# Úřední věstník C 118/2006

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 118 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 4919. května 2006 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 118

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 4919. května 2006

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informace |
| | Rada |
| 2006/C 118/1 | Seznam jmenování Radou v lednu, únoru a březnu 2006 (sociální oblast) | 1 |
| | Komise |
| 2006/C 118/2 | Směnné kurzy vůči euru | 4 |
| 2006/C 118/3 | Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 2204/2002 ze dne 12. prosince 2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti (
  1
  ) | 5 |
| 2006/C 118/4 | Státní podpora – Itálie — Podpora C 52/2005 (ex NN 88/2005) – Podpora na digitální dekodéry — Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  ) | 10 |
| 2006/C 118/5 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Případ č.j. COMP/M.4154 – Degussa/DOW (superabsorbent polymers)) (
  1
  ) | 21 |
| 2006/C 118/6 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.4194 – Crédit Agricole/TV–ESS) — Případ, který může být posouzen ve zjednodušeném řízení (
  1
  ) | 22 |
| 2006/C 118/7 | Zveřejnění hlavních bodů rozhodnutí o poskytnutí finanční pomoci podle nařízení (ES) č. 1164/94 o zřízení Fondu soudržnosti, ve znění nařízení (ES) č. 1264/1999 a (ES) č. 1265/1999 | 23 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Informace

Rada

2006/C 118/1

Seznam jmenování Radou v lednu, únoru a březnu 2006 (sociální oblast)

1

Komise

2006/C 118/2

Směnné kurzy vůči euru

4

2006/C 118/3

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 2204/2002 ze dne 12. prosince 2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti (
  1
  )

1

5

2006/C 118/4

Státní podpora – Itálie — Podpora C 52/2005 (ex NN 88/2005) – Podpora na digitální dekodéry — Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  )

1

10

2006/C 118/5

Předběžné oznámení o spojení podniků (Případ č.j. COMP/M.4154 – Degussa/DOW (superabsorbent polymers)) (
  1
  )

1

21

2006/C 118/6

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.4194 – Crédit Agricole/TV–ESS) — Případ, který může být posouzen ve zjednodušeném řízení (
  1
  )

1

22

2006/C 118/7

Zveřejnění hlavních bodů rozhodnutí o poskytnutí finanční pomoci podle nařízení (ES) č. 1164/94 o zřízení Fondu soudržnosti, ve znění nařízení (ES) č. 1264/1999 a (ES) č. 1265/1999

23

| | III   Oznámení |
| --- | --- |
| | Komise |
| 2006/C 118/8 | Výzva k předkládání návrhů 2006 v oblasti spolupráce Společenství, pokud jde o civilní ochranu | 46 |
| 2006/C 118/9 | Výzva k předkládání návrhů 2006 v oblasti spolupráce společenství proti havarijnímu nebo záměrnému znečišťování moře | 47 |

III   Oznámení

Komise

2006/C 118/8

Výzva k předkládání návrhů 2006 v oblasti spolupráce Společenství, pokud jde o civilní ochranu

46

2006/C 118/9

Výzva k předkládání návrhů 2006 v oblasti spolupráce společenství proti havarijnímu nebo záměrnému znečišťování moře

47

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Informace

Rada

| 19.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 118/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 118/1

---

Seznam jmenování Radou

v lednu, únoru a březnu 2006 (sociální oblast)

(2006/C 118/01)

| Výbor | Konec funkčního období | Zveřejnění v Úř. věst. | Nahrazená osoba | Odstoupení/Jmenování | Člen/Náhradník | Kategorie | Země | Jmenovaná osoba | Organizace | Datum rozhodnutí Rady |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Poradní výbor pro volný pohyb pracovníků | 6. 5. 2006 | C 12, 18.1.2005 | Roger McKENZIE | Odstoupení | Člen | Zaměstnanci | Spojené království | Wilf SULLIVAN | TUC | 14. 2. 2006 |
| Poradní výbor pro volný pohyb pracovníků | 6. 5. 2006 | C 12, 18.1.2005 | Nick CLARK | Odstoupení | Náhradník | Zaměstnanci | Spojené království | Sean BAMFORD | TUC | 14. 2. 2006 |
| Poradní výbor pro volný pohyb pracovníků | 6. 5. 2006 | C 12, 18.1.2005 | Emmeline OWENSOVÁ | Odstoupení | Členka | Zaměstnavatelé | Spojené království | Neil CARBERRY | CBI | 14. 2. 2006 |
| Poradní výbor pro volný pohyb pracovníků | 6. 5. 2006 | C 12, 18.1.2005 | Raphael SCERRI | Odstoupení | Člen | Vláda | Malta | Robert SUBAN | Employment and Training Corporation | 20. 2. 2006 |
| Poradní výbor pro volný pohyb pracovníků | 6. 5. 2006 | C 12, 18.1.2005 | Rui Manuel OLIVEIRA e COSTA | Odstoupení | Člen | Zaměstnanci | Portugalsko | José CORDEIRO | UGT | 20. 2. 2006 |
| Poradní výbor pro volný pohyb pracovníků | 6. 5. 2006 | C 12, 18.1.2005 | Kalle RÄISÄNEN | Odstoupení | Člen | Zaměstnanci | Finsko | Olli KOSKI | SAK | 26. 2. 2006 |
| Poradní výbor pro volný pohyb pracovníků | 6. 5. 2006 | C 12, 18.1.2005 | Piret LILLEVÄLIOVÁ | Odstoupení | Členka | Vláda | Estonsko | Janno JÄRVE | Ministry of Social Affairs | 10. 3. 2006 |
| Poradní výbor pro volný pohyb pracovníků | 6. 5. 2006 | C 12, 18.1.2005 | Maarja SAKSOVÁ | Odstoupení | Náhradnice | Vláda | Estonsko | Maarja KULDJÄRVOVÁ | Ministry of Social Affairs | 10. 3. 2006 |
| Poradní výbor pro sociální zabezpečení migrujících pracovníků | 22. 9. 2006 | C 12, 18.1.2005 | Anne NEIMALAOVÁ | Odstoupení | Členka | Vláda | Finsko | Carin LINDQVIST-VIRTANENOVÁ | Sosiaali- ja terveysministeriö | 14. 2. 2006 |
| Poradní výbor pro sociální zabezpečení migrujících pracovníků | 22. 9. 2006 | C 12, 18.1.2005 | Rui Manuel OLIVEIRA e COSTA | Odstoupení | Člen | Zaměstnanci | Portugalsko | Ana Paula BERNARDOVÁ | UGT | 20. 2. 2006 |
| Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci | 31. 12. 2006 | C 321, 31.12.2003


  C 116, 30.4.2004


  C 122, 30.4.2004 | Amy SADROVÁ | Odstoupení | Náhradnice | Vláda | Spojené království | Jason BATT | Health and Safety Executive | 20. 2. 2006 |
| Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci | 31. 12. 2006 | C 321, 31.12.2003


  C 116, 30.4.2004


  C 122, 30.4.2004 | Luboš POMAJBÍK | Odstoupení | Náhradník | Zaměstnanci | Česká republika | Miroslav KOSINA | MoravianTrade Union for Safety and Health at Work | 14. 2. 2006 |
| Řídící rada Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci | — | L 184, 15.7.2005


  C 161 5.7.2002


  C 116, 30.4.2004 | Alexander HEIDER | Odstoupení | Náhradník | Zaměstnanci | Rakousko | Julia LISCHKAOVÁ | Kammer für Arbeiter und Angestellte | 14. 2. 2006 |
| Řídící rada Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci | — | L 184, 15.7.2005


  C 161 5.7.2002


  C 116, 30.4.2004 | Tapio KUIKKO | Odstoupení | Člen | Zaměstnavatelé | Finsko | Jyrki HOLLMÈN | Confederation of Finnish Industries | 14. 2. 2006 |
| Řídící rada Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci | — | L 184, 15.7.2005


  C 161 5.7.2002


  C 116, 30.4.2004 | Patrick LEVY | Odstoupení | Člen | Zaměstnavatelé | Francie | Nathalie BUETOVÁ | MEDEF | 10. 3. 2006 |
| Řídící rada Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci | — | L 184, 15.7.2005


  C 161 5.7.2002


  C 116, 30.4.2004 | Nathalie BUETOVÁ | Odstoupení | Náhradnice | Zaměstnavatelé | Francie | Patrick LEVY | UIC | 10. 3. 2006 |
| Řídící rada Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek | 18. 10. 2007 | C 317, 22.12.2004 | C.J. VOS | Odstoupení | Člen | Vláda | Nizozemsko | L.C. BEETS | Ministerie van Sociale Zaken en Werkgelegenheid | 23. 1. 2006 |
| Řídící rada Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek | 18. 10. 2007 | C 317, 22.12.2004 | Lenia SAMUELOVÁ | Odstoupení | Členka | Vláda | Kypr | Kypros KYPRIANOU | Ministry of Labour and Social Insurance | 14. 2. 2006 |
| Řídící rada Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek | 18. 10. 2007 | C 317, 22.12.2004 | Charalambos KOLOKOTRONIS | Odstoupení | Náhradník | Vláda | Kypr | Marina IOANNOUOVÁ | Ministry of Labour and Social Insurance | 14. 2. 2006 |

Výbor

Konec funkčního období

Zveřejnění v Úř. věst.

Nahrazená osoba

Odstoupení/Jmenování

Člen/Náhradník

Kategorie

Země

Jmenovaná osoba

Organizace

Datum rozhodnutí Rady

Poradní výbor pro volný pohyb pracovníků

6. 5. 2006

C 12, 18.1.2005

Roger McKENZIE

Odstoupení

Člen

Zaměstnanci

Spojené království

Wilf SULLIVAN

TUC

14. 2. 2006

Poradní výbor pro volný pohyb pracovníků

6. 5. 2006

C 12, 18.1.2005

Nick CLARK

Odstoupení

Náhradník

Zaměstnanci

Spojené království

Sean BAMFORD

TUC

14. 2. 2006

Poradní výbor pro volný pohyb pracovníků

6. 5. 2006

C 12, 18.1.2005

Emmeline OWENSOVÁ

Odstoupení

Členka

Zaměstnavatelé

Spojené království

Neil CARBERRY

CBI

14. 2. 2006

Poradní výbor pro volný pohyb pracovníků

6. 5. 2006

C 12, 18.1.2005

Raphael SCERRI

Odstoupení

Člen

Vláda

Malta

Robert SUBAN

Employment and Training Corporation

20. 2. 2006

Poradní výbor pro volný pohyb pracovníků

6. 5. 2006

C 12, 18.1.2005

Rui Manuel OLIVEIRA e COSTA

Odstoupení

Člen

Zaměstnanci

Portugalsko

José CORDEIRO

UGT

20. 2. 2006

Poradní výbor pro volný pohyb pracovníků

6. 5. 2006

C 12, 18.1.2005

Kalle RÄISÄNEN

Odstoupení

Člen

Zaměstnanci

Finsko

Olli KOSKI

SAK

26. 2. 2006

Poradní výbor pro volný pohyb pracovníků

6. 5. 2006

C 12, 18.1.2005

Piret LILLEVÄLIOVÁ

Odstoupení

Členka

Vláda

Estonsko

Janno JÄRVE

Ministry of Social Affairs

10. 3. 2006

Poradní výbor pro volný pohyb pracovníků

6. 5. 2006

C 12, 18.1.2005

Maarja SAKSOVÁ

Odstoupení

Náhradnice

Vláda

Estonsko

Maarja KULDJÄRVOVÁ

Ministry of Social Affairs

10. 3. 2006

Poradní výbor pro sociální zabezpečení migrujících pracovníků

22. 9. 2006

C 12, 18.1.2005

Anne NEIMALAOVÁ

Odstoupení

Členka

Vláda

Finsko

Carin LINDQVIST-VIRTANENOVÁ

Sosiaali- ja terveysministeriö

14. 2. 2006

Poradní výbor pro sociální zabezpečení migrujících pracovníků

22. 9. 2006

C 12, 18.1.2005

Rui Manuel OLIVEIRA e COSTA

Odstoupení

Člen

Zaměstnanci

Portugalsko

Ana Paula BERNARDOVÁ

UGT

20. 2. 2006

Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci

31. 12. 2006

C 321, 31.12.2003

C 116, 30.4.2004

C 122, 30.4.2004

Amy SADROVÁ

Odstoupení

Náhradnice

Vláda

Spojené království

Jason BATT

Health and Safety Executive

20. 2. 2006

Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci

31. 12. 2006

C 321, 31.12.2003

C 116, 30.4.2004

C 122, 30.4.2004

Luboš POMAJBÍK

Odstoupení

Náhradník

Zaměstnanci

Česká republika

Miroslav KOSINA

MoravianTrade Union for Safety and Health at Work

14. 2. 2006

Řídící rada Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci

—

L 184, 15.7.2005

C 161 5.7.2002

C 116, 30.4.2004

Alexander HEIDER

Odstoupení

Náhradník

Zaměstnanci

Rakousko

Julia LISCHKAOVÁ

Kammer für Arbeiter und Angestellte

14. 2. 2006

Řídící rada Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci

—

L 184, 15.7.2005

C 161 5.7.2002

C 116, 30.4.2004

Tapio KUIKKO

Odstoupení

Člen

Zaměstnavatelé

Finsko

Jyrki HOLLMÈN

Confederation of Finnish Industries

14. 2. 2006

Řídící rada Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci

—

L 184, 15.7.2005

C 161 5.7.2002

C 116, 30.4.2004

Patrick LEVY

Odstoupení

Člen

Zaměstnavatelé

Francie

Nathalie BUETOVÁ

MEDEF

10. 3. 2006

Řídící rada Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci

—

L 184, 15.7.2005

C 161 5.7.2002

C 116, 30.4.2004

Nathalie BUETOVÁ

Odstoupení

Náhradnice

Zaměstnavatelé

Francie

Patrick LEVY

UIC

10. 3. 2006

Řídící rada Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek

18. 10. 2007

C 317, 22.12.2004

C.J. VOS

Odstoupení

Člen

Vláda

Nizozemsko

L.C. BEETS

Ministerie van Sociale Zaken en Werkgelegenheid

23. 1. 2006

Řídící rada Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek

18. 10. 2007

C 317, 22.12.2004

Lenia SAMUELOVÁ

Odstoupení

Členka

Vláda

Kypr

Kypros KYPRIANOU

Ministry of Labour and Social Insurance

14. 2. 2006

Řídící rada Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek

18. 10. 2007

C 317, 22.12.2004

Charalambos KOLOKOTRONIS

Odstoupení

Náhradník

Vláda

Kypr

Marina IOANNOUOVÁ

Ministry of Labour and Social Insurance

14. 2. 2006

---

Komise

| 19.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 118/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 118/4

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

18. května 2006

(2006/C 118/02)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,2770 |
| JPY | japonský jen | 141,94 |
| DKK | dánská koruna | 7,4528 |
| GBP | britská libra | 0,67755 |
| SEK | švédská koruna | 9,3755 |
| CHF | švýcarský frank | 1,5493 |
| ISK | islandská koruna | 91,44 |
| NOK | norská koruna | 7,8390 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CYP | kyperská libra | 0,5750 |
| CZK | česká koruna | 28,375 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 265,28 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,6960 |
| MTL | maltská lira | 0,4293 |
| PLN | polský zlotý | 3,9705 |
| RON | rumunský lei | 3,5330 |
| SIT | slovinský tolar | 239,62 |
| SKK | slovenská koruna | 37,723 |
| TRY | turecká lira | 1,9160 |
| AUD | australský dolar | 1,6739 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4235 |
| HKD | hongkongský dolar | 9,9022 |
| NZD | novozélandský dolar | 2,0469 |
| SGD | singapurský dolar | 2,0187 |
| KRW | jihokorejský won | 1 209,45 |
| ZAR | jihoafrický rand | 8,2494 |
| CNY | čínský juan | 10,2390 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,2695 |
| IDR | indonéská rupie | 11 729,25 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,603 |
| PHP | filipínské peso | 67,157 |
| RUB | ruský rubl | 34,5340 |
| THB | thajský baht | 48,770 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,2770

JPY

japonský jen

141,94

DKK

dánská koruna

7,4528

GBP

britská libra

0,67755

SEK

švédská koruna

9,3755

CHF

švýcarský frank

1,5493

ISK

islandská koruna

91,44

NOK

norská koruna

7,8390

BGN

bulharský lev

1,9558

CYP

kyperská libra

0,5750

CZK

česká koruna

28,375

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

265,28

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,6960

MTL

maltská lira

0,4293

PLN

polský zlotý

3,9705

RON

rumunský lei

3,5330

SIT

slovinský tolar

239,62

SKK

slovenská koruna

37,723

TRY

turecká lira

1,9160

AUD

australský dolar

1,6739

CAD

kanadský dolar

1,4235

HKD

hongkongský dolar

9,9022

NZD

novozélandský dolar

2,0469

SGD

singapurský dolar

2,0187

KRW

jihokorejský won

1 209,45

ZAR

jihoafrický rand

8,2494

CNY

čínský juan

10,2390

HRK

chorvatská kuna

7,2695

IDR

indonéská rupie

11 729,25

MYR

malajsijský ringgit

4,603

PHP

filipínské peso

67,157

RUB

ruský rubl

34,5340

THB

thajský baht

48,770

---

(1)

Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 19.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 118/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 118/5

---

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 2204/2002 ze dne 12. prosince 2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti

(2006/C 118/03)

(Text s významem pro EHP)

| Podpora č. | XE 12/05 |
| --- | --- |
| Členský stát | Spojené království |
| Region | Skotsko |
| Název režimu podpory | Režim podpory zaměstnanosti pro neziskový sektor orgánu státní správy ve Skotsku |
| Právní základ | Section 126 of the Housing, Grants Construction and Regeneration Act 1996 |
| Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory | Celková roční částka | 750 000 GBP |
| Zajištěné půjčky | |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a článkem 5 a 6 nařízení | Ano | |
| Datum uskutečnění | 31. 3. 2005 |
| Doba trvání režimu podpory | Do 31. 3. 2007 |
| Cíl podpory | Článek 4: Vytváření pracovních míst | Ano |
| Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků | Ano |
| Článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků | Ano |
| Dotčená hospodářská odvětví | — | Všechna odvětví Společenství způsobilá pro podporu zaměstnanosti (1) |

Podpora č.

XE 12/05

Členský stát

Spojené království

Region

Skotsko

Název režimu podpory

Režim podpory zaměstnanosti pro neziskový sektor orgánu státní správy ve Skotsku

Právní základ

Section 126 of the Housing, Grants Construction and Regeneration Act 1996

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory

Celková roční částka

750 000 GBP

Zajištěné půjčky

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a článkem 5 a 6 nařízení

Ano

Datum uskutečnění

31. 3. 2005

Doba trvání režimu podpory

Do 31. 3. 2007

Cíl podpory

Článek 4: Vytváření pracovních míst

Ano

Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků

Ano

Článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků

Ano

Dotčená hospodářská odvětví

—

Všechna odvětví Společenství způsobilá pro podporu zaměstnanosti (1)

Ano

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Název:

Communities Scotland

Adresa:

Thistle House, 91 Haymarket Terrace, Edinburgh, EH12 5HE, United Kingdom

Podpory podléhající předchozímu oznámení Komisi

V souladu s článkem 9 nařízení

Ano

| Podpora č. | XE 15/05 |
| --- | --- |
| Členský stát | Švédsko |
| Region | Podporované oblasti A a B |
| Název režimu podpory | Příspěvky na zaměstnanost |
| Právní základ | Förordningen (1998:996) om sysselsättningsbidrag |
| Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory | Celková roční částka | 50 – 150 milionů SEK |
| Zajištěné půjčky | |
| Maximální výše podpory | Článek 4: Vytváření pracovních míst
  Maximální částka 198 000 SEK jednotkových nákladů na osobu a rok v podporované oblasti A a maximální částka 120 000 SEK jednotkových nákladů na osobu a rok v podporované oblasti B. Příspěvek však nesmí přesáhnout výši stanovenou rozhodnutím Komise č. 639/99 ze dne 17. dubna 2000 o mapě regionální podpory na období 2000 – 2006 |
| Datum uskutečnění | 1. 7. 2005 |
| Doba trvání režimu podpory | Neurčitá.
  Nařízení o výjimkách pozbývá platnosti dnem 31. prosince 2006, po kterém následuje šestiměsíční přechodné období. (30. 6. 2007) |
| Cíl podpory | Článek 4: Vytváření pracovních míst | Ano |
| Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků | |
| Článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků | |
| Dotčená hospodářská odvětví | — | Všechna odvětví Společenství (2) způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti |

Podpora č.

XE 15/05

Členský stát

Švédsko

Region

Podporované oblasti A a B

Název režimu podpory

Příspěvky na zaměstnanost

Právní základ

Förordningen (1998:996) om sysselsättningsbidrag

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory

Celková roční částka

50 – 150 milionů SEK

Zajištěné půjčky

Maximální výše podpory

Článek 4: Vytváření pracovních míst

Maximální částka 198 000 SEK jednotkových nákladů na osobu a rok v podporované oblasti A a maximální částka 120 000 SEK jednotkových nákladů na osobu a rok v podporované oblasti B. Příspěvek však nesmí přesáhnout výši stanovenou rozhodnutím Komise č. 639/99 ze dne 17. dubna 2000 o mapě regionální podpory na období 2000 – 2006

Datum uskutečnění

1. 7. 2005

Doba trvání režimu podpory

Neurčitá.

Nařízení o výjimkách pozbývá platnosti dnem 31. prosince 2006, po kterém následuje šestiměsíční přechodné období. (30. 6. 2007)

Cíl podpory

Článek 4: Vytváření pracovních míst

Ano

Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků

Článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků

Dotčená hospodářská odvětví

—

Všechna odvětví Společenství (2) způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti

Ano

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Název:

Verket för Näringslivsutveckling

nutek@nutek.se

Adresa:

| Liljeholmsvägen 32 |
| --- |
| S-11786 Stockholm |
| (46-8) 681 91 00 |

Liljeholmsvägen 32

S-11786 Stockholm

(46-8) 681 91 00

Ostatní údaje

Je-li daný režim spolufinancován také z finančních prostředků Společenství, doplňte prosím tuto větu: Režim podpory je spolufinancován z programů strukturálních fondů Cíl 1 Norra Norrland, Cíl 1 Södra Skogslänsregionen, Cíl 2 Västra a Cíl 2 Norra

| Podpora č. | XE 20/05 |
| --- | --- |
| Členský stát | Belgie |
| Region | hlavní město Brusel |
| Název režimu podpory | Financování podniků, které opětovně začleňují nezaměstnané, a místních iniciativ zaměřených na rozvoj zaměstnanosti v oblasti sociálního hospodářství |
| Právní základ | Ordonnance du 18 mars 2004 relative à l'agrément et au financement des entreprises d'insertion et des initiatives locales pour le développement de l'emploi;
  Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale du 22 décembre 2004 portant exécution de l'ordonnance du 18 mars 2004 relative à l'agrément et au financement des initiatives locales de développement de l'emploi et des entreprises d'insertion;
  Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale du 17.3.2005 portant désignation des membres effectifs de la plate-forme de concertation de l'économie sociale |
| Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory | Celková roční částka | Na rok 2005: 310 000 EUR
  Tato částka může být v průběhu roku upravena. |
| V případě podniků, které opětovně začleňují nezaměstnané, se jedná o finanční podporu na pokrytí nákladů na platy vedoucích pracovníků a cílových skupin. V současné době nemůžeme stanovit počet podniků, které opětovně začleňují nezaměstnané a které podají žádost o financování a jaké výše požadované finanční prostředky dosáhnou |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5, článkem 5 a článkem 6 nařízení | Ano | |
| Datum uskutečnění | 20. 7. 2005 |
| Doba trvání režimu podpory | Schválení se uděluje a finanční prostředky se poskytují na období čtyř let s možností prodloužení. (Upraví se podle pravidel použitelných na základě nařízení ES 2204/2002) |
| Cíl podpory | Článek 4: Vytváření pracovních míst | Ano |
| Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků | Pouze znevýhodnění pracovníci |
| Článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků | Ne |
| Dotčená hospodářská odvětví | — | Všechna odvětví Společenství (3) způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti |

Podpora č.

XE 20/05

Členský stát

Belgie

Region

hlavní město Brusel

Název režimu podpory

Financování podniků, které opětovně začleňují nezaměstnané, a místních iniciativ zaměřených na rozvoj zaměstnanosti v oblasti sociálního hospodářství

Právní základ

Ordonnance du 18 mars 2004 relative à l'agrément et au financement des entreprises d'insertion et des initiatives locales pour le développement de l'emploi;

Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale du 22 décembre 2004 portant exécution de l'ordonnance du 18 mars 2004 relative à l'agrément et au financement des initiatives locales de développement de l'emploi et des entreprises d'insertion;

Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale du 17.3.2005 portant désignation des membres effectifs de la plate-forme de concertation de l'économie sociale

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory

Celková roční částka

Na rok 2005: 310 000 EUR

Tato částka může být v průběhu roku upravena.

V případě podniků, které opětovně začleňují nezaměstnané, se jedná o finanční podporu na pokrytí nákladů na platy vedoucích pracovníků a cílových skupin. V současné době nemůžeme stanovit počet podniků, které opětovně začleňují nezaměstnané a které podají žádost o financování a jaké výše požadované finanční prostředky dosáhnou

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5, článkem 5 a článkem 6 nařízení

Ano

Datum uskutečnění

20. 7. 2005

Doba trvání režimu podpory

Schválení se uděluje a finanční prostředky se poskytují na období čtyř let s možností prodloužení. (Upraví se podle pravidel použitelných na základě nařízení ES 2204/2002)

Cíl podpory

Článek 4: Vytváření pracovních míst

Ano

Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků

Pouze znevýhodnění pracovníci

Článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků

Ne

Dotčená hospodářská odvětví

—

Všechna odvětví Společenství (3) způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti

Ano

| — | Všechna zpracovatelská odvětví |
| --- | --- |

—

Všechna zpracovatelská odvětví

Ano

| — | Všechny služby (3) |
| --- | --- |

—

Všechny služby (3)

Ano

| — | Ostatní |
| --- | --- |

—

Ostatní

Ano

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Název:

Ministère de la Région de Bruxelles-Capitale

Administration de l'Economie et de l'Emploi

Direction de la Politique de l'Emploi

Peter Michiels, Directeur

Adresa:

| Ministère de la Région de Bruxelles-Capitale |
| --- |
| Administration de l'Economie et de l'Emploi |
| Direction de la Politique de l'Emploi |
| City Center |
| Boulevard du Jardin Botanique, 20 |
| B-1035 Bruxelles |

Ministère de la Région de Bruxelles-Capitale

Administration de l'Economie et de l'Emploi

Direction de la Politique de l'Emploi

City Center

Boulevard du Jardin Botanique, 20

B-1035 Bruxelles

Podpory podléhající předchozímu oznámení Komisi

V souladu s článkem 9 nařízení

Ano

| Podpora č. | XE 27/05 |
| --- | --- |
| Členský stát | Spojené království (Anglie) |
| Region | West Midlands |
| Název režimu podpory | Employer Recruitment Plus! |
| Právní základ | Employment Act 1973, Section 2(1) and 2(2) substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998. Section 2 of the Employment and Training Act 1993 |
| Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory | Celková roční částka | 2006: 236 000 GBP |
| Zajištěné půjčky | |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a články 5 a 6 nařízení | Ano | |
| Datum uskutečnění | od 1. 1. 2006 |
| Doba trvání režimu podpory | Do 31. 12. 2006 |
| Cíl podpory | Článek 4: Vytváření pracovních míst | Ne |
| Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků | Ano |
| Článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků | Ano |
| Dotčená hospodářská odvětví | — | Všechna odvětví (4) Společenství způsobilá pro podporu zaměstnanosti |

Podpora č.

XE 27/05

Členský stát

Spojené království (Anglie)

Region

West Midlands

Název režimu podpory

Employer Recruitment Plus!

Právní základ

Employment Act 1973, Section 2(1) and 2(2) substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998. Section 2 of the Employment and Training Act 1993

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory

Celková roční částka

2006: 236 000 GBP

Zajištěné půjčky

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a články 5 a 6 nařízení

Ano

Datum uskutečnění

od 1. 1. 2006

Doba trvání režimu podpory

Do 31. 12. 2006

Cíl podpory

Článek 4: Vytváření pracovních míst

Ne

Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků

Ano

Článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků

Ano

Dotčená hospodářská odvětví

—

Všechna odvětví (4) Společenství způsobilá pro podporu zaměstnanosti

Ano

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Název:

Birmingham City Council (odpovědný orgán)

Adresa:

| RCA |
| --- |
| 17th Floor Alpha Tower, Suffolk Street Queensway, |
| Birmingham B1 1TR |
| United Kingdom |
| Kontaktní osoba: Shilpi Akbar (Employment Theme Manager) |
| Shilpi.akbar@birmingham.gov.uk |

RCA

17th Floor Alpha Tower, Suffolk Street Queensway,

Birmingham B1 1TR

United Kingdom

Kontaktní osoba: Shilpi Akbar (Employment Theme Manager)

Shilpi.akbar@birmingham.gov.uk

Podpora podléhá předchozímu oznámení Komisi

Opatření vylučuje přiznání podpory nebo musí být Komisi předem oznámeno: V souladu s článkem 9 nařízení

Ano

| Podpora č. | XE 29/05 |
| --- | --- |
| Členský stát | Maďarská republika |
| Název režimu podpory | Podpora na účast v nabídkových řízeních týkající se podpory na uzavírání smluv organizací sociální péče a podpory na výdaje v souvislosti s rekvalifikací a podpory při úhradě výdajů |
| Právní základ | 177/2005. (IX. 2.) Korm. rendelet a megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához nyújtható költségvetési támogatásról |
| Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory | Celková roční částka | 45 milionů EUR |
| Zajištěné půjčky | |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a články 5 a 6 nařízení | Ano | |
| Datum uskutečnění | 1. 1. 2006 |
| Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory | Do 31. 12. 2006 |
| Cíl podpory | 4. Článek 4: Vytváření pracovních míst | |
| 5. Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků | |
| 6. Článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků | Ano |
| Dotčená hospodářská odvětví | — | Všechna odvětví Společenství způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti (5) |

Podpora č.

XE 29/05

Členský stát

Maďarská republika

Název režimu podpory

Podpora na účast v nabídkových řízeních týkající se podpory na uzavírání smluv organizací sociální péče a podpory na výdaje v souvislosti s rekvalifikací a podpory při úhradě výdajů

Právní základ

177/2005. (IX. 2.) Korm. rendelet a megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához nyújtható költségvetési támogatásról

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory

Celková roční částka

45 milionů EUR

Zajištěné půjčky

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a články 5 a 6 nařízení

Ano

Datum uskutečnění

1. 1. 2006

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory

Do 31. 12. 2006

Cíl podpory

4. Článek 4: Vytváření pracovních míst

5. Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků

6. Článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků

Ano

Dotčená hospodářská odvětví

—

Všechna odvětví Společenství způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti (5)

Ano

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Název:

Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium

Adresa:

H-1054 Budapest, alkotmány u. 3.

Další informace

Je-li daný režim spolufinancován také z finančních prostředků Společenství, doplňte prosím následující větu:

Tento režim je spolufinancován podle (odkaz)

Podpory podléhající předchozímu oznámení Komisi

V souladu s článkem 9 nařízení

Ano

| Podpora č. | XE 30/05 |
| --- | --- |
| Členský stát | Maďarská republika |
| Název režimu podpory | Podpora určená na hledníní a udržení pracovního místa a na odbornou rekvalifikaci |
| Právní základ | 177/2005. (IX. 2.) Korm. rendelet a megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához nyújtható költségvetési támogatásról |
| Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory | Celková roční částka | 8 milionů EUR |
| Zajištěné půjčky | |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a články 5 a 6 nařízení | Ano | |
| Datum uskutečnění | 1. 1. 2006 |
| Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory | Do 31. 12. 2006 |
| Cíl podpory | 4. Článek 4: Vytváření pracovních míst | |
| 5. Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků | Ano |
| 6. Článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků | Ano |
| Dotčená hospodářská odvětví | — | Všechna odvětví Společenství způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti (6) |

Podpora č.

