for virksomhederne; ved at øge offentlig investering i FoU og gøre den mere effektiv
  og ved at etablere offentlige og private partnerskaber;
  ved at udbygge ekspertisecentre; ved at gøre bedre brug af støtteordninger, som for eksempel skatteforanstaltninger, der kan virke som løftestang for privat FoU; ved at sørge for, at der er tilstrækkeligt mange kvalificerede forskere, og få flere studerende ind på de naturvidenskabelige og tekniske fag og fremme karriereudvikling og transnational og tværsektoriel mobilitet for forskerne,
  navnlig for de europæiske forskere, som har forladt Europa, og ved at styrke forbindelsen mellem videnskab, forskning og innovation, dels ved at sikre offentlige investeringer, der kan styrke ekspertisecentrene; dels ved at fremme konkurrence og synergi inden for forskning. Medlemsstaterne bør bestræbe sig yderligere på at fremme fremtidens videnskaber, f.eks. informationssamfundet, forebyggende offentlig sundhedspleje og bioteknologier, ved særlig at tilskynde til mere objektiv information om fordelene og risiciene ved mere kontroversiel forskning, f.eks. forskning i gmo'er og embryonale stamceller.
  Se også integreret retningslinje »At udvide og forbedre investering i menneskelig kapital« (nr. 22). |
| Modifikation 12 |
| Afsnit B, punkt B.2, afsnit 7 |
| Retningslinje. For at fremme innovation og indførelse af IKT bør medlemsstaterne fokusere på en forbedring af tilbuddene om støtte til innovation, især til teknologioverførsel, oprettelse af innovationscentre og -netværk, hvor universiteter og virksomheder kan mødes, incitamenter til videnoverførsel gennem udenlandske direkte investeringer, bedre adgang til finansiering og klart definerede intellektuelle ejendomsrettigheder til overkommelige priser. De bør gøre det lettere at indføre IKT og foretage de hermed forbundne ændringer i arbejdstilrettelæggelsen, som det indebærer for systemet (Integreret retningslinje nr. 13). | Retningslinje. For at fremme innovation og indførelse af IKT bør medlemsstaterne fokusere på en forbedring af tilbuddene om støtte til innovation, især til teknologioverførsel, oprettelse af innovationscentre og -netværk, hvor universiteter og virksomheder kan mødes
  ved at fremme vækstcentre,
  incitamenter til videnoverførsel gennem udenlandske direkte investeringer, bedre adgang til finansiering og klart definerede intellektuelle ejendomsrettigheder til overkommelige priser. De bør gøre det lettere at indføre IKT og foretage de hermed forbundne ændringer i arbejdstilrettelæggelsen, som det indebærer for systemet (Integreret retningslinje nr. 13). |
| Modifikation 13 |
| Afsnit B, punkt B.2, afsnit 9 |
| Retningslinje. For at tilskynde til bæredygtig ressourceanvendelse og styrke synergierne mellem miljøbeskyttelse og vækst bør medlemsstaterne prioritere internalisering af eksterne miljøomkostninger; forøgelse af energieffektiviteten og udvikling og anvendelse af miljøvenlige teknologier. Disse prioriteter bør gennemføres i overensstemmelse med de eksisterende europæiske forpligtelser og med de tiltag og instrumenter, der er foreslået i handlingsplanen for miljøteknologi (ETAP), gennem brug af markedsbaserede instrumenter, risikofonde og FoU-midler, grønne offentlige indkøb og afskaffelse af miljøskadelige subsidier samt andre politikinstrumenter (Integreret retningslinje nr. 14). | Retningslinje. For at tilskynde til bæredygtig ressourceanvendelse og styrke synergierne mellem miljøbeskyttelse og vækst bør medlemsstaterne prioritere internalisering af eksterne miljøomkostninger
  , især inden for energi-, transport-, og landbrugssektoren
  ; forøgelse af energieffektiviteten og udvikling og anvendelse af miljøvenlige teknologier
  medlemsstaterne bør endvidere anvende miljøpolitikken mere proaktivt til at øge væksten og beskæftigelsen gennem udvikling af økologisk teknologi og innovation, herunder navnlig gennem de nødvendige investeringer til opfyldelse af Kyoto-målene og gennem en effektiv udnyttelse af traditionelle energikilder, som ikke udgør en risiko for opfyldelsen af Kyoto-målene.
  Disse prioriteter bør gennemføres i overensstemmelse med de eksisterende europæiske forpligtelser og med de tiltag og instrumenter, der er foreslået i handlingsplanen for miljøteknologi (ETAP), gennem brug af markedsbaserede instrumenter, risikofonde og FoU-midler, grønne offentlige indkøb og afskaffelse af miljøskadelige subsidier samt andre politikinstrumenter (Integreret retningslinje nr. 14). |
| Modifikation 14 |
| Afsnit B, punkt B.2, afsnit 11 |
| Retningslinje. For at bidrage til et solidt europæisk industrigrundlag bør medlemsstaterne fokusere på udvikling af nye teknologier og markeder. Det indebærer især, at de forpligter sig til at oprette og gennemføre fælles europæiske teknologiinitiativer og offentlig-private partnerskaber, der kan hjælpe med at tackle markedssvigt, og at skabe og udvikle regionale eller lokale klynger (Integreret retningslinje nr. 15). | Retningslinje. For at bidrage til et solidt europæisk industrigrundlag bør medlemsstaterne fokusere på udvikling af nye teknologier og markeder
  , også uden for Europa, for at globaliseringen ikke bliver en trussel, men en ny mulighed for verdens største eksportør. De bør udarbejde en kommunikationsstrategi, der har til formål at bekæmpe følelsen af usikkerhed blandt befolkningen som følge af globaliseringen, åbningen af markeder og konkurrencen.
  Det indebærer især, at de forpligter sig til at oprette og gennemføre fælles europæiske teknologiinitiativer og offentlig-private partnerskaber, der kan hjælpe med at tackle markedssvigt, og at skabe og udvikle regionale eller lokale klynger (Integreret retningslinje nr. 15). |

11.

anmoder Rådet om at tage hensyn til følgende modifikationer:

KOMMISSIONENS HENSTILLING

PARLAMENTETS MODIFIKATIONER

Modifikation 1

Afsnit A, punkt A.1, afsnit 4

Retningslinje. For at sikre økonomisk stabilitet bør medlemsstaterne fastholde deres mellemfristede budgetmål over hele konjunkturforløbet, og, så længe disse mål ikke er nået, træffe alle nødvendige korrigerende foranstaltninger i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Med forbehold af dette bør medlemsstaterne undgå procykliske finanspolitikker. Medlemsstater med et underskud på de løbende poster, som der er risiko for er uholdbart, bør arbejde på at korrigere dem ved strukturreformer, der kan fremme den eksterne konkurrenceevne, og ved finanspolitikker (Integreret retningslinje nr. 1).

Retningslinje. For at sikre økonomisk stabilitet
  med henblik på at fremme økonomisk vækst og udmønte konkurrencefordelen ved en mangfoldig kulturel arv og intellektuel kapacitet i en innovationsbaseret produktivitetsstigning,
  bør medlemsstaterne fastholde deres mellemfristede budgetmål over hele konjunkturforløbet, og, så længe disse mål ikke er nået, træffe alle nødvendige korrigerende foranstaltninger i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Med forbehold af dette bør medlemsstaterne undgå procykliske finanspolitikker. Medlemsstater med et underskud på de løbende poster, som der er risiko for er uholdbart, bør arbejde på at korrigere dem ved strukturreformer, der kan fremme den eksterne konkurrenceevne, og ved finanspolitikker,
  navnlig ved at bruge vækstens resultater; desuden bør medlemsstaterne omlægge de offentlige udgifter til de budgetposter, der fremmer målene i Lissabonstrategien, herunder navnlig investeringer i menneskelig kapital, viden, innovation og infrastruktur til gavn for den økonomiske udvikling
  (Integreret retningslinje nr. 1).

Modifikation 2

Afsnit A, punkt A.1, afsnit 7

Retningslinje. For at værne om økonomisk bæredygtighed bør medlemsstaterne i lyset af de forventede omkostninger i forbindelse med befolkningens aldring sørge for, at statsgælden nedbringes i et tilfredsstillende tempo, så de offentlige finanser kan styrkes, at pensions- og sundhedssystemerne reformeres, så de bliver finansielt levedygtige og er tilgængelige og fyldestgørende socialt set, og de bør træffe foranstaltninger, der kan øge beskæftigelsesfrekvenserne og udbuddet af arbejdskraft (Integreret retningslinje nr. 2). Se også integreret retningslinje »At anlægge en livscyklustilgang til arbejdet« (nr. 17).

Retningslinje. For at værne om økonomisk bæredygtighed
  som grundlag for et øget beskæftigelsesniveau
  bør medlemsstaterne i lyset af de forventede omkostninger i forbindelse med befolkningens aldring
  og konjunkturudviklingen
  sørge for, at statsgælden nedbringes i et tilfredsstillende tempo, så de offentlige finanser kan styrkes,
  at skattesystemet reformeres, bl.a. ved at lette skattetrykket på lavtlønsgruppen,
  at pensions- og sundhedssystemerne
  yderligere
  reformeres, så de bliver finansielt levedygtige og er tilgængelige og
  acceptable
  socialt set, og de bør træffe foranstaltninger, der kan øge
  befolkningens ansvar for pensionsordningerne,
  beskæftigelsesfrekvensen og udbuddet af arbejdskraft (Integreret retningslinje nr. 2). Se også integreret retningslinje »At anlægge en livscyklustilgang til arbejdet« (nr. 17).

Modifikation 3

Afsnit A, punkt A.1, afsnit 9

Retningslinje. Til at fremme en effektiv fordeling af ressourcer bør medlemsstaterne, uden at det skader retningslinjerne om økonomisk stabilitet og bæredygtighed, rette sammensætningen af de offentlige udgifter mod vækstfremmende kategorier, tilpasse skattestrukturerne,
  så de styrker vækstpotentialet, og
  sikre, at der er mekanismer til rådighed til at vurdere, hvordan forholdet er mellem de offentlige udgifter og gennemførelsen af de politiske målsætninger, og sikre, at der overordnet set er sammenhæng mellem reformpakkerne (Integreret retningslinje nr. 3).

