# Euroopa Liidu C 124E/25.

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 124E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 49. köide25. mai 2006 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 124E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

49. köide25. mai 2006

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Euroopa Parlament |
| | Esmaspäev, 6. juuni 2005 |
| 2006/C 124E/1 | PROTOKOLL | 1 |
| ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD


  Istungjärgu jätkamine


  Eelmise istungi protokolli kinnitamine


  Presidentuuri avaldus


  Parlamendi koosseis


  Fraktsioonide koosseis


  Komisjonile umbusalduse avaldamise ettepanek


  Esitatud dokumendid


  Nõukogu saadetud kokkulepete tekstid


  Kaasotsustamismenetlusel vastu võetud aktide allkirjastamine


  Tööplaan


  Üheminutilised sõnavõtud poliitiliselt olulistel teemadel


  Üleeuroopaliste energiavõrkude suunised ***I (arutelu)


  Energia lõppkasutuse tõhusus, energiateenused ***I (arutelu)


  Ühenduste finantshuvide kaitse ja pettusevastane võitlus (arutelu)


  Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) ***I (arutelu)


  Edasikindlustus ***I (arutelu)


  Maaelu arengu toetamine EAFRD kaudu * (arutelu)


  Järgmise istungi päevakord


  Istungi lõpp |
| KOHALOLIJATE NIMEKIRI | 12 |
| | Teisipäev, 7. juuni 2005 |
| 2006/C 124E/2 | PROTOKOLL | 13 |
| ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD


  Istungi algus


  Esitatud dokumendid


  Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala (esitatud resolutsiooni ettepanekute teatavaks tegemine)


  Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (esitatud resolutsiooni ettepanekute tutvustamine)


  Terrorismivastane võitlus (arutelu)


  Hääletused


  Üleeuroopaliste energiavõrkude suunised ***I (hääletus)


  Energia lõppkasutuse tõhusus, energiateenused ***I (hääletus)


  Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) ***I (hääletus)


  Edasikindlustus ***I (hääletus)


  Maaelu arengu toetamine EAFRD kaudu * (hääletus)


  Andmete vahetamine võitluses terroriaktide ja teiste raskete õigusrikkumistega * (hääletus)


  Terroriaktidega seotud teabevahetus ja koostöö (otsus) * (hääletus)


  Kuritegude, sealhulgas terrorismi tõkestamine, uurimine, avastamine ja selle eest vastutusele võtmine * (hääletus)


  Ühenduste finantshuvide kaitse ja pettusevastane võitlus (hääletus)


  Euroopa Liidu terrorismivastane tegevuskava (hääletus)


  Terrorirünnakud: ärahoidmine, ettevalmistamine ja reageerimine (hääletus)


  Kriitilise infrastruktuuri kaitse terrorismivastases võitluses (hääletus)


  Võitlus terrorismi rahastamisega (hääletus)


  Terrorirünnakuid puudutav teabevahetus ja koostöö (hääletus)


  Hääletuse kohta selgituste andmine


  Hääletuse parandused


  Eelmise istungi protokolli kinnitamine


  Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide koosseis


  Laienenud liidu poliitilised väljakutsed ja eelarvevahendid (2007-2013) (arutelu)


  Infotund (küsimused komisjonile)


  Vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastane poliitika laienenud Euroopas (arutelu)


  Seadusliku ja ebaseadusliku sisserände vaheline seos ja ümberasujate lõimimine (arutelu)


  Sularaha liikumise kontroll ***II (arutelu)


  Aktsiisiga maksustatav kaup * (arutelu)


  Patsientide liikuvus ja tervishoiualased arengud (arutelu)