XE 30/05

Členský stát

Maďarská republika

Název režimu podpory

Podpora určená na hledníní a udržení pracovního místa a na odbornou rekvalifikaci

Právní základ

177/2005. (IX. 2.) Korm. rendelet a megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához nyújtható költségvetési támogatásról

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory

Celková roční částka

8 milionů EUR

Zajištěné půjčky

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a články 5 a 6 nařízení

Ano

Datum uskutečnění

1. 1. 2006

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory

Do 31. 12. 2006

Cíl podpory

4. Článek 4: Vytváření pracovních míst

5. Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků

Ano

6. Článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků

Ano

Dotčená hospodářská odvětví

—

Všechna odvětví Společenství způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti (6)

Ano

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Název:

Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium

Adresa:

H-1054 Budapest, alkotmány u. 3.

Další informace

Je-li daný režim spolufinancován také z finančních prostředků Společenství, doplňte prosím následující větu:

Tento režim je spolufinancován podle (odkaz)

Podpory podléhající předchozímu oznámení Komisi

V souladu s článkem 9 nařízení

Ano

---

(1)  S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic, upravující všechny státní podpory v daném odvětví.

(2)  S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic, upravující všechny státní podpory v daném odvětví.

(3)  S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic, upravující všechny státní podpory v daném odvětví.

(4)  S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic, upravující všechny státní podpory v daném odvětví.

(5)  S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic, upravující všechny státní podpory v daném odvětví.

(6)  S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic, upravující všechny státní podpory v daném odvětví.

---

| 19.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 118/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 118/10

---

STÁTNÍ PODPORA – ITÁLIE

Podpora C 52/2005 (ex NN 88/2005) – Podpora na digitální dekodéry

Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES

(2006/C 118/04)

(Text s významem pro EHP)

Dopisem ze dne 21. prosince 2005 v závazném jazykové znění, uvedeným na stránkách, které následují po tomto shrnutí, sdělila Komise Itálii své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se výše uvedené podpory.

Zúčastněné strany mohou zaslat své připomínky do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| B-1049 Brusel |
| Fax č.: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

B-1049 Brusel

Fax č.: (32-2) 296 12 42

Připomínky budou sděleny Itálii. Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.

SHRNUTÍ

V letech 2004 a 2005 vyplácela Itálie spotřebitelům příspěvky, aby si nakupovali nebo najímali digitální dekodéry, ale toto opatření neoznámila Komisi. Komise jednala na základě dvou stížností provozovatelů pozemního a satelitního televizního vysílání.

Ustanovení paragrafu 4 italského finančního zákona pro rok 2004 a odstavec 211 italského finančního zákona pro rok 2005 umožňuje poskytování příspěvku z veřejných prostředků uživatelům, kteří si zakoupí nebo najmou dekodér umožňující příjem programů vysílaných pomocí digitální pozemní technologie a využívání souvisejících interaktivních služeb. Tento příspěvek je poskytován i na dekodéry využívající technologie standardu C-DVB za podmínky, že obchodní nabídka provozovatele kabelové sítě jasně informuje spotřebitele, jaký obsah budou jeho dodavatelé poskytovat prostřednictvím kabelu na základě dohody s provozovateli kabelových sítí prostřednictvím signálu T-VB šířeného kabelem. Rozpočet na výše zmíněné dva roky činil 220 milionů EUR.

Třebaže přímými příjemci příspěvku jsou koneční spotřebitelé, opatření může představovat nepřímou výhodu pro výrobce dekodérů, provozovatelů digitálního televizního vysílání uskutečňovaného prostřednictvím pozemních vysílačů a provozovatelů sítí přenášejících signál daného vysílání. Jelikož tato možná nepřímá výhoda může spadat pod ustanovení čl. 87 odst. 1, musí být zkontrolovány podmínky opatření, jež by představovalo podporu. Opatření je financováno prostřednictvím státního rozpočtu, a tudíž nepochybně zahrnuje užití státních zdrojů. Účastníky vysílacího trhu jsou i provozovatelé, kteří vyvíjejí vysílací činnost v mezinárodním měřítku a možná narušení hospodářské soutěže ovlivňují obchod. Uvedené opatření je patrně selektivní, neboť vylučuje provozovatele satelitního vysílání, jakož i provozovatele pozemního vysílání, kteří v současné době nemohou vysílat.

Třebaže hlavní příjemci získají výhodu, která je pouze nepřímá, nemůže Komise v této fázi rozboru situace vyloučit možnost, že dané opatření představuje státní podporu prospívající provozovatelům vysílání používajících standardy T-DVB/C-DVB a provozovatelům pozemních sítí. Hlavním problémem narušení trhů pro televizní diváky: trh reklamy pro televizní programy „free to air“ a trh předplatného pro placenou televizi. V každém případě není existence státní podpory v tomto případě zpochybněna možným užitím rozhodnutí ve věci Altmark v souvislosti s možnou kompenzací za náklady veřejné služby, protože není splněno žádné z čtyř kritérií pro jeho aplikaci. Komise dále pochybuje o tom, že by uvedené opatření představovalo podporu pro výrobce dekodérů.

Komise pochybuje o tom, zda je toto opatření, pokud představuje státní podporu, slučitelné s jednotným trhem. Na základě vlastností opatření se jeví, že možné důvody pro jeho slučitelnost by byly dány na podkladě:

| — | ustanovení čl. 87 odst. 2 písm. a), podpory sociální povahy poskytované individuálním spotřebitelům; |
| --- | --- |

—

ustanovení čl. 87 odst. 2 písm. a), podpory sociální povahy poskytované individuálním spotřebitelům;

| — | ustanovení čl. 86 odst. 2 stanovící výjimku pro poskytování služeb obecného hospodářského zájmu; |
| --- | --- |

—

ustanovení čl. 86 odst. 2 stanovící výjimku pro poskytování služeb obecného hospodářského zájmu;

| — | ustanovení čl. 87odst 3 písm. c), podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností. |
| --- | --- |

—

ustanovení čl. 87odst 3 písm. c), podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností.

Zdá se však, že se v daném případě výjimka čl. 87 odst. 2 neuplatní, neboť se podle běžné praxe Komise sociální povaha vztahuje na podporu k uspokojení potřeb znevýhodněné části populace, o kterou se v tomto případě nejedná.

Kromě toho se výjimka čl. 86 odst. 2 na tento případ zřejmě nevztahuje. Podpora je de facto poskytována spotřebitelům a není zamýšlena jako vyrovnání čistých dodatečných nákladů na poskytování veřejné služby, která by byla předem jasně definována a poskytovatel by jí byl formálním způsobem pověřen.

Navíc se výjimka čl. 87 odst. 3 písm. c) zřejmě nevztahuje na tento případ. K jejímu uplatnění by totiž bylo zapotřebí vyvážení mezi pozitivním vývojem umožněným díky danému opatření a jeho negativním účinkům na hospodářskou soutěž. V daném kontextu se jeví, že přechod na digitální vysílání a interoperabilita jsou cíle obecného zájmu. Třebaže se však dané opatření zaměřuje na přechod na digitální vysílání, neřeší problém interoperability, ale pouze neposkytuje podporu satelitní platformě. Obdobně přítomnost vnějších faktorů přechodu na digitální vysílání a problémy soudržnosti týkající se povinnosti ukládané spotřebiteli přejít na příjem digitálního televizního vysílání může v podstatě ospravedlnit skutečnost, že provozovatelé vysílání získají v důsledku dotace udělené spotřebitelům nepřímou podporu. Opatření má však jisté rysy, které se nejeví nutné ani proporcionální a mohly by vést k nežádoucímu narušení trhu ve prospěch stávajících provozovatelů pozemního televizního vysílání na trhu, pro nějž je patrně charakteristická přítomnostsilných oligopolů, kde tato narušení mohou mít značný dopad na hospodářskou soutěž.

Komise tudíž v současném stádiu rozboru situace není přesvědčena, že opatření, pokud představuje podporu, může být považováno za slučitelné se společným trhem.

ZNĚNÍ DOPISU

„Con la presente la Commissione desidera informare l'Italia che, dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle Vostre autorità sulle misure succitate, ha deciso di avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE.

I.   PROCEDIMENTO

| (1) | L'11 maggio 2004 Centro Europa 7 s.r.l. (“Europa 7”) ha presentato una denuncia in merito ad aiuti di Stato relativamente all'articolo 4, primo comma della legge 24 dicembre 2003, n. 350 (rif. A/34295). L'autore della denuncia ha presentato ulteriori informazioni ed osservazioni con lettera del 10 febbraio 2005 (rif. A/31242), nella quale affermava che il governo italiano aveva rifinanziato la misura nel comma 211 della legge finanziaria 2005 e richiedeva alla Commissione di avviare un procedimento di indagine formale. Il 3 maggio 2005 (rif. A/33724) anche Sky Italia s.r.l. (“Sky Italia”) ha presentato una denuncia contro i due articoli succitati. Il 22 giugno 2005 ha avuto luogo una riunione tra i servizi della Commissione e Sky Italia. Il 31 agosto 2005 (rif. A/36876), il suddetto denunciante ha presentato ulteriori informazioni concernenti modifiche alla cosiddetta “legge Gasparri” che regolamenta il settore televisivo in Italia. Il 31 ottobre 2005, infine, Sky Italia ha richiesto alla Commissione — in attesa di una decisione — di intimare al governo italiano di sospendere la misura ai sensi dell'articolo 11, primo comma 1 del pertinente regolamento di applicazione (1). |
| --- | --- |

(1)

L'11 maggio 2004 Centro Europa 7 s.r.l. (“Europa 7”) ha presentato una denuncia in merito ad aiuti di Stato relativamente all'articolo 4, primo comma della legge 24 dicembre 2003, n. 350 (rif. A/34295). L'autore della denuncia ha presentato ulteriori informazioni ed osservazioni con lettera del 10 febbraio 2005 (rif. A/31242), nella quale affermava che il governo italiano aveva rifinanziato la misura nel comma 211 della legge finanziaria 2005 e richiedeva alla Commissione di avviare un procedimento di indagine formale. Il 3 maggio 2005 (rif. A/33724) anche Sky Italia s.r.l. (“Sky Italia”) ha presentato una denuncia contro i due articoli succitati. Il 22 giugno 2005 ha avuto luogo una riunione tra i servizi della Commissione e Sky Italia. Il 31 agosto 2005 (rif. A/36876), il suddetto denunciante ha presentato ulteriori informazioni concernenti modifiche alla cosiddetta “legge Gasparri” che regolamenta il settore televisivo in Italia. Il 31 ottobre 2005, infine, Sky Italia ha richiesto alla Commissione — in attesa di una decisione — di intimare al governo italiano di sospendere la misura ai sensi dell'articolo 11, primo comma 1 del pertinente regolamento di applicazione (1).

| (2) | Con lettere del 13 ottobre 2004 (rif. D/38544), del 21 aprile 2005 (rif. D/53173) e del 15 luglio 2005 (rif. D/55442), la Commissione ha richiesto informazioni al governo italiano. Le informazioni sono state fornite il 5 novembre 2004, il 13 maggio 2005 e il 12 settembre 2005, a seguito di una breve proroga del termine di risposta. Il 6 giugno 2005 ha avuto luogo una riunione tra i servizi della Commissione e le autorità italiane. |
| --- | --- |

(2)

Con lettere del 13 ottobre 2004 (rif. D/38544), del 21 aprile 2005 (rif. D/53173) e del 15 luglio 2005 (rif. D/55442), la Commissione ha richiesto informazioni al governo italiano. Le informazioni sono state fornite il 5 novembre 2004, il 13 maggio 2005 e il 12 settembre 2005, a seguito di una breve proroga del termine di risposta. Il 6 giugno 2005 ha avuto luogo una riunione tra i servizi della Commissione e le autorità italiane.

| (3) | Con lettere del 20 settembre 2005 (rif. A/37498) e del 16 novembre 2005 (rif. A/39413) le autorità italiane hanno informato la Commissione della loro intenzione non di prorogare il regime nella sua attuale forma. |
| --- | --- |

(3)

Con lettere del 20 settembre 2005 (rif. A/37498) e del 16 novembre 2005 (rif. A/39413) le autorità italiane hanno informato la Commissione della loro intenzione non di prorogare il regime nella sua attuale forma.

II.   DESCRIZIONE DETTAGLIATA DELL'AIUTO

II.A.   Antefatti

II.A.1.   Gli autori della denuncia

| (4) | Europa 7 è un'impresa italiana titolare di una concessione di radiodiffusione dal 1999. L'impresa non può tuttavia ancora operare sul mercato della radiodiffusione, a causa — secondo quanto sostenuto — del comportamento delle autorità nazionali, che non hanno ancora assegnato le frequenze di cui Europa 7 necessita per trasmettere. |
| --- | --- |

(4)

Europa 7 è un'impresa italiana titolare di una concessione di radiodiffusione dal 1999. L'impresa non può tuttavia ancora operare sul mercato della radiodiffusione, a causa — secondo quanto sostenuto — del comportamento delle autorità nazionali, che non hanno ancora assegnato le frequenze di cui Europa 7 necessita per trasmettere.

| (5) | Sky Italia è una televisione a pagamento che appartiene a News Corporation ed ha una posizione monopolistica sul mercato italiano della radiodiffusione satellitare di programmi televisivi a pagamento. L'impresa è stata costituita a seguito dell'acquisizione, da parte di News Corporation, del controllo di Telepiù S.p.A. e di Stream S.p.A. nel 2003, una concentrazione che è stata approvata subordinatamente a determinati impegni (caso n. COMP/M.2876 Newscorp/Telepiù). A seguito degli impegni è stato richiesto a Sky Italia di cedere le proprie attività su piattaforma terrestre: l'impresa non può operare in Italia come operatore terrestre di rete o come operatore terrestre di televisione a pagamento. |
| --- | --- |

(5)

Sky Italia è una televisione a pagamento che appartiene a News Corporation ed ha una posizione monopolistica sul mercato italiano della radiodiffusione satellitare di programmi televisivi a pagamento. L'impresa è stata costituita a seguito dell'acquisizione, da parte di News Corporation, del controllo di Telepiù S.p.A. e di Stream S.p.A. nel 2003, una concentrazione che è stata approvata subordinatamente a determinati impegni (caso n. COMP/M.2876 Newscorp/Telepiù). A seguito degli impegni è stato richiesto a Sky Italia di cedere le proprie attività su piattaforma terrestre: l'impresa non può operare in Italia come operatore terrestre di rete o come operatore terrestre di televisione a pagamento.

II.A.2.   Il contesto

| (6) | Il presente procedimento va considerato nell'ambito della digitalizzazione della radiodiffusione, che ha un'incidenza su tutte le piattaforme di trasmissione comunemente disponibili al momento attuale, ossia il cavo, il satellite e la trasmissione terrestre (2). Il vantaggio principale del passaggio al digitale è l'aumento della capacità di trasmissione su tutte le piattaforme ottenuta mediante un utilizzo più efficiente dello spettro di frequenza. La Commissione sostiene attivamente la transizione alla trasmissione radiotelevisiva digitale (3). |
| --- | --- |

(6)

Il presente procedimento va considerato nell'ambito della digitalizzazione della radiodiffusione, che ha un'incidenza su tutte le piattaforme di trasmissione comunemente disponibili al momento attuale, ossia il cavo, il satellite e la trasmissione terrestre (2). Il vantaggio principale del passaggio al digitale è l'aumento della capacità di trasmissione su tutte le piattaforme ottenuta mediante un utilizzo più efficiente dello spettro di frequenza. La Commissione sostiene attivamente la transizione alla trasmissione radiotelevisiva digitale (3).

| (7) | In Italia esistono 4 piattaforme di radiodiffusione televisiva: i) via satellite, sul quale sono disponibili i principali canali in chiaro più i canali di Sky Italia — uno degli autori della denuncia — ai cui programmi è possibile accedere mediante abbonamento o con accordi di pay per view; ii) terrestre, sulla quale operano 78 emittenti locali e 4 emittenti nazionali, ossia RAI (in chiaro), Mediaste (4) (in chiaro e pay per view), La7 (in chiaro e pay per view) e Prima TV (in chiaro); iii) via cavo, su cui opera Fastweb (in chiaro e servizi a pagamento); e iv) X- DLS, su cui operano Fastweb e Rosso Alice di Telecom Italia (in chiaro e servizi a pagamento). |
| --- | --- |

(7)

In Italia esistono 4 piattaforme di radiodiffusione televisiva: i) via satellite, sul quale sono disponibili i principali canali in chiaro più i canali di Sky Italia — uno degli autori della denuncia — ai cui programmi è possibile accedere mediante abbonamento o con accordi di pay per view; ii) terrestre, sulla quale operano 78 emittenti locali e 4 emittenti nazionali, ossia RAI (in chiaro), Mediaste (4) (in chiaro e pay per view), La7 (in chiaro e pay per view) e Prima TV (in chiaro); iii) via cavo, su cui opera Fastweb (in chiaro e servizi a pagamento); e iv) X- DLS, su cui operano Fastweb e Rosso Alice di Telecom Italia (in chiaro e servizi a pagamento).

| (8) | La ricezione televisiva in Italia continua ad avvenire principalmente per via terrestre, con una penetrazione del mercato pari a circa 19 milioni di famiglie su un totale di 22 milioni. I principali operatori di televisione terrestre sono l'emittente del servizio pubblico (RAI), con tre canali, e l'emittente commerciale Mediaset, anch'essa con tre canali. Ai due operatori corrisponde circa il 90 % del pubblico televisivo in Italia. |
| --- | --- |

(8)

La ricezione televisiva in Italia continua ad avvenire principalmente per via terrestre, con una penetrazione del mercato pari a circa 19 milioni di famiglie su un totale di 22 milioni. I principali operatori di televisione terrestre sono l'emittente del servizio pubblico (RAI), con tre canali, e l'emittente commerciale Mediaset, anch'essa con tre canali. Ai due operatori corrisponde circa il 90 % del pubblico televisivo in Italia.

| (9) | La penetrazione della televisione satellitare è limitata: circa il 16 % delle famiglie possiede un'antenna parabolica. La maggior parte di tali famiglie ha un abbonamento alla piattaforma DTH (satellite) di Sky Italia che contava circa 3 milioni di utenti nel giugno 2005. |
| --- | --- |

(9)

La penetrazione della televisione satellitare è limitata: circa il 16 % delle famiglie possiede un'antenna parabolica. La maggior parte di tali famiglie ha un abbonamento alla piattaforma DTH (satellite) di Sky Italia che contava circa 3 milioni di utenti nel giugno 2005.

| (10) | Le trasmissioni via cavo sono praticamente inesistenti in Italia, sebbene Fastweb — l'unico operatore triple play in Italia — abbia acquisito, al marzo 2004, circa 140 000 utenti TV utilizzando un'infrastruttura a fibre e DLS. |
| --- | --- |

(10)

Le trasmissioni via cavo sono praticamente inesistenti in Italia, sebbene Fastweb — l'unico operatore triple play in Italia — abbia acquisito, al marzo 2004, circa 140 000 utenti TV utilizzando un'infrastruttura a fibre e DLS.

| (11) | Nel giugno 2005 il tasso di penetrazione della televisione digitale era del 26,5 %, con un totale di circa 6 milioni di abbonati. Alla fine del 2005 si prevede che le due alternative di televisione a pagamento — terrestre e via satellite — dovrebbero avere più o meno lo stesso numero di abbonati. |
| --- | --- |

(11)

Nel giugno 2005 il tasso di penetrazione della televisione digitale era del 26,5 %, con un totale di circa 6 milioni di abbonati. Alla fine del 2005 si prevede che le due alternative di televisione a pagamento — terrestre e via satellite — dovrebbero avere più o meno lo stesso numero di abbonati.

| (12) | L'aiuto in questione è a favore della trasmissione terrestre, che in Italia è la sola piattaforma che utilizzi ancora la tecnica analogica. La tecnica digitale può solitamente permettere la trasmissione di un maggior numero di canali televisivi rispetto alla tecnica analogica. A partire dalla fine del 2003 le trasmissioni in digitale (T-DVB) sono state emesse assieme a quelle in tecnica analogica (la cosiddetta fase in simulcast). A partire dal 1o gennaio 2007 il passaggio al digitale dovrebbe essere completato e la trasmissione con il sistema analogico dovrebbe essere sospesa (il cosiddetto “switch off”). |
| --- | --- |

(12)

L'aiuto in questione è a favore della trasmissione terrestre, che in Italia è la sola piattaforma che utilizzi ancora la tecnica analogica. La tecnica digitale può solitamente permettere la trasmissione di un maggior numero di canali televisivi rispetto alla tecnica analogica. A partire dalla fine del 2003 le trasmissioni in digitale (T-DVB) sono state emesse assieme a quelle in tecnica analogica (la cosiddetta fase in simulcast). A partire dal 1o gennaio 2007 il passaggio al digitale dovrebbe essere completato e la trasmissione con il sistema analogico dovrebbe essere sospesa (il cosiddetto “switch off”).

| (13) | Nel frattempo, in base alla legge Gasparri, che regolamenta il settore in Italia, soltanto le emittenti che già trasmettono con la tecnica analogica sono autorizzate a richiedere autorizzazioni alle trasmissioni digitali sperimentali e/o licenze per la radiodiffusione televisiva terrestre in tecnica digitale. Gli operatori analogici non hanno l'obbligo formale di restituire le frequenze utilizzate per le trasmissioni in tecnica analogica dopo il passaggio al digitale. Secondo quanto dichiarato dalle autorità italiane, in Italia sono stati autorizzati 5 multiplex (blocchi di diffusione contenenti uno o più programmi) per il digitale terrestre. La RAI ha due multiplex, mentre Mediaset, Telecom Italia/TV International e D-Free (TF1 e HCS) ne ha uno ciascuno. In base al sistema di regolamentazione italiano, gli operatori di rete che detengono più di una licenza digitale devono concedere l'accesso al 40 % della propria capacità trasmissiva per i fornitori di contenuti indipendenti. |
| --- | --- |

(13)

Nel frattempo, in base alla legge Gasparri, che regolamenta il settore in Italia, soltanto le emittenti che già trasmettono con la tecnica analogica sono autorizzate a richiedere autorizzazioni alle trasmissioni digitali sperimentali e/o licenze per la radiodiffusione televisiva terrestre in tecnica digitale. Gli operatori analogici non hanno l'obbligo formale di restituire le frequenze utilizzate per le trasmissioni in tecnica analogica dopo il passaggio al digitale. Secondo quanto dichiarato dalle autorità italiane, in Italia sono stati autorizzati 5 multiplex (blocchi di diffusione contenenti uno o più programmi) per il digitale terrestre. La RAI ha due multiplex, mentre Mediaset, Telecom Italia/TV International e D-Free (TF1 e HCS) ne ha uno ciascuno. In base al sistema di regolamentazione italiano, gli operatori di rete che detengono più di una licenza digitale devono concedere l'accesso al 40 % della propria capacità trasmissiva per i fornitori di contenuti indipendenti.

| (14) | Per quanto riguarda la copertura in termini di T-DVB — secondo l'autorità italiana per le garanzie nelle telecomunicazioni (5) — nel 2004 più del 50 % della popolazione era effettivamente coperto da almeno 2 multiplex, mentre il 60 % è potenzialmente coperto da 3 multiplex. In base alla tendenza del mercato, la copertura dovrebbe aumentare considerevolmente. Secondo le autorità italiane, l'85 % delle famiglie esistenti potrebbe potenzialmente essere coperto da almeno da 2 multiplex dopo il passaggio al digitale terrestre. D'altro canto, la radiodiffusione via satellite potrebbe coprire praticamente il 100 % della popolazione. |
| --- | --- |

(14)

Per quanto riguarda la copertura in termini di T-DVB — secondo l'autorità italiana per le garanzie nelle telecomunicazioni (5) — nel 2004 più del 50 % della popolazione era effettivamente coperto da almeno 2 multiplex, mentre il 60 % è potenzialmente coperto da 3 multiplex. In base alla tendenza del mercato, la copertura dovrebbe aumentare considerevolmente. Secondo le autorità italiane, l'85 % delle famiglie esistenti potrebbe potenzialmente essere coperto da almeno da 2 multiplex dopo il passaggio al digitale terrestre. D'altro canto, la radiodiffusione via satellite potrebbe coprire praticamente il 100 % della popolazione.

| (15) | Per quanto riguarda i programmi, secondo le autorità italiane, 23 programmi nazionali e circa 70 programmi locali sono trasmessi sulle frequenze digitali terrestri, 10 dei quali in simulcast (programmi già trasmessi in analogico). 4 canali sono stati creati per la radiodiffusione digitale. |
| --- | --- |

(15)

Per quanto riguarda i programmi, secondo le autorità italiane, 23 programmi nazionali e circa 70 programmi locali sono trasmessi sulle frequenze digitali terrestri, 10 dei quali in simulcast (programmi già trasmessi in analogico). 4 canali sono stati creati per la radiodiffusione digitale.

| (16) | Il mercato televisivo era caratterizzato in passato dalla visione di massa della televisione in chiaro per via terrestre e dall'offerta di televisione a pagamento via satellite. L'introduzione della televisione digitale terrestre e lo sviluppo del cavo e di Internet modificano questo modello. In effetti, a partire dal gennaio 2005 Mediaset e Telecom Italia (attraverso La7) hanno lanciato su T-DVB un servizio di televisione a pagamento per le partite di calcio di serie A basato su un sistema di carte prepagate. Al tempo stesso, TF1 (che detiene il 49 % dell'emittente D-Free) — ha dichiarato il suo possibile interesse per il lancio di canali a pagamento sul proprio multiplex T-DVB. I servizi di televisione a pagamento sono consentiti, col sistema delle carte prepagate, mediante la tecnologia interattiva digitale contenuta nei decoder sovvenzionati con la misura in oggetto. |
| --- | --- |

(16)

Il mercato televisivo era caratterizzato in passato dalla visione di massa della televisione in chiaro per via terrestre e dall'offerta di televisione a pagamento via satellite. L'introduzione della televisione digitale terrestre e lo sviluppo del cavo e di Internet modificano questo modello. In effetti, a partire dal gennaio 2005 Mediaset e Telecom Italia (attraverso La7) hanno lanciato su T-DVB un servizio di televisione a pagamento per le partite di calcio di serie A basato su un sistema di carte prepagate. Al tempo stesso, TF1 (che detiene il 49 % dell'emittente D-Free) — ha dichiarato il suo possibile interesse per il lancio di canali a pagamento sul proprio multiplex T-DVB. I servizi di televisione a pagamento sono consentiti, col sistema delle carte prepagate, mediante la tecnologia interattiva digitale contenuta nei decoder sovvenzionati con la misura in oggetto.

| (17) | Attualmente, infine, esistono 4 operatori di rete nel digitale terrestre. RAI, Mediaset, La7/Telecom e Prima Italia ne detengono uno ciascuno. La distinzione tra emittenti e operatori di rete non è particolarmente rilevante per le principali emittenti italiane perché sia RAI, che Mediaset, La7 e D-Free hanno una propria controllata per la trasmissione terrestre. |
| --- | --- |

(17)

Attualmente, infine, esistono 4 operatori di rete nel digitale terrestre. RAI, Mediaset, La7/Telecom e Prima Italia ne detengono uno ciascuno. La distinzione tra emittenti e operatori di rete non è particolarmente rilevante per le principali emittenti italiane perché sia RAI, che Mediaset, La7 e D-Free hanno una propria controllata per la trasmissione terrestre.

II.B.   Descrizione dell'aiuto

| (18) | Oggetto del procedimento di indagine formale sono l'articolo 4, paragrafo 1 della legge n. 350 del 24 dicembre 2003 (la legge finanziaria 2004), il decreto interministeriale del 30 dicembre 2003 ed il comma 211 della legge n. 311/2004 (la legge finanziaria 2005). |
| --- | --- |

(18)

Oggetto del procedimento di indagine formale sono l'articolo 4, paragrafo 1 della legge n. 350 del 24 dicembre 2003 (la legge finanziaria 2004), il decreto interministeriale del 30 dicembre 2003 ed il comma 211 della legge n. 311/2004 (la legge finanziaria 2005).

| (19) | L'articolo 4, primo comma della legge finanziaria 2004 prevede un contributo statale pari a 150 EUR per gli utenti che acquistino o affittino un apparecchio di ricezione denominato “set up box” o “decoder” (in appresso “decoder”) che consenta la ricezione di segnali televisivi in tecnica digitale terrestre e la conseguente interattività, con uno stanziamento totale di spesa pari a 110 milioni di EUR. Va rilevato che il contributo non può essere concesso per i decoder che non ricevono segnali digitali terrestri, anche se permettono la ricezione e l'utilizzazione dei servizi interattivi. Il testo dell'articolo in questione discussione è il seguente:
  “Per l'anno 2004, nei confronti di ciascun utente del servizio radiodiffusione, in regola per l'anno in corso con il pagamento del relativo canone di abbonamento, che acquisti o noleggi un apparecchio idoneo a consentire la ricezione, in chiaro e senza alcun costo per l'utente e per il fornitore di contenuti, dei segnali televisivi in tecnica digitale terrestre (T-DVB/C-DVB) e la conseguente interattività, è riconosciuto un contributo statale pari a 150 EUR. La concessione del contributo è disposta entro il limite di spesa di 110 milioni di EUR.”. |
| --- | --- |

(19)

L'articolo 4, primo comma della legge finanziaria 2004 prevede un contributo statale pari a 150 EUR per gli utenti che acquistino o affittino un apparecchio di ricezione denominato “set up box” o “decoder” (in appresso “decoder”) che consenta la ricezione di segnali televisivi in tecnica digitale terrestre e la conseguente interattività, con uno stanziamento totale di spesa pari a 110 milioni di EUR. Va rilevato che il contributo non può essere concesso per i decoder che non ricevono segnali digitali terrestri, anche se permettono la ricezione e l'utilizzazione dei servizi interattivi. Il testo dell'articolo in questione discussione è il seguente:

“Per l'anno 2004, nei confronti di ciascun utente del servizio radiodiffusione, in regola per l'anno in corso con il pagamento del relativo canone di abbonamento, che acquisti o noleggi un apparecchio idoneo a consentire la ricezione, in chiaro e senza alcun costo per l'utente e per il fornitore di contenuti, dei segnali televisivi in tecnica digitale terrestre (T-DVB/C-DVB) e la conseguente interattività, è riconosciuto un contributo statale pari a 150 EUR. La concessione del contributo è disposta entro il limite di spesa di 110 milioni di EUR.”.

| (20) | L'articolo 4, quarto comma precisa che il contributo per l'acquisto o noleggio dei decoder in tecnica C-DVB è riconosciuto a condizione che l'offerta commerciale indichi chiaramente all'utente i fornitori di contenuti con i quali i soggetti titolari della piattaforma via cavo abbiano concordato i termini e le condizioni per la ripetizione via cavo del segnale T-DVB. |
| --- | --- |

(20)

L'articolo 4, quarto comma precisa che il contributo per l'acquisto o noleggio dei decoder in tecnica C-DVB è riconosciuto a condizione che l'offerta commerciale indichi chiaramente all'utente i fornitori di contenuti con i quali i soggetti titolari della piattaforma via cavo abbiano concordato i termini e le condizioni per la ripetizione via cavo del segnale T-DVB.

| (21) | Il comma 211 della legge finanziaria 2005 rifinanzia il provvedimento per lo stesso limite di spesa di 110 milioni di EUR, ma il contributo per il decoder è ora di 70 EUR. Il regime è applicabile nella sua attuale forma fino al 1o dicembre 2005. |
| --- | --- |

(21)

Il comma 211 della legge finanziaria 2005 rifinanzia il provvedimento per lo stesso limite di spesa di 110 milioni di EUR, ma il contributo per il decoder è ora di 70 EUR. Il regime è applicabile nella sua attuale forma fino al 1o dicembre 2005.

| (22) | La misura ha avuto successo: apparentemente più di 1 350 000 cittadini italiani hanno acquistato un decoder beneficiando del contributo. Inoltre, grazie a questo, il prezzo per i consumatori dei decoder interattivi è sceso da 300/350 EUR a 150 EUR circa. |
| --- | --- |

(22)

La misura ha avuto successo: apparentemente più di 1 350 000 cittadini italiani hanno acquistato un decoder beneficiando del contributo. Inoltre, grazie a questo, il prezzo per i consumatori dei decoder interattivi è sceso da 300/350 EUR a 150 EUR circa.