Retningslinje. Til at fremme en effektiv fordeling af ressourcer bør medlemsstaterne, uden at det skader retningslinjerne om økonomisk stabilitet og bæredygtighed, rette sammensætningen af de offentlige udgifter mod vækst-
  og beskæftigelses
  fremmende kategorier, tilpasse skattestrukturerne,
  så de fremmer den potentielle vækst og stimulerer private investeringer, særlig ved at skabe en skattemæssig ramme til fremme af SMV'er og skabelse af arbejdspladser; medlemsstaterne bør ligeledes
  sikre, at der er mekanismer til rådighed til at vurdere, hvordan forholdet er mellem de offentlige udgifter og gennemførelsen af de politiske målsætninger, og sikre, at der overordnet set er sammenhæng mellem reformpakkerne (Integreret retningslinje nr. 3).

Modifikation 4

Afsnit A, punkt A.1, afsnit 11

Retningslinje. For at fremme større sammenhæng mellem makroøkonomiske politikker og strukturpolitikker bør medlemsstaterne videreføre reformer, der støtter de makroøkonomiske rammer ved at øge
  fleksibilitet,
  mobilitet og
  tilpasningsevne over for
  globalisering, teknologiske fremskridt og konjunkturændringer (Integreret retningslinje nr. 4). Se også integreret retningslinje »At skabe større fleksibilitet og samtidig sikkerhed i beskæftigelsen og begrænse opdelingen af arbejdsmarkedet« (nr. 20).

Retningslinje. For at fremme større sammenhæng mellem makroøkonomiske politikker og strukturpolitikker bør medlemsstaterne videreføre reformer, der støtter de makroøkonomiske rammer ved at
  fastholde en streng finanspolitik, fremme investeringer og erhvervslivet, styrke tilliden blandt forbrugerne samt
  øge
  tilpasningsevne,
  mobilitet
  , kreativitet og evnen til at klare udfordringen fra
  globalisering, teknologiske fremskridt og konjunkturændringer
  ; opmærksomheden skal i særlig grad være henledt på fleksibilitet og sikkerhed på arbejdsmarkedet
  (Integreret retningslinje nr. 4). Se også integreret retningslinje »At skabe større fleksibilitet og samtidig sikkerhed i beskæftigelsen og begrænse opdelingen af arbejdsmarkedet« (nr. 20).

Modifikation 5

Afsnit A, punkt A.1, afsnit 14

Retningslinje. For at sikre, at lønudviklingen bidrager til makroøkonomisk stabilitet og vækst, og for at øge omstillingsevnen bør medlemsstaterne sørge for nominelle lønstigninger og arbejdskraftomkostninger, der er forenelige med prisstabilitet og produktivitetstendensen på mellemlang sigt, under hensyntagen til forskelle i færdigheder og lokale arbejdsmarkedsvilkår (Integreret retningslinje nr. 5). Se også integreret retningslinje »At sørge for beskæftigelsesfremmende udvikling af løn og andre arbejdskraftomkostninger« (nr. 21).

Retningslinje. For at sikre, at lønudviklingen bidrager til makroøkonomisk stabilitet. vækst
  og beskæftigelse
  , og for at øge omstillingsevnen bør medlemsstaterne
  og arbejdsmarkedets parter
  sørge for nominelle lønstigninger og arbejdskraftomkostninger, der er forenelige med prisstabilitet og produktivitetstendensen på mellemlang sigt, under hensyntagen til forskelle i færdigheder og lokale arbejdsmarkedsvilkår
  ; virkeliggørelsen af det indre marked, arbejdsmarkedsreformer og en styrkelse af arbejdsmarkedets parters ansvar for en lav arbejdsløshed gennem decentrale lønforhandlinger er af afgørende betydning for lønstigninger og nedbringelse af indkomstforskelle, som samtidig tager hensyn til udviklingen i produktiviteten og konkurrenceevnen.
  (Integreret retningslinje nr. 5). Se også integreret retningslinje »At sørge for beskæftigelsesfremmende udvikling af løn og andre arbejdskraftomkostninger« (nr. 21).

Modifikation 6

Afsnit A, punkt A.2, afsnit 6

Retningslinje. For at kunne bidrage til en dynamisk, velfungerende ØMU må euroområdets medlemsstater
  være særligt opmærksomme på finanspolitisk disciplin, og i den forbindelse
  bør de medlemsstater, der endnu ikke har nået deres mellemfristede budgetmål, sørge for en årlig forbedring af deres konjunkturkorrigerede budgetunderskud, uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på 0,5% af BNP som benchmark og samtidig sikre en større tilpasning i gode tider; de må presse på med strukturreformer, der kan forbedre euroområdets konkurrenceevne og økonomisk tilpasning til asymmetriske chok; og de må sørge for, at
  euroområdets indflydelse
  i det globale økonomiske system står i et rimeligt forhold til dets økonomiske vægt (Integreret retningslinje nr. 6).

Retningslinje. For at kunne bidrage til en dynamisk, velfungerende ØMU må euroområdets medlemsstater
  sikre en bedre koordinering af deres økonomiske og budgetmæssige politikker, indledningsvist skal finde sted ved en synkronisering af deres budgetmæssige tidsplaner;
  de
  medlemsstater,
  der endnu ikke har nået deres mellemfristede budgetmål, sørge for en årlig forbedring af deres konjunkturkorrigerede budgetunderskud, uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på 0,5% af BNP som benchmark og samtidig sikre en større tilpasning i gode tider;
  der minder om, at der for fremtiden vil blive taget højde for strukturreformer ved fastlæggelsen af tilpasninger til den mellemfristede målsætning og midlertidige afvigelser fra denne målsætning, vil være tilladt for de lande, der allerede har opfyldt den;
  de må presse på med strukturreformer, der kan forbedre euroområdets konkurrenceevne
  gennem investeringer i innovation, industripolitik samt teoretisk og faglig uddannelse
  og økonomisk tilpasning til asymmetriske chok;
  medlemsstaterne skal gennemføre reformen af stabilitets- og vækstpagten og sørge for, at den håndhæves strengt for at genskabe tilliden
  ; de må sørge for
  at euroområdet er repræsenteret uden for EU i henhold til forpligtelserne fra Det Europæiske Råd i Wien den 11.- 12. december 1998, således at euroens stigende rolle
  i det globale økonomiske system står i et rimeligt forhold til dets økonomiske vægt (Integreret retningslinje nr. 6).
  Nominel konvergens skal i de nye medlemsstater ledsages af reel konvergens.
  (Integreret retningslinje nr. 6).

Modifikation 7

Afsnit B, punkt B.1, afsnit 4

Retningslinje. For at udbygge og uddybe det indre marked bør medlemsstaterne sætte mere fart i gennemførelsen af direktiver om det indre marked, prioritere en mere stringent og bedre håndhævelse af lovgivning om det indre marked, fremskynde integrationen af de finansielle markeder, fjerne skattemæssige hindringer for grænseoverskridende aktiviteter og anvende reglerne om offentlige indkøb i EU effektivt (Integreret retningslinje nr. 7).

Retningslinje. For at udbygge og uddybe det indre marked bør medlemsstaterne sætte mere fart i gennemførelsen af direktiver om det indre marked, prioritere en mere stringent og bedre håndhævelse af lovgivning om det indre marked, fremskynde integrationen af de finansielle markeder, fjerne
  bureaukratiske og
  skattemæssige hindringer for grænseoverskridende aktiviteter
  gennem forhandlinger om harmonisering af skattegrundlaget
  og anvende reglerne om offentlige indkøb i EU effektivt (Integreret retningslinje nr. 7).

Modifikation 8

Afsnit B, punkt B.1, afsnit 9

Retningslinje. For at sikre åbne og konkurrencedygtige markeder bør medlemsstaterne prioritere fjernelse af reguleringsmæssige og andre barrierer, der er til hinder for konkurrence i nøglesektorer; en mere effektiv håndhævelse af konkurrencepolitikken; selektiv markedsscreening foretaget af konkurrence- og reguleringsmyndigheder for at identificere og fjerne hindringer for konkurrence og markedsadgang;
  reduktion
  af konkurrenceforvridende statsstøtte; og omlægning af støtte til at støtte visse horisontale mål såsom forskning og innovation og udnyttelse af menneskelig kapital. Medlemsstaterne bør også fuldt ud gennemføre de vedtagne foranstaltninger om at åbne netværksindustrierne for konkurrence for at sikre en effektiv konkurrence på de integrerede europæiske markeder, samtidig med at der sikres
  tilfredsstillende
  levering af ydelser af høj kvalitet og af almindelig økonomisk interesse (Integreret retningslinje nr. 8).

Retningslinje. For at sikre åbne og konkurrencedygtige markeder bør medlemsstaterne prioritere fjernelse af reguleringsmæssige og andre barrierer, der er til hinder for konkurrence i nøglesektorer; en mere effektiv håndhævelse af konkurrencepolitikken; selektiv markedsscreening foretaget af konkurrence- og reguleringsmyndigheder for at identificere og fjerne hindringer for konkurrence og markedsadgang,
  der er i strid med forbrugernes interesser; afskaffelse
  af konkurrenceforvridende statsstøtte
  på det indre marked;
  og omlægning af støtte til at støtte visse horisontale mål såsom forskning og innovation og udnyttelse af menneskelig kapital. Medlemsstaterne bør også fuldt ud gennemføre de vedtagne foranstaltninger om at åbne netværksindustrierne for konkurrence for at sikre en effektiv konkurrence på de integrerede europæiske markeder, samtidig med at der sikres levering af ydelser af høj kvalitet og af almindelig økonomisk interesse (Integreret retningslinje nr. 8).