  Järgmise istungi päevakord


  Istungi lõpp |
| KOHALOLIJATE NIMEKIRI | 29 |
| I LISA | 31 |
| II LISA | 43 |
| VASTUVÕETUD TEKSTID | 68 |
| P6_TA(2005)0211Üleeuroopalised energiavõrgud ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus üleeuroopaliste energiavõrkude suuniste kehtestamise ning otsuste 96/391/EÜ ja nr 1229/2003/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (KOM(2003)0742 — C5-0064/2004 — 2003/0297(COD)) | 68 |
| P6_TC1-COD(2003)0297Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. juunil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr. .../2005/EÜ üleeuroopaliste energiavõrkude suuniste kehtestamise ning otsuste 96/391/EÜ ja nr 1229/2003/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta | 68 |
| I LISAÜLEEUROOPALISED ENERGIAVÕRGUD | 78 |
| II LISAÜLEEUROOPALISED TRANSPORDIVÕRGUDArtikli 6 lõikes 2 osutatud ühist huvi pakkuvate projektide lisakriteeriumid | 81 |
| III LISAÜLEEUROOPALISED ENERGIAVÕRGUDII lisas esitatud kriteeriumide põhjal kindlaks määratud ühist huvi pakkuvad projektid ja nende spetsifikaadid | 85 |
| P6_TA(2005)0212Energia lõppkasutuse tõhusus ja energiateenused ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv energia lõppkasutuse tõhususe ja energiatõhususe teenuste kohta (KOM(2003)0739 — C5-0642/2003 — 2003/0300(COD)) | 95 |
| P6_TC1-COD(2003)0300Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. juunil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ energia lõppkasutuse tõhususe ja energiatõhususe teenuste kohta | 95 |
| I LISALÕPPKASUTUSE TÕHUSUSE EESMÄRKIDE ARVUTAMISMEETODID | 109 |
| II LISALÕPPKASUTUSES OLEVATE TEATUD KÜTUSELIIKIDE PRIMAARENERGIA SISALDUS — TEISENDAMISTABEL | 109 |
| III LISAKÕLBLIKUD ENERGIATÕHUSUSE PROGRAMMID JA MUUD ENERGIATÕHUSUSE MEETMED | 110 |
| IV LISAENERGIASÄÄSTUDE MÕÕTMISE JA KONTROLLIMISE SUUNISED | 112 |
| V LISA | 115 |
| P6_TA(2005)0213Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega rajatakse ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) (KOM(2004)0516 — C6-0099/2004 — 2004/0175(COD)) | 116 |
| P6_TC1-COD(2004)0175Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. juunil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ, millega rajatakse ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) | 116 |
| I LISAARTIKLI 6 PUNKTIS A, ARTIKLI 10 LÕIKES 1 JA ARTIKLI 11 PUNKTIS A VIIDATUD RUUMIANDMEVALDKONNAD | 129 |
| II LISAARTIKLI 6 PUNKTIS A, ARTIKLI 10 LÕIKES 1 JA ARTIKLI 11 PUNKTIS B VIIDATUD RUUMIANDMEVALDKONNAD | 129 |
| III LISAARTIKLI 6 PUNKTIS B JA ARTIKLI 11 PUNKTIS B VIIDATUD RUUMIANDMEVALDKONNAD | 130 |
| P6_TA(2005)0214Edasikindlustus ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb edasikindlustust ning millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 92/49/EMÜ ning direktiive 98/78/EÜ ja 2002/83/EÜ (KOM(2004)0273 — C6-0038/2004 — 2004/0097(COD)) | 132 |
| P6_TC1-COD(2004)0097Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. juunil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ, mis käsitleb edasikindlustust ja nõukogu direktiivide 73/239/EMÜ, 92/49/EMÜ ja direktiivide 98/78/EÜ ja 2002/83/EÜ muutmist | 132 |
| I LISA | 183 |
| II LISA | 184 |
| P6_TA(2005)0215Maaelu arengu toetamine EAFRD kaudu *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) toetuse kohta maaelu arengule (KOM(2004)0490 — C6-0181/2004 — 2004/0161(CNS)) | 191 |
| P6_TA(2005)0216Andmete vahetamine võitluses terroriaktide ja teiste raskete õigusrikkumistega *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon Rootsi Kuningriigi algatuse kohta võtta vastu nõukogu raamotsus, mis käsitleb Euroopa Liidu liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabe ja jälitusteabe vahetamise lihtsustamist, eelkõige raskete õigusrikkumiste, sealhulgas terroriaktide, korral (10215/2004 — C6-0153/2004 — 2004/0812(CNS)) | 215 |
| P6_TA(2005)0217Terroriakte puudutav koostöö *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus terroriaktidega seotud teabevahetuse ja koostöö kohta (15599/2004 — C6-0007/2004 — 2004/0069(CNS)) | 223 |
| P6_TA(2005)0218Ühenduse finantshuvide kaitse ja pettustevastane võitlusEuroopa Parlamendi resolutsioon ühenduste finantshuvide kaitse ja pettustevastase võitluse kohta (2004/2198(INI)) | 232 |
| P6_TA(2005)0219Euroopa Liidu terrorismivastane tegevuskavaEuroopa Parlamendi soovitus Euroopa Ülemkogule ja nõukogule ELi terrorismivastane tegevuskava kohta (2004/2214(INI)) | 241 |
| P6_TA(2005)0220Terrorirünnakute tõkestamine, nendeks valmisolek ja neile reageerimineEuroopa Parlamendi soovitus Euroopa Ülemkogule ja nõukogule terrorirünnakute kohta: terrorirünnakute tõkestamine, nendeks valmisolek ja neile reageerimine (2005/2043(INI)) | 246 |
| P6_TA(2005)0221Kriitilise infrastruktuuri kaitseEuroopa Parlamendi soovitus Euroopa Ülemkogule ja nõukogule kriitiliste infrastruktuuride kaitsmise kohta terrorismivastase võitluse raames (2005/2044(INI)) | 250 |
| P6_TA(2005)0222Võitlus terrorismi rahastamisegaEuroopa Parlamendi soovitus Euroopa Ülemkogule ja nõukogule võitluse kohta terrorismi rahastamisega (2005/2065(INI)) | 254 |
| P6_TA(2005)0223Terrorirünnakuid puudutav teabevahetus ja koostööEuroopa Parlamendi soovitus Euroopa Ülemkogule terrorirünnakuid puudutava teabevahetuse ja koostöö kohta (2005/2046(INI)) | 258 |
| | Kolmapäev, 8. juuni 2005 |
| 2006/C 124E/3 | PROTOKOLL | 262 |
| ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD


  Istungi algus


  Kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)


  Ettevalmistused Euroopa Ülemkoguks, k.a Euroopa Liidu tulevikuks pärast põhiseaduse lepingu referendumeid (16.-17. juunil 2005 Brüsselis) (arutelu)


  Tervitus


  Fraktsioonide koosseis


  Hääletused


  Komisjonile umbusalduse avaldamise ettepanek (hääletus)


  Laienenud liidu poliitilised väljakutsed ja eelarvevahendid (2007-2013) (hääletus)


  Sularaha liikumise kontroll ***II (hääletus)


  Aktsiisiga maksustatav kaup * (hääletus)


  Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala (hääletus)


  Vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastane poliitika laienenud Euroopas (hääletus)


  Hääletuse kohta selgituste andmine


  Hääletuse parandused


  Eelmise istungi protokolli kinnitamine


  ÜRO reform (arutelu)


  Atlandiülesed suhted (arutelu)


  Olukord Usbekistanis (arutelu)


  Komisjoni ja liikmesriikide ning Philip Morrise kokkulepe pettusevastase võitluse kohta (arutelu)


  Infotund (küsimused nõukogule)


  Eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamine **I — Ülemäärane eelarvepuudujääk * (arutelu)


  Euroopa konkurentsivõime tugevdamine (arutelu)


  Polütsükliliste süsivesinike turustamine ja kasutamine täiteõlides ja rehvides ***I (arutelu)


  Ühenduse patent (arutelu)


  Järgmise istungi päevakord


  Istungi lõpp |
| KOHALOLIJATE NIMEKIRI | 273 |
| LISA I | 275 |
| LISA II | 288 |
| VASTUVÕETUD TEKSTID | 373 |
| P6_TA(2005)0224Poliitililised väljakutsed ja eelarvevahendid (2007-2013)Euroopa Parlamendi resolutsioon laienenud liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite kohta (2007-2013) (2004/2209(INI)) | 373 |
| LISAFinantsraamistik 2007-2013 | 389 |
| P6_TA(2005)0225Sularaha liikumise kontroll ***IIEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühendusse sisse toodava või ühendusest välja viidava sularaha kontrollimise kohta (14843/1/2004 — C6-0038/2005 — 2002/0132(COD)) | 390 |
| P6_TC2-COD(2002)0132Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 8. juunil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2005, ühendusse sisse toodava või ühendusest välja viidava sularaha kontrollimise kohta | 390 |
| P6_TA(2005)0226Aktsiisiga maksustatav kaup *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 92/12/EMÜ aktsiisiga maksustatava kauba üldise korralduse ja selle kauba valdamise, liikumise ning järelevalve kohta (KOM(2004)0227 — C6-0039/2004 — 2004/0072(CNS)) | 395 |
| P6_TA(2005)0227Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev alaEuroopa Parlamendi resolutsioon vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomisel 2004. aastal tehtud edusammude kohta (ELi lepingu artiklid 2 ja 39) | 398 |
| P6_TA(2005)0228Vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastane poliitika laienenud EuroopasEuroopa Parlamendi resolutsioon vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastase poliitika kohta laienenud Euroopas (2005/2008(INI)) | 405 |
| | Neljapäev, 9. juuni 2005 |
| 2006/C 124E/4 | PROTOKOLL | 416 |
| ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD


  Istungi algus


  Fraktsioonide koosseis


  Esitatud dokumendid


  Assigneeringute ümberpaigutamised


  Vahemere kalavarude säästev kasutamine * (arutelu)


  Rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitlev leping * (arutelu)


  Sotsiaalne hõlvamine uutes liikmesriikides (arutelu)


  Parlamentaarse puutumatuse võtmise taotlus


  Hääletused


  Rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitlev leping * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  Euroopa konkurentsivõime tugevdamine (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  Eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamine **I (hääletus)


  Polütsükliliste süsivesinike turustamine ja kasutamine täiteõlides ja rehvides ***I (hääletus)


  Ülemäärane eelarvepuudujääk * (hääletus)


  Vahemere kalavarude säästev kasutamine * (hääletus)


  Teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangud (CMR) (hääletus)


  Patsientide liikuvus ja tervishoiualased arengud (hääletus)


  ÜRO reform (hääletus)


  Atlandiülesed suhted (hääletus)


  Olukord Usbekistanis (hääletus)


  Tööhõive ja tootlikkus ning nende panus majanduskasvu (hääletus)


  Hääletuse kohta selgituste andmine


  Hääletuse parandused


  Eelmise istungi protokolli kinnitamine


  Järgmise osaistungjärgu päevakord


  Sotsiaalne hõlvamine uutes liikmesriikides (arutelu jätkamine)


  Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (arutelu)


  Hääletused


  Boliivia (hääletus)


  Pressivabadus Alžeerias (hääletus)


  Aserbaidžaan (hääletus)


  Sotsiaalne hõlvamine uutes liikmesriikides (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  Hääletuse kohta selgituste andmine


  Hääletuse parandused


  Teatud dokumente puudutavad otsused


  Parlamendi koosseis (6.6.2005 protokolli parandus)


  Registrisse kantud kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)