II.C.   Osservazioni delle parti

| (23) | Secondo quanto dichiarato le autorità italiane, le misure italiane sono state adottate per le seguenti ragioni:






  — | migliorare l'utilizzo delle frequenze per aumentare il pluralismo e l'offerta televisiva; |
| --- | --- | --- |

(23)

Secondo quanto dichiarato le autorità italiane, le misure italiane sono state adottate per le seguenti ragioni:

—

migliorare l'utilizzo delle frequenze per aumentare il pluralismo e l'offerta televisiva;

| — | promuovere lo sviluppo economico basato sulle tecnologie dell'informazione e della comunicazione; |
| --- | --- |

—

promuovere lo sviluppo economico basato sulle tecnologie dell'informazione e della comunicazione;

| — | promuovere i servizi di e-society fra il maggior numero di cittadini possibile grazie all'operabilità interattiva dei decoder poiché gli apparecchi televisivi sono diffusi tra tutta la popolazione; |
| --- | --- |

—

promuovere i servizi di e-society fra il maggior numero di cittadini possibile grazie all'operabilità interattiva dei decoder poiché gli apparecchi televisivi sono diffusi tra tutta la popolazione;

| — | ridurre al minimo gli ostacoli alla ricezione creando un mercato per i decoder interattivi a prezzi accessibili per i consumatori; |
| --- | --- |

—

ridurre al minimo gli ostacoli alla ricezione creando un mercato per i decoder interattivi a prezzi accessibili per i consumatori;

| — | la misura è in linea con la politica comunitaria nel settore volta a sostenere gli standard aperti. |
| --- | --- |

—

la misura è in linea con la politica comunitaria nel settore volta a sostenere gli standard aperti.

| (24) | Secondo l'autore della denuncia, pagando un contributo a fondo perduto a chiunque acquisti o affitti un decoder per la televisione digitale terrestre, la legge italiana ha concesso un aiuto di Stato ai produttori di decoder per la diffusione televisiva digitale terrestre rispetto ai produttori di altri tipi di decoder per televisione digitale e agli operatori televisivi operanti nel settore, compiendo quindi una discriminazione nei confronti delle imprese concorrenti, in particolare quelle provenienti da altri Stati membri dell'UE, che operano su un'altra piattaforma digitale (satellite) o con la tecnica analogica. |
| --- | --- |

(24)

Secondo l'autore della denuncia, pagando un contributo a fondo perduto a chiunque acquisti o affitti un decoder per la televisione digitale terrestre, la legge italiana ha concesso un aiuto di Stato ai produttori di decoder per la diffusione televisiva digitale terrestre rispetto ai produttori di altri tipi di decoder per televisione digitale e agli operatori televisivi operanti nel settore, compiendo quindi una discriminazione nei confronti delle imprese concorrenti, in particolare quelle provenienti da altri Stati membri dell'UE, che operano su un'altra piattaforma digitale (satellite) o con la tecnica analogica.

| (25) | A seguito di una richiesta preliminare di informazioni che la Commissione ha rivolto alle autorità italiane, le autorità italiane hanno chiarito che il contributo viene concesso ai consumatori per l'acquisto o l'affitto di un decoder che permetta la ricezione di un segnale digitale non criptato “senza alcun costo per l'utente e il fornitore di contenuti”. Secondo quanto dichiarato dalle autorità italiane, per “ricezione del segnale digitale non criptato” si intende la capacità del decoder di eseguire qualsiasi servizio interattivo fornito da qualsiasi emittente. Questa dunque sarebbe un'espressione sintetica per specificare che il decoder deve permettere le funzioni interattive non criptate (ossia deve essere non solo “interattivo” ma deve anche permettere l'“interoperabilità”). Si tratta di decoder con standard aperto per l'interfaccia di programmazione (API) di cui l'MHP è un esempio quasi unico. |
| --- | --- |

(25)

A seguito di una richiesta preliminare di informazioni che la Commissione ha rivolto alle autorità italiane, le autorità italiane hanno chiarito che il contributo viene concesso ai consumatori per l'acquisto o l'affitto di un decoder che permetta la ricezione di un segnale digitale non criptato “senza alcun costo per l'utente e il fornitore di contenuti”. Secondo quanto dichiarato dalle autorità italiane, per “ricezione del segnale digitale non criptato” si intende la capacità del decoder di eseguire qualsiasi servizio interattivo fornito da qualsiasi emittente. Questa dunque sarebbe un'espressione sintetica per specificare che il decoder deve permettere le funzioni interattive non criptate (ossia deve essere non solo “interattivo” ma deve anche permettere l'“interoperabilità”). Si tratta di decoder con standard aperto per l'interfaccia di programmazione (API) di cui l'MHP è un esempio quasi unico.

III.   VALUTAZIONE GIURIDICA

III.A.   Valutazione in merito all'aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE

| (26) | In questa fase la Commissione ritiene che la misura in questione potrebbe costituire aiuto di Stato. L'articolo 87, paragrafo 1 del trattato indica una serie di condizioni per stabilire la presenza di aiuto di Stato. In primo luogo, deve trattarsi di un intervento dello Stato, ovvero mediante risorse statali. In secondo luogo, l'intervento deve accordare un vantaggio al beneficiario. In terzo luogo, deve falsare o minacciare di falsare la concorrenza. In quarto luogo deve essere atto ad incidere sugli scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

(26)

In questa fase la Commissione ritiene che la misura in questione potrebbe costituire aiuto di Stato. L'articolo 87, paragrafo 1 del trattato indica una serie di condizioni per stabilire la presenza di aiuto di Stato. In primo luogo, deve trattarsi di un intervento dello Stato, ovvero mediante risorse statali. In secondo luogo, l'intervento deve accordare un vantaggio al beneficiario. In terzo luogo, deve falsare o minacciare di falsare la concorrenza. In quarto luogo deve essere atto ad incidere sugli scambi tra Stati membri.

III.A.1.   Risorse statali e imputabilità

| (27) | La misura è chiaramente imputabile allo Stato e prevede l'utilizzo di risorse statali. In effetti, essa è contenuta nelle leggi finanziarie 2004 e 2005 approvate dal Parlamento italiano. |
| --- | --- |

(27)

La misura è chiaramente imputabile allo Stato e prevede l'utilizzo di risorse statali. In effetti, essa è contenuta nelle leggi finanziarie 2004 e 2005 approvate dal Parlamento italiano.

III.A.2.   Vantaggio economico

| (28) | Innanzi tutto, la Commissione ritiene che i beneficiari diretti della sovvenzione siano i consumatori finali e dunque non imprese che rientrano nel campo d'applicazione dell'articolo 87, paragrafo 1. La misura mira tuttavia a promuovere le vendite di decoder per la ricezione del segnale televisivo digitale terrestre e può dunque comportare un vantaggio indiretto per i) i produttori di decoder; ii) le emittenti televisive che operano su piattaforme digitali terrestri; e iii) gli operatori delle reti che trasportano il segnale. La prima questione da analizzare è dunque se un eventuale vantaggio indiretto possa rientrare nel campo di applicazione dell'articolo 87, paragrafo 1. |
| --- | --- |

(28)

Innanzi tutto, la Commissione ritiene che i beneficiari diretti della sovvenzione siano i consumatori finali e dunque non imprese che rientrano nel campo d'applicazione dell'articolo 87, paragrafo 1. La misura mira tuttavia a promuovere le vendite di decoder per la ricezione del segnale televisivo digitale terrestre e può dunque comportare un vantaggio indiretto per i) i produttori di decoder; ii) le emittenti televisive che operano su piattaforme digitali terrestri; e iii) gli operatori delle reti che trasportano il segnale. La prima questione da analizzare è dunque se un eventuale vantaggio indiretto possa rientrare nel campo di applicazione dell'articolo 87, paragrafo 1.

III.A.2.1.   Vantaggio indiretto: può costituire aiuto

| (29) | Va notato in primo luogo che l'articolo 87 non richiede che il vantaggio sia diretto. In particolare, le misure che, in varie forme, alleviano gli oneri che normalmente gravano sul bilancio di un'impresa e che di conseguenza, senza essere sovvenzioni in senso stretto, ne hanno la stessa natura e producono identici effetti, vengono considerate aiuti in base alla giurisprudenza consolidata (6). In secondo luogo, la giurisprudenza della Corte di giustizia e la prassi della Commissione lasciano pochi dubbi sul fatto che un vantaggio indiretto possa costituire un aiuto di Stato. |
| --- | --- |

(29)

Va notato in primo luogo che l'articolo 87 non richiede che il vantaggio sia diretto. In particolare, le misure che, in varie forme, alleviano gli oneri che normalmente gravano sul bilancio di un'impresa e che di conseguenza, senza essere sovvenzioni in senso stretto, ne hanno la stessa natura e producono identici effetti, vengono considerate aiuti in base alla giurisprudenza consolidata (6). In secondo luogo, la giurisprudenza della Corte di giustizia e la prassi della Commissione lasciano pochi dubbi sul fatto che un vantaggio indiretto possa costituire un aiuto di Stato.

| (30) | Nella sentenza del 13 giugno 2002 nella causa C 382/99 (7) la Corte ha sottolineato che i vantaggi concessi indirettamente alle imprese costituiscono aiuti di Stato ai sensi dell'articolo 87 del trattato CE. Analogamente, nella sentenza del 19 settembre 2000 nella causa C 156/98 (8) la Corte ha affermato che un'agevolazione fiscale concessa a singoli che avessero investito in imprese situate a Berlino o nei nuovi Länder tedeschi costituiva un aiuto a favore di tali imprese. |
| --- | --- |

(30)

Nella sentenza del 13 giugno 2002 nella causa C 382/99 (7) la Corte ha sottolineato che i vantaggi concessi indirettamente alle imprese costituiscono aiuti di Stato ai sensi dell'articolo 87 del trattato CE. Analogamente, nella sentenza del 19 settembre 2000 nella causa C 156/98 (8) la Corte ha affermato che un'agevolazione fiscale concessa a singoli che avessero investito in imprese situate a Berlino o nei nuovi Länder tedeschi costituiva un aiuto a favore di tali imprese.

| (31) | Avendo stabilito che un vantaggio indiretto può rientrare nel campo di applicazione dell'articolo 87, paragrafo 1, in appresso viene valutato se le tre categorie di beneficiari potenziali dell'aiuto ricevono un vantaggio indiretto che può essere considerato come aiuto di Stato. |
| --- | --- |

(31)

Avendo stabilito che un vantaggio indiretto può rientrare nel campo di applicazione dell'articolo 87, paragrafo 1, in appresso viene valutato se le tre categorie di beneficiari potenziali dell'aiuto ricevono un vantaggio indiretto che può essere considerato come aiuto di Stato.

III.A.2.2.   Vantaggio indiretto: beneficiari

Produttori di decoder

| (32) | La misura ha per effetto di rendere i decoder più economici per i consumatori in quanto lo Stato sostiene una parte della spesa. Questo può permettere ai produttori di aumentare le loro vendite senza abbassare il prezzo al quale vendono i propri prodotti. Il contributo concesso ai consumatori sembra determinare utili aggiuntivi per il produttore rispetto a quelli che avrebbe normalmente ottenuto nell'ambito delle sue normali attività (ciò significa che può vendere più prodotti senza dover abbassare il prezzo e dunque non deve sostenere la perdita di utile dovuta ad un prezzo più basso per unità di prodotto). |
| --- | --- |

(32)

La misura ha per effetto di rendere i decoder più economici per i consumatori in quanto lo Stato sostiene una parte della spesa. Questo può permettere ai produttori di aumentare le loro vendite senza abbassare il prezzo al quale vendono i propri prodotti. Il contributo concesso ai consumatori sembra determinare utili aggiuntivi per il produttore rispetto a quelli che avrebbe normalmente ottenuto nell'ambito delle sue normali attività (ciò significa che può vendere più prodotti senza dover abbassare il prezzo e dunque non deve sostenere la perdita di utile dovuta ad un prezzo più basso per unità di prodotto).

Emittenti che utilizzano piattaforme digitali terrestri e via cavo

| (33) | Per quanto riguarda le emittenti che utilizzano il T-DVB/C-DVB, si potrebbe dire che, favorendo la diffusione delle tecnologie necessarie per la ricezione del loro segnale, la misura in questione aiuta tali emittenti nella costituzione e nello sviluppo del proprio pubblico ad un ritmo più veloce rispetto a quanto avverrebbe senza la misura. |
| --- | --- |

(33)

Per quanto riguarda le emittenti che utilizzano il T-DVB/C-DVB, si potrebbe dire che, favorendo la diffusione delle tecnologie necessarie per la ricezione del loro segnale, la misura in questione aiuta tali emittenti nella costituzione e nello sviluppo del proprio pubblico ad un ritmo più veloce rispetto a quanto avverrebbe senza la misura.

| (34) | In assenza della misura, qualsiasi emittente che voglia sviluppare il suo pubblico digitale allo stesso ritmo sarebbe stato costretta a finanziare i costi di ricezione dei propri spettatori potenziali. Ad esempio uno degli autori della denuncia, Sky Italia — che è un operatore satellitare — afferma di aver fornito gratuitamente ai propri abbonati un decoder ed un'antenna. Di conseguenza, la misura permette alle emittenti T-DVB/C-DVB di evitare un costo che avrebbero normalmente sostenuto se avessero voluto sviluppare il proprio pubblico digitale. |
| --- | --- |

(34)

In assenza della misura, qualsiasi emittente che voglia sviluppare il suo pubblico digitale allo stesso ritmo sarebbe stato costretta a finanziare i costi di ricezione dei propri spettatori potenziali. Ad esempio uno degli autori della denuncia, Sky Italia — che è un operatore satellitare — afferma di aver fornito gratuitamente ai propri abbonati un decoder ed un'antenna. Di conseguenza, la misura permette alle emittenti T-DVB/C-DVB di evitare un costo che avrebbero normalmente sostenuto se avessero voluto sviluppare il proprio pubblico digitale.

| (35) | Inoltre, accelerando il passaggio dalla televisione analogica a quella digitale, la misura in questione riduce la durata della fase di simulcast. Se il cambiamento fosse semplicemente dettato dal mercato, il periodo durante il quale alcune emittenti dovrebbero finanziare una doppia tecnologia di radiodiffusione sarebbe più lungo. L'effetto della misura è dunque anche quello di ridurre i costi che dovrebbero normalmente sostenere le emittenti che trasmettono in simulcast. |
| --- | --- |

(35)

Inoltre, accelerando il passaggio dalla televisione analogica a quella digitale, la misura in questione riduce la durata della fase di simulcast. Se il cambiamento fosse semplicemente dettato dal mercato, il periodo durante il quale alcune emittenti dovrebbero finanziare una doppia tecnologia di radiodiffusione sarebbe più lungo. L'effetto della misura è dunque anche quello di ridurre i costi che dovrebbero normalmente sostenere le emittenti che trasmettono in simulcast.

Operatori di reti terrestri

| (36) | Poiché la diffusione della loro tecnologia di trasmissione è sostenuta dallo Stato, l'attività degli operatori digitali terrestri e degli operatori di rete via cavo (a prescindere dal fatto che siano integrati o meno in un'impresa più grande che è anche un fornitore di contenuti) è favorita rispetto a quella degli operatori di rete con altre tecnologie digitali. Qualora avessero voluto ottenere lo stesso risultato, tali operatori avrebbero contribuito, assieme alle emittenti, a finanziare il costo di ricezione degli spettatori potenziali. In tale contesto, la misura permette loro di evitare un costo che essi avrebbero sostenuto a condizioni normali di mercato se avessero voluto sviluppare la propria attività nello stesso modo. |
| --- | --- |

(36)

Poiché la diffusione della loro tecnologia di trasmissione è sostenuta dallo Stato, l'attività degli operatori digitali terrestri e degli operatori di rete via cavo (a prescindere dal fatto che siano integrati o meno in un'impresa più grande che è anche un fornitore di contenuti) è favorita rispetto a quella degli operatori di rete con altre tecnologie digitali. Qualora avessero voluto ottenere lo stesso risultato, tali operatori avrebbero contribuito, assieme alle emittenti, a finanziare il costo di ricezione degli spettatori potenziali. In tale contesto, la misura permette loro di evitare un costo che essi avrebbero sostenuto a condizioni normali di mercato se avessero voluto sviluppare la propria attività nello stesso modo.

III.A.3.   Quantificazione degli aiuti

| (37) | La misura in questione conferisce apparentemente un vantaggio selettivo ai beneficiari summenzionati. Tuttavia l'eventuale vantaggio selettivo è soltanto indiretto e non sembra facilmente quantificabile. La portata del vantaggio potrebbe diventare rilevante qualora la Commissione, a seguito del procedimento, dovesse constatare che la misura in questione costituisce un aiuto incompatibile e ne chiedesse il recupero. La Commissione invita pertanto tutte le parti interessate a presentare osservazioni sull'eventuale quantificazione o sulla metodologia per stimare il vantaggio derivante dalla misura per i vari beneficiari indiretti. |
| --- | --- |

(37)

La misura in questione conferisce apparentemente un vantaggio selettivo ai beneficiari summenzionati. Tuttavia l'eventuale vantaggio selettivo è soltanto indiretto e non sembra facilmente quantificabile. La portata del vantaggio potrebbe diventare rilevante qualora la Commissione, a seguito del procedimento, dovesse constatare che la misura in questione costituisce un aiuto incompatibile e ne chiedesse il recupero. La Commissione invita pertanto tutte le parti interessate a presentare osservazioni sull'eventuale quantificazione o sulla metodologia per stimare il vantaggio derivante dalla misura per i vari beneficiari indiretti.

III.A.4.   Distorsione della concorrenza

Produttori di decoder

| (38) | Secondo l'autore della denuncia, la legge italiana ha concesso un aiuto di Stato ai produttori di decoder per la radiodiffusione televisiva digitale terrestre distinguendoli da quelli che producono altri tipi di decoder per televisione digitale. La Commissione dubita che sia possibile operare una distinzione tra le diverse categorie di produttori dei vari tipi di decoder perché sembrerebbe che tutti i produttori siano in grado di produrre qualsiasi tipo di decoder. Inoltre, nel caso di specie il contributo è concesso per decoder che contengono lo standard MHP, ossia un API aperto che è a disposizione gratuita di qualsiasi produttore. È pertanto poco chiaro se la misura favorisca determinate imprese rispetto ad altre imprese che operano nella produzione di decoder. |
| --- | --- |

(38)

Secondo l'autore della denuncia, la legge italiana ha concesso un aiuto di Stato ai produttori di decoder per la radiodiffusione televisiva digitale terrestre distinguendoli da quelli che producono altri tipi di decoder per televisione digitale. La Commissione dubita che sia possibile operare una distinzione tra le diverse categorie di produttori dei vari tipi di decoder perché sembrerebbe che tutti i produttori siano in grado di produrre qualsiasi tipo di decoder. Inoltre, nel caso di specie il contributo è concesso per decoder che contengono lo standard MHP, ossia un API aperto che è a disposizione gratuita di qualsiasi produttore. È pertanto poco chiaro se la misura favorisca determinate imprese rispetto ad altre imprese che operano nella produzione di decoder.

| (39) | Va tuttavia valutato anche se la misura favorisca in modo selettivo i produttori di decoder come settore dell'industria manifatturiera rispetto ai concorrenti che non traggono beneficio dalla misura perché, ad esempio, non operano nello stesso settore o perché sono situati in altri paesi dell'UE. |
| --- | --- |

(39)

Va tuttavia valutato anche se la misura favorisca in modo selettivo i produttori di decoder come settore dell'industria manifatturiera rispetto ai concorrenti che non traggono beneficio dalla misura perché, ad esempio, non operano nello stesso settore o perché sono situati in altri paesi dell'UE.

| (40) | Valutare se una misura settoriale conferisca un vantaggio selettivo è in linea con la prassi della Commissione. Ad esempio, al punto 16 della sua decisione sul caso N 622/2003 Digitalisierungsfonds — Austria (9), la Commissione ha affermato che “Il regime notificato è selettivo poiché è in parte destinato ad imprese che operano nei settori collegati alla digitalizzazione della televisione, ad esempio ad emittenti, e in parte, direttamente o indirettamente, ad imprese che operano nel mercato dei servizi di trasmissione digitale. Le autorità austriache avevano in effetti affermato che la misura era di carattere generale poiché non conferiva un vantaggio ad imprese specifiche. Tuttavia, quando la Commissione ha posto domande riguardo alla selettività del regime, le autorità non hanno negato che la misura come tale abbia un carattere selettivo. Come affermato dalla Corte di giustizia nella causa Adria Wien
   (10)
  , la misura conferisce un vantaggio ad un settore specifico e deve quindi essere considerata come una misura specifica”. |
| --- | --- |

(40)

Valutare se una misura settoriale conferisca un vantaggio selettivo è in linea con la prassi della Commissione. Ad esempio, al punto 16 della sua decisione sul caso N 622/2003 Digitalisierungsfonds — Austria (9), la Commissione ha affermato che “Il regime notificato è selettivo poiché è in parte destinato ad imprese che operano nei settori collegati alla digitalizzazione della televisione, ad esempio ad emittenti, e in parte, direttamente o indirettamente, ad imprese che operano nel mercato dei servizi di trasmissione digitale. Le autorità austriache avevano in effetti affermato che la misura era di carattere generale poiché non conferiva un vantaggio ad imprese specifiche. Tuttavia, quando la Commissione ha posto domande riguardo alla selettività del regime, le autorità non hanno negato che la misura come tale abbia un carattere selettivo. Come affermato dalla Corte di giustizia nella causa Adria Wien
   (10)
  , la misura conferisce un vantaggio ad un settore specifico e deve quindi essere considerata come una misura specifica”.

| (41) | In questo caso particolare, tuttavia, l'aiuto è destinato a consumatori che possono scegliere fra i decoder di tutti i produttori. Sembra che l'aiuto non favorisca in maniera selettiva alcun tipo di produttore di decoder sulla base del luogo di produzione. Non sembra neppure che vi siano produttori specializzati nella produzione dei decoder oggetto del contributo in questione e che potrebbero essere favoriti rispetto ai produttori di altri modelli. Non sembra, infine, che i produttori di decoder siano in concorrenza con operatori di altri settori che non possono beneficiare indirettamente della misura. |
| --- | --- |

(41)

In questo caso particolare, tuttavia, l'aiuto è destinato a consumatori che possono scegliere fra i decoder di tutti i produttori. Sembra che l'aiuto non favorisca in maniera selettiva alcun tipo di produttore di decoder sulla base del luogo di produzione. Non sembra neppure che vi siano produttori specializzati nella produzione dei decoder oggetto del contributo in questione e che potrebbero essere favoriti rispetto ai produttori di altri modelli. Non sembra, infine, che i produttori di decoder siano in concorrenza con operatori di altri settori che non possono beneficiare indirettamente della misura.

| (42) | È possibile inoltre che la misura in questione non sia volta, grazie al suo oggetto o alla sua struttura generale, a creare un vantaggio per i produttori dei decoder. Le relative conseguenze, nella misura in cui sono connesse ad un aumento delle vendite di decoder, sono intrinseche al sistema e dunque è possibile che non siano un mezzo per conferire un vantaggio particolare ai produttori dei decoder. In effetti, qualsiasi politica pubblica a favore della digitalizzazione (anche la più neutra dal punto di vista tecnologico) favorirebbe i produttori di decoder. Il vantaggio che essi ne traggono non è l'oggetto della misura né deriva dalla sua struttura generale, ma è l'effetto intrinseco di qualsiasi politica di questo tipo. |
| --- | --- |

(42)

È possibile inoltre che la misura in questione non sia volta, grazie al suo oggetto o alla sua struttura generale, a creare un vantaggio per i produttori dei decoder. Le relative conseguenze, nella misura in cui sono connesse ad un aumento delle vendite di decoder, sono intrinseche al sistema e dunque è possibile che non siano un mezzo per conferire un vantaggio particolare ai produttori dei decoder. In effetti, qualsiasi politica pubblica a favore della digitalizzazione (anche la più neutra dal punto di vista tecnologico) favorirebbe i produttori di decoder. Il vantaggio che essi ne traggono non è l'oggetto della misura né deriva dalla sua struttura generale, ma è l'effetto intrinseco di qualsiasi politica di questo tipo.

| (43) | Di conseguenza, la Commissione dubita che i produttori di decoder vengano favoriti in modo selettivo dalla misura. La Commissione invita tuttavia a presentare osservazioni in merito al fatto che il sistema in oggetto possa aver in pratica determinato una distorsione della concorrenza a favore di determinati produttori di decoder. |
| --- | --- |

(43)

Di conseguenza, la Commissione dubita che i produttori di decoder vengano favoriti in modo selettivo dalla misura. La Commissione invita tuttavia a presentare osservazioni in merito al fatto che il sistema in oggetto possa aver in pratica determinato una distorsione della concorrenza a favore di determinati produttori di decoder.

Emittenti

| (44) | Il vantaggio conferito alle emittenti è selettivo e va a scapito delle emittenti che utilizzano piattaforme tecnologiche diverse o delle imprese che non possono trasmettere pur avendo una concessione, come uno degli autori della denuncia, Europa7. Ad esempio l'Autorità italiana per le garanzie nelle comunicazioni conclude nella sua relazione che gli incentivi statali all'acquisto del decoder stanno avendo un ruolo determinante per favorire la diffusione nelle famiglie italiane di apparecchi utilizzabili per la ricezione dei segnali televisivi in tecnica digitale (11). |
| --- | --- |

(44)

Il vantaggio conferito alle emittenti è selettivo e va a scapito delle emittenti che utilizzano piattaforme tecnologiche diverse o delle imprese che non possono trasmettere pur avendo una concessione, come uno degli autori della denuncia, Europa7. Ad esempio l'Autorità italiana per le garanzie nelle comunicazioni conclude nella sua relazione che gli incentivi statali all'acquisto del decoder stanno avendo un ruolo determinante per favorire la diffusione nelle famiglie italiane di apparecchi utilizzabili per la ricezione dei segnali televisivi in tecnica digitale (11).

| (45) | La radiodiffusione digitale terrestre, inoltre, non è in concorrenza soltanto con l'offerta analogica in chiaro ma anche con la pay-TV. In effetti, secondo quando constatato nella prassi commerciale, si conferma il collegamento tra piattaforma e programmazione poiché sembra che alcuni decoder vengano già venduti come parte di un pacchetto con le carte prepagate della televisione a pagamento di determinate emittenti. A tale riguardo, l'autore della denuncia sottolinea che l'aiuto permette all'emittente T-DVB di entrare nei mercati connessi alla trasmissione televisiva a pagamento di partite di calcio. Si tratta di un vantaggio rilevante per quanto riguarda la distorsione della concorrenza. |
| --- | --- |

(45)

La radiodiffusione digitale terrestre, inoltre, non è in concorrenza soltanto con l'offerta analogica in chiaro ma anche con la pay-TV. In effetti, secondo quando constatato nella prassi commerciale, si conferma il collegamento tra piattaforma e programmazione poiché sembra che alcuni decoder vengano già venduti come parte di un pacchetto con le carte prepagate della televisione a pagamento di determinate emittenti. A tale riguardo, l'autore della denuncia sottolinea che l'aiuto permette all'emittente T-DVB di entrare nei mercati connessi alla trasmissione televisiva a pagamento di partite di calcio. Si tratta di un vantaggio rilevante per quanto riguarda la distorsione della concorrenza.

Operatori di reti terrestri

| (46) | Anche se non menzionata nelle denunce, la distorsione della concorrenza potrebbe riguardare anche gli operatori di reti terrestri che utilizzano le tecnologie oggetto del contributo. In generale è possibile distinguere tra l'attività del fornitore di contenuti e quella del vettore del segnale. La distinzione non è tuttavia particolarmente pertinente per le principali emittenti italiane poiché sia RAI che Mediaset, La7 e D-Free hanno una propria controllata per la trasmissione terrestre e dunque un aiuto all'operatore di rete rappresenta di fatto un aiuto al gruppo. D'altra parte, nel caso del satellite, l'attività di trasporto del segnale è fornita da un'impresa distinta. La stessa cosa avviene per il cavo. |
| --- | --- |

(46)

Anche se non menzionata nelle denunce, la distorsione della concorrenza potrebbe riguardare anche gli operatori di reti terrestri che utilizzano le tecnologie oggetto del contributo. In generale è possibile distinguere tra l'attività del fornitore di contenuti e quella del vettore del segnale. La distinzione non è tuttavia particolarmente pertinente per le principali emittenti italiane poiché sia RAI che Mediaset, La7 e D-Free hanno una propria controllata per la trasmissione terrestre e dunque un aiuto all'operatore di rete rappresenta di fatto un aiuto al gruppo. D'altra parte, nel caso del satellite, l'attività di trasporto del segnale è fornita da un'impresa distinta. La stessa cosa avviene per il cavo.

| (47) | Le misure escludono dal beneficio indiretto dell'aiuto la piattaforma via satellite concorrente, mentre per il cavo si applicano le condizioni specifiche previste dal decreto approvato dal Ministero delle comunicazioni il 30 dicembre 2003 (12). Anche l'Autorità italiana garante della concorrenza e del mercato ha sottolineato l'importanza del principio della neutralità tecnologica. In effetti, l'Autorità ritiene “meritevoli di considerazione [...] gli interventi di incentivazione alla diffusione tra le famiglie italiane di apparecchiature di decodifica del segnale digitale televisivo; allo scopo di realizzare l'obiettivo enunciato, ossia la concorrenza interpiattaforma, tali interventi dovrebbero salvaguardare il principio della neutralità tecnologica, e quindi non possono limitarsi ad alcuni mezzi trasmissivi, ma devono estendersi a tutte le piattaforme digitali: digitale terrestre, satellite, cavo e x-DSL” (13). |
| --- | --- |

(47)

Le misure escludono dal beneficio indiretto dell'aiuto la piattaforma via satellite concorrente, mentre per il cavo si applicano le condizioni specifiche previste dal decreto approvato dal Ministero delle comunicazioni il 30 dicembre 2003 (12). Anche l'Autorità italiana garante della concorrenza e del mercato ha sottolineato l'importanza del principio della neutralità tecnologica. In effetti, l'Autorità ritiene “meritevoli di considerazione [...] gli interventi di incentivazione alla diffusione tra le famiglie italiane di apparecchiature di decodifica del segnale digitale televisivo; allo scopo di realizzare l'obiettivo enunciato, ossia la concorrenza interpiattaforma, tali interventi dovrebbero salvaguardare il principio della neutralità tecnologica, e quindi non possono limitarsi ad alcuni mezzi trasmissivi, ma devono estendersi a tutte le piattaforme digitali: digitale terrestre, satellite, cavo e x-DSL” (13).

III.A.5.   Effetti sugli scambi

| (48) | La distorsione della concorrenza tra le emittenti televisive è atta a pregiudicare gli scambi tra gli Stati membri, poiché il mercato della radiodiffusione è aperto alla concorrenza internazionale. Anche gli operatori di rete svolgono inoltre la propria attività su un mercato internazionale; l'esempio degli operatori satellitari è molto chiaro a tale riguardo. |
| --- | --- |

(48)

La distorsione della concorrenza tra le emittenti televisive è atta a pregiudicare gli scambi tra gli Stati membri, poiché il mercato della radiodiffusione è aperto alla concorrenza internazionale. Anche gli operatori di rete svolgono inoltre la propria attività su un mercato internazionale; l'esempio degli operatori satellitari è molto chiaro a tale riguardo.