Modifikation 9

Afsnit B, punkt B.1, afsnit 14

Retningslinje. For at skabe et mere attraktivt erhvervsmiljø bør medlemsstaterne forbedre kvaliteten af deres love og regler ved en systematisk og stringent vurdering af de økonomiske, sociale og miljømæssige indvirkninger under hensyntagen til de administrative omkostninger, der er forbundet med regulering. Desuden bør medlemsstaterne foretage brede høringer om omkostninger og gevinster ved deres reguleringsinitiativer, især hvis de indebærer kompromiser mellem forskellige politikmål (Integreret retningslinje nr. 9).

Retningslinje. For at skabe et mere attraktivt erhvervsmiljø
  og fremme privat initiativ
  bør medlemsstaterne forbedre kvaliteten af deres love og regler ved en systematisk og stringent vurdering af de økonomiske, sociale og miljømæssige indvirkninger under hensyntagen til de administrative omkostninger, der er forbundet med regulering. Desuden bør medlemsstaterne foretage brede høringer om omkostninger og gevinster
  for så vidt angår vækst og beskæftigelse
  ved deres regulerings-
  og lovgivnings
  initiativer, især hvis de indebærer kompromiser mellem forskellige politikmål (Integreret retningslinje nr. 9).

Modifikation 10

Afsnit B, punkt B.1, afsnit 16

Retningslinje. For at fremme mere iværksætterånd og skabe et erhvervsfremmende miljø for SMV'er bør medlemsstaterne forbedre adgangen til finansiering, tilpasse skattesystemerne, styrke det innovative potentiale hos SMV'er og sørge for relevant information og tilbyde hjælp for at give incitamenter til at oprette og skabe vækst i nye virksomheder på linje med SMV-chartret. Desuden bør medlemsstaterne styrke uddannelse i iværksætteri (krydshenvisning til den relevante beskæftigelsesretningslinje). Medlemsstaterne bør også gøre overdragelse af virksomheder lettere, revidere deres konkurslove og forbedre deres redningsog omstruktureringsprocedurer (Integreret retningslinje nr. 10).

Retningslinje. For at fremme mere iværksætterånd og skabe et erhvervsfremmende miljø for SMV'er bør medlemsstaterne forbedre adgangen til finansiering,
  navnlig til risikofonde og mikrokreditter, ændre og
  tilpasse skattesystemerne
  for at fremme investeringer ved at begynde med en harmonisering af skattegrundlaget
  , styrke det innovative potentiale hos SMV'er og sørge for relevant information og tilbyde hjælp for at give incitamenter til at oprette og skabe vækst i nye virksomheder på linje med SMV-chartret. Desuden bør medlemsstaterne styrke uddannelse i iværksætteri (krydshenvisning til den relevante beskæftigelsesretningslinje)
  og i risikovillighed samt træffe foranstaltninger til at bekæmpe brændemærkningen af unge iværksættere, som ikke har haft succes, og give dem en ny chance for at starte på en frisk.
  Medlemsstaterne bør også gøre overdragelse af virksomheder lettere, revidere deres konkurslove og forbedre deres rednings- og omstruktureringsprocedurer
  , samtidig med at reglerne for virksomhedsledelse og ledelsesansvar forbedres
  (Integreret retningslinje nr. 10).

Modifikation 11

Afsnit B, punkt B.2, afsnit 4

Retningslinje: For at øge og forbedre investering i FoU bør medlemsstaterne fortsætte med at udvikle de foranstaltninger, der kan fremme erhvervslivets FoU: ved at forbedre rammevilkårene og sørge for et tilstrækkeligt konkurrencepræget miljø for virksomhederne; ved at øge offentlig investering i FoU og gøre den mere effektiv; ved at udbygge ekspertisecentre; ved at gøre bedre brug af støtteordninger, som for eksempel skatteforanstaltninger, der kan virke som løftestang for privat FoU; ved at sørge for, at der er tilstrækkeligt mange kvalificerede forskere, og få flere studerende ind på de naturvidenskabelige og tekniske fag og fremme karriereudvikling og transnational og tværsektoriel mobilitet for forskerne (Integreret retningslinje nr. 12). Se også integreret retningslinje »At udvide og forbedre investering i menneskelig kapital« (nr. 22).

Retningslinje: For at øge og forbedre investering i FoU bør medlemsstaterne fortsætte med at udvikle de foranstaltninger, der kan fremme erhvervslivets FoU: ved at forbedre rammevilkårene og sørge for et tilstrækkeligt konkurrencepræget miljø for virksomhederne; ved at øge offentlig investering i FoU og gøre den mere effektiv
  og ved at etablere offentlige og private partnerskaber;
  ved at udbygge ekspertisecentre; ved at gøre bedre brug af støtteordninger, som for eksempel skatteforanstaltninger, der kan virke som løftestang for privat FoU; ved at sørge for, at der er tilstrækkeligt mange kvalificerede forskere, og få flere studerende ind på de naturvidenskabelige og tekniske fag og fremme karriereudvikling og transnational og tværsektoriel mobilitet for forskerne,
  navnlig for de europæiske forskere, som har forladt Europa, og ved at styrke forbindelsen mellem videnskab, forskning og innovation, dels ved at sikre offentlige investeringer, der kan styrke ekspertisecentrene; dels ved at fremme konkurrence og synergi inden for forskning. Medlemsstaterne bør bestræbe sig yderligere på at fremme fremtidens videnskaber, f.eks. informationssamfundet, forebyggende offentlig sundhedspleje og bioteknologier, ved særlig at tilskynde til mere objektiv information om fordelene og risiciene ved mere kontroversiel forskning, f.eks. forskning i gmo'er og embryonale stamceller.
  Se også integreret retningslinje »At udvide og forbedre investering i menneskelig kapital« (nr. 22).

Modifikation 12

Afsnit B, punkt B.2, afsnit 7

Retningslinje. For at fremme innovation og indførelse af IKT bør medlemsstaterne fokusere på en forbedring af tilbuddene om støtte til innovation, især til teknologioverførsel, oprettelse af innovationscentre og -netværk, hvor universiteter og virksomheder kan mødes, incitamenter til videnoverførsel gennem udenlandske direkte investeringer, bedre adgang til finansiering og klart definerede intellektuelle ejendomsrettigheder til overkommelige priser. De bør gøre det lettere at indføre IKT og foretage de hermed forbundne ændringer i arbejdstilrettelæggelsen, som det indebærer for systemet (Integreret retningslinje nr. 13).

Retningslinje. For at fremme innovation og indførelse af IKT bør medlemsstaterne fokusere på en forbedring af tilbuddene om støtte til innovation, især til teknologioverførsel, oprettelse af innovationscentre og -netværk, hvor universiteter og virksomheder kan mødes
  ved at fremme vækstcentre,
  incitamenter til videnoverførsel gennem udenlandske direkte investeringer, bedre adgang til finansiering og klart definerede intellektuelle ejendomsrettigheder til overkommelige priser. De bør gøre det lettere at indføre IKT og foretage de hermed forbundne ændringer i arbejdstilrettelæggelsen, som det indebærer for systemet (Integreret retningslinje nr. 13).

Modifikation 13

Afsnit B, punkt B.2, afsnit 9

Retningslinje. For at tilskynde til bæredygtig ressourceanvendelse og styrke synergierne mellem miljøbeskyttelse og vækst bør medlemsstaterne prioritere internalisering af eksterne miljøomkostninger; forøgelse af energieffektiviteten og udvikling og anvendelse af miljøvenlige teknologier. Disse prioriteter bør gennemføres i overensstemmelse med de eksisterende europæiske forpligtelser og med de tiltag og instrumenter, der er foreslået i handlingsplanen for miljøteknologi (ETAP), gennem brug af markedsbaserede instrumenter, risikofonde og FoU-midler, grønne offentlige indkøb og afskaffelse af miljøskadelige subsidier samt andre politikinstrumenter (Integreret retningslinje nr. 14).

Retningslinje. For at tilskynde til bæredygtig ressourceanvendelse og styrke synergierne mellem miljøbeskyttelse og vækst bør medlemsstaterne prioritere internalisering af eksterne miljøomkostninger
  , især inden for energi-, transport-, og landbrugssektoren
  ; forøgelse af energieffektiviteten og udvikling og anvendelse af miljøvenlige teknologier
  medlemsstaterne bør endvidere anvende miljøpolitikken mere proaktivt til at øge væksten og beskæftigelsen gennem udvikling af økologisk teknologi og innovation, herunder navnlig gennem de nødvendige investeringer til opfyldelse af Kyoto-målene og gennem en effektiv udnyttelse af traditionelle energikilder, som ikke udgør en risiko for opfyldelsen af Kyoto-målene.
  Disse prioriteter bør gennemføres i overensstemmelse med de eksisterende europæiske forpligtelser og med de tiltag og instrumenter, der er foreslået i handlingsplanen for miljøteknologi (ETAP), gennem brug af markedsbaserede instrumenter, risikofonde og FoU-midler, grønne offentlige indkøb og afskaffelse af miljøskadelige subsidier samt andre politikinstrumenter (Integreret retningslinje nr. 14).

Modifikation 14

Afsnit B, punkt B.2, afsnit 11

Retningslinje. For at bidrage til et solidt europæisk industrigrundlag bør medlemsstaterne fokusere på udvikling af nye teknologier og markeder. Det indebærer især, at de forpligter sig til at oprette og gennemføre fælles europæiske teknologiinitiativer og offentlig-private partnerskaber, der kan hjælpe med at tackle markedssvigt, og at skabe og udvikle regionale eller lokale klynger (Integreret retningslinje nr. 15).

Retningslinje. For at bidrage til et solidt europæisk industrigrundlag bør medlemsstaterne fokusere på udvikling af nye teknologier og markeder
  , også uden for Europa, for at globaliseringen ikke bliver en trussel, men en ny mulighed for verdens største eksportør. De bør udarbejde en kommunikationsstrategi, der har til formål at bekæmpe følelsen af usikkerhed blandt befolkningen som følge af globaliseringen, åbningen af markeder og konkurrencen.
  Det indebærer især, at de forpligter sig til at oprette og gennemføre fælles europæiske teknologiinitiativer og offentlig-private partnerskaber, der kan hjælpe med at tackle markedssvigt, og at skabe og udvikle regionale eller lokale klynger (Integreret retningslinje nr. 15).

| 12. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

12.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  »Vedtagne tekster«, P6_TA(2005)0034.