  Käesoleval istungil vastuvõetud tekstide edastamine


  Järgmise osaistungjärgu toimumise ajakava


  Istungjärgu vaheaeg |
| KOHALOLIJATE NIMEKIRI | 433 |
| I LISA | 435 |
| II LISA | 454 |
| VASTUVÕETUD TEKSTID | 507 |
| P6_TA(2005)0229Delfiinikaitse *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mille kohaselt Euroopa Ühendus sõlmib rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitleva lepingu (KOM(2004)0764 — C6-0245/2004 — 2004/0268(CNS)) | 507 |
| P6_TA(2005)0230Euroopa konkurentsivõime tugevdamineEuroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa konkurentsivõime tugevdamise kohta — tööstuslike muutuste tagajärjed poliitikale ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate roll (2004/2154(INI)) | 510 |
| P6_TA(2005)0231Eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamine **IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (KOM(2005)0154 — C6-0119/2005 — 2005/0064(SYN)) | 517 |
| P6_TA(2005)0232Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb piiranguid teatud polütsükliliste aromaatsete süsivesinike turustamisel ja kasutamisel täiteõlides ja rehvides (nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ kahekümne seitsmes muudatus) (KOM(2004)0098 — C5-0081/2004 — 2004/0036(COD)) | 521 |
| P6_TC1-COD(2004)0036Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juunil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ, mis käsitleb piiranguid teatud polütsükliliste aromaatsete süsivesinike turustamisel ja kasutamisel täiteõlides ja rehvides (nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ kahekümne seitsmes muudatus) | 521 |
| LISA | 524 |
| P6_TA(2005)0233Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (KOM(2005)0155 — C6-0120/2005 — 2005/0061(CNS)) | 524 |
| P6_TA(2005)0234Vahemere kalavarude säästev kasutamine *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästvat kasutamist puudutavaid majandamismeetmeid ning millega muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93 ja (EÜ) nr 973/2001 (KOM(2003)0589 — C5-0480/2003 — 2003/0229(CNS)) | 527 |
| P6_TA(2005)0235Seaduslik ja ebaseaduslik ümberasumine ja ümberasujate lõimimineEuroopa Parlamendi resolutsioon seadusliku ja ebaseadusliku ümberasumise vaheliste seoste ja ümberasujate lõimimise kohta (2004/2137(INI)) | 535 |
| P6_TA(2005)0236Patsientide liikuvus ja tervishoiualased arengudEuroopa Parlamendi resolutsioon patsientide liikuvuse ja Euroopa Liidus toimuvate tervishoiualaste arengute kohta (2004/2148(INI)) | 543 |
| P6_TA(2005)0237ÜRO reformEuroopa Parlamendi resolutsioon Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni reformi kohta | 549 |
| P6_TA(2005)0238Atlandiülesed suhtedEuroopa Parlamendi resolutsioon Washingtoni DCs 20. juunil 2005 toimuva ELi-USA tippkohtumise edukuse tagamise kohta | 556 |
| P6_TA(2005)0239UsbekistanEuroopa Parlamendi resolutsioon Usbekistani kohta | 560 |
| P6_TA(2005)0240Tööhõive ja tootlikkusEuroopa Parlamendi resolutsioon tööhõive ja tootlikkuse ning nende panuse kohta majanduskasvu (2004/2188(INI)) | 563 |
| P6_TA(2005)0241BoliiviaEuroopa Parlamendi resolutsioon olukorra kohta Boliivias | 566 |
| P6_TA(2005)0242Pressivabadus AlžeeriasEuroopa Parlamendi resolutsioon ajakirjandusvabaduse kohta Alžeerias | 567 |
| P6_TA(2005)0243AserbaidžaanEuroopa Parlamendi resolutsioon Aserbaidžaani kohta | 569 |
| P6_TA(2005)0244Sotsiaalne hõlvamine uutes liikmesriikidesEuroopa Parlamendi resolutsioon sotsiaalse hõlvamise kohta uutes liikmesriikides (2004/2210(INI)) | 572 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Euroopa Parlament

Esmaspäev, 6. juuni 2005

2006/C 124E/1

PROTOKOLL

1

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

Istungjärgu jätkamine

Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Presidentuuri avaldus

Parlamendi koosseis

Fraktsioonide koosseis

Komisjonile umbusalduse avaldamise ettepanek

Esitatud dokumendid

Nõukogu saadetud kokkulepete tekstid

Kaasotsustamismenetlusel vastu võetud aktide allkirjastamine

Tööplaan

Üheminutilised sõnavõtud poliitiliselt olulistel teemadel

Üleeuroopaliste energiavõrkude suunised ***I (arutelu)

Energia lõppkasutuse tõhusus, energiateenused ***I (arutelu)

Ühenduste finantshuvide kaitse ja pettusevastane võitlus (arutelu)

Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) ***I (arutelu)

Edasikindlustus ***I (arutelu)

Maaelu arengu toetamine EAFRD kaudu * (arutelu)

Järgmise istungi päevakord

Istungi lõpp

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

12

Teisipäev, 7. juuni 2005

2006/C 124E/2

PROTOKOLL

13

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

Istungi algus

Esitatud dokumendid

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala (esitatud resolutsiooni ettepanekute teatavaks tegemine)

Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (esitatud resolutsiooni ettepanekute tutvustamine)

Terrorismivastane võitlus (arutelu)

Hääletused

Üleeuroopaliste energiavõrkude suunised ***I (hääletus)

Energia lõppkasutuse tõhusus, energiateenused ***I (hääletus)

Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) ***I (hääletus)

Edasikindlustus ***I (hääletus)

Maaelu arengu toetamine EAFRD kaudu * (hääletus)

Andmete vahetamine võitluses terroriaktide ja teiste raskete õigusrikkumistega * (hääletus)

Terroriaktidega seotud teabevahetus ja koostöö (otsus) * (hääletus)