III.A.6.   Conclusione

| (49) | In sintesi, sebbene i principali beneficiari traggano dalla misura soltanto un vantaggio indiretto, allo stato attuale dell'analisi la Commissione non può escludere che essa costituisca un aiuto di Stato a favore degli operatori di radiodiffusione che utilizzano il T-DVB/T-DVB e degli operatori terrestri di rete. Poiché la maggior parte dei fornitori di contenuti e degli operatori di rete in Italia sono integrati verticalmente ed ogni emittente è fortemente caratterizzata dalla propria presenza su una piattaforma specifica, la preoccupazione principale è la distorsione dei mercati dell'utenza televisiva, del mercato pubblicitario per la televisione in chiaro e del mercato degli abbonamenti alla pay TV. La Commissione nutre infine dubbi in merito al fatto che la misura in questione costituisca aiuto di Stato a favore dei produttori di decoder. |
| --- | --- |

(49)

In sintesi, sebbene i principali beneficiari traggano dalla misura soltanto un vantaggio indiretto, allo stato attuale dell'analisi la Commissione non può escludere che essa costituisca un aiuto di Stato a favore degli operatori di radiodiffusione che utilizzano il T-DVB/T-DVB e degli operatori terrestri di rete. Poiché la maggior parte dei fornitori di contenuti e degli operatori di rete in Italia sono integrati verticalmente ed ogni emittente è fortemente caratterizzata dalla propria presenza su una piattaforma specifica, la preoccupazione principale è la distorsione dei mercati dell'utenza televisiva, del mercato pubblicitario per la televisione in chiaro e del mercato degli abbonamenti alla pay TV. La Commissione nutre infine dubbi in merito al fatto che la misura in questione costituisca aiuto di Stato a favore dei produttori di decoder.

| (50) | Ad ogni modo, la presenza d'aiuto di Stato nel caso di specie non è messa in dubbio dall'eventuale applicazione della sentenza Altmark ad un'eventuale compensazione per i costi per l'adempimento di obblighi di servizio pubblico (14). Nessuno dei quattro criteri ivi specificati (definizione e conferimento del servizio d'interesse economico generale, determinazione ex ante dei parametri per la compensazione, nessuna sovracompensazione e scelta di un fornitore efficiente nell'ambito di una procedura di appalto pubblico o stima dei costi aggiuntivi netti sostenuti da un'impresa ben gestita) è soddisfatto. |
| --- | --- |

(50)

Ad ogni modo, la presenza d'aiuto di Stato nel caso di specie non è messa in dubbio dall'eventuale applicazione della sentenza Altmark ad un'eventuale compensazione per i costi per l'adempimento di obblighi di servizio pubblico (14). Nessuno dei quattro criteri ivi specificati (definizione e conferimento del servizio d'interesse economico generale, determinazione ex ante dei parametri per la compensazione, nessuna sovracompensazione e scelta di un fornitore efficiente nell'ambito di una procedura di appalto pubblico o stima dei costi aggiuntivi netti sostenuti da un'impresa ben gestita) è soddisfatto.

III.B.   Valutazione della compatibilità

| (51) | La Commissione nutre dei dubbi sul fatto che la misura in causa, qualora costituisca aiuto di Stato, sia compatibile con il mercato unico. In base alle caratteristiche della misura e della comunicazione, sembra che le eventuali basi per la compatibilità di questa misura siano:






  — | l'articolo 87, paragrafo 2, lettera a) (aiuti a carattere sociale concessi ai singoli consumatori, a condizione che siano accordati senza discriminazioni determinate dall'origine dei prodotti); |
| --- | --- | --- |

(51)

La Commissione nutre dei dubbi sul fatto che la misura in causa, qualora costituisca aiuto di Stato, sia compatibile con il mercato unico. In base alle caratteristiche della misura e della comunicazione, sembra che le eventuali basi per la compatibilità di questa misura siano:

—

l'articolo 87, paragrafo 2, lettera a) (aiuti a carattere sociale concessi ai singoli consumatori, a condizione che siano accordati senza discriminazioni determinate dall'origine dei prodotti);

| — | l'articolo 86, paragrafo 2 (deroga per i servizi di interesse economico generale); |
| --- | --- |

—

l'articolo 86, paragrafo 2 (deroga per i servizi di interesse economico generale);

| — | l'articolo 87, paragrafo 3, lettera c) (aiuti per lo sviluppo di una talune attività economiche). |
| --- | --- |

—

l'articolo 87, paragrafo 3, lettera c) (aiuti per lo sviluppo di una talune attività economiche).

| (52) | In effetti è chiaro che l'eccezione prevista all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a) del trattato CE non si applica nel caso di specie, perché la misura non riguarda soltanto le regioni che sarebbero ammissibili ad aiuti concessi ai sensi di tale deroga. Parimenti, la misura non può essere considerata un aiuto destinato a promuovere la realizzazione di un progetto di comune interesse europeo o a porre rimedio a un grave turbamento dell'economia dell'Italia, conformemente a quanto stabilito all'articolo 87, paragrafo 3, lettera b) del trattato CE. Essa non mira neppure a promuovere la cultura e la conservazione del patrimonio come stabilito all'articolo 87, paragrafo 3, lettera d) del trattato CE. |
| --- | --- |

(52)

In effetti è chiaro che l'eccezione prevista all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a) del trattato CE non si applica nel caso di specie, perché la misura non riguarda soltanto le regioni che sarebbero ammissibili ad aiuti concessi ai sensi di tale deroga. Parimenti, la misura non può essere considerata un aiuto destinato a promuovere la realizzazione di un progetto di comune interesse europeo o a porre rimedio a un grave turbamento dell'economia dell'Italia, conformemente a quanto stabilito all'articolo 87, paragrafo 3, lettera b) del trattato CE. Essa non mira neppure a promuovere la cultura e la conservazione del patrimonio come stabilito all'articolo 87, paragrafo 3, lettera d) del trattato CE.

III.B.1.   Articolo 87, paragrafo 2, lettera a)

| (53) | È possibile sostenere che la misura è un aiuto ai consumatori a carattere sociale e non discriminatorio per quanto riguarda l'origine del prodotto. Si potrebbe affermare che l'aiuto risponde ad un certo interesse sociale, ossia che facilita l'accesso alla televisione digitale da parte della popolazione, il che è un interesse pubblico riconosciuto. Poiché gli abbonati al satellite possono permettersi di pagare importi elevati, la sovvenzione può essere inoltre limitata agli utenti della tecnologia terrestre. |
| --- | --- |

(53)

È possibile sostenere che la misura è un aiuto ai consumatori a carattere sociale e non discriminatorio per quanto riguarda l'origine del prodotto. Si potrebbe affermare che l'aiuto risponde ad un certo interesse sociale, ossia che facilita l'accesso alla televisione digitale da parte della popolazione, il che è un interesse pubblico riconosciuto. Poiché gli abbonati al satellite possono permettersi di pagare importi elevati, la sovvenzione può essere inoltre limitata agli utenti della tecnologia terrestre.

| (54) | Per valutare questa argomentazione è necessario analizzare la definizione di carattere sociale. La Commissione ritiene che l'espressione “carattere sociale” debba essere interpretata in maniera restrittiva in quanto si tratta di una deroga al divieto generale di concedere aiuti di Stato che deve essere in generale interpretata in maniera rigorosa. Secondo la prassi della Commissione, l'espressione “carattere sociale” si riferisce ad aiuti destinati a soddisfare i bisogni di fasce non privilegiate della popolazione. Ad esempio, nel settore dei trasporti la Commissione ha riconosciuto che gli aiuti che rientrano nel campo di applicazione dell'articolo 87, paragrafo 2, lettera a) devono avere carattere sociale, ossia devono, in linea di principio, coprire soltanto categorie specifiche di passeggeri che viaggiano su una rotta (ad esempio bambini, disabili, persone a basso reddito). Tuttavia, qualora si tratti di rotte che attuano un collegamento con regioni sfavorite, principalmente regioni insulari, l'aiuto potrebbe coprire eccezionalmente l'intera popolazione della regione in causa (15). |
| --- | --- |

(54)

Per valutare questa argomentazione è necessario analizzare la definizione di carattere sociale. La Commissione ritiene che l'espressione “carattere sociale” debba essere interpretata in maniera restrittiva in quanto si tratta di una deroga al divieto generale di concedere aiuti di Stato che deve essere in generale interpretata in maniera rigorosa. Secondo la prassi della Commissione, l'espressione “carattere sociale” si riferisce ad aiuti destinati a soddisfare i bisogni di fasce non privilegiate della popolazione. Ad esempio, nel settore dei trasporti la Commissione ha riconosciuto che gli aiuti che rientrano nel campo di applicazione dell'articolo 87, paragrafo 2, lettera a) devono avere carattere sociale, ossia devono, in linea di principio, coprire soltanto categorie specifiche di passeggeri che viaggiano su una rotta (ad esempio bambini, disabili, persone a basso reddito). Tuttavia, qualora si tratti di rotte che attuano un collegamento con regioni sfavorite, principalmente regioni insulari, l'aiuto potrebbe coprire eccezionalmente l'intera popolazione della regione in causa (15).

| (55) | Nel caso della misura in questione, la legge non contiene alcun riferimento allo stato sociale o economico del beneficiario. Pertanto, anche se l'aiuto è concesso a prescindere dall'origine del decoder, la misura non è riservata a quella parte della popolazione che apparentemente può non essere in grado di sostenere il costo dell'acquisto di un decoder digitale. A tale riguardo può essere interessante ricordare che l'Autorità italiana per le garanzie nelle comunicazioni ha effettuato un'indagine sulla presenza sul mercato di decoder a prezzi accessibili. L'Autorità ha concluso che l'effetto dell'aiuto in questione è quello di portare il prezzo netto dei decoder interattivi sostanzialmente in linea con quello di modelli più semplici (i cosiddetti “zapper”), ossia intorno ai 150 EUR. L'incidenza dell'acquisto del decoder sul reddito di una famiglia media, con o senza contributo pubblico, è limitata. La tendenza di mercato è che, anche senza l'aiuto, più del 50 % delle famiglie avranno un decoder entro il 2006 in uno scenario “ottimistico” e ad inizio 2008 in uno scenario “pessimistico”. L'Autorità sottolinea inoltre che l'acquisto del decoder può costituire una decisione importante di acquisto soltanto per la parte della popolazione più a basso reddito (16). L'analisi dell'Autorità sembra indicare che non sia l'intera popolazione ad aver bisogno dell'aiuto per passare alla televisione digitale. |
| --- | --- |

(55)

Nel caso della misura in questione, la legge non contiene alcun riferimento allo stato sociale o economico del beneficiario. Pertanto, anche se l'aiuto è concesso a prescindere dall'origine del decoder, la misura non è riservata a quella parte della popolazione che apparentemente può non essere in grado di sostenere il costo dell'acquisto di un decoder digitale. A tale riguardo può essere interessante ricordare che l'Autorità italiana per le garanzie nelle comunicazioni ha effettuato un'indagine sulla presenza sul mercato di decoder a prezzi accessibili. L'Autorità ha concluso che l'effetto dell'aiuto in questione è quello di portare il prezzo netto dei decoder interattivi sostanzialmente in linea con quello di modelli più semplici (i cosiddetti “zapper”), ossia intorno ai 150 EUR. L'incidenza dell'acquisto del decoder sul reddito di una famiglia media, con o senza contributo pubblico, è limitata. La tendenza di mercato è che, anche senza l'aiuto, più del 50 % delle famiglie avranno un decoder entro il 2006 in uno scenario “ottimistico” e ad inizio 2008 in uno scenario “pessimistico”. L'Autorità sottolinea inoltre che l'acquisto del decoder può costituire una decisione importante di acquisto soltanto per la parte della popolazione più a basso reddito (16). L'analisi dell'Autorità sembra indicare che non sia l'intera popolazione ad aver bisogno dell'aiuto per passare alla televisione digitale.

| (56) | In conclusione, in questa fase sembra che la misura non abbia un carattere sociale e che, qualora fosse constatato che si tratta di un aiuto, l'articolo 87, paragrafo 2, lettera a) non sarebbe applicabile. |
| --- | --- |

(56)

In conclusione, in questa fase sembra che la misura non abbia un carattere sociale e che, qualora fosse constatato che si tratta di un aiuto, l'articolo 87, paragrafo 2, lettera a) non sarebbe applicabile.

III.B.2.   Articolo 86, paragrafo 2

| (57) | Sarebbe possibile affermare che l'accesso alla televisione digitale rappresenta un servizio di interesse economico generale e che il passaggio dall'analogo al digitale è quindi un compito di servizio pubblico. Non sembra tuttavia che la deroga di cui all'articolo86, paragrafo 2 non applichi a caso in questione. L'aiuto è concesso in effetti ai consumatori e non è inteso come una compensazione per i costi netti aggiuntivi sostenuti per fornire un servizio pubblico che sia stato previamente definito in maniera chiara e conferito in modo formale. Di conseguenza, la Commissione ritiene, in via preliminare, che l'articolo 86, paragrafo 2 non rappresenti una base per la compatibilità della misura qualora venisse concluso che detta misura costituisce aiuto di Stato. |
| --- | --- |

(57)

Sarebbe possibile affermare che l'accesso alla televisione digitale rappresenta un servizio di interesse economico generale e che il passaggio dall'analogo al digitale è quindi un compito di servizio pubblico. Non sembra tuttavia che la deroga di cui all'articolo86, paragrafo 2 non applichi a caso in questione. L'aiuto è concesso in effetti ai consumatori e non è inteso come una compensazione per i costi netti aggiuntivi sostenuti per fornire un servizio pubblico che sia stato previamente definito in maniera chiara e conferito in modo formale. Di conseguenza, la Commissione ritiene, in via preliminare, che l'articolo 86, paragrafo 2 non rappresenti una base per la compatibilità della misura qualora venisse concluso che detta misura costituisce aiuto di Stato.

III.B.3.   Articolo 87, paragrafo 3, lettera c)

| (58) | È possibile sostenere che l'eventuale aiuto è compatibile a norma dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c) del trattato CE poiché sviluppa un'attività economica — che consiste nella trasmissione digitale di segnali televisivi terrestri — senza incidere sulle condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse. |
| --- | --- |

(58)

È possibile sostenere che l'eventuale aiuto è compatibile a norma dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c) del trattato CE poiché sviluppa un'attività economica — che consiste nella trasmissione digitale di segnali televisivi terrestri — senza incidere sulle condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse.

| (59) | Per essere compatibile a norma dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c) un aiuto deve perseguire un obiettivo di comune interesse in modo necessario e proporzionato. In particolare, la misura dovrebbe essere valutata prendendo in considerazione le seguenti questioni:






  (1) | La misura d'aiuto è volta al perseguimento di un obiettivo di comune interesse ben definito? |
| --- | --- | --- |

(59)

Per essere compatibile a norma dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c) un aiuto deve perseguire un obiettivo di comune interesse in modo necessario e proporzionato. In particolare, la misura dovrebbe essere valutata prendendo in considerazione le seguenti questioni:

(1)

La misura d'aiuto è volta al perseguimento di un obiettivo di comune interesse ben definito?

| (2) | l'aiuto è concepito in modo adatto per raggiungere l'obiettivo di comune interesse, ossia l'aiuto proposto mira a risolvere una situazione di fallimento del mercato o a raggiungere un altro obiettivo? In particolare:






  (a) | la misura di aiuto è uno strumento adeguato, ossia esistono altri strumenti più idonei? |
| --- | --- | --- |

(2)

l'aiuto è concepito in modo adatto per raggiungere l'obiettivo di comune interesse, ossia l'aiuto proposto mira a risolvere una situazione di fallimento del mercato o a raggiungere un altro obiettivo? In particolare:

(a)

la misura di aiuto è uno strumento adeguato, ossia esistono altri strumenti più idonei?

| (b) | vi è un effetto di incentivazione, ossia l'aiuto modifica il comportamento delle imprese? |
| --- | --- |

(b)

vi è un effetto di incentivazione, ossia l'aiuto modifica il comportamento delle imprese?

| (c) | la misura d'aiuto è proporzionata, ossia lo stesso cambiamento di comportamento potrebbe essere ottenuto con un aiuto inferiore? |
| --- | --- |

(c)

la misura d'aiuto è proporzionata, ossia lo stesso cambiamento di comportamento potrebbe essere ottenuto con un aiuto inferiore?

| (3) | Le distorsioni della concorrenza e gli effetti sugli scambi sono limitati, in modo che il bilancio complessivo sia positivo? |
| --- | --- |

(3)

Le distorsioni della concorrenza e gli effetti sugli scambi sono limitati, in modo che il bilancio complessivo sia positivo?

Obiettivo di comune interesse

| (60) | Per quanto riguarda la prima questione, si può osservare che il passaggio dal sistema analogo a quello digitale (il cosiddetto “switchover” digitale) presenta grandi vantaggi in termini di utilizzo più efficiente dello spettro e di maggiori possibilità di trasmissione. In questo modo saranno disponibili servizi nuovi e di qualità migliore e i consumatori avranno una scelta più ampia. |
| --- | --- |

(60)

Per quanto riguarda la prima questione, si può osservare che il passaggio dal sistema analogo a quello digitale (il cosiddetto “switchover” digitale) presenta grandi vantaggi in termini di utilizzo più efficiente dello spettro e di maggiori possibilità di trasmissione. In questo modo saranno disponibili servizi nuovi e di qualità migliore e i consumatori avranno una scelta più ampia.

| (61) | La Commissione sostiene attivamente il passaggio al digitale e ha sottolineato tali vantaggi nel piano d'azione eEurope 2005 e nelle due comunicazioni relative al passaggio al digitale succitate (17). Nella sua comunicazione “i2010 — Una società europea dell'informazione per la crescita e l'occupazione” (18) la Commissione ha sottolineato che l'abbandono della radiodiffusione televisiva terrestre in tecnica analogica, previsto entro il 2012, migliorerà l'accesso allo spettro in Europa. La regolamentazione non dovrebbe imporre l'utilizzo di una particolare piattaforma digitale come la televisione via cavo, satellite, terrestre o DLS né discriminare a suo favore, rispettando così il principio di “neutralità tecnologica”. Come sottolineato nella direttiva quadro, questo non preclude l'adozione, da parte di uno Stato membro, di provvedimenti ragionevoli volti a promuovere taluni servizi specifici, ove opportuno, per esempio la televisione digitale come mezzo per aumentare l'efficienza dello spettro (19). Questo significa che ogni piattaforma dovrebbe in linea di principio competere sul mercato contando solo sulle proprie forze, ma che possono essere previsti interventi che mirano a correggere le situazioni di fallimento del mercato specifiche per una determinata piattaforma. Alla fine dovrebbero prevalere le piattaforme che offrono i maggiori vantaggi ai consumatori. |
| --- | --- |

(61)

La Commissione sostiene attivamente il passaggio al digitale e ha sottolineato tali vantaggi nel piano d'azione eEurope 2005 e nelle due comunicazioni relative al passaggio al digitale succitate (17). Nella sua comunicazione “i2010 — Una società europea dell'informazione per la crescita e l'occupazione” (18) la Commissione ha sottolineato che l'abbandono della radiodiffusione televisiva terrestre in tecnica analogica, previsto entro il 2012, migliorerà l'accesso allo spettro in Europa. La regolamentazione non dovrebbe imporre l'utilizzo di una particolare piattaforma digitale come la televisione via cavo, satellite, terrestre o DLS né discriminare a suo favore, rispettando così il principio di “neutralità tecnologica”. Come sottolineato nella direttiva quadro, questo non preclude l'adozione, da parte di uno Stato membro, di provvedimenti ragionevoli volti a promuovere taluni servizi specifici, ove opportuno, per esempio la televisione digitale come mezzo per aumentare l'efficienza dello spettro (19). Questo significa che ogni piattaforma dovrebbe in linea di principio competere sul mercato contando solo sulle proprie forze, ma che possono essere previsti interventi che mirano a correggere le situazioni di fallimento del mercato specifiche per una determinata piattaforma. Alla fine dovrebbero prevalere le piattaforme che offrono i maggiori vantaggi ai consumatori.

| (62) | Nella succitata comunicazione sull'interoperabilità dei servizi di televisione digitale interattiva (20) la Commissione sottolinea anche l'importanza della “interattività” e della “interoperabilità”. Nella comunicazione viene specificato che “la Commissione mira a garantire che i cittadini europei possano beneficiare di una gamma sempre più ampia di servizi di televisione digitale interattiva, disponibili su un numero crescente di piattaforme di trasmissione”. La televisione interattiva aggiunge in effetti una serie di funzionalità, oltre al video, alla televisione digitale (DTV) che potrebbero essere sfruttate in futuro non solo per scopi commerciali ma anche per realizzare funzioni di T-government anche per quella fascia della popolazione che ha le maggiori difficoltà rispetto all'informatica. |
| --- | --- |

(62)

Nella succitata comunicazione sull'interoperabilità dei servizi di televisione digitale interattiva (20) la Commissione sottolinea anche l'importanza della “interattività” e della “interoperabilità”. Nella comunicazione viene specificato che “la Commissione mira a garantire che i cittadini europei possano beneficiare di una gamma sempre più ampia di servizi di televisione digitale interattiva, disponibili su un numero crescente di piattaforme di trasmissione”. La televisione interattiva aggiunge in effetti una serie di funzionalità, oltre al video, alla televisione digitale (DTV) che potrebbero essere sfruttate in futuro non solo per scopi commerciali ma anche per realizzare funzioni di T-government anche per quella fascia della popolazione che ha le maggiori difficoltà rispetto all'informatica.

| (63) | Inoltre, la mancanza d'interoperabilità (che riguarda questioni sia di interoperabilità tecnica che di accesso) e le eventuali limitazioni alla scelta dei consumatori potrebbero incidere sul libero flusso di informazioni, sul pluralismo dei mezzi di informazione e sulla diversità culturale. Queste preoccupazioni potrebbero essere sintetizzate come illustrato in appresso. I consumatori non potrebbero acquistare un ricevitore standardizzato universale, in grado di ricevere tutti i servizi interattivi della televisione in chiaro e di quella a pagamento e potrebbero essere costretti ad utilizzare i ricevitori più costosi che contengono API proprietari. Le emittenti dovrebbero affrontare degli ostacoli per sviluppare e fornire servizi interattivi in quanto dovrebbero negoziare con operatori di rete integrati a livello verticale e che controllano tecnologie API proprietarie. API aperti facilitano l'interoperabilità, ossia la portabilità dei contenuti interattivi tra i meccanismi di fornitura mantenendo intatta la funzionalità completa dei contenuti. La “norma MHP che è, al momento, la norma API aperta più avanzata in Europa” e la Commissione “adotterà misure aggiuntive per promuover[ne] l'attuazione volontaria”. “Un modo per ridurre i costi supplementari per i consumatori degli apparecchi dotati di motori di esecuzione standard, come l'MHP, consiste nel sovvenzionare l'acquisto a livello dei consumatori. Gli Stati membri possono, pertanto, offrire contributi statali ai consumatori”. |
| --- | --- |

(63)

Inoltre, la mancanza d'interoperabilità (che riguarda questioni sia di interoperabilità tecnica che di accesso) e le eventuali limitazioni alla scelta dei consumatori potrebbero incidere sul libero flusso di informazioni, sul pluralismo dei mezzi di informazione e sulla diversità culturale. Queste preoccupazioni potrebbero essere sintetizzate come illustrato in appresso. I consumatori non potrebbero acquistare un ricevitore standardizzato universale, in grado di ricevere tutti i servizi interattivi della televisione in chiaro e di quella a pagamento e potrebbero essere costretti ad utilizzare i ricevitori più costosi che contengono API proprietari. Le emittenti dovrebbero affrontare degli ostacoli per sviluppare e fornire servizi interattivi in quanto dovrebbero negoziare con operatori di rete integrati a livello verticale e che controllano tecnologie API proprietarie. API aperti facilitano l'interoperabilità, ossia la portabilità dei contenuti interattivi tra i meccanismi di fornitura mantenendo intatta la funzionalità completa dei contenuti. La “norma MHP che è, al momento, la norma API aperta più avanzata in Europa” e la Commissione “adotterà misure aggiuntive per promuover[ne] l'attuazione volontaria”. “Un modo per ridurre i costi supplementari per i consumatori degli apparecchi dotati di motori di esecuzione standard, come l'MHP, consiste nel sovvenzionare l'acquisto a livello dei consumatori. Gli Stati membri possono, pertanto, offrire contributi statali ai consumatori”.

| (64) | Di conseguenza, il passaggio dalla radiodiffusione analogica a quella digitale e la diffusione di standard aperte per l'interattività devono essere considerati obiettivi di comune interesse. |
| --- | --- |

(64)

Di conseguenza, il passaggio dalla radiodiffusione analogica a quella digitale e la diffusione di standard aperte per l'interattività devono essere considerati obiettivi di comune interesse.

Aiuto concepito in modo adeguato

| (65) | La Commissione ammette che il passaggio al digitale può avvenire con ritardo se il processo è lasciato interamente alle forze di mercato. È generalmente riconosciuto che il passaggio alla televisione digitale può essere ostacolato da determinate situazioni di fallimento del mercato e che, in linea di principio, i contributi concessi ai consumatori sono un modo accettabile per favorire il passaggio nella misura in cui vengono concessi rispettando il principio della neutralità tecnologica. Vi è inoltre il rischio che non tutte le fasce della popolazione possano beneficiare dei vantaggi offerti dalla televisione digitale (problemi di coesione sociale). Sembrano possibili diversi tipi di fallimento del mercato o di problemi sociali (21) per quanto riguarda, in particolare, i mercati relativi alle emittenti televisive. Le eventuali argomentazioni — alcune delle quali avanzate dall'Italia — sono le seguenti:






  a) | Lo sviluppo della radiodiffusione digitale terrestre può essere ostacolato da un problema di coordinamento tra gli operatori del mercato. |
| --- | --- | --- |

(65)

La Commissione ammette che il passaggio al digitale può avvenire con ritardo se il processo è lasciato interamente alle forze di mercato. È generalmente riconosciuto che il passaggio alla televisione digitale può essere ostacolato da determinate situazioni di fallimento del mercato e che, in linea di principio, i contributi concessi ai consumatori sono un modo accettabile per favorire il passaggio nella misura in cui vengono concessi rispettando il principio della neutralità tecnologica. Vi è inoltre il rischio che non tutte le fasce della popolazione possano beneficiare dei vantaggi offerti dalla televisione digitale (problemi di coesione sociale). Sembrano possibili diversi tipi di fallimento del mercato o di problemi sociali (21) per quanto riguarda, in particolare, i mercati relativi alle emittenti televisive. Le eventuali argomentazioni — alcune delle quali avanzate dall'Italia — sono le seguenti:

a)

Lo sviluppo della radiodiffusione digitale terrestre può essere ostacolato da un problema di coordinamento tra gli operatori del mercato.

| b) | La misura rappresenta una compensazione per i consumatori che devono adeguare le proprie apparecchiature analogiche. |
| --- | --- |

b)

La misura rappresenta una compensazione per i consumatori che devono adeguare le proprie apparecchiature analogiche.

| c) | La presenza di operatori con un forte potere di mercato può impedire che il mercato benefici appieno dei vantaggi derivanti dalla concorrenza tra gli operatori. |
| --- | --- |

c)

La presenza di operatori con un forte potere di mercato può impedire che il mercato benefici appieno dei vantaggi derivanti dalla concorrenza tra gli operatori.

| d) | Il passaggio al digitale può determinare esternalità positive grazie ad un migliore utilizzo dello spettro di frequenza. |
| --- | --- |

d)

Il passaggio al digitale può determinare esternalità positive grazie ad un migliore utilizzo dello spettro di frequenza.

| e) | La misura promuove l'innovazione e lo sviluppo di nuovi servizi, il che costituisce un tipo particolare di esternalità. |
| --- | --- |

e)

La misura promuove l'innovazione e lo sviluppo di nuovi servizi, il che costituisce un tipo particolare di esternalità.

| (66) | Per quanto riguarda queste argomentazioni, si dovrebbe in primo luogo tutto valutare se si tratta effettivamente di situazioni di fallimento del mercato che impediscono che il mercato raggiunga l'efficienza economica, in secondo luogo se l'aiuto di Stato è la soluzione adatta per correggere tale situazione e, in terzo luogo, se l'aiuto concesso è il minimo indispensabile per raggiungere l'obiettivo perseguito. |
| --- | --- |

(66)

Per quanto riguarda queste argomentazioni, si dovrebbe in primo luogo tutto valutare se si tratta effettivamente di situazioni di fallimento del mercato che impediscono che il mercato raggiunga l'efficienza economica, in secondo luogo se l'aiuto di Stato è la soluzione adatta per correggere tale situazione e, in terzo luogo, se l'aiuto concesso è il minimo indispensabile per raggiungere l'obiettivo perseguito.

a)   Il problema del coordinamento

| (67) | Per quanto riguarda il problema di coordinamento tra gli operatori del mercato, la Commissione riconosce che questo può in linea di principio rappresentare un “fallimento di mercato”. Questo problema si verifica perché le emittenti devono accordarsi sulle date comuni per interrompere le trasmissioni analogiche e passare alle trasmissioni digitali per superare la mancanza di spettro di frequenza e ridurre al minimo i costi di trasmissione in parallelo, in particolare tenuto conto del fatto che lo spettro di frequenza è insufficiente per trasmettere i segnali televisivi analogici e digitali in parallelo (la cosiddetta fase simulcast). I consumatori potrebbero non essere disposti a passare alla piattaforma digitale prima che questa supporti un gran numero di emittenti. Di conseguenza, le emittenti potrebbero voler attendere altri operatori prima di passare alla piattaforma digitale. In mancanza di coordinamento, questo atteggiamento potrebbe ritardare il cambiamento. Vi è dunque un interesse per limitare nel tempo la fase di simulcast e per realizzare lo switchover simultaneo delle emittenti. |
| --- | --- |

(67)

Per quanto riguarda il problema di coordinamento tra gli operatori del mercato, la Commissione riconosce che questo può in linea di principio rappresentare un “fallimento di mercato”. Questo problema si verifica perché le emittenti devono accordarsi sulle date comuni per interrompere le trasmissioni analogiche e passare alle trasmissioni digitali per superare la mancanza di spettro di frequenza e ridurre al minimo i costi di trasmissione in parallelo, in particolare tenuto conto del fatto che lo spettro di frequenza è insufficiente per trasmettere i segnali televisivi analogici e digitali in parallelo (la cosiddetta fase simulcast). I consumatori potrebbero non essere disposti a passare alla piattaforma digitale prima che questa supporti un gran numero di emittenti. Di conseguenza, le emittenti potrebbero voler attendere altri operatori prima di passare alla piattaforma digitale. In mancanza di coordinamento, questo atteggiamento potrebbe ritardare il cambiamento. Vi è dunque un interesse per limitare nel tempo la fase di simulcast e per realizzare lo switchover simultaneo delle emittenti.

| (68) | Tuttavia, il contributo concesso ai consumatori non sembra lo strumento adatto per affrontare un simile problema di coordinamento. In effetti, l'esistenza di una data vincolante per il cambiamento — il 31 dicembre 2006 — sembra già sufficiente per incoraggiare le emittenti a prevedere un passaggio coordinato alla nuova piattaforma e ad aiutare i consumatori ad adattarsi alla nuova tecnologia di trasmissione. |
| --- | --- |

(68)

Tuttavia, il contributo concesso ai consumatori non sembra lo strumento adatto per affrontare un simile problema di coordinamento. In effetti, l'esistenza di una data vincolante per il cambiamento — il 31 dicembre 2006 — sembra già sufficiente per incoraggiare le emittenti a prevedere un passaggio coordinato alla nuova piattaforma e ad aiutare i consumatori ad adattarsi alla nuova tecnologia di trasmissione.