P6_TA(2005)0210

Social- og arbejdsmarkedspolitisk dagsorden 2006-2010

Europa-Parlamentets beslutning om den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden for perioden 2006-2010 (2004/2191(INI))

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse (KOM(2005)0033), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse (KOM(2005)0033),

| — | der henviser til den europæiske socialpagt, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske socialpagt,

| — | der henviser til rapporten af maj 2004 fra Kontaktgruppen på Højt Plan om socialpolitikkens fremtid i en udvidet Europæisk Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af maj 2004 fra Kontaktgruppen på Højt Plan om socialpolitikkens fremtid i en udvidet Europæisk Union,

| — | der henviser til sin beslutning af 3. september 2003 om resultattavlen for implementering af dagsordenen for den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. september 2003 om resultattavlen for implementering af dagsordenen for den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden (1),

| — | der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 18. maj 2004 om den sociale situation i Den Europæiske Union (SEK(2004)0636), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 18. maj 2004 om den sociale situation i Den Europæiske Union (SEK(2004)0636),

| — | der henviser til meddelelsen fra kommissionsformand José Manuel Barroso i samråd med næstformand Günter Verheugen til Det Europæiske Råds forårsmøde »Vækst og beskæftigelse: en fælles opgave — Et nyt afsæt for Lissabon-strategien« af 2. februar 2005 (KOM(2005)0024), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelsen fra kommissionsformand José Manuel Barroso i samråd med næstformand Günter Verheugen til Det Europæiske Råds forårsmøde »Vækst og beskæftigelse: en fælles opgave — Et nyt afsæt for Lissabon-strategien« af 2. februar 2005 (KOM(2005)0024),

| — | der henviser til traktaten om en forfatning for Europa, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om en forfatning for Europa,

| — | der henviser til der henviser til grønbogen »imødegåelse af den demografiske ændring: en ny solidaritet mellem generationerne« (KOM(2005)0094), |
| --- | --- |

—

der henviser til der henviser til grønbogen »imødegåelse af den demografiske ændring: en ny solidaritet mellem generationerne« (KOM(2005)0094),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelsen fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0142/2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelsen fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0142/2005),

| A. | der henviser til, at det for at nå Lissabon-målene med flere og kvalitativt bedre job og social samhørighed er nødvendigt at modernisere og styrke den europæiske sociale model for bedre at kunne tage hensyn til ændringer i befolkningens struktur og den viden og de færdigheder, der kræves af et samfund, hvis teknologier har ændret sig, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det for at nå Lissabon-målene med flere og kvalitativt bedre job og social samhørighed er nødvendigt at modernisere og styrke den europæiske sociale model for bedre at kunne tage hensyn til ændringer i befolkningens struktur og den viden og de færdigheder, der kræves af et samfund, hvis teknologier har ændret sig,

| B. | der henviser til, at den sociale samhørighed blandt borgere i Den Europæiske Union tjenes godt, hvis alle, der er i stand til at arbejde, har mulighed for at få et tilstrækkeligt betalt job og arbejdsbetingelser, der gør det muligt at have en rimelig balance mellem arbejde og privatliv, og de, der ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet, har en passende indkomst, der hæver dem op over fattigdom, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den sociale samhørighed blandt borgere i Den Europæiske Union tjenes godt, hvis alle, der er i stand til at arbejde, har mulighed for at få et tilstrækkeligt betalt job og arbejdsbetingelser, der gør det muligt at have en rimelig balance mellem arbejde og privatliv, og de, der ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet, har en passende indkomst, der hæver dem op over fattigdom,

| C. | der henviser til, at udvikling og fremme af europæisk menneskelig og social kapital ikke blot er af afgørende betydning for at opbygge en videnbaseret økonomi, men også er et vigtigt element i den sociale integration og i tilpasninger som reaktion på strukturelle ændringer på arbejdsmarkedet, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at udvikling og fremme af europæisk menneskelig og social kapital ikke blot er af afgørende betydning for at opbygge en videnbaseret økonomi, men også er et vigtigt element i den sociale integration og i tilpasninger som reaktion på strukturelle ændringer på arbejdsmarkedet,

| D. | der henviser til, at små og mellemstore virksomheder (SMV) i hele Unionen yder et væsentligt bidrag til væksten og beskæftigelsen, eftersom de beskæftiger et stort antal arbejdstagere; der henviser til, at der nu især fokuseres på skabelsen af arbejdspladser ved oprettelse af nye virksomheder og generelt gennem SMV'er; medlemsstaterne bør navnlig med henblik herpå fremme iværksætterånd, innovation og et erhvervsvenligt miljø, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at små og mellemstore virksomheder (SMV) i hele Unionen yder et væsentligt bidrag til væksten og beskæftigelsen, eftersom de beskæftiger et stort antal arbejdstagere; der henviser til, at der nu især fokuseres på skabelsen af arbejdspladser ved oprettelse af nye virksomheder og generelt gennem SMV'er; medlemsstaterne bør navnlig med henblik herpå fremme iværksætterånd, innovation og et erhvervsvenligt miljø,

| E. | der henviser til, at erhvervsfrekvensen i Europa skal stige, hvilket betyder, at der er behov for en større indsats for og for praktiske, fremsynede foranstaltninger til at hjælpe kvinder, unge handicappede, ældre arbejdstagere, ufaglærte, langtidsledige og medlemmer af mindretal med at finde job, der svarer til deres kvalifikationer, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at erhvervsfrekvensen i Europa skal stige, hvilket betyder, at der er behov for en større indsats for og for praktiske, fremsynede foranstaltninger til at hjælpe kvinder, unge handicappede, ældre arbejdstagere, ufaglærte, langtidsledige og medlemmer af mindretal med at finde job, der svarer til deres kvalifikationer,

| F. | der henviser til, at der er for lidt arbejdskraftmobilitet i Europa, og at den arbejdskraft, der potentielt er til rådighed, anvendes på en utilstrækkelig måde, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der er for lidt arbejdskraftmobilitet i Europa, og at den arbejdskraft, der potentielt er til rådighed, anvendes på en utilstrækkelig måde,

| G. | der henviser til, at der til trods for den pionerrolle, som EU har spillet inden for området ligebehandling og bekæmpelse af forskelsbehandling, stadig er betydelige problemer, f.eks. kvinders undertiden vanskelige adgang til arbejdsmarkedet, lønforskelle, forskelle i muligheder inden for uddannelse og for så vidt angår karriereudsigter og forfremmelser, de vanskeligheder, der er med at kombinere arbejde og familieforpligtelser, og manglen på inddragelse i beslutningsprocesser i samfundet, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der til trods for den pionerrolle, som EU har spillet inden for området ligebehandling og bekæmpelse af forskelsbehandling, stadig er betydelige problemer, f.eks. kvinders undertiden vanskelige adgang til arbejdsmarkedet, lønforskelle, forskelle i muligheder inden for uddannelse og for så vidt angår karriereudsigter og forfremmelser, de vanskeligheder, der er med at kombinere arbejde og familieforpligtelser, og manglen på inddragelse i beslutningsprocesser i samfundet,

| H. | der henviser til nødvendigheden af en effektiv kamp imod fattigdom, |
| --- | --- |

H.

der henviser til nødvendigheden af en effektiv kamp imod fattigdom,

| I. | der henviser til, at de sociale politikker udgør en central faktor med henblik på at sikre den sociale samhørighed og adgangen til de grundlæggende rettigheder, og er en central faktor i den økonomiske vækst i Unionen, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at de sociale politikker udgør en central faktor med henblik på at sikre den sociale samhørighed og adgangen til de grundlæggende rettigheder, og er en central faktor i den økonomiske vækst i Unionen,

| J. | der henviser til, at foreningen af arbejde og familieliv bør gøres praktisk gennemførlig, så mænd og kvinder kan være aktive på arbejdsmarkedet, gøre karrierefremskridt og føre et harmonisk og givende familieliv, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at foreningen af arbejde og familieliv bør gøres praktisk gennemførlig, så mænd og kvinder kan være aktive på arbejdsmarkedet, gøre karrierefremskridt og føre et harmonisk og givende familieliv,

| K. | der henviser til, at virksomhederne i overensstemmelse med det sociale ansvar, der påhviler dem, bør garantere de bedst mulige uddannelsesvilkår for deres ansatte:






  — | i perioder, der er afsat til praktisk anvendelse af indledende uddannelse, |
| --- | --- | --- |

K.

der henviser til, at virksomhederne i overensstemmelse med det sociale ansvar, der påhviler dem, bør garantere de bedst mulige uddannelsesvilkår for deres ansatte:

—

i perioder, der er afsat til praktisk anvendelse af indledende uddannelse,

| — | for vedvarende uddannelse af deres ansatte, |
| --- | --- |

—

for vedvarende uddannelse af deres ansatte,

| — | i forbindelse med anerkendelse og validering af de erhvervsmæssige erfaringer; |
| --- | --- |

—

i forbindelse med anerkendelse og validering af de erhvervsmæssige erfaringer;

der henviser til, at alle store virksomheder for at opnå disse mål bør udforme uddannelses- og kvalifikationsudviklingsplaner, der skal forhandles, dels mellem arbejdsmarkedets parter og dels de institutioner, der udsteder erhvervskvalifikationerne,

Generelt

| 1. | mener, at Kommissionen giver en god analyse af de problemer og opgaver, som EU står over for med henblik på at bevare og forstærke den enestående europæiske sociale model; er af den opfattelse, at denne europæiske social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden skal bidrage til en afbalanceret gennemførelse af de fire søjler i Lissabon-strategien, nemlig økonomisk koordinering, beskæftigelsespolitik, social- og arbejdsmarkedspolitik og bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

1.