Kuritegude, sealhulgas terrorismi tõkestamine, uurimine, avastamine ja selle eest vastutusele võtmine * (hääletus)

Ühenduste finantshuvide kaitse ja pettusevastane võitlus (hääletus)

Euroopa Liidu terrorismivastane tegevuskava (hääletus)

Terrorirünnakud: ärahoidmine, ettevalmistamine ja reageerimine (hääletus)

Kriitilise infrastruktuuri kaitse terrorismivastases võitluses (hääletus)

Võitlus terrorismi rahastamisega (hääletus)

Terrorirünnakuid puudutav teabevahetus ja koostöö (hääletus)

Hääletuse kohta selgituste andmine

Hääletuse parandused

Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide koosseis

Laienenud liidu poliitilised väljakutsed ja eelarvevahendid (2007-2013) (arutelu)

Infotund (küsimused komisjonile)

Vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastane poliitika laienenud Euroopas (arutelu)

Seadusliku ja ebaseadusliku sisserände vaheline seos ja ümberasujate lõimimine (arutelu)

Sularaha liikumise kontroll ***II (arutelu)

Aktsiisiga maksustatav kaup * (arutelu)

Patsientide liikuvus ja tervishoiualased arengud (arutelu)

Järgmise istungi päevakord

Istungi lõpp

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

29

I LISA

31

II LISA

43

VASTUVÕETUD TEKSTID

68

P6_TA(2005)0211Üleeuroopalised energiavõrgud ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus üleeuroopaliste energiavõrkude suuniste kehtestamise ning otsuste 96/391/EÜ ja nr 1229/2003/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (KOM(2003)0742 — C5-0064/2004 — 2003/0297(COD))

68

P6_TC1-COD(2003)0297Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. juunil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr. .../2005/EÜ üleeuroopaliste energiavõrkude suuniste kehtestamise ning otsuste 96/391/EÜ ja nr 1229/2003/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta

68

I LISAÜLEEUROOPALISED ENERGIAVÕRGUD

78

II LISAÜLEEUROOPALISED TRANSPORDIVÕRGUDArtikli 6 lõikes 2 osutatud ühist huvi pakkuvate projektide lisakriteeriumid

81

III LISAÜLEEUROOPALISED ENERGIAVÕRGUDII lisas esitatud kriteeriumide põhjal kindlaks määratud ühist huvi pakkuvad projektid ja nende spetsifikaadid

85

P6_TA(2005)0212Energia lõppkasutuse tõhusus ja energiateenused ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv energia lõppkasutuse tõhususe ja energiatõhususe teenuste kohta (KOM(2003)0739 — C5-0642/2003 — 2003/0300(COD))

95

P6_TC1-COD(2003)0300Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. juunil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ energia lõppkasutuse tõhususe ja energiatõhususe teenuste kohta

95

I LISALÕPPKASUTUSE TÕHUSUSE EESMÄRKIDE ARVUTAMISMEETODID

109

II LISALÕPPKASUTUSES OLEVATE TEATUD KÜTUSELIIKIDE PRIMAARENERGIA SISALDUS — TEISENDAMISTABEL

109

III LISAKÕLBLIKUD ENERGIATÕHUSUSE PROGRAMMID JA MUUD ENERGIATÕHUSUSE MEETMED

110

IV LISAENERGIASÄÄSTUDE MÕÕTMISE JA KONTROLLIMISE SUUNISED

112

V LISA

115

P6_TA(2005)0213Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega rajatakse ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) (KOM(2004)0516 — C6-0099/2004 — 2004/0175(COD))

116

P6_TC1-COD(2004)0175Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. juunil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ, millega rajatakse ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE)

2005/.../EÜ

116

I LISAARTIKLI 6 PUNKTIS A, ARTIKLI 10 LÕIKES 1 JA ARTIKLI 11 PUNKTIS A VIIDATUD RUUMIANDMEVALDKONNAD

129

II LISAARTIKLI 6 PUNKTIS A, ARTIKLI 10 LÕIKES 1 JA ARTIKLI 11 PUNKTIS B VIIDATUD RUUMIANDMEVALDKONNAD

129

III LISAARTIKLI 6 PUNKTIS B JA ARTIKLI 11 PUNKTIS B VIIDATUD RUUMIANDMEVALDKONNAD

130

P6_TA(2005)0214Edasikindlustus ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb edasikindlustust ning millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 92/49/EMÜ ning direktiive 98/78/EÜ ja 2002/83/EÜ (KOM(2004)0273 — C6-0038/2004 — 2004/0097(COD))