| (69) | Un tipo particolare di problemi di coordinamento che ostacola gli investimenti nel digitale terrestre è il rischio, corso dagli operatori di rete e dalle emittenti, di non raggiungere una massa critica di consumatori che utilizzino il digitale terrestre e dunque di perdere il proprio investimento. Tuttavia, nella fase attuale la Commissione non ritiene che questo possa essere considerato un rischio che devono ragionevolmente affrontare gli operatori del mercato nel caso di specie. In effetti in Italia il mercato della televisione terrestre è molto grande (come già specificato, gli operatori di rete hanno per utenti solo una piccola minoranza di famiglie e gli operatori satellitari non raggiungono più del 20 % delle famiglie). |
| --- | --- |

(69)

Un tipo particolare di problemi di coordinamento che ostacola gli investimenti nel digitale terrestre è il rischio, corso dagli operatori di rete e dalle emittenti, di non raggiungere una massa critica di consumatori che utilizzino il digitale terrestre e dunque di perdere il proprio investimento. Tuttavia, nella fase attuale la Commissione non ritiene che questo possa essere considerato un rischio che devono ragionevolmente affrontare gli operatori del mercato nel caso di specie. In effetti in Italia il mercato della televisione terrestre è molto grande (come già specificato, gli operatori di rete hanno per utenti solo una piccola minoranza di famiglie e gli operatori satellitari non raggiungono più del 20 % delle famiglie).

b)   Compensazione per i consumatori

| (70) | La misura, compensando i consumatori che devono aggiornare le loro apparecchiature analogiche, è un passo necessario per un passaggio al digitale privo di problemi. Questo fatto sembra essere confermato dall'esempio dell'operatore satellitare che ha fornito a proprie spese la nuova apparecchiatura digitale ai propri clienti al momento del passaggio al digitale nella piattaforma satellitare. |
| --- | --- |

(70)

La misura, compensando i consumatori che devono aggiornare le loro apparecchiature analogiche, è un passo necessario per un passaggio al digitale privo di problemi. Questo fatto sembra essere confermato dall'esempio dell'operatore satellitare che ha fornito a proprie spese la nuova apparecchiatura digitale ai propri clienti al momento del passaggio al digitale nella piattaforma satellitare.

| (71) | Tuttavia, come sottolineato nel punto precedente, questo elemento potrebbe giustificare l'aiuto concesso ai consumatori, ma non la discriminazione tra le piattaforme terrestri e quelle satellitari: lo scopo è quello di incoraggiare i consumatori ad abbandonare la piattaforma analogica, ma non dovrebbe indirizzarli di preferenza verso una delle due piattaforme digitali, come sembra avvenire con la misura in questione. |
| --- | --- |

(71)

Tuttavia, come sottolineato nel punto precedente, questo elemento potrebbe giustificare l'aiuto concesso ai consumatori, ma non la discriminazione tra le piattaforme terrestri e quelle satellitari: lo scopo è quello di incoraggiare i consumatori ad abbandonare la piattaforma analogica, ma non dovrebbe indirizzarli di preferenza verso una delle due piattaforme digitali, come sembra avvenire con la misura in questione.

| (72) | Le autorità italiane hanno affermato che la misura prevede che i decoder consentano la ricezione della televisione in chiaro “senza alcun costo per l'utente”, il che escluderebbe già la piattaforma satellitare dai vantaggi derivanti dalla misura poiché l'unico operatore satellitare, Sky Italia, richiede un pagamento per l'accesso ai propri programmi. |
| --- | --- |

(72)

Le autorità italiane hanno affermato che la misura prevede che i decoder consentano la ricezione della televisione in chiaro “senza alcun costo per l'utente”, il che escluderebbe già la piattaforma satellitare dai vantaggi derivanti dalla misura poiché l'unico operatore satellitare, Sky Italia, richiede un pagamento per l'accesso ai propri programmi.

| (73) | La piena interpretazione dell'espressione “senza alcun costo per l'utente” e la motivazione di tale condizione rimangono tuttavia non chiare per la Commissione. In effetti, se essa va interpretata come “costo aggiuntivo per la ricezione di canali in chiaro rispetto ai costi già sostenuti dal consumatore per ricevere altri servizi forniti dall'emittente radiotelevisiva”, allora anche gli abbonati alla televisione satellitare non sostengono costi aggiuntivi per la visione della televisione in chiaro. D'altro canto, se la disposizione va intesa nel senso che il consumatore non deve sostenere alcun costo per la ricezione di canali in chiaro, non è chiaro perché il contributo è concesso per decoder di altre piattaforme che richiedono il pagamento di un abbonamento per determinati servizi internet e di telecomunicazione. In generale, i consumatori possono decidere di avvalersi della televisione in chiaro assieme alla pay-TV o ad altri servizi; va chiarito se vi sono motivi per scoraggiare tale scelta. |
| --- | --- |

(73)

La piena interpretazione dell'espressione “senza alcun costo per l'utente” e la motivazione di tale condizione rimangono tuttavia non chiare per la Commissione. In effetti, se essa va interpretata come “costo aggiuntivo per la ricezione di canali in chiaro rispetto ai costi già sostenuti dal consumatore per ricevere altri servizi forniti dall'emittente radiotelevisiva”, allora anche gli abbonati alla televisione satellitare non sostengono costi aggiuntivi per la visione della televisione in chiaro. D'altro canto, se la disposizione va intesa nel senso che il consumatore non deve sostenere alcun costo per la ricezione di canali in chiaro, non è chiaro perché il contributo è concesso per decoder di altre piattaforme che richiedono il pagamento di un abbonamento per determinati servizi internet e di telecomunicazione. In generale, i consumatori possono decidere di avvalersi della televisione in chiaro assieme alla pay-TV o ad altri servizi; va chiarito se vi sono motivi per scoraggiare tale scelta.

c)   Rafforzamento della concorrenza tra le diverse piattaforme di diffusione

| (74) | È possibile sostenere che Sky Italia, uno degli autori della denuncia, occupa una posizione monopolistica sul mercato della radiodiffusione via satellite e dunque il fatto che la misura in questione sia limitata alla tecnologia terrestre aumenta la concorrenza, con un conseguente vantaggio per i consumatori. Tuttavia, un aiuto non è solitamente considerato lo strumento adatto per affrontare il problema della scarsa concorrenza. Va ricordato che nel contesto dell'acquisizione del controllo di Telepiù e Stream da parte di News Corporation sono stati richiesti degli impegni che avrebbero già dovuto dissipare le preoccupazioni in materia di concorrenza. |
| --- | --- |

(74)

È possibile sostenere che Sky Italia, uno degli autori della denuncia, occupa una posizione monopolistica sul mercato della radiodiffusione via satellite e dunque il fatto che la misura in questione sia limitata alla tecnologia terrestre aumenta la concorrenza, con un conseguente vantaggio per i consumatori. Tuttavia, un aiuto non è solitamente considerato lo strumento adatto per affrontare il problema della scarsa concorrenza. Va ricordato che nel contesto dell'acquisizione del controllo di Telepiù e Stream da parte di News Corporation sono stati richiesti degli impegni che avrebbero già dovuto dissipare le preoccupazioni in materia di concorrenza.

d)   Esistenza di esternalità

| (75) | Il passaggio al digitale determina delle esternalità grazie al migliore utilizzo dello spettro di frequenza di cui le emettenti non tengono necessariamente conto nelle proprie decisioni d'investimento: il vantaggio sociale dell'aumento dei canali e dei servizi può superare il vantaggio privato determinato per le emittenti dal passaggio al digitale poiché esse rischiano, ad esempio, di dover affrontare una maggiore concorrenza per la conquista degli spettatori e della pubblicità. Questa è, in linea di principio, una possibilità esistente in Italia, dove le emittenti che utilizzano il T-DVB, verticalmente integrate con operatori di rete, saranno costrette a cedere il 40 % delle loro capacità di trasmissione ad altre emittenti. In questa situazione, le emittenti possono essere riluttanti a partecipare al cambiamento. Questo potrebbe pertanto giustificare un intervento di regolamentazione del settore e, eventualmente, gli incentivi ai consumatori. Tuttavia, ciò non giustifica necessariamente una compensazione indiretta alle emittenti. |
| --- | --- |

(75)

Il passaggio al digitale determina delle esternalità grazie al migliore utilizzo dello spettro di frequenza di cui le emettenti non tengono necessariamente conto nelle proprie decisioni d'investimento: il vantaggio sociale dell'aumento dei canali e dei servizi può superare il vantaggio privato determinato per le emittenti dal passaggio al digitale poiché esse rischiano, ad esempio, di dover affrontare una maggiore concorrenza per la conquista degli spettatori e della pubblicità. Questa è, in linea di principio, una possibilità esistente in Italia, dove le emittenti che utilizzano il T-DVB, verticalmente integrate con operatori di rete, saranno costrette a cedere il 40 % delle loro capacità di trasmissione ad altre emittenti. In questa situazione, le emittenti possono essere riluttanti a partecipare al cambiamento. Questo potrebbe pertanto giustificare un intervento di regolamentazione del settore e, eventualmente, gli incentivi ai consumatori. Tuttavia, ciò non giustifica necessariamente una compensazione indiretta alle emittenti.

| (76) | Va osservato innanzi tutto che le concessioni digitali continuano ad essere detenute principalmente dalle emittenti analogiche già presenti sul mercato (alle quali è di fatto garantito il 60 % delle capacità di trasmissione); in secondo luogo, gli operatori esistenti ricevono già una compensazione per il cambiamento, in quanto la tecnologia digitale sembra permettere una maggior capacità di trasmissione a costi inferiori. In effetti alcune emittenti televisive digitali utilizzano già le maggiori capacità tecniche per entrare nel mercato della televisione a pagamento. |
| --- | --- |

(76)

Va osservato innanzi tutto che le concessioni digitali continuano ad essere detenute principalmente dalle emittenti analogiche già presenti sul mercato (alle quali è di fatto garantito il 60 % delle capacità di trasmissione); in secondo luogo, gli operatori esistenti ricevono già una compensazione per il cambiamento, in quanto la tecnologia digitale sembra permettere una maggior capacità di trasmissione a costi inferiori. In effetti alcune emittenti televisive digitali utilizzano già le maggiori capacità tecniche per entrare nel mercato della televisione a pagamento.

| (77) | Di conseguenza, anche se potrebbe essere opportuno per stimolare la domanda di televisione digitale ed accelerare il passaggio alla televisione digitale, è opinabile che l'aiuto debba essere selettivamente destinato alla televisione terrestre. |
| --- | --- |

(77)

Di conseguenza, anche se potrebbe essere opportuno per stimolare la domanda di televisione digitale ed accelerare il passaggio alla televisione digitale, è opinabile che l'aiuto debba essere selettivamente destinato alla televisione terrestre.

e)   Promozione dell'innovazione

| (78) | Le autorità italiane affermano che la tecnologia digitale serve a promuovere l'innovazione offrendo interattività (la possibilità per l'utente di “dialogare” con il sistema) e interoperabilità (la possibilità per l'utente di avere accesso a tutte le emittenti tramite un decoder). È vero che senza il contributo i consumatori sarebbero stati probabilmente orientati verso decoder più economici non adatti per i servizi interattivi (zapper), un'evoluzione che la misura ha impedito portando il prezzo dei decoder interattivi sostanzialmente in linea con quello dei modelli più semplici. |
| --- | --- |

(78)

Le autorità italiane affermano che la tecnologia digitale serve a promuovere l'innovazione offrendo interattività (la possibilità per l'utente di “dialogare” con il sistema) e interoperabilità (la possibilità per l'utente di avere accesso a tutte le emittenti tramite un decoder). È vero che senza il contributo i consumatori sarebbero stati probabilmente orientati verso decoder più economici non adatti per i servizi interattivi (zapper), un'evoluzione che la misura ha impedito portando il prezzo dei decoder interattivi sostanzialmente in linea con quello dei modelli più semplici.

| (79) | Tuttavia nell'attuale contesto le autorità italiane dovrebbero fornire anche ragioni valide per escludere il satellite dal beneficio derivante dalla misura. Secondo le autorità italiane, il satellite è escluso perché al momento soltanto le piattaforme digitali terrestri e via cavo offrono programmi digitali interattivi non criptati. Di conseguenza, il contributo è concesso soltanto per i decoder per T-DVB e C-DVB. |
| --- | --- |

(79)

Tuttavia nell'attuale contesto le autorità italiane dovrebbero fornire anche ragioni valide per escludere il satellite dal beneficio derivante dalla misura. Secondo le autorità italiane, il satellite è escluso perché al momento soltanto le piattaforme digitali terrestri e via cavo offrono programmi digitali interattivi non criptati. Di conseguenza, il contributo è concesso soltanto per i decoder per T-DVB e C-DVB.

| (80) | Tali argomentazioni devono essere ulteriormente verificate e valutate. Uno degli autori delle denunce (Sky Italia) sostiene che: i) i programmi o i servizi digitali interattivi sono o possono essere facilmente forniti anche via satellite e ii) gli stessi vantaggi per il consumatore che derivano dalla “interoperabilità” potrebbero essere offerti dal satellite. In effetti, anche se l'articolo 4, primo comma della legge in esame prevede esplicitamente che il decoder sia “interattivo” per poter beneficiare del contributo, il medesimo articolo non richiede esplicitamente che il decoder sia “interoperativo”. L'esclusione a priori della piattaforma satellitare, in base al fatto che al momento in cui la misura è stata adottata per la prima volta il satellite utilizzava solo decoder “non interoperativi”, non sembra tener conto del fatto che gli operatori satellitari potrebbero essere in grado di offrire la “interoperabilità” e disposti a farlo per poter beneficiare della misura. In questa fase la Commissione ritiene dunque che il vantaggio accordato, anche se adeguato per promuovere l'innovazione, non sia proporzionato allo scopo perseguito. |
| --- | --- |

(80)

Tali argomentazioni devono essere ulteriormente verificate e valutate. Uno degli autori delle denunce (Sky Italia) sostiene che: i) i programmi o i servizi digitali interattivi sono o possono essere facilmente forniti anche via satellite e ii) gli stessi vantaggi per il consumatore che derivano dalla “interoperabilità” potrebbero essere offerti dal satellite. In effetti, anche se l'articolo 4, primo comma della legge in esame prevede esplicitamente che il decoder sia “interattivo” per poter beneficiare del contributo, il medesimo articolo non richiede esplicitamente che il decoder sia “interoperativo”. L'esclusione a priori della piattaforma satellitare, in base al fatto che al momento in cui la misura è stata adottata per la prima volta il satellite utilizzava solo decoder “non interoperativi”, non sembra tener conto del fatto che gli operatori satellitari potrebbero essere in grado di offrire la “interoperabilità” e disposti a farlo per poter beneficiare della misura. In questa fase la Commissione ritiene dunque che il vantaggio accordato, anche se adeguato per promuovere l'innovazione, non sia proporzionato allo scopo perseguito.

Evitare le inutili distorsioni della concorrenza

| (81) | Anche se l'intervento pubblico potrebbe essere giustificato in considerazione dell'esistenza di determinate situazioni di fallimento di mercato e di eventuali problemi di coesione, il modo in cui la misura è concepita sembra introdurre inutili distorsioni della concorrenza. |
| --- | --- |

(81)

Anche se l'intervento pubblico potrebbe essere giustificato in considerazione dell'esistenza di determinate situazioni di fallimento di mercato e di eventuali problemi di coesione, il modo in cui la misura è concepita sembra introdurre inutili distorsioni della concorrenza.

| (82) | Il fatto che gli operatori satellitari siano esplicitamente esclusi ha come effetto di falsare notevolmente la concorrenza nel mercato della televisione a pagamento in una situazione in cui gli operatori televisivi terrestri già esistenti agiscono in un mercato molto concentrato e sono concorrenti, con una forza equivalente, dell'operatore satellitare. Sembra in effetti che il mercato della televisione a pagamento, collegato in particolare ai grandi eventi sportivi, non possa essere segmentato in base alle piattaforme che i consumatori considerano come sostituti in questo contesto. In queste circostanze, un contributo che indirizzi i consumatori verso una delle piattaforme può essere causa di una notevole distorsione della concorrenza. Come ulteriore argomentazione a sostegno del collegamento tra l'introduzione del contributo e l'ingresso degli operatori televisivi terrestri nel settore della pay TV, l'autore della denuncia sottolinea che, a partire dal febbraio 2005, il Ministero italiano delle Comunicazioni e l'impresa Poste Italiane, di proprietà statale, hanno iniziato a pubblicizzare il contributo durante incontri di calcio solitamente trasmessi a pagamento da Sky Italia anziché sulla televisione in chiaro. |
| --- | --- |

(82)

Il fatto che gli operatori satellitari siano esplicitamente esclusi ha come effetto di falsare notevolmente la concorrenza nel mercato della televisione a pagamento in una situazione in cui gli operatori televisivi terrestri già esistenti agiscono in un mercato molto concentrato e sono concorrenti, con una forza equivalente, dell'operatore satellitare. Sembra in effetti che il mercato della televisione a pagamento, collegato in particolare ai grandi eventi sportivi, non possa essere segmentato in base alle piattaforme che i consumatori considerano come sostituti in questo contesto. In queste circostanze, un contributo che indirizzi i consumatori verso una delle piattaforme può essere causa di una notevole distorsione della concorrenza. Come ulteriore argomentazione a sostegno del collegamento tra l'introduzione del contributo e l'ingresso degli operatori televisivi terrestri nel settore della pay TV, l'autore della denuncia sottolinea che, a partire dal febbraio 2005, il Ministero italiano delle Comunicazioni e l'impresa Poste Italiane, di proprietà statale, hanno iniziato a pubblicizzare il contributo durante incontri di calcio solitamente trasmessi a pagamento da Sky Italia anziché sulla televisione in chiaro.

—   Conclusione sull'articolo 87, paragrafo 3, lettera c)

| (83) | L'articolo 87, paragrafo 3, lettera c) prevede che vi sia un equilibrio tra gli sviluppi positivi derivanti da una determinata misura ed i suoi effetti negativi sulla concorrenza. Nell'attuale contesto, sembra che il passaggio al digitale e l'interoperabilità siano obiettivi di comune interesse. Tuttavia, anche se affronta il problema del passaggio al digitale, la misura non considera la questione dell'interoperabilità, ma si limita ad escludere dal beneficio della misura la piattaforma satellitare. |
| --- | --- |

(83)

L'articolo 87, paragrafo 3, lettera c) prevede che vi sia un equilibrio tra gli sviluppi positivi derivanti da una determinata misura ed i suoi effetti negativi sulla concorrenza. Nell'attuale contesto, sembra che il passaggio al digitale e l'interoperabilità siano obiettivi di comune interesse. Tuttavia, anche se affronta il problema del passaggio al digitale, la misura non considera la questione dell'interoperabilità, ma si limita ad escludere dal beneficio della misura la piattaforma satellitare.

| (84) | Analogamente, la presenza di esternalità derivanti dal passaggio al digitale e i problemi di coesione causati dall'obbligo per i consumatori di passare alla televisione digitale possono in linea di principio giustificare gli aiuti a favore delle emittenti sotto forma di contributo concessi ai consumatori. |
| --- | --- |

(84)

Analogamente, la presenza di esternalità derivanti dal passaggio al digitale e i problemi di coesione causati dall'obbligo per i consumatori di passare alla televisione digitale possono in linea di principio giustificare gli aiuti a favore delle emittenti sotto forma di contributo concessi ai consumatori.

| (85) | La misura ha tuttavia determinate caratteristiche che non sono né necessarie né proporzionate e determinano un'inutile distorsione a favore delle emittenti televisive terrestri già presenti sul mercato, in un mercato apparentemente caratterizzato da un rigido oligopolio e nel quale tali distorsioni possono avere un considerevole effetto sulla concorrenza. |
| --- | --- |

(85)

La misura ha tuttavia determinate caratteristiche che non sono né necessarie né proporzionate e determinano un'inutile distorsione a favore delle emittenti televisive terrestri già presenti sul mercato, in un mercato apparentemente caratterizzato da un rigido oligopolio e nel quale tali distorsioni possono avere un considerevole effetto sulla concorrenza.

| (86) | Di conseguenza, nell'attuale fase dell'analisi, la Commissione non è convinta del fatto che la misura in esame, qualora si constatasse che si tratta di aiuto, possa essere considerata compatibile a norma dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c) del trattato CE. |
| --- | --- |

(86)

Di conseguenza, nell'attuale fase dell'analisi, la Commissione non è convinta del fatto che la misura in esame, qualora si constatasse che si tratta di aiuto, possa essere considerata compatibile a norma dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c) del trattato CE.

III.B.4.   Conclusione sulla valutazione della compatibilità

| (87) | Poiché la misura — qualora si trattasse di aiuto — non risulta allo stato attuale ammissibile ad alcuna delle deroghe previste dal trattato, nel contesto della sua valutazione preliminare, quale prevista dall'articolo 6 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio del 22 marzo 1999 recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (ora 88) del trattato CE, la Commissione nutre dei dubbi sulla sua compatibilità con il mercato comune. |
| --- | --- |

(87)

Poiché la misura — qualora si trattasse di aiuto — non risulta allo stato attuale ammissibile ad alcuna delle deroghe previste dal trattato, nel contesto della sua valutazione preliminare, quale prevista dall'articolo 6 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio del 22 marzo 1999 recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (ora 88) del trattato CE, la Commissione nutre dei dubbi sulla sua compatibilità con il mercato comune.

IV.   CONCLUSIONE

| (88) | Tenuto conto di quanto precede, la Commissione invita l'Italia a presentare, nell'ambito del procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE, le proprie osservazioni e a fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione della misura, entro un mese dalla data di ricezione della presente. |
| --- | --- |

(88)

Tenuto conto di quanto precede, la Commissione invita l'Italia a presentare, nell'ambito del procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE, le proprie osservazioni e a fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione della misura, entro un mese dalla data di ricezione della presente.

| (89) | La Commissione richiama l'attenzione delle autorità italiane sul fatto che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE ha effetto sospensivo e che l'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio stabilisce che, in caso di decisioni negative, lo Stato membro interessato deve adottare tutte le misure necessarie per recuperare l'aiuto dai beneficiari, compresi i beneficiari indiretti, a meno che questo non sia in contrasto con un principio generale del diritto comunitario. Il medesimo articolo prevede che all'aiuto da recuperare ai sensi di una decisione di recupero si aggiungano gli interessi che decorrono dalla data in cui l'aiuto illegale è divenuto disponibile per il beneficiario, fino alla data di recupero. Gli interessi sono calcolati in conformità alle disposizioni di cui al capo V del regolamento (CE) n. 794/2004 della Commissione, del 21 aprile 2004, recante disposizioni di esecuzione del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio recante modalità di applicazione dell'articolo 93 del trattato CE. |
| --- | --- |

(89)

La Commissione richiama l'attenzione delle autorità italiane sul fatto che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE ha effetto sospensivo e che l'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio stabilisce che, in caso di decisioni negative, lo Stato membro interessato deve adottare tutte le misure necessarie per recuperare l'aiuto dai beneficiari, compresi i beneficiari indiretti, a meno che questo non sia in contrasto con un principio generale del diritto comunitario. Il medesimo articolo prevede che all'aiuto da recuperare ai sensi di una decisione di recupero si aggiungano gli interessi che decorrono dalla data in cui l'aiuto illegale è divenuto disponibile per il beneficiario, fino alla data di recupero. Gli interessi sono calcolati in conformità alle disposizioni di cui al capo V del regolamento (CE) n. 794/2004 della Commissione, del 21 aprile 2004, recante disposizioni di esecuzione del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio recante modalità di applicazione dell'articolo 93 del trattato CE.

| (90) | La Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale delle Comunità europee ed informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente. Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a trasmetterle le loro osservazioni entro il termine di un mese a decorrere dalla data di detta pubblicazione.“ |
| --- | --- |

(90)

La Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale delle Comunità europee ed informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente. Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a trasmetterle le loro osservazioni entro il termine di un mese a decorrere dalla data di detta pubblicazione.“

---

(1)  Regolamento n. 659/1999 recante modalità di applicazione dell'articolo 93 del trattato CE, GU C 83 del 27.3.1999, pagg. 1-9.

1

(2)  In appresso per “DVB-T” si intende la trasmissione video digitale su una rete terrestre. Altre forme di trasmissione video digitale sono il DVB-S (via satellite) e il DVB-C (via cavo).

2

(3)  COM(2002)263 definitivo, “Comunicazione della Commissione – e-Europe 2005: una società dell'informazione per tutti”, COM(2003)541 definitivo, Comunicazione della Commissione sulla transizione dalla trasmissione radiotelevisiva analogica a quella digitale (dallo “switchover” digitale allo “switch-off”“analogico)”, COM(2005)241 definitivo, “Comunicazione della Commissione sull'interoperabilità dei servizi di televisione digitale interattiva” e COM(2005)204 definitivo, “Comunicazione della Commissione — Accelerare la migrazione dalla radiodiffusione televisiva in tecnica analogica a quella digitale”.

3

e-

(4)  RTI gestisce l'infrastruttura, ma è detenuta da Mediaset.

4

(5)  Cfr. la relazione dell'Autorità per le garanzie nelle comunicazioni ai sensi della legge 24 febbraio 2004, n. 43 di conversione del decreto legge 24 dicembre 2004, n. 352, recante “Disposizioni urgenti concernenti modalità e tempi di definitiva cessazione del regime transitorio della legge 31 luglio 1997, n. 249”.

5

(6)  Cfr. ad esempio la causa C-387/92, Banco Exterior de España, Racc. 1994, pag. I-877, punto 13, e la causa C-75/97 Belgio/Commissione, Racc. 1999, pag. I-3671, punto 23.

6

Banco Exterior de España

Belgio/Commissione

(7)  Causa C-382/99, Paesi Bassi/Commissione, Racc. 2002, pag. I-5163.

7

Paesi Bassi/Commissione

(8)  Causa C-156/98, Germania/Commissione, Racc. 2000, pag. I-6857, punti 24-28 — Aiuti concessi a imprese dei nuovi Länder tedeschi — Misure fiscali a favore degli investimenti.

8

Germania/Commissione

(9)  Decisione C(2005) 586 del 17 marzo 2005, non ancora pubblicata e non ancora disponibile in italiano.

9

(10)  Causa 143/99, Adria-Wien Pipeline GmbH Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH/Finanzlandesdirektion für Kärnten, Racc. 2001, pag. I-08365.

10

Adria-Wien Pipeline GmbH Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH/Finanzlandesdirektion für Kärnten

(11)  Cfr. punto 88, lettera d) della succitata relazione dell'Autorità per le garanzie nelle comunicazioni.

11

(12)  Come già menzionato, l'operatore via cavo deve indicare all'utente i fornitori di contenuti con i quali ha convenuto la ritrasmissione via cavo del segnale trasmesso utilizzando la tecnologia digitale terrestre. In base alla succitata denuncia sembra tuttavia che (a causa della presunta politica di prezzi eccessivi perseguita da Mediaset e RAI) gli operatori via cavo potrebbero incontrare seri problemi per inserire nella propria offerta i programmi di Mediaset e RAI e non è pertanto chiaro in che misura possano realmente beneficiare della misura in questione. A parità di condizioni, i consumatori acquisterebbero i decoder T-DVB anziché i decoder C-DVB se l'offerta dell'operatore via cavo non comprendesse i canali di RAI e Mediaset.

12

(13)  Autorità italiana garante della concorrenza e del mercato: Conclusioni dell'indagine conoscitiva sul settore televisivo: la raccolta pubblicitaria, Roma, 16.11.2004.

13

(14)  Sentenza del 24 luglio 2003 nella causa C-280/00, Altmark Trans Gmbh, Racc. 2003, pag. I-7747, punti 88-94

14

Altmark Trans Gmbh

(15)  Applicazione degli articoli 92 e 93 del trattato Ce e dell'articolo 61 dell'accordo SEE agli aiuti di Stato nel settore dell'aviazione, sezione III.3, GU C 350 del 10.12.1994, pag. 5.

15

(16)  Cfr. la succitata relazione dell'Autorità per le garanzie nelle comunicazioni, punti da 50 a 56.

16

(17)  COM(2002)263 definitivo, “Comunicazione della Commissione — eEurope 2005: una società dell'informazione per tutti”, COM(2003)541 definitivo, “Comunicazione della Commissione sulla transizione dalla trasmissione radiotelevisiva analogica a quella digitale (dallo switchover digitale allo switch-off analogico) e COM(2005)204 definitivo, Comunicazione della Commissione — Accelerare la migrazione dalla radiodiffusione televisiva in tecnica analogica a quella digitale”.

17

e

(18)  COM(2005)229 definitivo del 1o giugno 2005.

18

o

(19)  Cfr. considerando 18 della direttiva quadro 2002/21/CE.

19

(20)  Cfr. nota 3.

20

(21)  Cfr. anche la decisione finale della Commissione C(2005) 3903 nel caso C 25/2004 — Installazione della DVB-T (televisione terrestre digitale) a Berlino-Brandeburgo.

21

---

| 19.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 118/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 118/21

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Případ č.j. COMP/M.4154 – Degussa/DOW (superabsorbent polymers))

(2006/C 118/05)

(Text s významem pro EHP)

| 1. | Komise obdržela dne 11. května 2006 oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 a na základě postoupení dle čl. 4 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Degussa AG („Degussa“, Německo) ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady získává na základě nákupu majetku kontrolu nad aktivitami v oblasti superabsorbčních polymerů podniku The Dow Chemical Company („Dow SAP aktivity“, Spojené státy americké). |
| --- | --- |

1.

Komise obdržela dne 11. května 2006 oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 a na základě postoupení dle čl. 4 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Degussa AG („Degussa“, Německo) ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady získává na základě nákupu majetku kontrolu nad aktivitami v oblasti superabsorbčních polymerů podniku The Dow Chemical Company („Dow SAP aktivity“, Spojené státy americké).

| 2. | Předmět podnikání příslušných podniků je:






  — | Degussa: vývoj, výroba a distribuce speciálních chemikálií, včetně superabsorbčních polymerů; |
| --- | --- | --- |

2.

Předmět podnikání příslušných podniků je:

—

Degussa: vývoj, výroba a distribuce speciálních chemikálií, včetně superabsorbčních polymerů;

| — | Dow SAP aktivity: výroba a distribuce superabsorbčních polymerů. |
| --- | --- |

—

Dow SAP aktivity: výroba a distribuce superabsorbčních polymerů.

| 3. | Komise po předběžném přezkoumání zjistila, že se na oznamovanou transakci vztahuje nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném přezkoumání zjistila, že se na oznamovanou transakci vztahuje nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá dotčené třetí strany, aby Komisi předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů od zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou, s uvedením čísla jednacího COMP/M.4154 – Degussa/DOW (superabsorbent polymers), na následující adresu:





  Evropská komise |
| --- | --- |
| Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž |
| Evidence fúzí |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komise vyzývá dotčené třetí strany, aby Komisi předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů od zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou, s uvedením čísla jednacího COMP/M.4154 – Degussa/DOW (superabsorbent polymers), na následující adresu:

Evropská komise

Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž

Evidence fúzí

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 19.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 118/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 118/22

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc č. COMP/M.4194 – Crédit Agricole/TV–ESS)

Případ, který může být posouzen ve zjednodušeném řízení

(2006/C 118/06)

(Text s významem pro EHP)

| 1. | Komise dne 10. května 2006 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Crédit Agricole SA („CASA“, Francie) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady společnou kontrolu nad podniky Companhia de Seguros Tranquilidade–Vida SA („TV“, Portugalsko) a Espirito Santo Companhia de Seguros SA („ESS“, Portugalsko), oba ovládané podnikem Espirito Santo Financial Group (Portugalsko), a to nákupem akcií. |
| --- | --- |

1.

Komise dne 10. května 2006 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Crédit Agricole SA („CASA“, Francie) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady společnou kontrolu nad podniky Companhia de Seguros Tranquilidade–Vida SA („TV“, Portugalsko) a Espirito Santo Companhia de Seguros SA („ESS“, Portugalsko), oba ovládané podnikem Espirito Santo Financial Group (Portugalsko), a to nákupem akcií.