mener, at Kommissionen giver en god analyse af de problemer og opgaver, som EU står over for med henblik på at bevare og forstærke den enestående europæiske sociale model; er af den opfattelse, at denne europæiske social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden skal bidrage til en afbalanceret gennemførelse af de fire søjler i Lissabon-strategien, nemlig økonomisk koordinering, beskæftigelsespolitik, social- og arbejdsmarkedspolitik og bæredygtig udvikling;

| 2. | beklager, at opnåelsen af den ambitiøse Lissabon-strategi ikke tilstræbes så energisk, som det er blevet forlangt andetsteds, fordi forslagene er for generelle og/eller på grund af manglende praktiske foranstaltninger i den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden; bemærker i denne forbindelse Unionens strategiske mål: »Fornyet vækst er af vital betydning for velstand, kan genskabe fuld beskæftigelse og udgør grundlaget for social retfærdighed og lige muligheder for alle. Den er også af vital betydning for EU's stilling i verden og for EU's muligheder for at tilvejebringe de ressourcer, der er nødvendige for at tackle mange forskellige globale udfordringer« (2); |
| --- | --- |

2.

beklager, at opnåelsen af den ambitiøse Lissabon-strategi ikke tilstræbes så energisk, som det er blevet forlangt andetsteds, fordi forslagene er for generelle og/eller på grund af manglende praktiske foranstaltninger i den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden; bemærker i denne forbindelse Unionens strategiske mål: »Fornyet vækst er af vital betydning for velstand, kan genskabe fuld beskæftigelse og udgør grundlaget for social retfærdighed og lige muligheder for alle. Den er også af vital betydning for EU's stilling i verden og for EU's muligheder for at tilvejebringe de ressourcer, der er nødvendige for at tackle mange forskellige globale udfordringer« (2);

| 3. | understreger vigtigheden af hver enkelt medlemsstats ansvar for at gennemføre og anvende den eksisterende lovgivning og indføre reformer for at nå Lissabon-målene; |
| --- | --- |

3.

understreger vigtigheden af hver enkelt medlemsstats ansvar for at gennemføre og anvende den eksisterende lovgivning og indføre reformer for at nå Lissabon-målene;

| 4. | er af den opfattelse, at den europæiske social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden skal bidrage til overholdelse af de i traktaten om en forfatning for Europa indeholdte grundlæggende rettigheder; foreslår derfor, at der i dagsordenen fastsættes en årlig gennemgang af Unionens sikring af de grundlæggende sociale rettigheder; |
| --- | --- |

4.

er af den opfattelse, at den europæiske social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden skal bidrage til overholdelse af de i traktaten om en forfatning for Europa indeholdte grundlæggende rettigheder; foreslår derfor, at der i dagsordenen fastsættes en årlig gennemgang af Unionens sikring af de grundlæggende sociale rettigheder;

| 5. | opfordrer Rådet og Kommissionen til på basis af denne social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden at udarbejde en ægte dagsorden for social- og arbejdsmarkedspolitikken, der bygger videre på dagsordenen for social- og arbejdsmarkedspolitikken 2000-2005, og som indeholder konkrete politiske forslag, en tidsplan og en konkret procedure (scoreboard) for, hvordan gennemførelsen skal følges op; opfordrer Kommissionen til bedre at udnytte den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden ved hjælp af de forslag, der er angivet emne for emne i denne beslutning; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Rådet og Kommissionen til på basis af denne social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden at udarbejde en ægte dagsorden for social- og arbejdsmarkedspolitikken, der bygger videre på dagsordenen for social- og arbejdsmarkedspolitikken 2000-2005, og som indeholder konkrete politiske forslag, en tidsplan og en konkret procedure (scoreboard) for, hvordan gennemførelsen skal følges op; opfordrer Kommissionen til bedre at udnytte den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden ved hjælp af de forslag, der er angivet emne for emne i denne beslutning;

| 6. | bifalder Kommissionens faste hensigt om at styrke den sociale dimension i globaliseringen og forventer at blive hørt vedrørende praktiske foranstaltninger, der skal foreslås af Kommissionen og dens arbejdsgruppe sammensat af medarbejdere fra forskellige afdelinger, der arbejder på dette område; |
| --- | --- |

6.

bifalder Kommissionens faste hensigt om at styrke den sociale dimension i globaliseringen og forventer at blive hørt vedrørende praktiske foranstaltninger, der skal foreslås af Kommissionen og dens arbejdsgruppe sammensat af medarbejdere fra forskellige afdelinger, der arbejder på dette område;

| 7. | er af den opfattelse, at integreringen af de forskellige fællesskabsprogrammer i Progress-programmet ikke må bevirke, at synligheden af og de finansielle midler til aktionsprogrammerne fra de fem berørte områder reduceres; anmoder om, at alle berørte aktører fra civilsamfundet inddrages i opfølgningen af de forskellige programbestanddeles gennemførelse; |
| --- | --- |

7.

er af den opfattelse, at integreringen af de forskellige fællesskabsprogrammer i Progress-programmet ikke må bevirke, at synligheden af og de finansielle midler til aktionsprogrammerne fra de fem berørte områder reduceres; anmoder om, at alle berørte aktører fra civilsamfundet inddrages i opfølgningen af de forskellige programbestanddeles gennemførelse;

| 8. | noterer sig Kommissionens planer i forbindelse med en meddelelse om sociale tjenester af almen interesse; opfordrer i den forbindelse til, at disse tjenester udelukkes fra underretningsforpligtelsen inden for rammerne af politikken for statsstøtte, og at der forelægges et forslag til rammedirektiv om tjenester af almen interesse, hvori principperne for og finansieringen af disse almene tjenester sikres; |
| --- | --- |

8.

noterer sig Kommissionens planer i forbindelse med en meddelelse om sociale tjenester af almen interesse; opfordrer i den forbindelse til, at disse tjenester udelukkes fra underretningsforpligtelsen inden for rammerne af politikken for statsstøtte, og at der forelægges et forslag til rammedirektiv om tjenester af almen interesse, hvori principperne for og finansieringen af disse almene tjenester sikres;

| 9. | mener, at omfattende og detaljerede statistikker og analyser er nødvendige, og at der skal oprettes et passende offentligt socialstøttesystem, der giver information om jobmuligheder, tilsvarende sundhedstjenester og rådgivningsinstanser; understreger merværdien af partnerskaber mellem myndigheder, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet; understreger den bredere betydning af begrebet »bedste regeringsførelse«; konstaterer, at årlige møder er vigtige som et middel til opfølgning og evaluering af Den Social- og Arbejdsmarkedspolitiske Dagsorden; mener dog, at der i et udvidet Europa bør findes en sammenhængende og veldefineret netværksstrategi; ser ikke tegn på en egentlig beslutsomhed med henblik på at fordele ansvar og kompetence mellem Fællesskabet, medlemsstaterne og ngo'erne; |
| --- | --- |

9.

mener, at omfattende og detaljerede statistikker og analyser er nødvendige, og at der skal oprettes et passende offentligt socialstøttesystem, der giver information om jobmuligheder, tilsvarende sundhedstjenester og rådgivningsinstanser; understreger merværdien af partnerskaber mellem myndigheder, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet; understreger den bredere betydning af begrebet »bedste regeringsførelse«; konstaterer, at årlige møder er vigtige som et middel til opfølgning og evaluering af Den Social- og Arbejdsmarkedspolitiske Dagsorden; mener dog, at der i et udvidet Europa bør findes en sammenhængende og veldefineret netværksstrategi; ser ikke tegn på en egentlig beslutsomhed med henblik på at fordele ansvar og kompetence mellem Fællesskabet, medlemsstaterne og ngo'erne;

| 10. | er klar over, at lokaløkonomien og smv'er er væsentlige faktorer for den økonomiske udvikling og beskæftigelsen, og at de tegner sig for over 90 % af erhvervsaktiviteterne i de europæiske økonomier; konstaterer, at skabelse af nye job kan fremmes ved at hjælpe smv'erne og udvikle gunstige betingelser samt udforme særlige programmer for disse virksomheder samt yde støtte til skabelse af nye arbejdspladser; |
| --- | --- |

10.

er klar over, at lokaløkonomien og smv'er er væsentlige faktorer for den økonomiske udvikling og beskæftigelsen, og at de tegner sig for over 90 % af erhvervsaktiviteterne i de europæiske økonomier; konstaterer, at skabelse af nye job kan fremmes ved at hjælpe smv'erne og udvikle gunstige betingelser samt udforme særlige programmer for disse virksomheder samt yde støtte til skabelse af nye arbejdspladser;

| 11. | opfordrer indtrængende til, at den intention, der er blevet bebudet om at vurdere den sociale og beskæftigelsesmæssige virkning af hver enkelt EU-foranstaltning, ledsages af et praktisk instrument til at føre denne intention ud i livet og af foranstaltninger til evaluering og nøje overvågning; |
| --- | --- |

11.

opfordrer indtrængende til, at den intention, der er blevet bebudet om at vurdere den sociale og beskæftigelsesmæssige virkning af hver enkelt EU-foranstaltning, ledsages af et praktisk instrument til at føre denne intention ud i livet og af foranstaltninger til evaluering og nøje overvågning;

Demografi og adgang til beskæftigelse

| 12. | mener, at den nuværende demografiske udvikling udsætter arbejdsmarkedet og den sociale sikring for pres; understreger, at der er absolut behov for positive foranstaltninger til styrkelse af de ældres stilling på arbejdsmarkedet og passende politisk reaktion, der ikke kun vender denne udvikling, men også åbner nye muligheder, mere fleksibilitet i valg af pensions- og fratrædelsesordninger samt positive incitamenter for at øge det antal år, som folk tilbringer i aktiv beskæftigelse; er af den opfattelse, at der som led i samordningen af pensioner bør indledes en bred debat om retten til en acceptabel pension for alle og herunder også for arbejdstagere med atypiske arbejdsformer eller personer fra højrisikogrupper; |
| --- | --- |

12.

mener, at den nuværende demografiske udvikling udsætter arbejdsmarkedet og den sociale sikring for pres; understreger, at der er absolut behov for positive foranstaltninger til styrkelse af de ældres stilling på arbejdsmarkedet og passende politisk reaktion, der ikke kun vender denne udvikling, men også åbner nye muligheder, mere fleksibilitet i valg af pensions- og fratrædelsesordninger samt positive incitamenter for at øge det antal år, som folk tilbringer i aktiv beskæftigelse; er af den opfattelse, at der som led i samordningen af pensioner bør indledes en bred debat om retten til en acceptabel pension for alle og herunder også for arbejdstagere med atypiske arbejdsformer eller personer fra højrisikogrupper;

| 13. | bifalder grønbogen om demografiske ændringer som et nyttigt bidrag til analysen af de mange forskelligartede udfordringer, som Den Europæiske Union står overfor, og mener, at Parlamentet bør bidrage til de samlede overvejelser af følgerne af de faldende befolkningstal og fremsætte forslag til passende politiske instrumenter, som EU og medlemsstaterne kan bruge til at imødegå fænomenet; |
| --- | --- |

13.

bifalder grønbogen om demografiske ændringer som et nyttigt bidrag til analysen af de mange forskelligartede udfordringer, som Den Europæiske Union står overfor, og mener, at Parlamentet bør bidrage til de samlede overvejelser af følgerne af de faldende befolkningstal og fremsætte forslag til passende politiske instrumenter, som EU og medlemsstaterne kan bruge til at imødegå fænomenet;

| 14. | konstaterer, at visse samfundsgrupper stadig diskrimineres i deres ret til kvalitetsfyldt arbejde; opfordrer til konkrete forslag med henblik på specielt at støtte kvinder, ældre, unge, handicappede og medlemmer af mindretal i deres integration på arbejdsmarkedet og deltagelse i programmerne for beskæftigelse og social solidaritet; |
| --- | --- |

14.

konstaterer, at visse samfundsgrupper stadig diskrimineres i deres ret til kvalitetsfyldt arbejde; opfordrer til konkrete forslag med henblik på specielt at støtte kvinder, ældre, unge, handicappede og medlemmer af mindretal i deres integration på arbejdsmarkedet og deltagelse i programmerne for beskæftigelse og social solidaritet;

| 15. | håber, at kampen imod diskrimination, der især er knyttet til tilhørsforhold til et mindretal, vil blive styrket, og at medlemsstaterne vil blive tilskyndet til at udveksle oplysninger vedrørende bedste praksis; opfordrer til, at der lægges særlig vægt på fremme af familien over hele linjen på europæisk og nationalt plan; |
| --- | --- |

15.

håber, at kampen imod diskrimination, der især er knyttet til tilhørsforhold til et mindretal, vil blive styrket, og at medlemsstaterne vil blive tilskyndet til at udveksle oplysninger vedrørende bedste praksis; opfordrer til, at der lægges særlig vægt på fremme af familien over hele linjen på europæisk og nationalt plan;

Flere og bedre job

| 16. | mener, at det er nødvendigt, at der vedtages praktiske foranstaltninger til at udarbejde programmer i samråd med arbejdsmarkedets parter og i dialog med specialiserede offentlige og/eller private organer for at fremme uddannelse og erhvervsuddannelse og for reelt at tilvejebringe livslang læring med det formål at forbedre udnyttelsen af viden og informationssamfundet i overensstemmelse med arbejdsmarkedets behov; |
| --- | --- |

16.

mener, at det er nødvendigt, at der vedtages praktiske foranstaltninger til at udarbejde programmer i samråd med arbejdsmarkedets parter og i dialog med specialiserede offentlige og/eller private organer for at fremme uddannelse og erhvervsuddannelse og for reelt at tilvejebringe livslang læring med det formål at forbedre udnyttelsen af viden og informationssamfundet i overensstemmelse med arbejdsmarkedets behov;

| 17. | opfordrer til, at multilaterale projekter med sigte på at forbedre de nationale uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer og dermed europæiske almene og erhvervsfaglige uddannelsesprojekter støttes, hvorved adgang til almen og erhvervsfaglig uddannelse vil blive betragtet som en grundlæggende social rettighed, og mener desuden, at livslang almen uddannelse og erhvervsuddannelse skal rettes imod tilnærmelse og anerkendelse af erhvervskvalifikationer, og forventer, at virksomhederne i overensstemmelse med det ansvar, der påhviler dem i social henseende, inddrages i erhvervsuddannelse og efterfølgende erhvervelse af kvalifikationer i samråd med de relevante institutioner; |
| --- | --- |

17.

opfordrer til, at multilaterale projekter med sigte på at forbedre de nationale uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer og dermed europæiske almene og erhvervsfaglige uddannelsesprojekter støttes, hvorved adgang til almen og erhvervsfaglig uddannelse vil blive betragtet som en grundlæggende social rettighed, og mener desuden, at livslang almen uddannelse og erhvervsuddannelse skal rettes imod tilnærmelse og anerkendelse af erhvervskvalifikationer, og forventer, at virksomhederne i overensstemmelse med det ansvar, der påhviler dem i social henseende, inddrages i erhvervsuddannelse og efterfølgende erhvervelse af kvalifikationer i samråd med de relevante institutioner;

| 18. | opfordrer Kommissionen til med hensyn til den nye strategi for perioden 2007-2012 for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen at vedtage en mere effektiv tilgang til årsagerne til og konsekvenserne af arbejdsulykker; opfordrer i denne forbindelse til:






  — | en revision af Rådets direktiv 92/85/EØF af 19. oktober 1992 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere som er gravide, som lige har født, eller som ammer (3), |
| --- | --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til med hensyn til den nye strategi for perioden 2007-2012 for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen at vedtage en mere effektiv tilgang til årsagerne til og konsekvenserne af arbejdsulykker; opfordrer i denne forbindelse til:

—

en revision af Rådets direktiv 92/85/EØF af 19. oktober 1992 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere som er gravide, som lige har født, eller som ammer (3),

| — | en revision af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/37/EF af 29. april 2004 om beskyttelse af arbejdstagere mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener (kodificeret udgave af direktiv 90/394/EØF) (4), |
| --- | --- |

—

en revision af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/37/EF af 29. april 2004 om beskyttelse af arbejdstagere mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener (kodificeret udgave af direktiv 90/394/EØF) (4),

| — | en udvidelse af anvendelsesområdet for Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet (5), så det kommer til at omfatte foranstaltninger mod mobning på arbejdspladsen og til at dække selvstændige, vikarer, fjernarbejdere og hjemmearbejdere; |
| --- | --- |

—

en udvidelse af anvendelsesområdet for Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet (5), så det kommer til at omfatte foranstaltninger mod mobning på arbejdspladsen og til at dække selvstændige, vikarer, fjernarbejdere og hjemmearbejdere;

| — | et direktivforslag, der vedrører sygdomme i muskler og led, og hvori opmærksomheden rettes mod de problemer, som monotont arbejde forårsager; |
| --- | --- |

—

et direktivforslag, der vedrører sygdomme i muskler og led, og hvori opmærksomheden rettes mod de problemer, som monotont arbejde forårsager;

| 19. | anser det for nødvendigt, at medlemsstaterne forbedrer miljøet for oprettelse og understøttelse af allerede eksisterende SMV'er gennem fremsynede foranstaltninger på nationalt, regionalt og lokalt plan; mener, at disse foranstaltninger især skal tage sigte på informations- og kommunikationsbranchen samt tjenesteydelsessektoren, da disse sektorer besidder et særlig højt potentiale for skabelse af job; |
| --- | --- |

19.

anser det for nødvendigt, at medlemsstaterne forbedrer miljøet for oprettelse og understøttelse af allerede eksisterende SMV'er gennem fremsynede foranstaltninger på nationalt, regionalt og lokalt plan; mener, at disse foranstaltninger især skal tage sigte på informations- og kommunikationsbranchen samt tjenesteydelsessektoren, da disse sektorer besidder et særlig højt potentiale for skabelse af job;

| 20. | opfordrer Kommissionen til at styrke og klarlægge det oprindelige Lissabon-mål med bekæmpelse af fattigdom ved at vedtage et klart overordnet mål for EU om at reducere fattigdomsniveauerne målt i forhold til BNP inden 2010 samt udvikle et sæt standarder for social integration, i forhold til hvilke resultaterne af den sociale integrationsstrategi kan måles; |
| --- | --- |

20.

opfordrer Kommissionen til at styrke og klarlægge det oprindelige Lissabon-mål med bekæmpelse af fattigdom ved at vedtage et klart overordnet mål for EU om at reducere fattigdomsniveauerne målt i forhold til BNP inden 2010 samt udvikle et sæt standarder for social integration, i forhold til hvilke resultaterne af den sociale integrationsstrategi kan måles;

| 21. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at fastholde og styrke strategien for social integration som en distinkt og synlig strategi, der indgår som et selvstændigt element i den samordnede proces med henblik på social beskyttelse og social integration; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at fastholde og styrke strategien for social integration som en distinkt og synlig strategi, der indgår som et selvstændigt element i den samordnede proces med henblik på social beskyttelse og social integration;

| 22. | anser det for særlig vigtigt, at medlemsstaterne øger deres indsats for at træffe foranstaltninger til overførelse af uregistreret erhvervsaktivitet til regulær beskæftigelse; |
| --- | --- |

22.

anser det for særlig vigtigt, at medlemsstaterne øger deres indsats for at træffe foranstaltninger til overførelse af uregistreret erhvervsaktivitet til regulær beskæftigelse;

Mobilitet

| 23. | opfordrer til, at der udarbejdes en detaljeret rapport om den økonomiske virkning af at nægte arbejdere fra de nye medlemsstater adgang til beskæftigelse andetsteds i EU og til, at denne rapport ledsages af forslag til løsning af problemerne; |
| --- | --- |

23.