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku CASA: životní a neživotní pojištění, drobné bankovnictví, soukromé bankovnictví, specializované finanční služby; |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku CASA: životní a neživotní pojištění, drobné bankovnictví, soukromé bankovnictví, specializované finanční služby;

| — | podniku TV: životní pojištění; |
| --- | --- |

—

podniku TV: životní pojištění;

| — | podniku ESS: neživotní pojištění. |
| --- | --- |

—

podniku ESS: neživotní pojištění.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu je však vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu je však vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby Komisi předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.4194 – Crédit Agricole/TV–ESS na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby Komisi předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.4194 – Crédit Agricole/TV–ESS na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  Úř. věst. C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 19.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 118/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 118/23

---

Zveřejnění hlavních bodů rozhodnutí o poskytnutí finanční pomoci podle nařízení (ES) č. 1164/94 o zřízení Fondu soudržnosti, ve znění nařízení (ES) č. 1264/1999 a (ES) č. 1265/1999

(2006/C 118/07)

ČESKÁ REPUBLIKA – 2005

| Intervenční oblast: Životní prostředí |
| --- |
| Číslo projektu | Název | Celkové náklady
  (v EUR) | Příspěvek z Fondu soudržnosti
  (v EUR) | Předpokládaný začátek/konec realizace | Datum rozhodnutí |
| rozhodnutí |
| 2004CZ16CPE017 | Olomouc – kanalizační systém, II. etapa | 34 842 000 | 25 086 240 | 31. 10. 2005 | 31. 12. 2008 | 3. 5. 2005 |
| 2005CZ16CPE001 | Střední Pomoraví – infrastruktura pro odpadní vody | 23 963 300 | 17 732 842 | 1. 10. 2006 | 31. 12. 2008 | 15. 12. 2005 |
| 2005CZ16CPE002 | Šlapanicko – Čistá Říčka a Rakovec: infrastruktura pro odpadní vody | 20 078 728 | 15 862 195 | 1. 10. 2006 | 31. 12. 2009 | 16. 12. 2005 |
| 2005CZ16CPE004 | Kravaře – čistírna odpadních vod a kanalizace | 14 972 183 | 11 977 746 | 1. 9. 2006 | 31. 12. 2008 | 16. 12. 2005 |
| 2005CZ16CPE006 | Labe-Loučná: dokončení čistírny odpadních vod a kanalizace | 20 179 990 | 12 511 594 | 1. 10. 2006 | 31. 12. 2009 | 16. 12. 2005 |
| 2005CZ16CPE008 | Kvalita pitné vody v rámci dodávek vody pro jihozápadní Moravu – Třebíčsko | 13 998 476 | 9 658 948 | 1. 1. 2007 | 31. 12. 2009 | 16. 12. 2005 |
| 2005CZ16CPE010 | Mladoboleslavsko – čistírna odpadních vod a kanalizace | 19 225 943 | 12 304 604 | 1. 7. 2006 | 31. 12. 2008 | 16. 12. 2005 |
| 2005CZ16CPE014 | Vyškov – infrastruktura pro odpadní vody | 19 424 683 | 12 820 291 | 1. 8. 2006 | 31. 12. 2009 | 19. 12. 2005 |
| 2005CZ16CPE016 | Zlepšení kvality vody na soutoku řek Moravy a Bečvy | 12 373 281 | 7 547 701 | 1. 2. 2007 | 31. 12. 2009 | 15. 12. 2005 |
| 2005CZ16CPE020 | Čistá Úpa | 16 359 831 | 10 633 890 | 1. 4. 2007 | 31. 12. 2009 | 15. 12. 2005 |
| 2005CZ16CPE021 | Cidlina – infrastruktura pro odpadní vody | 16 620 923 | 11 136 018 | 1. 8. 2006 | 31. 12. 2009 | 23. 12. 2005 |
| Intervenční oblast: Doprava |
| rozhodnutí |
| 2005CZ16CPT001 | Optimalizace železničního úseku Plzeň – Stříbro | 130 207 592 | 79 426 631 | 1. 12. 2005 | 31. 11. 2008 | 27. 12. 2005 |

Intervenční oblast: Životní prostředí

Číslo projektu

Název

Celkové náklady

(v EUR)

Příspěvek z Fondu soudržnosti

(v EUR)

Předpokládaný začátek/konec realizace

Datum rozhodnutí

rozhodnutí

2004CZ16CPE017

Olomouc – kanalizační systém, II. etapa

34 842 000

25 086 240

31. 10. 2005

31. 12. 2008

3. 5. 2005

2005CZ16CPE001

Střední Pomoraví – infrastruktura pro odpadní vody

23 963 300

17 732 842

1. 10. 2006

31. 12. 2008

15. 12. 2005

2005CZ16CPE002

Šlapanicko – Čistá Říčka a Rakovec: infrastruktura pro odpadní vody

20 078 728

15 862 195

1. 10. 2006

31. 12. 2009

16. 12. 2005

2005CZ16CPE004

Kravaře – čistírna odpadních vod a kanalizace

14 972 183

11 977 746

1. 9. 2006

31. 12. 2008

16. 12. 2005

2005CZ16CPE006

Labe-Loučná: dokončení čistírny odpadních vod a kanalizace

20 179 990

12 511 594

1. 10. 2006

31. 12. 2009

16. 12. 2005

2005CZ16CPE008

Kvalita pitné vody v rámci dodávek vody pro jihozápadní Moravu – Třebíčsko

13 998 476

9 658 948

1. 1. 2007

31. 12. 2009

16. 12. 2005

2005CZ16CPE010

Mladoboleslavsko – čistírna odpadních vod a kanalizace

19 225 943

12 304 604

1. 7. 2006

31. 12. 2008

16. 12. 2005

2005CZ16CPE014

Vyškov – infrastruktura pro odpadní vody

19 424 683

12 820 291

1. 8. 2006

31. 12. 2009

19. 12. 2005

2005CZ16CPE016

Zlepšení kvality vody na soutoku řek Moravy a Bečvy

12 373 281

7 547 701

1. 2. 2007

31. 12. 2009

15. 12. 2005

2005CZ16CPE020

Čistá Úpa

16 359 831

10 633 890

1. 4. 2007

31. 12. 2009

15. 12. 2005

2005CZ16CPE021

Cidlina – infrastruktura pro odpadní vody

16 620 923

11 136 018

1. 8. 2006

31. 12. 2009

23. 12. 2005

Intervenční oblast: Doprava

rozhodnutí

2005CZ16CPT001

Optimalizace železničního úseku Plzeň – Stříbro

130 207 592

79 426 631

1. 12. 2005

31. 11. 2008

27. 12. 2005

KYPR – 2005

| Intervenční oblast: Životní prostředí |
| --- |
| Číslo projektu | Název | Celkové náklady
  (v EUR) | Příspěvek z Fondu soudržnosti
  (v EUR) | Předpokládaný začátek/konec realizace | Datum rozhodnutí |
| rozhodnutí |
| 2004CY16CPE001 | Nová skládka a centrum pro odvoz městského pevného odpadu v regionech Larnaka a Ammochostos | 43 518 811 | 28 722 415 | 1. 5. 2006 | 31. 12. 2008 | 14. 11. 2005 |

Intervenční oblast: Životní prostředí

Číslo projektu

Název

Celkové náklady

(v EUR)

Příspěvek z Fondu soudržnosti

(v EUR)

Předpokládaný začátek/konec realizace

Datum rozhodnutí

rozhodnutí

2004CY16CPE001

Nová skládka a centrum pro odvoz městského pevného odpadu v regionech Larnaka a Ammochostos

43 518 811

28 722 415

1. 5. 2006

31. 12. 2008

14. 11. 2005

ESTONSKO – 2005

| Intervenční oblast: Životní prostředí |
| --- |
| Číslo projektu | Název | Celkové náklady
  (v EUR) | Příspěvek z Fondu soudržnosti
  (v EUR) | Předpokládaný začátek/konec realizace | Datum rozhodnutí |
| rozhodnutí |
| 2004EE16CPE007 | Vodohospodářství v povodí řek Emajõgi a Võhandu | 53 695 000 | 45 640 750 | 31. 3. 2005 | 31. 12. 2008 | 23. 12. 2005 |
| Intervenční oblast: Technická pomoc |
| rozhodnutí |
| 2004EE16CPA001 | Podpora pro správní orgán Fondu soudržnosti | 65 000 | 54 600 | 5. 10. 2004 | 31. 12. 2008 | 5. 12. 2005 |
| Intervenční oblast: Doprava |
| rozhodnutí |
| 2005EE16CPT001 | Obnova provozního prostoru tallinnského letiště | 24 145 000 | 20 523 250 | 27. 5. 2005 | 1. 12. 2007 | 13. 12. 2005 |
| 2005EE16CPT002 | Modernizace terminálu tallinnského letiště určeného pro osobní přepravu | 32 700 000 | 24 198 000 | 10. 8. 2005 | 31. 7. 2008 | 13. 12. 2005 |
| 2005EE16CPT003 | Přestavba silnice Tallinn – Tartu – Võru – Luhamaa (úsek Vaida – Aruvalla a uzel Puurmanni) | 27 734 000 | 22 741 880 | 18. 8. 2005 | 31. 10. 2007 | 23. 12. 2005 |

Intervenční oblast: Životní prostředí

Číslo projektu

Název

Celkové náklady

(v EUR)

Příspěvek z Fondu soudržnosti

(v EUR)

Předpokládaný začátek/konec realizace

Datum rozhodnutí

rozhodnutí

2004EE16CPE007

Vodohospodářství v povodí řek Emajõgi a Võhandu

53 695 000

45 640 750

31. 3. 2005

31. 12. 2008

23. 12. 2005

Intervenční oblast: Technická pomoc

rozhodnutí

2004EE16CPA001

Podpora pro správní orgán Fondu soudržnosti

65 000

54 600

5. 10. 2004

31. 12. 2008

5. 12. 2005

Intervenční oblast: Doprava

rozhodnutí

2005EE16CPT001

Obnova provozního prostoru tallinnského letiště

24 145 000

20 523 250

27. 5. 2005

1. 12. 2007

13. 12. 2005

2005EE16CPT002

Modernizace terminálu tallinnského letiště určeného pro osobní přepravu

32 700 000

24 198 000

10. 8. 2005

31. 7. 2008

13. 12. 2005

2005EE16CPT003

Přestavba silnice Tallinn – Tartu – Võru – Luhamaa (úsek Vaida – Aruvalla a uzel Puurmanni)

27 734 000

22 741 880

18. 8. 2005

31. 10. 2007

23. 12. 2005

ŘECKO – 2005

| Intervenční oblast: Životní prostředí |
| --- |
| Číslo projektu | Název | Celkové náklady
  (v EUR) | Příspěvek z Fondu soudržnosti
  (v EUR) | Předpokládaný začátek/konec realizace | Datum rozhodnutí |
| rozhodnutí |
| 2005GR16CPE001 | Vybudování vedlejší sítě pro odvádění odpadních vod v obci Salamina | 16 385 000 | 12 288 750 | 21. 10. 2005 | 31. 3. 2009 | 16. 12. 2005 |
| 2005GR16CPE004 | Kanalizace a zařízení pro čištění odpadních vod mezi obcemi Vathy a Samos | 10 117 600 | 7 588 200 | 27. 10. 2005 | 31. 12. 2009 | 19. 12. 2005 |
| 2005GR16CPE006 | Obnova jezera Koronia S. Thessalonica | 26 910 000 | 20 182 500 | 27. 10. 2005 | 31. 12. 2008 | 19. 12. 2005 |
| Intervenční oblast: Technická pomoc |
| rozhodnutí |
| 2005GR16CPA001 | Technická pomoc v rámci Fondu soudržnosti (2000 – 2006) | 10 115 000 | 7 586 250 | 4. 1. 2005 | 31. 12. 2009 | 13. 12. 2005 |

Intervenční oblast: Životní prostředí

Číslo projektu

Název

Celkové náklady

(v EUR)

Příspěvek z Fondu soudržnosti

(v EUR)

Předpokládaný začátek/konec realizace

Datum rozhodnutí

rozhodnutí

2005GR16CPE001

Vybudování vedlejší sítě pro odvádění odpadních vod v obci Salamina

16 385 000

12 288 750

21. 10. 2005

31. 3. 2009

16. 12. 2005

2005GR16CPE004

Kanalizace a zařízení pro čištění odpadních vod mezi obcemi Vathy a Samos

10 117 600

7 588 200

27. 10. 2005

31. 12. 2009

19. 12. 2005

2005GR16CPE006

Obnova jezera Koronia S. Thessalonica

26 910 000

20 182 500

27. 10. 2005

31. 12. 2008

19. 12. 2005

Intervenční oblast: Technická pomoc

rozhodnutí

2005GR16CPA001

Technická pomoc v rámci Fondu soudržnosti (2000 – 2006)

10 115 000

7 586 250

4. 1. 2005

31. 12. 2009

13. 12. 2005

ŠPANĚLSKO – 2005

| Intervenční oblast: Životní prostředí |
| --- |
| Číslo projektu | Název | Celkové náklady
  (v EUR) | Příspěvek z Fondu soudržnosti
  (v EUR) | Předpokládaný začátek/konec realizace | Datum rozhodnutí |
| rozhodnutí |
| 2002ES16CPE016 | Dodávky vody v Zaragoze a okolí, 2. etapa: úseky Jalon a Huerva – 1 | 18 234 709 | 15 499 503 | 1. 10. 2005 | 31. 12. 2008 | 26. 7. 2005 |
| 2003ES16CPE020 | Zařízení na sběr a kompostaci v Jaen Sierra Sur a kontrolované podpůrné skládky | 18 820 043 | 15 056 034 | 2. 1. 2002 | 31. 12. 2007 | 13. 12. 2005 |
| 2004ES16CPE006 | Vytěžení ropy z tankeru Prestige pomocí sběrných člunů | 66 828 000 | 56 803 800 | 1. 5. 2004 | 31. 12. 2005 | 31. 3. 2005 |
| 2004ES16CPE021 | Zařízení na výrobu pitné vody v systému Aramo-Guiros pro dodávky vody do Ovieda | 21 231 706 | 13 163 658 | 1. 9. 2004 | 31. 12. 2008 | 17. 3. 2005 |
| 2004ES16CPE026 | Nakládání s odpady v madridské oblasti | 12 896 602 | 10 317 281 | 1. 1. 2004 | 31. 12. 2008 | 13. 12. 2005 |
| 2004ES16CPE033 | Rozšíření zařízení na využití městského pevného odpadu v závodu Valdemingomez | 43 721 438 | 34 977 150 | 1. 1. 2004 | 31. 12. 2008 | 13. 12. 2005 |
| 2004ES16CPE034 | Renovace a rozvoj sítí: systém dodávek pitné vody – Elda | 2 167 621 | 1 734 097 | 1. 10. 2004 | 31. 12. 2007 | 11. 4. 2005 |
| 2005ES16CPE001 | Středisko pro zpracování odpadů ve Vallés Orient. Grannolers | 15 148 976 | 12 119 181 | 15. 10. 2005 | 31. 12. 2008 | 14. 6. 2005 |
| 2005ES16CPE002 | Části I, II, IV druhého okruhu dodávek pitné vody v Madridu | 74 513 624 | 74 513 624 | 1. 5. 2005 | 31. 12. 2009 | 5. 8. 2005 |
| 2005ES16CPE003 | Komplex pro zpracování městského odpadu v Zaragoze | 38 076 237 | 30 460 990 | 1. 1. 2005 | 31. 12. 2008 | 20. 5. 2005 |
| 2005ES16CPE005 | Zlepšení infrastruktury a čištění vody v obci Benzú | 1 903 721 | 1 522 977 | 1. 1. 2005 | 31. 12. 2007 | 26. 7. 2005 |
| 2005ES16CPE006 | Technická pomoc: vyčištění vodní nádrže Fix | 3 771 174 | 3 205 498 | 1. 3. 2005 | 31. 12. 2007 | 7. 9. 2005 |
| 2005ES16CPE007 | Stoková soustava podél řeky Seco de Castellón a její struktura ... | 8 692 322 | 6 953 857 | 1. 6. 2005 | 31. 12. 2009 | 22. 7. 2005 |
| 2005ES16CPE009 | Vzájemné propojení sítí dodávek vody mezi Maresme Norte a ATLL | 39 984 000 | 33 986 400 | 1. 6. 2005 | 31. 12. 2009 | 24. 11. 2005 |
| 2005ES16CPE011 | Posílení dodávek vody pro centrální část Costa Bravy | 48 539 137 | 41 258 266 | 1. 6. 2005 | 31. 12. 2009 | 29. 9. 2005 |
| 2005ES16CPE013 | Rozvoj skládky Ca Na Putxa a centra pro odvoz městského odpadu | 8 909 989 | 7 127 991 | 25. 11. 2005 | 31. 12. 2007 | 25. 11. 2005 |
| 2005ES16CPE014 | Podpora zpracování odpadů v odpadních systémech Cuenca Llobregat | 27 000 000 | 22 950 000 | 1. 6. 2005 | 31. 12. 2009 | 26. 10. 2005 |
| 2005ES16CPE015 | Program na odvádění městských odpadních vod v C.I.C | 10 272 024 | 8 731 220 | 1. 6. 2005 | 31. 12. 2009 | 5. 12. 2005 |
| 2005ES16CPE019 | Rozšíření a rozvoj činnosti zařízení na výrobu pitné vody v obci Abrera | 56 454 207 | 47 986 076 | 31. 6. 2005 | 31. 12. 2009 | 5. 12. 2005 |
| 2005ES16CPE021 | Dodávky vody do Campo de Montiel z nádrže Cabezuela | 28 469 224 | 22 775 379 | 1. 1. 2005 | 31. 12. 2009 | 5. 12. 2005 |
| 2005ES16CPE024 | Odvod a čištění odpadních vod v obcích Argamasilla de Alba a Tomelloso | 20 362 759 | 14 253 931 | 24. 5. 2005 | 31. 12. 2009 | 5. 12. 2005 |
| 2005ES16CPE030 | Odvod a čištění odpadních vod v Ceutě Čistírna odpadních vod v Sta Catalina | 22 290 000 | 18 946 500 | 1. 7. 2005 | 31. 12. 2009 | 5. 12. 2005 |
| 2005ES16CPE031 | Zařízení na odsolování mořské vody v obci Ciutadella (Menorca) | 13 714 733 | 7 268 809 | 1. 7. 2005 | 31. 12. 2009 | 7. 12. 2005 |
| 2005ES16CPE032 | Zařízení na odsolování mořské vody v obci Santa Eulalia (Ibiza) | 14 387 793 | 7 913 286 | 1. 7. 2005 | 31. 12. 2009 | 6. 12. 2005 |
| 2005ES16CPE033 | Zařízení na odsolování mořské vody v obci Andratx (Mallorca) | 16 448 270 | 8 882 066 | 1. 7. 2005 | 31. 12. 2008 | 5. 12. 2005 |
| 2005ES16CPE034 | Zařízení na odsolování mořské vody v Bahía de Alcudia (Mallorca) | 21 835 519 | 12 882 956 | 1. 7. 2005 | 31. 12. 2009 | 5. 12. 2005 |
| 2005ES16CPE035 | Čištění odpadních vod z obcí Tarragona, Reus a Vilaseca-Salou | 36 016 272 | 30 613 831 | 31. 6. 2005 | 31. 12. 2009 | 5. 12. 2005 |
| 2005ES16CPE039 | Zařízení na odsolování mořské vody v barcelonské metropolitní oblasti | 199 860 620 | 149 895 465 | 1. 6. 2005 | 31. 12. 2009 | 13. 12. 2005 |
| 2005ES16CPE040 | Propojení zařízení na výrobu pitné vody v obcích Abrera a Cardedeu: část Fonsanta-Trinitat | 131 112 686 | 74 734 231 | 31. 6. 2005 | 31. 12. 2009 | 12. 12. 2005 |
| 2005ES16CPE042 | Prodloužení vodovodu z Abrera-Fonsanta do Prat de Llobregat | 27 178 967 | 23 102 122 | 31. 6. 2005 | 31. 12. 2009 | 2. 12. 2005 |
| 2005ES16CPE044 | Dodávky vody obci Sagra este. Různé TTmm | 80 000 000 | 64 000 000 | 1. 6. 2005 | 31. 12. 2008 | 27. 12. 2005 |
| Intervenční oblast: Doprava |
| rozhodnutí |
| 2005ES16CPT001 | Vnější přístav v Punta de Langosteira | 362 732 000 | 257 539 720 | 1. 3. 2005 | 31. 12. 2010 | 12. 12. 2005 |
| 2005ES16CPT002 | Přístup do Barcelony. Úseky: Sant Joan Despi – Santas. Platforma | 389 779 732 | 281 615 856 | 15. 2. 2005 | 30. 11. 2008 | 12. 12. 2005 |

Intervenční oblast: Životní prostředí

Číslo projektu

Název

Celkové náklady

(v EUR)

Příspěvek z Fondu soudržnosti

(v EUR)

Předpokládaný začátek/konec realizace

Datum rozhodnutí

rozhodnutí

2002ES16CPE016

Dodávky vody v Zaragoze a okolí, 2. etapa: úseky Jalon a Huerva – 1

18 234 709

15 499 503

1. 10. 2005

31. 12. 2008

26. 7. 2005

2003ES16CPE020

Zařízení na sběr a kompostaci v Jaen Sierra Sur a kontrolované podpůrné skládky

18 820 043

15 056 034

2. 1. 2002

31. 12. 2007

13. 12. 2005

2004ES16CPE006

Vytěžení ropy z tankeru Prestige pomocí sběrných člunů

66 828 000

56 803 800

1. 5. 2004

31. 12. 2005

31. 3. 2005

2004ES16CPE021

Zařízení na výrobu pitné vody v systému Aramo-Guiros pro dodávky vody do Ovieda

21 231 706

13 163 658

1. 9. 2004

31. 12. 2008

17. 3. 2005

2004ES16CPE026

Nakládání s odpady v madridské oblasti

12 896 602

10 317 281

1. 1. 2004

31. 12. 2008

13. 12. 2005

2004ES16CPE033

Rozšíření zařízení na využití městského pevného odpadu v závodu Valdemingomez

43 721 438

34 977 150

1. 1. 2004

31. 12. 2008

13. 12. 2005

2004ES16CPE034

Renovace a rozvoj sítí: systém dodávek pitné vody – Elda

2 167 621

1 734 097

1. 10. 2004

31. 12. 2007

11. 4. 2005

2005ES16CPE001

Středisko pro zpracování odpadů ve Vallés Orient. Grannolers

15 148 976

12 119 181

15. 10. 2005

31. 12. 2008

14. 6. 2005

2005ES16CPE002

Části I, II, IV druhého okruhu dodávek pitné vody v Madridu

74 513 624

74 513 624

1. 5. 2005

31. 12. 2009

5. 8. 2005

2005ES16CPE003

Komplex pro zpracování městského odpadu v Zaragoze

38 076 237

30 460 990

1. 1. 2005

31. 12. 2008

20. 5. 2005

2005ES16CPE005

Zlepšení infrastruktury a čištění vody v obci Benzú

1 903 721

1 522 977

1. 1. 2005

31. 12. 2007

26. 7. 2005

2005ES16CPE006

Technická pomoc: vyčištění vodní nádrže Fix

3 771 174

3 205 498

1. 3. 2005

31. 12. 2007

7. 9. 2005

2005ES16CPE007

Stoková soustava podél řeky Seco de Castellón a její struktura ...

8 692 322

6 953 857

1. 6. 2005

31. 12. 2009

22. 7. 2005

2005ES16CPE009

Vzájemné propojení sítí dodávek vody mezi Maresme Norte a ATLL

39 984 000

33 986 400

1. 6. 2005

31. 12. 2009

24. 11. 2005

2005ES16CPE011

Posílení dodávek vody pro centrální část Costa Bravy

48 539 137

41 258 266

1. 6. 2005

31. 12. 2009

29. 9. 2005

2005ES16CPE013

Rozvoj skládky Ca Na Putxa a centra pro odvoz městského odpadu

8 909 989

7 127 991

25. 11. 2005

31. 12. 2007

25. 11. 2005

2005ES16CPE014

Podpora zpracování odpadů v odpadních systémech Cuenca Llobregat

27 000 000

22 950 000

1. 6. 2005

31. 12. 2009

26. 10. 2005

2005ES16CPE015

Program na odvádění městských odpadních vod v C.I.C

10 272 024

8 731 220

1. 6. 2005

31. 12. 2009

5. 12. 2005

2005ES16CPE019

Rozšíření a rozvoj činnosti zařízení na výrobu pitné vody v obci Abrera

56 454 207

47 986 076

31. 6. 2005

31. 12. 2009

5. 12. 2005

2005ES16CPE021

Dodávky vody do Campo de Montiel z nádrže Cabezuela

28 469 224

22 775 379

1. 1. 2005

31. 12. 2009

5. 12. 2005

2005ES16CPE024

Odvod a čištění odpadních vod v obcích Argamasilla de Alba a Tomelloso

20 362 759

14 253 931

24. 5. 2005

31. 12. 2009

5. 12. 2005

2005ES16CPE030

Odvod a čištění odpadních vod v Ceutě Čistírna odpadních vod v Sta Catalina

22 290 000

18 946 500

1. 7. 2005

31. 12. 2009

5. 12. 2005

2005ES16CPE031

Zařízení na odsolování mořské vody v obci Ciutadella (Menorca)

13 714 733

7 268 809

1. 7. 2005

31. 12. 2009

7. 12. 2005

2005ES16CPE032

Zařízení na odsolování mořské vody v obci Santa Eulalia (Ibiza)

14 387 793

7 913 286

1. 7. 2005

31. 12. 2009

6. 12. 2005

2005ES16CPE033

Zařízení na odsolování mořské vody v obci Andratx (Mallorca)

16 448 270

8 882 066

1. 7. 2005

31. 12. 2008

5. 12. 2005

2005ES16CPE034

Zařízení na odsolování mořské vody v Bahía de Alcudia (Mallorca)

21 835 519

12 882 956

1. 7. 2005

31. 12. 2009

5. 12. 2005

2005ES16CPE035

Čištění odpadních vod z obcí Tarragona, Reus a Vilaseca-Salou

36 016 272

30 613 831

31. 6. 2005

31. 12. 2009

5. 12. 2005

2005ES16CPE039

Zařízení na odsolování mořské vody v barcelonské metropolitní oblasti

199 860 620

149 895 465

1. 6. 2005

31. 12. 2009

13. 12. 2005

2005ES16CPE040

Propojení zařízení na výrobu pitné vody v obcích Abrera a Cardedeu: část Fonsanta-Trinitat

131 112 686

74 734 231

31. 6. 2005

31. 12. 2009

12. 12. 2005

2005ES16CPE042

Prodloužení vodovodu z Abrera-Fonsanta do Prat de Llobregat

27 178 967

23 102 122

31. 6. 2005

31. 12. 2009

2. 12. 2005

2005ES16CPE044

Dodávky vody obci Sagra este. Různé TTmm

80 000 000

64 000 000

1. 6. 2005

31. 12. 2008

27. 12. 2005

Intervenční oblast: Doprava

rozhodnutí

2005ES16CPT001

Vnější přístav v Punta de Langosteira

362 732 000

257 539 720

1. 3. 2005

31. 12. 2010

12. 12. 2005

2005ES16CPT002

Přístup do Barcelony. Úseky: Sant Joan Despi – Santas. Platforma

389 779 732

281 615 856

15. 2. 2005

30. 11. 2008

12. 12. 2005

LOTYŠSKO – 2005

| Intervenční oblast: Životní prostředí |
| --- |
| Číslo projektu | Název | Celkové náklady
  (v EUR) | Příspěvek z Fondu soudržnosti
  (v EUR) | Předpokládaný začátek/konec realizace | Datum rozhodnutí |
| rozhodnutí |
| 2005LV16CPE002 | Systém nakládání s nebezpečnými odpady, I. etapa | 8 115 000 | 6 492 000 | 1. 7. 2006 | 30. 4. 2008 | 15. 12. 2005 |
| 2005LV16CPE003 | Rozvoj vodohospodářských služeb v Rize, III. etapa | 69 221 706 | 58 838 450 | 1. 5. 2006 | 31. 12. 2009 | 21. 12. 2005 |
| 2005LV16CPE004 | Nakládání s pevnými odpady v oblasti města Piejura | 18 766 626 | 15 951 632 | 1. 9. 2007 | 1. 8. 2009 | 21. 12. 2005 |
| Intervenční oblast: Technická pomoc |
| rozhodnutí |
| 2005LV16CPA001 | Technická pomoc pro správu Fondu soudržnosti v Lotyšsku | 3 534 100 | 2 968 644 | 15. 3. 2005 | 31. 12. 2009 | 21. 12. 2005 |
| Intervenční oblast: Doprava |
| rozhodnutí |
| 2005LV16CPT001 | Rekonstrukce přístupových cest k terminálům přístavu Ventspils | 22 883 000 | 15 901 397 | 1. 3. 2006 | 31. 12. 2009 | 15. 12. 2005 |
| 2005LV16CPT002 | Letiště v Rize: rozšíření rozjezdových drah a rekonstrukce světelného systému | 19 485 148 | 16 562 376 | 1. 4. 2006 | 31. 12. 2007 | 16. 12. 2005 |
| 2005LV16CPT003 | Rekonstrukce přístupových cest k přístavu Liepaja | 11 421 015 | 8 499 519 | 1. 6. 2006 | 1. 7. 2008 | 15. 12. 2005 |
| 2005LV16CPA002 | Facilita pro technickou pomoc určenou ministerstvu dopravy | 440 000 | 374 000 | 1. 2. 2006 | 31. 12. 2008 | 23. 12. 2005 |

Intervenční oblast: Životní prostředí

Číslo projektu

Název

Celkové náklady

(v EUR)

Příspěvek z Fondu soudržnosti

(v EUR)