opfordrer til, at der udarbejdes en detaljeret rapport om den økonomiske virkning af at nægte arbejdere fra de nye medlemsstater adgang til beskæftigelse andetsteds i EU og til, at denne rapport ledsages af forslag til løsning af problemerne;

| 24. | opfordrer til forbedring og udvidelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/71/EF af 16. december 1996 om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser (6); er af den opfattelse, at samarbejdet mellem inspektionstjenester på tværs af grænserne bør styrkes, og anmoder Kommissionen om at undersøge muligheden for at oprette en europæisk platform for samarbejdet mellem disse tjenester — et »socialt« Europol; |
| --- | --- |

24.

opfordrer til forbedring og udvidelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/71/EF af 16. december 1996 om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser (6); er af den opfattelse, at samarbejdet mellem inspektionstjenester på tværs af grænserne bør styrkes, og anmoder Kommissionen om at undersøge muligheden for at oprette en europæisk platform for samarbejdet mellem disse tjenester — et »socialt« Europol;

| 25. | opfordrer til, at der i de detaljerede bestemmelser i bilagene til forordning (EF) nr. 883/2004 (den nye koordineringsforordning i fortsættelse af forordning (EF) nr. 1408/71) (7) tages højde for behovet for mobilitet og ønsket herom på en sådan måde, at implementeringsforanstaltningerne gør mobilitet til en realitet, snarere end at der foregives støtte til mobilitet, således som teksten i selve forordningen gør; |
| --- | --- |

25.

opfordrer til, at der i de detaljerede bestemmelser i bilagene til forordning (EF) nr. 883/2004 (den nye koordineringsforordning i fortsættelse af forordning (EF) nr. 1408/71) (7) tages højde for behovet for mobilitet og ønsket herom på en sådan måde, at implementeringsforanstaltningerne gør mobilitet til en realitet, snarere end at der foregives støtte til mobilitet, således som teksten i selve forordningen gør;

| 26. | minder i den forbindelse om sit krav om et lovgivningsinstrument vedrørende indførelse af et forudgående og bindende grænseoverskridende kontrol af konsekvenserne for den sociale lovgivning og skattelovgivning (en grænseoverskridende konsekvensanalyse) i overensstemmelse med det ønske, Europa-Parlamentet gav udtryk for i sin beslutning af 28. maj 1998 om situationen for grænsearbejdere i Den Europæiske Union (8); |
| --- | --- |

26.

minder i den forbindelse om sit krav om et lovgivningsinstrument vedrørende indførelse af et forudgående og bindende grænseoverskridende kontrol af konsekvenserne for den sociale lovgivning og skattelovgivning (en grænseoverskridende konsekvensanalyse) i overensstemmelse med det ønske, Europa-Parlamentet gav udtryk for i sin beslutning af 28. maj 1998 om situationen for grænsearbejdere i Den Europæiske Union (8);

| 27. | bifalder Kommissionens hensigt om at fremsætte forslag om fjernelse af hindringer for arbejdskraftens mobilitet, især dem der bunder i pensionsordninger, og opfordrer til, at disse forslag forelægges i år, hvis det er muligt; |
| --- | --- |

27.

bifalder Kommissionens hensigt om at fremsætte forslag om fjernelse af hindringer for arbejdskraftens mobilitet, især dem der bunder i pensionsordninger, og opfordrer til, at disse forslag forelægges i år, hvis det er muligt;

Fremme af social inddragelse og samhørighed

| 28. | er af den opfattelse, at det at have arbejde ganske vist er det vigtigste element for integrationen af mennesker i samfundet, men at der desforuden kræves en fornuftig social politik for at sikre ethvert menneskes ret til social beskyttelse og samhørigheden i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

28.

er af den opfattelse, at det at have arbejde ganske vist er det vigtigste element for integrationen af mennesker i samfundet, men at der desforuden kræves en fornuftig social politik for at sikre ethvert menneskes ret til social beskyttelse og samhørigheden i medlemsstaterne;

| 29. | glæder sig over Kommissionens planer om at gøre 2010 til det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og udstødelse; beklager, at Det Europæiske Råd på samlingen i marts 2005 i Bruxelles indskrænkede målsætningerne for social inddragelse og bekæmpelse af fattigdom til foranstaltninger mod fattigdom blandt børn; anmoder Rådet (beskæftigelse og sociale anliggender) og Kommissionen om at sikre virkeliggørelsen af den oprindelige Lissabon-målsætning, nemlig nedbringelse af fattigdom i Unionen, og gennemførelsen af alle bestanddele, som indgår i den åbne koordineringsmetode for bekæmpelse af fattigdom og social marginalisering; |
| --- | --- |

29.

glæder sig over Kommissionens planer om at gøre 2010 til det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og udstødelse; beklager, at Det Europæiske Råd på samlingen i marts 2005 i Bruxelles indskrænkede målsætningerne for social inddragelse og bekæmpelse af fattigdom til foranstaltninger mod fattigdom blandt børn; anmoder Rådet (beskæftigelse og sociale anliggender) og Kommissionen om at sikre virkeliggørelsen af den oprindelige Lissabon-målsætning, nemlig nedbringelse af fattigdom i Unionen, og gennemførelsen af alle bestanddele, som indgår i den åbne koordineringsmetode for bekæmpelse af fattigdom og social marginalisering;

| 30. | støtter Kommissionens planer om at gennemføre en tilbundsgående høring om manglerne i de eksisterende socialsikringssystemer; er af den opfattelse, at alle aktører må inddrages heri; |
| --- | --- |

30.

støtter Kommissionens planer om at gennemføre en tilbundsgående høring om manglerne i de eksisterende socialsikringssystemer; er af den opfattelse, at alle aktører må inddrages heri;

| 31. | støtter Kommissionens planer om at udbygge den i december 2004 iværksatte åbne koordineringsmetode i forbindelse med langvarige pleje- og sundhedsydelser til en fuldgyldig procedure; er af den opfattelse, at der i den forbindelse må fastlægges kvalitetskriterier, som skal sikre enhver ret til solidaritetsbaserede ydelser, der er til at betale; mener i overensstemmelse hermed også, at sundhedsydelser ikke kan være underlagt de for det indre marked og konkurrencen gældende regler; |
| --- | --- |

31.

støtter Kommissionens planer om at udbygge den i december 2004 iværksatte åbne koordineringsmetode i forbindelse med langvarige pleje- og sundhedsydelser til en fuldgyldig procedure; er af den opfattelse, at der i den forbindelse må fastlægges kvalitetskriterier, som skal sikre enhver ret til solidaritetsbaserede ydelser, der er til at betale; mener i overensstemmelse hermed også, at sundhedsydelser ikke kan være underlagt de for det indre marked og konkurrencen gældende regler;

Bekæmpelse af forskelsbehandling

| 32. | minder om, at spørgsmålet om kønnenes ligestilling bør indgå i samtlige fællesskabspolitikker, da dette er den eneste metode til at sikre de tre vigtigste søjler i kvinders livskvalitet, nemlig bevidstgørelse, muligheder og fremgang. |
| --- | --- |

32.

minder om, at spørgsmålet om kønnenes ligestilling bør indgå i samtlige fællesskabspolitikker, da dette er den eneste metode til at sikre de tre vigtigste søjler i kvinders livskvalitet, nemlig bevidstgørelse, muligheder og fremgang.

| 33. | udtrykker sin skuffelse over manglen på effektiv forslag til at fremme, nøje overvåge og evaluere ligestilling af mænd og kvinder og på politiske foranstaltninger med det mål at lette foreningen af arbejde og familieliv, hjælpe de personer, der forsørger personer, der er ude af stand til at arbejde, og generelt gøre arbejdstiden mere fleksibel; opfordrer Kommissionen til at overvåge overholdelsen af eksisterende lovgivning nøjere og, hvor det er påkrævet, at stille forslag om ændringer af denne og herunder om pålæggelse af sanktioner; anmoder Kommissionen om at udarbejde en konkret handlingsplan for ligestilling mellem mænd og kvinder med særlig vægt på afskaffelse af lønkløften; anmoder Kommissionen om i denne sammenhæng at gøre den 31. marts til en europæisk aktionsdag for »lige løn for lige arbejde«; |
| --- | --- |

33.

udtrykker sin skuffelse over manglen på effektiv forslag til at fremme, nøje overvåge og evaluere ligestilling af mænd og kvinder og på politiske foranstaltninger med det mål at lette foreningen af arbejde og familieliv, hjælpe de personer, der forsørger personer, der er ude af stand til at arbejde, og generelt gøre arbejdstiden mere fleksibel; opfordrer Kommissionen til at overvåge overholdelsen af eksisterende lovgivning nøjere og, hvor det er påkrævet, at stille forslag om ændringer af denne og herunder om pålæggelse af sanktioner; anmoder Kommissionen om at udarbejde en konkret handlingsplan for ligestilling mellem mænd og kvinder med særlig vægt på afskaffelse af lønkløften; anmoder Kommissionen om i denne sammenhæng at gøre den 31. marts til en europæisk aktionsdag for »lige løn for lige arbejde«;

| 34. | støtter kraftigt planen om at organisere et Europæisk Ligestillingsår; |
| --- | --- |

34.

støtter kraftigt planen om at organisere et Europæisk Ligestillingsår;

| 35. | bifalder oprettelsen af det nye Europæisk Institut for Ligestilling, der har til formål at råde bod på den manglende information om ligestillingsspørgsmål; er af den opfattelse, at denne udvikling vil kunne øge synligheden af ligestillingsaspektet; mener, at det i et udvidet Europa vil være en fordel, og det vil kunne bygge bro mellem de gamle og nye medlemsstater, såfremt det placeres i en af de ti nye medlemsstater; |
| --- | --- |

35.

bifalder oprettelsen af det nye Europæisk Institut for Ligestilling, der har til formål at råde bod på den manglende information om ligestillingsspørgsmål; er af den opfattelse, at denne udvikling vil kunne øge synligheden af ligestillingsaspektet; mener, at det i et udvidet Europa vil være en fordel, og det vil kunne bygge bro mellem de gamle og nye medlemsstater, såfremt det placeres i en af de ti nye medlemsstater;

| 36. | opfordrer Kommissionen til at supplere den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden med et direktiv, der forbyder forskelsbehandling af handicappede; anmoder om, at der lægges mere politisk vægt på den europæiske handlingsplan for lige muligheder for handicappede, og at handlingsplanen anvendes som et middel til reel ændring; anmoder om, at handlingsplanen anvendes som det vigtigste mainstreamingredskab for handicappede, og at dette skal omfatte rapporter fra medlemsstaterne om gennemførelse af EU-lovgivningens handicapbestemmelser; kræver, at medlemsstaterne aktivt inddrager handicappedes organisationer på nationalt plan i denne proces, og påpeger, at handlingsplanen kræver politisk synlighed og debat i Europa-Parlamentet og Rådet og henstillinger om fremtidige aktioner; |
| --- | --- |

36.

opfordrer Kommissionen til at supplere den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden med et direktiv, der forbyder forskelsbehandling af handicappede; anmoder om, at der lægges mere politisk vægt på den europæiske handlingsplan for lige muligheder for handicappede, og at handlingsplanen anvendes som et middel til reel ændring; anmoder om, at handlingsplanen anvendes som det vigtigste mainstreamingredskab for handicappede, og at dette skal omfatte rapporter fra medlemsstaterne om gennemførelse af EU-lovgivningens handicapbestemmelser; kræver, at medlemsstaterne aktivt inddrager handicappedes organisationer på nationalt plan i denne proces, og påpeger, at handlingsplanen kræver politisk synlighed og debat i Europa-Parlamentet og Rådet og henstillinger om fremtidige aktioner;

| 37. | anmoder om et særskilt direktiv med det formål at afhjælpe aldersbetinget forskelsbehandling af personer i adgangen til varer og tjenesteydelser; |
| --- | --- |

37.

anmoder om et særskilt direktiv med det formål at afhjælpe aldersbetinget forskelsbehandling af personer i adgangen til varer og tjenesteydelser;

Den sociale dialog og lovgivning

| 38. | noterer sig Kommissionens planer om at forelægge en grønbog om udviklingen i arbejdsretten med henblik på at nå frem til en forenkling af lovgivningen; er af den opfattelse, at en europæisk politik ikke må påvirke sociale og arbejdsmarkedsmæssige landvindinger i negativ retning; henviser i den forbindelse til artikel III-209 i traktaten om en forfatning for Europa om indbyrdes tilnærmelse af de bestræbelser, der har som mål at fremme beskæftigelsen og forbedring af leve- og arbejdsvilkårene, idet forbedringerne bibeholdes; |
| --- | --- |

38.

noterer sig Kommissionens planer om at forelægge en grønbog om udviklingen i arbejdsretten med henblik på at nå frem til en forenkling af lovgivningen; er af den opfattelse, at en europæisk politik ikke må påvirke sociale og arbejdsmarkedsmæssige landvindinger i negativ retning; henviser i den forbindelse til artikel III-209 i traktaten om en forfatning for Europa om indbyrdes tilnærmelse af de bestræbelser, der har som mål at fremme beskæftigelsen og forbedring af leve- og arbejdsvilkårene, idet forbedringerne bibeholdes;

| 39. | glæder sig over Kommissionens initiativ i forbindelse med den transnationale grænseoverskridende sociale og arbejdsmarkedsmæssige dialog; anmoder Kommissionen om også at støtte denne dialog ved at afsætte personale hertil og håber, at arbejdsmarkedsparterne vil støtte dette initiativ; |
| --- | --- |

39.

glæder sig over Kommissionens initiativ i forbindelse med den transnationale grænseoverskridende sociale og arbejdsmarkedsmæssige dialog; anmoder Kommissionen om også at støtte denne dialog ved at afsætte personale hertil og håber, at arbejdsmarkedsparterne vil støtte dette initiativ;

| 40. | anmoder Kommissionen om at forelægge et forslag om revision af Rådets direktiv 94/45/EF (9), således som det allerede blev lovet for 2002, med følgende vigtigste målsætninger: i) udvidelse af anvendelsesområdet og styrkelse af informations- og høringsretten i tilfælde af omstruktureringer og ii) forbedring af arbejdsvilkårene for arbejdsrepræsentanterne i det europæiske samarbejdsudvalg; |
| --- | --- |

40.

anmoder Kommissionen om at forelægge et forslag om revision af Rådets direktiv 94/45/EF (9), således som det allerede blev lovet for 2002, med følgende vigtigste målsætninger: i) udvidelse af anvendelsesområdet og styrkelse af informations- og høringsretten i tilfælde af omstruktureringer og ii) forbedring af arbejdsvilkårene for arbejdsrepræsentanterne i det europæiske samarbejdsudvalg;

| 41. | mener, at Lissabon-målet om mere og bedre beskæftigelse, der giver en stabil indkomst over fattigdomstærskelen, vil blive nået, når medlemsstaterne påtager sig deres ansvar for gennemførelse og anvendelse af gældende lovgivning, og når strukturerne er tilstrækkeligt moderne og dynamiske og giver folk i EU social sikring og retssikkerhed; opfordrer derfor Kommissionen til at stille forslag om






  — | et direktiv til beskyttelse af arbejdstageres rettigheder i tilfælde af omstrukturering, |
| --- | --- | --- |

41.

mener, at Lissabon-målet om mere og bedre beskæftigelse, der giver en stabil indkomst over fattigdomstærskelen, vil blive nået, når medlemsstaterne påtager sig deres ansvar for gennemførelse og anvendelse af gældende lovgivning, og når strukturerne er tilstrækkeligt moderne og dynamiske og giver folk i EU social sikring og retssikkerhed; opfordrer derfor Kommissionen til at stille forslag om

—

et direktiv til beskyttelse af arbejdstageres rettigheder i tilfælde af omstrukturering,

| — | et direktiv vedrørende individuelle afskedigelser, |
| --- | --- |

—

et direktiv vedrørende individuelle afskedigelser,

| — | et direktiv vedrørende social beskyttelse i forbindelse med nye former for beskæftigelse, |
| --- | --- |

—

et direktiv vedrørende social beskyttelse i forbindelse med nye former for beskæftigelse,

| — | et direktiv om overvågning af overholdelse af minimumsregler, |
| --- | --- |

—

et direktiv om overvågning af overholdelse af minimumsregler,

| — | et direktiv om en minimumsstandard for social sikring; |
| --- | --- |

—

et direktiv om en minimumsstandard for social sikring;

| 42. | konstaterer, at den sociale og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden fastsætter oprettelse af et forum for virksomheders omstrukturering; anmoder Kommissionen om i den forbindelse at lade Gyllenhammararbejdsgruppens forslag om en årlig social og arbejdsmarkedsmæssig statusopgørelse i store virksomheder indgå som led i denne dagsorden; |
| --- | --- |

42.

konstaterer, at den sociale og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden fastsætter oprettelse af et forum for virksomheders omstrukturering; anmoder Kommissionen om i den forbindelse at lade Gyllenhammararbejdsgruppens forslag om en årlig social og arbejdsmarkedsmæssig statusopgørelse i store virksomheder indgå som led i denne dagsorden;

| 43. | opfordrer medlemsstaterne til en uddybning af samarbejdet og udveksling af bedst mulig praksis gennem den åbne koordineringsmetode, som er et effektivt politisk virkemiddel, når det gælder beskæftigelse, social beskyttelse, social udstødelse, pensioner og sundhedsfaciliteter; |
| --- | --- |

43.

opfordrer medlemsstaterne til en uddybning af samarbejdet og udveksling af bedst mulig praksis gennem den åbne koordineringsmetode, som er et effektivt politisk virkemiddel, når det gælder beskæftigelse, social beskyttelse, social udstødelse, pensioner og sundhedsfaciliteter;

| 44. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at sikre fyldestgørende social beskyttelse af midlertidigt ansatte arbejdstagere ved at fremskynde behandlingen af de nuværende forslag til direktiv om midlertidigt ansatte arbejdstagere; |
| --- | --- |

44.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at sikre fyldestgørende social beskyttelse af midlertidigt ansatte arbejdstagere ved at fremskynde behandlingen af de nuværende forslag til direktiv om midlertidigt ansatte arbejdstagere;

| 45. | mener, at forbindelserne mellem arbejdsmarkedets parter i form af aftaler skal styrkes på alle niveauer; opfordrer derfor Kommissionen til at stille forslag om en frivillig ramme for transnationale kollektive forhandlinger, der omfatter både det tværsektorielle niveau og virksomheds- og sektorniveauet; |
| --- | --- |

45.

mener, at forbindelserne mellem arbejdsmarkedets parter i form af aftaler skal styrkes på alle niveauer; opfordrer derfor Kommissionen til at stille forslag om en frivillig ramme for transnationale kollektive forhandlinger, der omfatter både det tværsektorielle niveau og virksomheds- og sektorniveauet;

| 46. | opfordrer sit ansvarlige udvalg til at overvåge implementeringen af den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden med regelmæssige mellemrum, |
| --- | --- |

46.

opfordrer sit ansvarlige udvalg til at overvåge implementeringen af den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden med regelmæssige mellemrum,

| 47. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. |
| --- | --- |

47.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget.

---

(1)  EUT C 76 E af 25.3.2004, s. 226.

(2)  Jf. KOM(2005)0012.

(3)  EFT L 348 af 28.11.1992, s. 1.

(4)  EUT L 158 af 30.4.2004, s. 50.

(5)  EFT L 183 af 29.6.1989, s. 1.

(6)  EFT L 18 af 21.1.1997, s. 1. Ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 af 29. april 2004 om koordinering af sociale sikringsordninger. (EUT L 166 af 30.4.2004, s. 1).

(8)  EFT C 195 af 22.6.1998, s. 49.

(9)  Rådets direktiv 94/45/EF af 22. september 1994 om indførelse af europæiske samarbejdsudvalg eller en procedure i fællesskabsvirksomheder og fællesskabskoncerner med henblik på at informere og høre arbejdstagerne (EFT L 254 af 30.9.1994, s. 64). Senest ændret ved direktiv 97/74/EF (EFT L 10 af 16.1.1998, s. 22).

---