Předpokládaný začátek/konec realizace

Datum rozhodnutí

rozhodnutí

2005LV16CPE002

Systém nakládání s nebezpečnými odpady, I. etapa

8 115 000

6 492 000

1. 7. 2006

30. 4. 2008

15. 12. 2005

2005LV16CPE003

Rozvoj vodohospodářských služeb v Rize, III. etapa

69 221 706

58 838 450

1. 5. 2006

31. 12. 2009

21. 12. 2005

2005LV16CPE004

Nakládání s pevnými odpady v oblasti města Piejura

18 766 626

15 951 632

1. 9. 2007

1. 8. 2009

21. 12. 2005

Intervenční oblast: Technická pomoc

rozhodnutí

2005LV16CPA001

Technická pomoc pro správu Fondu soudržnosti v Lotyšsku

3 534 100

2 968 644

15. 3. 2005

31. 12. 2009

21. 12. 2005

Intervenční oblast: Doprava

rozhodnutí

2005LV16CPT001

Rekonstrukce přístupových cest k terminálům přístavu Ventspils

22 883 000

15 901 397

1. 3. 2006

31. 12. 2009

15. 12. 2005

2005LV16CPT002

Letiště v Rize: rozšíření rozjezdových drah a rekonstrukce světelného systému

19 485 148

16 562 376

1. 4. 2006

31. 12. 2007

16. 12. 2005

2005LV16CPT003

Rekonstrukce přístupových cest k přístavu Liepaja

11 421 015

8 499 519

1. 6. 2006

1. 7. 2008

15. 12. 2005

2005LV16CPA002

Facilita pro technickou pomoc určenou ministerstvu dopravy

440 000

374 000

1. 2. 2006

31. 12. 2008

23. 12. 2005

LITVA – 2005

| Intervenční oblast: Životní prostředí |
| --- |
| Číslo projektu | Název | Celkové náklady
  (v EUR) | Příspěvek z Fondu soudržnosti
  (v EUR) | Předpokládaný začátek/konec realizace | Datum rozhodnutí |
| rozhodnutí |
| 2004LT16CPE001 | Vybudování systému nakládání s odpady v kaunaském regionu | 18 432 000 | 13 824 000 | 1. 1. 2006 | 31. 12. 2008 | 24. 5. 2005 |
| 2004LT16CPE004 | Nížinná oblast v povodí řeky Nemunas – 1. část | 37 880 000 | 30 304 000 | 1. 6. 2005 | 31. 12. 2007 | 15. 3. 2005 |
| 2004LT16CPE005 | Vybudování sítě pro dodávky vody a sběr odpadních vod v Klajpedě | 21 738 000 | 13 694 940 | 1. 6. 2005 | 31. 12. 2007 | 15. 3. 2005 |
| 2005LT16CPE001 | Investiční program v povodí řeky Neris, 1. etapa (obce Zarasai, Visaginas, Utena, Ignalina, Moletai, Ukmerge, Sirvintos, Svencionys) | 37 576 000 | 30 060 800 | 1. 4. 2006 | 31. 12. 2009 | 8. 12. 2005 |
| 2005LT16CPE003 | Vývojový projekt systému nakládání s odpady v regionu Panevezys | 19 487 000 | 16 563 950 | 1. 3. 2007 | 31. 12. 2009 | 8. 12. 2005 |
| 2005LT16CPE002 | Investiční program pro podhorskou oblast v povodí řeky Nemunas, 1. část, 1. etapa | 34 490 900 | 27 592 720 | 1. 3. 2006 | 31. 12. 2009 | 2. 12. 2005 |
| Intervenční oblast: Technická pomoc |
| rozhodnutí |
| 2005LT16CPA001 | Technická pomoc pro správu Fondu soudržnosti v Litvě | 1 451 400 | 1 451 400 | 1. 5. 2005 | 31. 12. 2006 | 8. 12. 2005 |
| Intervenční oblast: Doprava |
| rozhodnutí |
| 2004LT16CPT008 | Výstavba chybějícího napojení na IXB dopravní koridor – jižní obchvat Vilniusu | 48 702 600 | 41 397 210 | 1. 3. 2005 | 31. 12. 2007 | 17. 6. 2005 |
| 2005LT16CPT001 | Modernizace litevského železničního komunikačního systému pomocí GSM-R | 60 517 000 | 51 439 450 | 1. 7. 2006 | 30. 6. 2009 | 15. 12. 2005 |

Intervenční oblast: Životní prostředí

Číslo projektu

Název

Celkové náklady

(v EUR)

Příspěvek z Fondu soudržnosti

(v EUR)

Předpokládaný začátek/konec realizace

Datum rozhodnutí

rozhodnutí

2004LT16CPE001

Vybudování systému nakládání s odpady v kaunaském regionu

18 432 000

13 824 000

1. 1. 2006

31. 12. 2008

24. 5. 2005

2004LT16CPE004

Nížinná oblast v povodí řeky Nemunas – 1. část

37 880 000

30 304 000

1. 6. 2005

31. 12. 2007

15. 3. 2005

2004LT16CPE005

Vybudování sítě pro dodávky vody a sběr odpadních vod v Klajpedě

21 738 000

13 694 940

1. 6. 2005

31. 12. 2007

15. 3. 2005

2005LT16CPE001

Investiční program v povodí řeky Neris, 1. etapa (obce Zarasai, Visaginas, Utena, Ignalina, Moletai, Ukmerge, Sirvintos, Svencionys)

37 576 000

30 060 800

1. 4. 2006

31. 12. 2009

8. 12. 2005

2005LT16CPE003

Vývojový projekt systému nakládání s odpady v regionu Panevezys

19 487 000

16 563 950

1. 3. 2007

31. 12. 2009

8. 12. 2005

2005LT16CPE002

Investiční program pro podhorskou oblast v povodí řeky Nemunas, 1. část, 1. etapa

34 490 900

27 592 720

1. 3. 2006

31. 12. 2009

2. 12. 2005

Intervenční oblast: Technická pomoc

rozhodnutí

2005LT16CPA001

Technická pomoc pro správu Fondu soudržnosti v Litvě

1 451 400

1 451 400

1. 5. 2005

31. 12. 2006

8. 12. 2005

Intervenční oblast: Doprava

rozhodnutí

2004LT16CPT008

Výstavba chybějícího napojení na IXB dopravní koridor – jižní obchvat Vilniusu

48 702 600

41 397 210

1. 3. 2005

31. 12. 2007

17. 6. 2005

2005LT16CPT001

Modernizace litevského železničního komunikačního systému pomocí GSM-R

60 517 000

51 439 450

1. 7. 2006

30. 6. 2009

15. 12. 2005

MAĎARSKO – 2005

| Intervenční oblast: Environmentální projekt |
| --- |
| Číslo projektu | Název | Celkové náklady
  (v EUR) | Příspěvek z Fondu soudržnosti
  (v EUR) | Předpokládaný začátek/konec realizace | Datum rozhodnutí |
| rozhodnutí |
| 2004HU16CPE004 | Systém nakládání s městským pevným odpadem v okresu Szabolcs-Szatmár-Bereg – 1. etapa | 35 844 654 | 27 958 830 | 1. 6. 2006 | 31. 12. 2007 | 19. 12. 2005 |
| 2004HU16CPE005 | Zlepšení kvality pitné vody na severu země – oblast Velké maďarské nížiny | 25 583 762 | 19 187 822 | 1. 3. 2006 | 31. 12. 2007 | 4. 8. 2005 |
| Intervenční oblast: Technická pomoc |
| rozhodnutí |
| 2005HU16CPA001 | Příprava projektů v železničním odvětví financovaných z Fondu soudržnosti v letech 2007 – 2013 | 5 294 118 | 4 500 000 | 20. 12. 2005 | 31. 12. 2007 | 20. 12. 2005 |
| Intervenční oblast: Doprava |
| rozhodnutí |
| 2004HU16CPT003 | Vývoj radarového systému pro letové navigační služby (HungaroControl) | 38 790 000 | 19 395 000 | 6. 4. 2005 | 31. 12. 2007 | 6. 4. 2005 |

Intervenční oblast: Environmentální projekt

Číslo projektu

Název

Celkové náklady

(v EUR)

Příspěvek z Fondu soudržnosti

(v EUR)

Předpokládaný začátek/konec realizace

Datum rozhodnutí

rozhodnutí

2004HU16CPE004

Systém nakládání s městským pevným odpadem v okresu Szabolcs-Szatmár-Bereg – 1. etapa

35 844 654

27 958 830

1. 6. 2006

31. 12. 2007

19. 12. 2005

2004HU16CPE005

Zlepšení kvality pitné vody na severu země – oblast Velké maďarské nížiny

25 583 762

19 187 822

1. 3. 2006

31. 12. 2007

4. 8. 2005

Intervenční oblast: Technická pomoc

rozhodnutí

2005HU16CPA001

Příprava projektů v železničním odvětví financovaných z Fondu soudržnosti v letech 2007 – 2013

5 294 118

4 500 000

20. 12. 2005

31. 12. 2007

20. 12. 2005

Intervenční oblast: Doprava

rozhodnutí

2004HU16CPT003

Vývoj radarového systému pro letové navigační služby (HungaroControl)

38 790 000

19 395 000

6. 4. 2005

31. 12. 2007

6. 4. 2005

MALTA – 2005

| Číslo projektu | Název | Celkové náklady
  (v EUR) | Příspěvek z Fondu soudržnosti
  (v EUR) | Předpokládaný začátek/konec realizace | Datum rozhodnutí |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Intervenční oblast: Životní prostředí |
| Intervenční oblast: Technická pomoc |
| rozhodnutí |
| 2005MT16CPA001 | Příprava projektů v oblasti životního prostředí financovaných z Fondu soudržnosti v letech 2007 – 2013 | 964 634 | 819 939 | 1. 1. 2006 | 1. 12. 2007 | 19. 12. 2005 |
| Intervenční oblast: Doprava |
| rozhodnutí |
| 2004MT16CPT001 | Obnova a modernizace úseků TEN-T | 11 086 000 | 9 423 100 | 1. 8. 2005 | 1. 10. 2007 | 7. 4. 2005 |

Číslo projektu

Název

Celkové náklady

(v EUR)

Příspěvek z Fondu soudržnosti

(v EUR)

Předpokládaný začátek/konec realizace

Datum rozhodnutí

Intervenční oblast: Životní prostředí

Intervenční oblast: Technická pomoc

rozhodnutí

2005MT16CPA001

Příprava projektů v oblasti životního prostředí financovaných z Fondu soudržnosti v letech 2007 – 2013

964 634

819 939

1. 1. 2006

1. 12. 2007

19. 12. 2005

Intervenční oblast: Doprava

rozhodnutí

2004MT16CPT001

Obnova a modernizace úseků TEN-T

11 086 000

9 423 100

1. 8. 2005

1. 10. 2007

7. 4. 2005

POLSKO – 2005

| Intervenční oblast: Životní prostředí |
| --- |
| Číslo projektu | Název | Celkové náklady
  (v EUR) | Příspěvek z Fondu soudržnosti
  (v EUR) | Předpokládaný začátek/konec realizace | Datum rozhodnutí |
| rozhodnutí |
| 2004PL16CPE002 | Komplex infrastruktury pro město Bochnia a bocheňskou podoblast | 12 192 000 | 9 777 984 | 31. 12. 2005 | 31. 12. 2009 | 8. 12. 2005 |
| 2004PL16CPE006 | Modernizace systému vytápění v krakovském okresu | 75 513 100 | 54 369 432 | 30. 12. 2005 | 31. 12. 2008 | 9. 12. 2005 |
| 2004PL16CPE009 | Modernizace a rozšíření čistírny odpadních vod Sitkowka – město Kielce | 27 838 000 | 15 589 280 | 1. 10. 2006 | 31. 12. 2009 | 8. 12. 2005 |
| 2004PL16CPE012 | Čištění odpadních vod z města Nysa a okolních obcí | 18 105 000 | 15 389 250 | 15. 10. 2006 | 31. 12. 2009 | 13. 12. 2005 |
| 2004PL16CPE023 | Nakládání s odpady v Toruni | 15 264 000 | 10 837 440 | 1. 10. 2006 | 31. 12. 2009 | 19. 12. 2005 |
| 2004PL16CPE028 | Kanalizační systém ve městě Zgierz a modernizace čistírny odpadních vod | 17 615 000 | 11 978 200 | 1. 1. 2006 | 31. 12. 2010 | 19. 12. 2005 |
| 2004PL16CPE034 | Napouštění nádrže pro zadržování odpadních vod GOS-LAM Pabianice – kanalizační systém | 18 341 000 | 11 683 217 | 1. 1. 2006 | 31. 12. 2009 | 19. 12. 2005 |
| 2004PL16CPE035 | Vybudování systému pro čištění odpadních vod v Lešně | 24 540 000 | 18 601 320 | 21. 12. 2005 | 31. 12. 2009 | 13. 12. 2005 |
| 2005PL16CPE001 | Gdaňsk – projekt v oblasti vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami | 121 410 000 | 91 057 500 | 1. 1. 2006 | 31. 12. 2009 | 15. 12. 2005 |
| 2005PL16CPE002 | Zyrardów a Jaktorów – vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami | 23 306 000 | 18 318 516 | 26. 4. 2006 | 31. 12. 2009 | 13. 12. 2005 |
| 2005PL16CPE003 | Varšava – vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami, III. fáze | 396 903 000 | 248 064 375 | 1. 6. 2006 | 31. 12. 2010 | 9. 12. 2005 |
| 2005PL16CPE004 | Zawiercie – vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami | 23 436 000 | 18 865 980 | 1. 1. 2006 | 31. 12. 2010 | 21. 12. 2005 |
| 2005PL16CPE005 | Wołomin-Kobyłka – vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami | 34 074 000 | 27 599 940 | 1. 4. 2006 | 31. 12. 2009 | 13. 12. 2005 |
| 2005PL16CPE006 | Piekary Śłaskie – vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami | 27 299 000 | 16 297 503 | 1. 1. 2006 | 31. 12. 2010 | 15. 12. 2005 |
| 2005PL16CPE007 | Řeka Wisłoka – vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami | 47 770 000 | 40 126 800 | 1. 10. 2006 | 31. 12. 2009 | 14. 12. 2005 |
| 2005PL16CPE008 | Świebodzin – vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami | 18 144 000 | 13 608 000 | 1. 1. 2006 | 31. 12. 2009 | 19. 12. 2005 |
| 2005PL16CPE009 | Krakov – vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami | 36 405 900 | 21 479 481 | 1. 6. 2007 | 31. 12. 2009 | 19. 12. 2005 |
| 2005PL16CPE011 | Ostroleka – vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami | 26 612 000 | 19 027 580 | 1. 6. 2006 | 31. 12. 2010 | 16. 12. 2005 |
| 2005PL16CPE013 | Karkonosze – vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami | 58 117 000 | 49 399 450 | 1. 1. 2006 | 31. 12. 2009 | 12. 12. 2005 |
| 2005PL16CPE014 | Řeka Czarna Staszowska – vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami | 20 663 000 | 16 427 085 | 1. 1. 2006 | 31. 12. 2010 | 19. 12. 2005 |
| 2005PL16CPE015 | Řeka Parseta – vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami | 177 015 000 | 150 462 750 | 1. 10. 2006 | 31. 12. 2010 | 12. 12. 2005 |
| Intervenční oblast: Technická pomoc |
| rozhodnutí |
| 2005PL16CPA001 | Technická pomoc pro opatření v oblasti informací a reklamy | 878 000 | 746 300 | 1. 1. 2006 | 31. 12. 2008 | 19. 12. 2005 |
| Intervenční oblast: Doprava |
| rozhodnutí |
| 2005PL16CPT001 | Železnice E 65 Varšava – Gdyně, 2. etapa | 475 522 000 | 399 438 480 | 31. 12. 2005 | 31. 12. 2009 | 16. 12. 2005 |

Intervenční oblast: Životní prostředí

Číslo projektu

Název

Celkové náklady

(v EUR)

Příspěvek z Fondu soudržnosti

(v EUR)

Předpokládaný začátek/konec realizace

Datum rozhodnutí

rozhodnutí

2004PL16CPE002

Komplex infrastruktury pro město Bochnia a bocheňskou podoblast

12 192 000

9 777 984

31. 12. 2005

31. 12. 2009

8. 12. 2005

2004PL16CPE006

Modernizace systému vytápění v krakovském okresu

75 513 100

54 369 432

30. 12. 2005

31. 12. 2008

9. 12. 2005

2004PL16CPE009

Modernizace a rozšíření čistírny odpadních vod Sitkowka – město Kielce

27 838 000

15 589 280

1. 10. 2006

31. 12. 2009

8. 12. 2005

2004PL16CPE012

Čištění odpadních vod z města Nysa a okolních obcí

18 105 000

15 389 250

15. 10. 2006

31. 12. 2009

13. 12. 2005

2004PL16CPE023

Nakládání s odpady v Toruni

15 264 000

10 837 440

1. 10. 2006

31. 12. 2009

19. 12. 2005

2004PL16CPE028

Kanalizační systém ve městě Zgierz a modernizace čistírny odpadních vod

17 615 000

11 978 200

1. 1. 2006

31. 12. 2010

19. 12. 2005

2004PL16CPE034

Napouštění nádrže pro zadržování odpadních vod GOS-LAM Pabianice – kanalizační systém

18 341 000

11 683 217

1. 1. 2006

31. 12. 2009

19. 12. 2005

2004PL16CPE035

Vybudování systému pro čištění odpadních vod v Lešně

24 540 000

18 601 320

21. 12. 2005

31. 12. 2009

13. 12. 2005

2005PL16CPE001

Gdaňsk – projekt v oblasti vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami

121 410 000

91 057 500

1. 1. 2006

31. 12. 2009

15. 12. 2005

2005PL16CPE002

Zyrardów a Jaktorów – vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami

23 306 000

18 318 516

26. 4. 2006

31. 12. 2009

13. 12. 2005

2005PL16CPE003

Varšava – vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami, III. fáze

396 903 000

248 064 375

1. 6. 2006

31. 12. 2010

9. 12. 2005

2005PL16CPE004

Zawiercie – vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami

23 436 000

18 865 980

1. 1. 2006

31. 12. 2010

21. 12. 2005

2005PL16CPE005

Wołomin-Kobyłka – vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami

34 074 000

27 599 940

1. 4. 2006

31. 12. 2009

13. 12. 2005

2005PL16CPE006

Piekary Śłaskie – vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami

27 299 000

16 297 503

1. 1. 2006

31. 12. 2010

15. 12. 2005

2005PL16CPE007

Řeka Wisłoka – vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami

47 770 000

40 126 800

1. 10. 2006

31. 12. 2009

14. 12. 2005

2005PL16CPE008

Świebodzin – vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami

18 144 000

13 608 000

1. 1. 2006

31. 12. 2009

19. 12. 2005

2005PL16CPE009

Krakov – vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami

36 405 900

21 479 481

1. 6. 2007

31. 12. 2009

19. 12. 2005

2005PL16CPE011

Ostroleka – vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami

26 612 000

19 027 580

1. 6. 2006

31. 12. 2010

16. 12. 2005

2005PL16CPE013

Karkonosze – vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami

58 117 000

49 399 450

1. 1. 2006

31. 12. 2009

12. 12. 2005

2005PL16CPE014

Řeka Czarna Staszowska – vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami

20 663 000

16 427 085

1. 1. 2006

31. 12. 2010

19. 12. 2005

2005PL16CPE015

Řeka Parseta – vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami

177 015 000

150 462 750

1. 10. 2006

31. 12. 2010

12. 12. 2005

Intervenční oblast: Technická pomoc

rozhodnutí

2005PL16CPA001

Technická pomoc pro opatření v oblasti informací a reklamy

878 000

746 300

1. 1. 2006

31. 12. 2008

19. 12. 2005

Intervenční oblast: Doprava

rozhodnutí

2005PL16CPT001

Železnice E 65 Varšava – Gdyně, 2. etapa

475 522 000

399 438 480

31. 12. 2005

31. 12. 2009

16. 12. 2005

PORTUGALSKO – 2005

| Intervenční oblast: Životní prostředí |
| --- |
| Číslo projektu | Název | Celkové náklady
  (v EUR) | Příspěvek z Fondu soudržnosti
  (v EUR) | Předpokládaný začátek/konec realizace | Datum rozhodnutí |
| rozhodnutí |
| 2004PT16CPE011 | Kompostace městského biologického odpadu – Cova da Beira/Valnor | 8 785 000 | 6 500 900 | 1. 10. 2004 | 1. 3. 2007 | 22. 4. 2005 |
| 2004PT16CPE013 | Kompostace městského biologického odpadu – Suldouro | 9 048 000 | 5 971 680 | 15. 3. 2004 | 31. 12. 2007 | 4. 8. 2005 |
| 2004PT16CPE014 | Kompostace městského biologického odpadu – Braval | 8 348 000 | 5 760 120 | 1. 6. 2004 | 30. 9. 2007 | 22. 4. 2005 |
| 2004PT16CPE016 | Kompostace městského biologického odpadu – Nordeste | 6 383 500 | 2 936 410 | 15. 3. 2004 | 31. 12. 2007 | 4. 8. 2005 |
| 2004PT16CPE018 | Kompostace městského biologického odpadu – Valorlis | 9 826 775 | 7 075 278 | 1. 10. 2004 | 1. 7. 2007 | 22. 4. 2005 |
| 2004PT16CPE019 | Městský biologický odpad – Resitejo, Resiurb a Amartejo | 18 900 000 | 5 859 000 | 1. 7. 2004 | 31. 12. 2006 | 22. 4. 2005 |
| 2004PT16CPE020 | Městský biologický odpad – Vale do Sousa, sever | 8 512 250 | 5 958 574 | 1. 11. 2004 | 31. 12. 2007 | 22. 4. 2005 |
| 2004PT16CPE021 | Vyčištění řeky Douro/Feira | 16 882 171 | 11 142 233 | 1. 11. 2004 | 31. 12. 2007 | 13. 12. 2005 |
| 2005PT16CPE001 | Meziměstský systém Alto Zêzere a Côa – 3. etapa – Mondego Superior Sul | 42 458 946 | 28 022 904 | 1. 6. 2004 | 31. 12. 2007 | 8. 12. 2005 |
| 2005PT16CPE002 | Meziměstský systém odpadních vod na poloostrově Setúbal | 72 953 200 | 47 419 580 | 1. 2. 2004 | 31. 12. 2007 | 9. 12. 2005 |
| 2005PT16CPE004 | Meziměstský systém dodávek vody a kanalizace – Trás-os-Montes a Alto Douro – 4 | 52 338 000 | 44 487 300 | 27. 5. 2005 | 31. 12. 2007 | 22. 12. 2005 |
| 2005PT16CPE005 | Meziměstský systém dodávek vody a kanalizace ve Vale do Ave – 2. etapa | 63 825 212 | 33 827 362 | 4. 8. 2005 | 31. 12. 2007 | 7. 12. 2005 |
| 2005PT16CPE006 | Meziměstský systém dodávek vody a kanalizace v oblasti Baixo Mondego – Bairrada | 62 264 151 | 33 000 000 | 4. 8. 2005 | 31. 12. 2008 | 6. 12. 2005 |
| 2004PT16CPE004 | Dodávky vody a odvod odpadních vod ve Vale do Ave – 1. etapa | 78 955 989 | 42 873 102 | 1. 4. 2004 | 31. 12. 2007 | 22. 11. 2005 |
| Intervenční oblast: Technická pomoc |
| rozhodnutí |
| 2004PT16CPA001 | Technická pomoc – 2. etapa | 2 864 976 | 2 435 230 | 1. 9. 2003 | 31. 12. 2008 | 18. 4. 2005 |
| Intervenční oblast: Doprava |
| rozhodnutí |
| 2005PT16CPT001 | Výstavba námořního terminálu Ponta Delgada | 32 189 043 | 24 141 782 | 1. 2. 2006 | 31. 1. 2008 | 19. 12. 2005 |
| 2005PT16CPT002 | IC3 – napojení města Tomar na IP6 | 17 793 485 | 14 946 527 | 3. 9. 2004 | 31. 12. 2007 | 9. 12. 2005 |

Intervenční oblast: Životní prostředí

Číslo projektu

Název

Celkové náklady

(v EUR)

Příspěvek z Fondu soudržnosti

(v EUR)

Předpokládaný začátek/konec realizace

Datum rozhodnutí

rozhodnutí

2004PT16CPE011

Kompostace městského biologického odpadu – Cova da Beira/Valnor

8 785 000

6 500 900

1. 10. 2004

1. 3. 2007

22. 4. 2005

2004PT16CPE013

Kompostace městského biologického odpadu – Suldouro

9 048 000

5 971 680

15. 3. 2004

31. 12. 2007

4. 8. 2005

2004PT16CPE014

Kompostace městského biologického odpadu – Braval

8 348 000

5 760 120

1. 6. 2004

30. 9. 2007

22. 4. 2005

2004PT16CPE016

Kompostace městského biologického odpadu – Nordeste

6 383 500

2 936 410

15. 3. 2004

31. 12. 2007

4. 8. 2005

2004PT16CPE018

Kompostace městského biologického odpadu – Valorlis

9 826 775

7 075 278

1. 10. 2004

1. 7. 2007

22. 4. 2005

2004PT16CPE019

Městský biologický odpad – Resitejo, Resiurb a Amartejo

18 900 000

5 859 000

1. 7. 2004

31. 12. 2006

22. 4. 2005

2004PT16CPE020

Městský biologický odpad – Vale do Sousa, sever

8 512 250

5 958 574

1. 11. 2004

31. 12. 2007

22. 4. 2005

2004PT16CPE021

Vyčištění řeky Douro/Feira

16 882 171

11 142 233

1. 11. 2004

31. 12. 2007

13. 12. 2005

2005PT16CPE001

Meziměstský systém Alto Zêzere a Côa – 3. etapa – Mondego Superior Sul

42 458 946

28 022 904

1. 6. 2004

31. 12. 2007

8. 12. 2005

2005PT16CPE002

Meziměstský systém odpadních vod na poloostrově Setúbal

72 953 200

47 419 580

1. 2. 2004

31. 12. 2007

9. 12. 2005

2005PT16CPE004

Meziměstský systém dodávek vody a kanalizace – Trás-os-Montes a Alto Douro – 4

52 338 000

44 487 300

27. 5. 2005

31. 12. 2007

22. 12. 2005

2005PT16CPE005

Meziměstský systém dodávek vody a kanalizace ve Vale do Ave – 2. etapa

63 825 212

33 827 362

4. 8. 2005

31. 12. 2007

7. 12. 2005

2005PT16CPE006

Meziměstský systém dodávek vody a kanalizace v oblasti Baixo Mondego – Bairrada

62 264 151

33 000 000

4. 8. 2005

31. 12. 2008

6. 12. 2005

2004PT16CPE004

Dodávky vody a odvod odpadních vod ve Vale do Ave – 1. etapa

78 955 989

42 873 102

1. 4. 2004

31. 12. 2007

22. 11. 2005

Intervenční oblast: Technická pomoc

rozhodnutí

2004PT16CPA001

Technická pomoc – 2. etapa

2 864 976

2 435 230

1. 9. 2003

31. 12. 2008

18. 4. 2005

Intervenční oblast: Doprava

rozhodnutí

2005PT16CPT001

Výstavba námořního terminálu Ponta Delgada

32 189 043

24 141 782

1. 2. 2006

31. 1. 2008

19. 12. 2005

2005PT16CPT002

IC3 – napojení města Tomar na IP6

17 793 485

14 946 527

3. 9. 2004

31. 12. 2007

9. 12. 2005

SLOVINSKO – 2005

| Intervenční oblast: Životní prostředí |
| --- |
| Číslo projektu | Název | Celkové náklady
  (v EUR) | Příspěvek z Fondu soudržnosti
  (v EUR) | Předpokládaný začátek/konec realizace | Datum rozhodnutí |
| rozhodnutí |
| 2005SI16CPE001 | Regionální středisko nakládání s odpady v Celje – II. etapa – mechanické, biologické a tepelné zpracování městského odpadu | 29 045 329 | 20 331 730 | 1. 8. 2005 | 31. 8. 2008 | 19. 12. 2005 |
| 2005SI16CPE002 | Sběr a čištění odpadních vod a dodávky vody pro obec Tržič | 18 828 147 | 11 306 521 | 1. 8. 2005 | 31. 12. 2010 | 13. 12. 2005 |
| 2005SI16CPE003 | Celková ochrana podzemních vod v Ptujsko polje – I. etapa | 30 393 664 | 19 755 880 | 1. 8. 2005 | 31. 12. 2010 | 19. 12. 2005 |
| 2005SI16CPE004 | Čistírna odpadních vod a kanalizační systémve střední části povodí řeky Sávy – projekty Trbovlje a Hrastnik | 12 553 147 | 7 531 888 | 1. 8. 2005 | 31. 12. 2009 | 19. 12. 2005 |
| Intervenční oblast: Doprava |
| rozhodnutí |
| 2005SI16CPT002 | Dálkové řízení stálých zařízení pro elektrický pohon v rámci slovinské železniční sítě | 28 347 650 | 23 528 549 | 15. 9. 2005 | 30. 9. 2009 | 21. 12. 2005 |

Intervenční oblast: Životní prostředí

Číslo projektu

Název

Celkové náklady

(v EUR)

Příspěvek z Fondu soudržnosti

(v EUR)

Předpokládaný začátek/konec realizace

Datum rozhodnutí

rozhodnutí

2005SI16CPE001

Regionální středisko nakládání s odpady v Celje – II. etapa – mechanické, biologické a tepelné zpracování městského odpadu

29 045 329

20 331 730

1. 8. 2005

31. 8. 2008

19. 12. 2005

2005SI16CPE002

Sběr a čištění odpadních vod a dodávky vody pro obec Tržič

18 828 147

11 306 521

1. 8. 2005

31. 12. 2010

13. 12. 2005

2005SI16CPE003

Celková ochrana podzemních vod v Ptujsko polje – I. etapa

30 393 664

19 755 880

1. 8. 2005

31. 12. 2010

19. 12. 2005

2005SI16CPE004

Čistírna odpadních vod a kanalizační systémve střední části povodí řeky Sávy – projekty Trbovlje a Hrastnik

12 553 147

7 531 888

1. 8. 2005

31. 12. 2009

19. 12. 2005

Intervenční oblast: Doprava

rozhodnutí

2005SI16CPT002

Dálkové řízení stálých zařízení pro elektrický pohon v rámci slovinské železniční sítě

28 347 650

23 528 549

15. 9. 2005

30. 9. 2009

21. 12. 2005

SLOVENSKÁ REPUBLIKA – 2005

| Intervenční oblast: Životní prostředí |
| --- |
| Číslo projektu | Název | Celkové náklady
  (v EUR) | Příspěvek z Fondu soudržnosti
  (v EUR) | Předpokládaný začátek/konec realizace | Datum rozhodnutí |
| rozhodnutí |
| 2004SK16CPE006 | Dodávky vody a kanalizace v oravské oblasti | 19 489 399 | 16 565 989 | 16. 7. 2004 | 31. 12. 2009 | 8. 12. 2005 |
| 2004SK16CPE007 | Bratislava – ochrana proti povodním | 31 238 748 | 26 552 936 | 19. 7. 2004 | 30. 6. 2010 | 13. 12. 2005 |

Intervenční oblast: Životní prostředí

Číslo projektu

Název

Celkové náklady

(v EUR)

Příspěvek z Fondu soudržnosti

(v EUR)

Předpokládaný začátek/konec realizace

Datum rozhodnutí

rozhodnutí

2004SK16CPE006

Dodávky vody a kanalizace v oravské oblasti

19 489 399

16 565 989

16. 7. 2004

31. 12. 2009

8. 12. 2005

2004SK16CPE007

Bratislava – ochrana proti povodním

31 238 748

26 552 936

19. 7. 2004

30. 6. 2010

13. 12. 2005

ZMĚNY ROZHODNUTÍ 2005

Opravené částky představují nové celkové náklady a/nebo příspěvek z Fondu soudržnosti

ESTONSKO – 2005

| Intervenční oblast: Životní prostředí |
| --- |
| Číslo projektu | Název | Celkové náklady
  (v EUR) | Příspěvek z Fondu soudržnosti
  (v EUR) | Předpokládaný začátek/konec realizace | Datum rozhodnutí |
| Pozměňující rozhodnutí |
| 2001EE16PPE007 | Rozšíření a obnova vodovodní a kanalizační sítě v Tartu | 19 579 610 | 13 705 727 | 13. 12. 2001 | 30. 6. 2007 | 13. 12. 2005 |

Intervenční oblast: Životní prostředí

Číslo projektu

Název

Celkové náklady

(v EUR)

Příspěvek z Fondu soudržnosti

(v EUR)

Předpokládaný začátek/konec realizace

Datum rozhodnutí

Pozměňující rozhodnutí

2001EE16PPE007

Rozšíření a obnova vodovodní a kanalizační sítě v Tartu

19 579 610

13 705 727

13. 12. 2001

30. 6. 2007

13. 12. 2005

V tomto pozměňujícím rozhodnutí byla zvýšena částka příspěvku z Fondu soudržnosti.

ŘECKO – 2005

| Intervenční oblast: Životní prostředí |
| --- |
| Číslo projektu | Název | Celkové náklady
  (v EUR) | Příspěvek z Fondu soudržnosti
  (v EUR) | Předpokládaný začátek/konec realizace | Datum rozhodnutí |
| Pozměňující rozhodnutí |
| 1994GR16CPE068
  94.9.61/004 | Biologické zpracování odpadu v obci Psytalia (2. etapa) | 171 703 504 | 134 584 061 | 6. 7. 1994 | 31. 12. 2004 | 14. 4. 2005 |
| 2001GR16CPE005 | Odvod odpadních vod v obci Preveza | 8 300 000 | 6 225 000 | 17. 9. 2001 | 31. 12. 2005 | 29. 11. 2005 |
| 2001GR16CPE006 | Rozvod vody – odvod odpadních vod v obci Igoumenitsa | 8 451 944 | 6 338 958 | 17. 9. 2001 | 30. 9. 2007 | 16. 12. 2005 |
| 2001GR16CPE007 | Práce na kanalizační síti stanice pro čištění a distribuci odpadních vod ve městě Grevena | 12 932 770 | 9 699 578 | 17. 9. 2001 | 31. 12. 2007 | 23. 12. 2005 |
| 2001GR16CPE013 | Vybudování a zdokonalení sítě pro dodávky vody a odvod odpadních vod; rozšíření čistírny odpadních vod v obci Karditsa | 17 661 410 | 13 246 058 | 17. 9. 2001 | 31. 12. 2007 | 8. 12. 2005 |
| 2001GR16CPE019 | Dodávky vody a odvod odpadních vod a dešťové vody v Komotini – dálková kontrola a řízení | 12 940 800 | 9 705 600 | 17. 9. 2001 | 31. 12. 2005 | 5. 9. 2005 |
| Intervenční oblast: Doprava |
| Pozměňující rozhodnutí |
| 2000GR16CPT007 | Úsek Pathe: objížďka Agiou Konstantinou, objížďka Kamena Vourla | 265 240 791 | 146 062 798 | 24. 11. 2000 | 30. 6. 2009 | 27. 12. 2005 |
| 2001GR16CPT003 | Egnatia, úsek Nymfopetra – Rentina – Asprovalta | 140 000 000 | 77 095 200 | 24. 10. 2001 | 31. 12. 2008 | 27. 12. 2005 |

Intervenční oblast: Životní prostředí

Číslo projektu

Název

Celkové náklady

(v EUR)

Příspěvek z Fondu soudržnosti

(v EUR)

Předpokládaný začátek/konec realizace

Datum rozhodnutí

Pozměňující rozhodnutí

1994GR16CPE068

94.9.61/004

Biologické zpracování odpadu v obci Psytalia (2. etapa)

171 703 504

134 584 061

6. 7. 1994

31. 12. 2004

14. 4. 2005

2001GR16CPE005

Odvod odpadních vod v obci Preveza

8 300 000

6 225 000

17. 9. 2001

31. 12. 2005

29. 11. 2005

2001GR16CPE006

Rozvod vody – odvod odpadních vod v obci Igoumenitsa

8 451 944

6 338 958

17. 9. 2001

30. 9. 2007

16. 12. 2005

2001GR16CPE007

Práce na kanalizační síti stanice pro čištění a distribuci odpadních vod ve městě Grevena

12 932 770

9 699 578

17. 9. 2001

31. 12. 2007

23. 12. 2005

2001GR16CPE013

Vybudování a zdokonalení sítě pro dodávky vody a odvod odpadních vod; rozšíření čistírny odpadních vod v obci Karditsa

17 661 410

13 246 058

17. 9. 2001

31. 12. 2007

8. 12. 2005

2001GR16CPE019

Dodávky vody a odvod odpadních vod a dešťové vody v Komotini – dálková kontrola a řízení

12 940 800

9 705 600

17. 9. 2001

31. 12. 2005

5. 9. 2005

Intervenční oblast: Doprava

Pozměňující rozhodnutí

2000GR16CPT007

Úsek Pathe: objížďka Agiou Konstantinou, objížďka Kamena Vourla

265 240 791

146 062 798

24. 11. 2000

30. 6. 2009

27. 12. 2005

2001GR16CPT003

Egnatia, úsek Nymfopetra – Rentina – Asprovalta

140 000 000

77 095 200

24. 10. 2001

31. 12. 2008

27. 12. 2005

V těchto pozměňujících rozhodnutích byla snížena částka celkových nákladů a příspěvku z Fondu soudržnosti.

ŠPANĚLSKO – 2005

| Intervenční oblast: Životní prostředí |
| --- |
| Číslo projektu | Název | Celkové náklady
  (v EUR) | Příspěvek z Fondu soudržnosti
  (v EUR) | Předpokládaný začátek/konec realizace | Datum rozhodnutí |
| Pozměňující rozhodnutí |
| 2000ES16CPE033 | Dodávky vody z přehrady Melonares, Sevilla | 30 691 271 | 26 087 580 | 19. 10. 2000 | 31. 12. 2007 | 13. 12. 2005 |
| 2000ES16CPE080 | Odvod odpadních vod v povodí řeky Jucar (skupina 2001) | 1 930 034 | 1 544 027 | 8. 6. 2001 | 31. 12. 2006 | 15. 12. 2005 |
| 2000ES16CPE096 | Odvod odpadních vod v oblasti severní Galicie (skupina 2001) | 2 514 717 | 2 011 744 | 10. 8. 2001 | 31. 12. 2007 | 15. 7. 2005 |
| 2000ES16CPE138 | Projekty pro nakládání s odpady v autonomní oblasti Andaluzie – 2001 – skupina 1 | 3 252 759 | 2 605 407 | 18. 12. 2001 | 31. 12. 2007 | 15. 3. 2005 |
| 2000ES16CPE141 | Nakládání s odpady v autonomní oblasti Kastilie a León – skupina 2001 | 299 551 | 239 640 | 6. 7. 2001 | 31. 12. 2007 | 25. 11. 2005 |
| 2000ES16CPE145 | Projekty pro nakládání s odpady v autonomní oblasti Baskicko | 2 384 315 | 1 907 452 | 17. 4. 2002 | 31. 12. 2007 | 10. 5. 2005 |
| 2002ES16CPE014 | Technická pomoc – vypracování předběžného projektu a projektů 2. hlavního okruhu pro dodávky vody v madridské oblasti – 1. etapa | 940 102 | 799 087 | 20. 12. 2002 | 31. 12. 2009 | 14. 6. 2005 |
| 2004ES16CPE030 | Dodávky vody v povodí řeky Tajo – skupina 2004 | 1 039 053 | 831 242 | 14. 12. 2004 | 31. 12. 2007 | 14. 6. 2005 |
| 2004ES16CPE031 | Nakládání s odpady v oblasti Kastilie-la Mancha – skupina 2004 | 1 447 945 | 1 158 356 | 5. 8. 2003 | 31. 12. 2007 | 24. 11. 2005 |
| Intervenční oblast: Doprava |
| Pozměňující rozhodnutí |
| 2001ES16CPT001 | Rámcový plán pro barcelonský přístav | 141 388 884 | 74 936 109 | 22. 11. 2001 | 31. 12. 2009 | 31. 3. 2005 |

Intervenční oblast: Životní prostředí

Číslo projektu

Název

Celkové náklady

(v EUR)

Příspěvek z Fondu soudržnosti

(v EUR)

Předpokládaný začátek/konec realizace

Datum rozhodnutí

Pozměňující rozhodnutí

2000ES16CPE033

Dodávky vody z přehrady Melonares, Sevilla

30 691 271

26 087 580

19. 10. 2000

31. 12. 2007

13. 12. 2005

2000ES16CPE080

Odvod odpadních vod v povodí řeky Jucar (skupina 2001)

1 930 034

1 544 027

8. 6. 2001

31. 12. 2006

15. 12. 2005

2000ES16CPE096

Odvod odpadních vod v oblasti severní Galicie (skupina 2001)

2 514 717

2 011 744

10. 8. 2001

31. 12. 2007

15. 7. 2005

2000ES16CPE138

Projekty pro nakládání s odpady v autonomní oblasti Andaluzie – 2001 – skupina 1

3 252 759

2 605 407

18. 12. 2001

31. 12. 2007

15. 3. 2005

2000ES16CPE141

Nakládání s odpady v autonomní oblasti Kastilie a León – skupina 2001

299 551

239 640

6. 7. 2001

31. 12. 2007

25. 11. 2005

2000ES16CPE145

Projekty pro nakládání s odpady v autonomní oblasti Baskicko

2 384 315

1 907 452

17. 4. 2002

31. 12. 2007

10. 5. 2005

2002ES16CPE014

Technická pomoc – vypracování předběžného projektu a projektů 2. hlavního okruhu pro dodávky vody v madridské oblasti – 1. etapa

940 102

799 087

20. 12. 2002

31. 12. 2009

14. 6. 2005

2004ES16CPE030

Dodávky vody v povodí řeky Tajo – skupina 2004

1 039 053

831 242

14. 12. 2004

31. 12. 2007

14. 6. 2005

2004ES16CPE031

Nakládání s odpady v oblasti Kastilie-la Mancha – skupina 2004

1 447 945

1 158 356

5. 8. 2003

31. 12. 2007

24. 11. 2005

Intervenční oblast: Doprava

Pozměňující rozhodnutí

2001ES16CPT001

Rámcový plán pro barcelonský přístav

141 388 884

74 936 109

22. 11. 2001

31. 12. 2009

31. 3. 2005

V těchto pozměňujících rozhodnutích byla zvýšena částka celkových nákladů.

LITVA – 2005

| Intervenční oblast: Životní prostředí |
| --- |
| Číslo projektu | Název | Celkové náklady
  (v EUR) | Příspěvek z Fondu soudržnosti
  (v EUR) | Předpokládaný začátek/konec realizace | Datum rozhodnutí |
| Pozměňující rozhodnutí |
| 2000LT16PPE002 | Druskininkai: modernizace a rozšíření systému úpravy odpadních vod | 5 293 235 | 3 368 235 | 22. 12. 2000 | 31. 12. 2006 | 2. 12. 2005 |

Intervenční oblast: Životní prostředí

Číslo projektu

Název

Celkové náklady

(v EUR)

Příspěvek z Fondu soudržnosti

(v EUR)

Předpokládaný začátek/konec realizace

Datum rozhodnutí

Pozměňující rozhodnutí

2000LT16PPE002

Druskininkai: modernizace a rozšíření systému úpravy odpadních vod

5 293 235

3 368 235

22. 12. 2000

31. 12. 2006

2. 12. 2005

V tomto pozměňujícím rozhodnutí byla snížena částka příspěvku z Fondu soudržnosti.

MAĎARSKO – 2005

| Intervenční oblast: Doprava |
| --- |
| Číslo projektu | Název | Celkové náklady
  (v EUR) | Příspěvek z Fondu soudržnosti
  (v EUR) | Předpokládaný začátek/konec realizace | Datum rozhodnutí |
| Pozměňující rozhodnutí |
| 2001HU16PPT006 | Program obnovy silnic pro dosažení nosnosti 11,5 tun – 1. etapa, hlavní silnice 3 a 35 | 39 999 080 | 19 999 540 | 14. 12. 2001 | 30. 6. 2009 | 13. 12. 2005 |

Intervenční oblast: Doprava

Číslo projektu

Název

Celkové náklady

(v EUR)

Příspěvek z Fondu soudržnosti

(v EUR)

Předpokládaný začátek/konec realizace

Datum rozhodnutí

Pozměňující rozhodnutí

2001HU16PPT006

Program obnovy silnic pro dosažení nosnosti 11,5 tun – 1. etapa, hlavní silnice 3 a 35

39 999 080

19 999 540

14. 12. 2001

30. 6. 2009

13. 12. 2005

POLSKO – 2005

| Intervenční oblast: Životní prostředí |
| --- |
| Číslo projektu | Název | Celkové náklady
  (v EUR) | Příspěvek z Fondu soudržnosti
  (v EUR) | Předpokládaný začátek/konec realizace | Datum rozhodnutí |
| Pozměňující rozhodnutí |
| 2000PL16PPE012 | Krakov Plaszow II, čistírna odpadních vod | 85 804 200 | 55 772 730 | 28. 12. 2000 | 31. 12. 2009 | 19. 12. 2005 |
| 2002PL16PPE030 | Kalisz – nakládání z pevnými odpady | 16 850 001 | 11 626 501 | 29. 9. 2004 | 31. 12. 2008 | 29. 7. 2005 |

Intervenční oblast: Životní prostředí

Číslo projektu

Název

Celkové náklady

(v EUR)

Příspěvek z Fondu soudržnosti

(v EUR)

Předpokládaný začátek/konec realizace

Datum rozhodnutí

Pozměňující rozhodnutí

2000PL16PPE012

Krakov Plaszow II, čistírna odpadních vod

85 804 200

55 772 730

28. 12. 2000

31. 12. 2009

19. 12. 2005

2002PL16PPE030

Kalisz – nakládání z pevnými odpady

16 850 001

11 626 501

29. 9. 2004

31. 12. 2008

29. 7. 2005

PORTUGALSKO – 2005

| Intervenční oblast: Životní prostředí |
| --- |
| Číslo projektu | Název | Celkové náklady
  (v EUR) | Příspěvek z Fondu soudržnosti
  (v EUR) | Předpokládaný začátek/konec realizace | Datum rozhodnutí |
| Pozměňující rozhodnutí |
| 1998PT16CPE001 | Zpracování a likvidace městského pevného odpadu na ostrovech S. Miguel, Pico a Terceira | 22 337 290 | 18 986 696 | 1. 1. 1997 | 31. 12. 2006 | 18. 11. 2005 |
| 1999PT16CPE001 | Dodávky vody v oblasti Grande Porto Sul | 49 879 789 | 42 397 820 | 1. 6. 1999 | 31. 12. 2003 | 28. 11. 2005 |
| 2000PT16CPE007 | Meziměstský systém dodávek vody a kanalizace v Zêzere-Côa | 54 910 000 | 34 593 300 | 1. 7. 2000 | 31. 12. 2003 | 22. 4. 2005 |
| 2000PT16CPE008 | Integrované čištění povodí řek Lis a Seiça | u | 32 970 825 | 1. 7. 2000 | 30. 6. 2007 | 8. 3. 2005 |
| 2000PT16CPE010 | Technické studie a projekty IPE | 34 117 770 | 29 000 104 | 1. 10. 2000 | 31. 3. 2006 | 1. 7. 2005 |
| 2000PT16CPE013 | Meziměstský systém využití a zpracování městského pevného odpadu v oblasti Norte Alentejano | 12 643 600 | 10 747 060 | 3. 6. 2000 | 31. 12. 2006 | 9. 12. 2005 |
| 2001PT16CPE001 | Integrovaný systém zpracování a využití městského pevného odpadu v oblasti Baixo Alentejo | 19 043 256 | 14 987 042 | 1. 7. 2000 | 31. 1. 2005 | 24. 6. 2005 |
| 2001PT16CPE007 | Meziměstský systém dodávek vody a kanalizace v Raia-Zezêre a Nabão – 1. etapa | 63 695 000 | 44 586 500 | 1. 3. 2000 | 31. 12. 2006 | 8. 3. 2005 |
| 2002PT16CPE009 | Meziměstský systém dodávek vody a kanalizace v oblasti Vale do  Ave – studie/projekty/poradenství | 3 140 000 | 2 669 000 | 1. 6. 2002 | 31. 12. 2005 | 21. 6. 2005 |
| 2002PT16CPE012 | Využití pevného odpadu na ostrově Madeira | 114 382 378 | 76 384 552 | 1. 5. 1996 | 31. 12. 2007 | 2. 9. 2005 |
| 2002PT16CPE012 | Využití pevného odpadu na ostrově Madeira | 114 382 378 | 76 384 552 | 1. 5. 1996 | 31. 12. 2007 | 21. 12. 2005 |
| 2004PT16CPE012 | Kompostace městského biologického odpadu – Amarsul | 40 309 982 | 23 782 889 | 1. 7. 2004 | 30. 6. 2007 | 1. 7. 2005 |
| 2004PT16CPE020 | Městský biologický odpad – Vale do Sousa, sever | 8 512 250 | 5 958 574 | 1. 11. 2004 | 31. 12. 2007 | 19. 12. 2005 |
| Intervenční oblast: Technická pomoc |
| Pozměňující rozhodnutí |
| 2000PT16CPA001 | Technická pomoc z Fondu soudržnosti II | 2 533 311 | 2 153 313 | 1. 10. 2000 | 31. 12. 2007 | 5. 9. 2005 |
| Intervenční oblast: Doprava |
| Pozměňující rozhodnutí |
| 2000PT16CPT012 | Modernizace železničního spojení s Algarve III – výstavba úseku Coina/Pinhal Novo | 102 425 745 | 82 225 306 | 1. 7. 2000 | 31. 12. 2004 | 2. 9. 2005 |
| 2000PT16CPT012 | Modernizace železničního spojení s Algarve III – výstavba úseku Coina/Pinhal Novo | 102 425 745 | 82 225 306 | 1. 7. 2000 | 31. 12. 2004 | 15. 12. 2005 |
| 2001PT16CPT003 | Modernizace železničního spojení s Algarve – úsek Ermidas/Faro | 173 996 419 | 139 197 136 | 2. 7. 2001 | 31. 12. 2006 | 27. 6. 2005 |

Intervenční oblast: Životní prostředí

Číslo projektu

Název

Celkové náklady

(v EUR)

Příspěvek z Fondu soudržnosti

(v EUR)

Předpokládaný začátek/konec realizace

Datum rozhodnutí

Pozměňující rozhodnutí

1998PT16CPE001

Zpracování a likvidace městského pevného odpadu na ostrovech S. Miguel, Pico a Terceira

22 337 290

18 986 696

1. 1. 1997

31. 12. 2006

18. 11. 2005

1999PT16CPE001

Dodávky vody v oblasti Grande Porto Sul

49 879 789

42 397 820

1. 6. 1999

31. 12. 2003

28. 11. 2005

2000PT16CPE007

Meziměstský systém dodávek vody a kanalizace v Zêzere-Côa

54 910 000

34 593 300

1. 7. 2000

31. 12. 2003

22. 4. 2005

2000PT16CPE008

Integrované čištění povodí řek Lis a Seiça

u

32 970 825

1. 7. 2000

30. 6. 2007

8. 3. 2005

2000PT16CPE010

Technické studie a projekty IPE

34 117 770

29 000 104

1. 10. 2000

31. 3. 2006

1. 7. 2005

2000PT16CPE013

Meziměstský systém využití a zpracování městského pevného odpadu v oblasti Norte Alentejano

12 643 600

10 747 060

3. 6. 2000

31. 12. 2006

9. 12. 2005

2001PT16CPE001

Integrovaný systém zpracování a využití městského pevného odpadu v oblasti Baixo Alentejo

19 043 256

14 987 042

1. 7. 2000

31. 1. 2005

24. 6. 2005

2001PT16CPE007

Meziměstský systém dodávek vody a kanalizace v Raia-Zezêre a Nabão – 1. etapa

63 695 000

44 586 500

1. 3. 2000

31. 12. 2006

8. 3. 2005

2002PT16CPE009

Meziměstský systém dodávek vody a kanalizace v oblasti Vale do  Ave – studie/projekty/poradenství

3 140 000

2 669 000

1. 6. 2002

31. 12. 2005

21. 6. 2005

2002PT16CPE012

Využití pevného odpadu na ostrově Madeira

114 382 378

76 384 552

1. 5. 1996

31. 12. 2007

2. 9. 2005

2002PT16CPE012

Využití pevného odpadu na ostrově Madeira

114 382 378

76 384 552

1. 5. 1996

31. 12. 2007

21. 12. 2005

2004PT16CPE012

Kompostace městského biologického odpadu – Amarsul

40 309 982

23 782 889

1. 7. 2004

30. 6. 2007

1. 7. 2005

2004PT16CPE020

Městský biologický odpad – Vale do Sousa, sever

8 512 250

5 958 574

1. 11. 2004

31. 12. 2007

19. 12. 2005

Intervenční oblast: Technická pomoc

Pozměňující rozhodnutí

2000PT16CPA001

Technická pomoc z Fondu soudržnosti II

2 533 311

2 153 313

1. 10. 2000

31. 12. 2007

5. 9. 2005

Intervenční oblast: Doprava

Pozměňující rozhodnutí

2000PT16CPT012

Modernizace železničního spojení s Algarve III – výstavba úseku Coina/Pinhal Novo

102 425 745

82 225 306

1. 7. 2000

31. 12. 2004

2. 9. 2005

2000PT16CPT012

Modernizace železničního spojení s Algarve III – výstavba úseku Coina/Pinhal Novo

102 425 745

82 225 306

1. 7. 2000

31. 12. 2004

15. 12. 2005

2001PT16CPT003

Modernizace železničního spojení s Algarve – úsek Ermidas/Faro

173 996 419

139 197 136

2. 7. 2001

31. 12. 2006

27. 6. 2005

SLOVINSKO – 2005

| Intervenční oblast: Životní prostředí |
| --- |
| Číslo projektu | Název | Celkové náklady
  (v EUR) | Příspěvek z Fondu soudržnosti
  (v EUR) | Předpokládaný začátek/konec realizace | Datum rozhodnutí |
| Pozměňující rozhodnutí |
| 2000SI16PPE004 | Dodávky vody v oblasti Gora – udržitelné dodávky vody na náhorní plošině Trnovsko-Banjški | 5 095 726 | 2 547 863 | 26. 11. 2001 | 31. 12. 2005 | 13. 12. 2005 |
| 2000SI16PPE005 | Čistírna odpadních vod Slovenj Gradec – čištění odpadních vod v povodí řeky Mislinja | 5 351 084 | 2 675 542 | 15. 2. 2001 | 31. 12. 2006 | 2. 12. 2005 |

Intervenční oblast: Životní prostředí

Číslo projektu

Název

Celkové náklady

(v EUR)

Příspěvek z Fondu soudržnosti

(v EUR)

Předpokládaný začátek/konec realizace

Datum rozhodnutí

Pozměňující rozhodnutí

2000SI16PPE004

Dodávky vody v oblasti Gora – udržitelné dodávky vody na náhorní plošině Trnovsko-Banjški

5 095 726

2 547 863

26. 11. 2001

31. 12. 2005

13. 12. 2005

2000SI16PPE005

Čistírna odpadních vod Slovenj Gradec – čištění odpadních vod v povodí řeky Mislinja

5 351 084

2 675 542

15. 2. 2001

31. 12. 2006

2. 12. 2005

V těchto pozměňujících rozhodnutích byla snížena částka celkových nákladů a příspěvku z Fondu soudržnosti.

---

III Oznámení

Komise

| 19.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 118/46 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 118/46

---

Výzva k předkládání návrhů 2006 v oblasti spolupráce Společenství, pokud jde o civilní ochranu

(2006/C 118/08)

| I.1. | Generální ředitelství Evropské komise, oddělení civilní ochrany zveřejňuje výzvu k předkládání návrhů s cílem určit akce, jež mohou být způsobilé pro finanční podporu v rámci akčního programu Společenství v oblasti civilní ochrany stanoveného rozhodnutím Rady ze dne 9. prosince 1999 (1999/847/ES) ve znění rozhodnutí Rady ze dne 20. prosince 2004 (2005/12/ES). Finanční podpora by měla podobu grantu. |
| --- | --- |

I.1.

Generální ředitelství Evropské komise, oddělení civilní ochrany zveřejňuje výzvu k předkládání návrhů s cílem určit akce, jež mohou být způsobilé pro finanční podporu v rámci akčního programu Společenství v oblasti civilní ochrany stanoveného rozhodnutím Rady ze dne 9. prosince 1999 (1999/847/ES) ve znění rozhodnutí Rady ze dne 20. prosince 2004 (2005/12/ES). Finanční podpora by měla podobu grantu.

| I.2. | Dotyčné oblasti a povaha a obsah akcí, jakož i podmínky pro udělení podpory a formuláře žádostí jsou stanoveny v dokumentaci související s výzvou k předkládání návrhů. Podrobné pokyny o místě a datu podání návrhu jsou rovněž uvedeny v dokumentaci. Tuto dokumentaci lze prostudovat na internetové stránce Europa na adrese:
  http://europa.eu.int/comm/environment/funding/intro_en.htm |
| --- | --- |

I.2.

Dotyčné oblasti a povaha a obsah akcí, jakož i podmínky pro udělení podpory a formuláře žádostí jsou stanoveny v dokumentaci související s výzvou k předkládání návrhů. Podrobné pokyny o místě a datu podání návrhu jsou rovněž uvedeny v dokumentaci. Tuto dokumentaci lze prostudovat na internetové stránce Europa na adrese:

http://europa.eu.int/comm/environment/funding/intro_en.htm

| I.3. | Návrhy musí být zaslány Komisi na adresu uvedenou v dokumentaci související s výzvou k předkládání návrhů do 6. července 2006. Návrhy musí být podány poštou nebo prostřednictvím osobního kurýra nejpozději do 6. července 2006 (rozhodným datem je den odeslání, datum potvrzení razítka nebo datum potvrzení o uložení). Lze je rovněž doručit osobně na konkrétní adresu uvedenou v dokumentaci související s výzvou k předkládání návrhů nejpozději do 17.00 hodin dne 6. července 2006 (rozhodným datem je datum potvrzení o převzetí podepsané odpovědným úředníkem).
  Návrhy odeslané do stanoveného dne, ale doručené Komisi po 20. července 2006 (konečné datum přijetí) nebudou považovány za způsobilé. Je povinností žádající organizace zajistit, aby byla vzhledem k této lhůtě přijata nezbytná opatření.
  Návrhy odeslané faxem, elektronickou poštou, neúplné žádosti nebo žádosti odeslané v několika částech se nepřijímají. |
| --- | --- |

I.3.

Návrhy musí být zaslány Komisi na adresu uvedenou v dokumentaci související s výzvou k předkládání návrhů do 6. července 2006. Návrhy musí být podány poštou nebo prostřednictvím osobního kurýra nejpozději do 6. července 2006 (rozhodným datem je den odeslání, datum potvrzení razítka nebo datum potvrzení o uložení). Lze je rovněž doručit osobně na konkrétní adresu uvedenou v dokumentaci související s výzvou k předkládání návrhů nejpozději do 17.00 hodin dne 6. července 2006 (rozhodným datem je datum potvrzení o převzetí podepsané odpovědným úředníkem).

Návrhy odeslané do stanoveného dne, ale doručené Komisi po 20. července 2006 (konečné datum přijetí) nebudou považovány za způsobilé. Je povinností žádající organizace zajistit, aby byla vzhledem k této lhůtě přijata nezbytná opatření.

Návrhy odeslané faxem, elektronickou poštou, neúplné žádosti nebo žádosti odeslané v několika částech se nepřijímají.

I.4   Postup přezkoumání návrhů:

Pro posouzení návrhů je stanoven tento postup:

| — | převzetí, zaznamenání a potvrzení o převzetí ze strany Komise; |
| --- | --- |

—

převzetí, zaznamenání a potvrzení o převzetí ze strany Komise;

| — | přezkoumání útvary Komise; |
| --- | --- |

—

přezkoumání útvary Komise;

| — | formulace konečného rozhodnutí a sdělení výsledku žadatelům. |
| --- | --- |

—

formulace konečného rozhodnutí a sdělení výsledku žadatelům.

Úspěšní kandidáti budou vybráni na základě kritérií stanovených v dokumentaci zmíněné v bodě I.2 a v rámci dostupného rozpočtu.

Celý postup je přísně důvěrný. V případě schválení Komisí bude mezi Komisí a stranou, která návrh předkládá, uzavřena dohoda o grantu (vyčíslená v eurech).

---

| 19.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 118/47 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 118/47

---

Výzva k předkládání návrhů 2006 v oblasti spolupráce společenství proti havarijnímu nebo záměrnému znečišťování moře

(2006/C 118/09)

| I.1 | Generální ředitelství Evropské komise, oddělení civilní ochrany zveřejňuje výzvu k předkládání návrhů s cílem určit akce, jež mohou být způsobilé pro finanční podporu v působnosti rámce Společenství pro spolupráci v oblasti havarijního nebo záměrného znečišťování moře stanoveného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady ze dne 20. prosince 2000 (2850/2000/ES). Finanční podpora by měla podobu grantu. |
| --- | --- |

I.1

Generální ředitelství Evropské komise, oddělení civilní ochrany zveřejňuje výzvu k předkládání návrhů s cílem určit akce, jež mohou být způsobilé pro finanční podporu v působnosti rámce Společenství pro spolupráci v oblasti havarijního nebo záměrného znečišťování moře stanoveného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady ze dne 20. prosince 2000 (2850/2000/ES). Finanční podpora by měla podobu grantu.

| I.2 | Dotyčné oblasti a povaha a obsah akcí, jakož i podmínky pro udělení podpory a formuláře žádostí jsou stanoveny v dokumentaci související s výzvou k předkládání návrhů. Podrobné pokyny o místě a datu podání návrhu jsou rovněž uvedeny v dokumentaci. Tuto dokumentaci lze prostudovat na internetové stránce Europa na adrese:
  http://europa.eu.int/comm/environment/funding/intro_en.htm |
| --- | --- |

I.2

Dotyčné oblasti a povaha a obsah akcí, jakož i podmínky pro udělení podpory a formuláře žádostí jsou stanoveny v dokumentaci související s výzvou k předkládání návrhů. Podrobné pokyny o místě a datu podání návrhu jsou rovněž uvedeny v dokumentaci. Tuto dokumentaci lze prostudovat na internetové stránce Europa na adrese:

http://europa.eu.int/comm/environment/funding/intro_en.htm

| I.3 | Návrhy musí být zaslány Komisi na adresu uvedenou v dokumentaci související s výzvou k předkládání návrhů do 30. června 2006. Návrhy musí být podány poštou nebo prostřednictvím osobního kurýra nejpozději do 30. června 006 (rozhodným datem je den odeslání, datum potvrzení razítka nebo datum potvrzení o uložení). Lze je rovněž doručit osobně na konkrétní adresu uvedenou v dokumentaci související s výzvou k předkládání návrhů nejpozději do 17.00 hodin dne 30. června 2006 (rozhodným datem je datum potvrzení o převzetí podepsané odpovědným úředníkem).
  Návrhy odeslané do stanoveného dne, ale doručené Komisi po 15. července 2006 (konečné datum přijetí) nebudou považovány za způsobilé. Je povinností žádající organizace zajistit, aby byla vzhledem k této lhůtě přijata nezbytná opatření.
  Návrhy odeslané faxem, elektronickou poštou, neúplné žádosti nebo žádosti odeslané po částech se nepřijímají. |
| --- | --- |

I.3

Návrhy musí být zaslány Komisi na adresu uvedenou v dokumentaci související s výzvou k předkládání návrhů do 30. června 2006. Návrhy musí být podány poštou nebo prostřednictvím osobního kurýra nejpozději do 30. června 006 (rozhodným datem je den odeslání, datum potvrzení razítka nebo datum potvrzení o uložení). Lze je rovněž doručit osobně na konkrétní adresu uvedenou v dokumentaci související s výzvou k předkládání návrhů nejpozději do 17.00 hodin dne 30. června 2006 (rozhodným datem je datum potvrzení o převzetí podepsané odpovědným úředníkem).

Návrhy odeslané do stanoveného dne, ale doručené Komisi po 15. července 2006 (konečné datum přijetí) nebudou považovány za způsobilé. Je povinností žádající organizace zajistit, aby byla vzhledem k této lhůtě přijata nezbytná opatření.

Návrhy odeslané faxem, elektronickou poštou, neúplné žádosti nebo žádosti odeslané po částech se nepřijímají.

I.4   Postup přezkoumání návrhů:

Pro posouzení návrhů je stanoven tento postup:

| — | převzetí, zaznamenání a potvrzení o převzetí ze strany Komise; |
| --- | --- |

—

převzetí, zaznamenání a potvrzení o převzetí ze strany Komise;

| — | přezkoumání útvary Komise; |
| --- | --- |

—

přezkoumání útvary Komise;

| — | formulace konečného rozhodnutí a sdělení výsledku žadatelům. |
| --- | --- |

—

formulace konečného rozhodnutí a sdělení výsledku žadatelům.

Úspěšní kandidáti budou vybráni na základě kritérií stanovených v dokumentaci související s výzvou k předkládání návrhů a v rámci dostupného rozpočtu.

Celý postup je přísně důvěrný. V případě schválení Komisí bude mezi Komisí a stranou, která návrh předkládá, uzavřena dohoda o grantu (vyčíslená v eurech).

Rozhodnutí Komise je konečné.

---