132

P6_TC1-COD(2004)0097Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. juunil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ, mis käsitleb edasikindlustust ja nõukogu direktiivide 73/239/EMÜ, 92/49/EMÜ ja direktiivide 98/78/EÜ ja 2002/83/EÜ muutmist

132

I LISA

183

II LISA

184

P6_TA(2005)0215Maaelu arengu toetamine EAFRD kaudu *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) toetuse kohta maaelu arengule (KOM(2004)0490 — C6-0181/2004 — 2004/0161(CNS))

191

P6_TA(2005)0216Andmete vahetamine võitluses terroriaktide ja teiste raskete õigusrikkumistega *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon Rootsi Kuningriigi algatuse kohta võtta vastu nõukogu raamotsus, mis käsitleb Euroopa Liidu liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabe ja jälitusteabe vahetamise lihtsustamist, eelkõige raskete õigusrikkumiste, sealhulgas terroriaktide, korral (10215/2004 — C6-0153/2004 — 2004/0812(CNS))

215

P6_TA(2005)0217Terroriakte puudutav koostöö *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus terroriaktidega seotud teabevahetuse ja koostöö kohta (15599/2004 — C6-0007/2004 — 2004/0069(CNS))

223

P6_TA(2005)0218Ühenduse finantshuvide kaitse ja pettustevastane võitlusEuroopa Parlamendi resolutsioon ühenduste finantshuvide kaitse ja pettustevastase võitluse kohta (2004/2198(INI))

232

P6_TA(2005)0219Euroopa Liidu terrorismivastane tegevuskavaEuroopa Parlamendi soovitus Euroopa Ülemkogule ja nõukogule ELi terrorismivastane tegevuskava kohta (2004/2214(INI))

241

P6_TA(2005)0220Terrorirünnakute tõkestamine, nendeks valmisolek ja neile reageerimineEuroopa Parlamendi soovitus Euroopa Ülemkogule ja nõukogule terrorirünnakute kohta: terrorirünnakute tõkestamine, nendeks valmisolek ja neile reageerimine (2005/2043(INI))

246

P6_TA(2005)0221Kriitilise infrastruktuuri kaitseEuroopa Parlamendi soovitus Euroopa Ülemkogule ja nõukogule kriitiliste infrastruktuuride kaitsmise kohta terrorismivastase võitluse raames (2005/2044(INI))

250

P6_TA(2005)0222Võitlus terrorismi rahastamisegaEuroopa Parlamendi soovitus Euroopa Ülemkogule ja nõukogule võitluse kohta terrorismi rahastamisega (2005/2065(INI))

254

P6_TA(2005)0223Terrorirünnakuid puudutav teabevahetus ja koostööEuroopa Parlamendi soovitus Euroopa Ülemkogule terrorirünnakuid puudutava teabevahetuse ja koostöö kohta (2005/2046(INI))

258

Kolmapäev, 8. juuni 2005

2006/C 124E/3

PROTOKOLL

262

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

Istungi algus

Kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)

Ettevalmistused Euroopa Ülemkoguks, k.a Euroopa Liidu tulevikuks pärast põhiseaduse lepingu referendumeid (16.-17. juunil 2005 Brüsselis) (arutelu)

Tervitus

Fraktsioonide koosseis

Hääletused

Komisjonile umbusalduse avaldamise ettepanek (hääletus)

Laienenud liidu poliitilised väljakutsed ja eelarvevahendid (2007-2013) (hääletus)

Sularaha liikumise kontroll ***II (hääletus)

Aktsiisiga maksustatav kaup * (hääletus)

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala (hääletus)

Vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastane poliitika laienenud Euroopas (hääletus)

Hääletuse kohta selgituste andmine

Hääletuse parandused

Eelmise istungi protokolli kinnitamine

ÜRO reform (arutelu)

Atlandiülesed suhted (arutelu)

Olukord Usbekistanis (arutelu)

Komisjoni ja liikmesriikide ning Philip Morrise kokkulepe pettusevastase võitluse kohta (arutelu)

Infotund (küsimused nõukogule)

Eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamine **I — Ülemäärane eelarvepuudujääk * (arutelu)

Euroopa konkurentsivõime tugevdamine (arutelu)

Polütsükliliste süsivesinike turustamine ja kasutamine täiteõlides ja rehvides ***I (arutelu)

Ühenduse patent (arutelu)

Järgmise istungi päevakord

Istungi lõpp

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

273

LISA I

275

LISA II

288

VASTUVÕETUD TEKSTID

373

P6_TA(2005)0224Poliitililised väljakutsed ja eelarvevahendid (2007-2013)Euroopa Parlamendi resolutsioon laienenud liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite kohta (2007-2013) (2004/2209(INI))

373

LISAFinantsraamistik 2007-2013

389

P6_TA(2005)0225Sularaha liikumise kontroll ***IIEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühendusse sisse toodava või ühendusest välja viidava sularaha kontrollimise kohta (14843/1/2004 — C6-0038/2005 — 2002/0132(COD))

390

P6_TC2-COD(2002)0132Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 8. juunil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2005, ühendusse sisse toodava või ühendusest välja viidava sularaha kontrollimise kohta

390

P6_TA(2005)0226Aktsiisiga maksustatav kaup *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 92/12/EMÜ aktsiisiga maksustatava kauba üldise korralduse ja selle kauba valdamise, liikumise ning järelevalve kohta (KOM(2004)0227 — C6-0039/2004 — 2004/0072(CNS))

395

P6_TA(2005)0227Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev alaEuroopa Parlamendi resolutsioon vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomisel 2004. aastal tehtud edusammude kohta (ELi lepingu artiklid 2 ja 39)

398

P6_TA(2005)0228Vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastane poliitika laienenud EuroopasEuroopa Parlamendi resolutsioon vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastase poliitika kohta laienenud Euroopas (2005/2008(INI))

405

Neljapäev, 9. juuni 2005

2006/C 124E/4

PROTOKOLL

416

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

Istungi algus

Fraktsioonide koosseis

Esitatud dokumendid

Assigneeringute ümberpaigutamised

Vahemere kalavarude säästev kasutamine * (arutelu)

Rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitlev leping * (arutelu)

Sotsiaalne hõlvamine uutes liikmesriikides (arutelu)

Parlamentaarse puutumatuse võtmise taotlus

Hääletused

Rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitlev leping * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Euroopa konkurentsivõime tugevdamine (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamine **I (hääletus)

Polütsükliliste süsivesinike turustamine ja kasutamine täiteõlides ja rehvides ***I (hääletus)

Ülemäärane eelarvepuudujääk * (hääletus)

Vahemere kalavarude säästev kasutamine * (hääletus)

Teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangud (CMR) (hääletus)

Patsientide liikuvus ja tervishoiualased arengud (hääletus)

ÜRO reform (hääletus)

Atlandiülesed suhted (hääletus)

Olukord Usbekistanis (hääletus)

Tööhõive ja tootlikkus ning nende panus majanduskasvu (hääletus)

Hääletuse kohta selgituste andmine

Hääletuse parandused

Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Järgmise osaistungjärgu päevakord

Sotsiaalne hõlvamine uutes liikmesriikides (arutelu jätkamine)

Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (arutelu)

Hääletused

Boliivia (hääletus)

Pressivabadus Alžeerias (hääletus)

Aserbaidžaan (hääletus)

Sotsiaalne hõlvamine uutes liikmesriikides (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Hääletuse kohta selgituste andmine

Hääletuse parandused

Teatud dokumente puudutavad otsused

Parlamendi koosseis (6.6.2005 protokolli parandus)

Registrisse kantud kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)

Käesoleval istungil vastuvõetud tekstide edastamine

Järgmise osaistungjärgu toimumise ajakava

Istungjärgu vaheaeg

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

433

I LISA

435

II LISA

454

VASTUVÕETUD TEKSTID

507

P6_TA(2005)0229Delfiinikaitse *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mille kohaselt Euroopa Ühendus sõlmib rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitleva lepingu (KOM(2004)0764 — C6-0245/2004 — 2004/0268(CNS))

507

P6_TA(2005)0230Euroopa konkurentsivõime tugevdamineEuroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa konkurentsivõime tugevdamise kohta — tööstuslike muutuste tagajärjed poliitikale ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate roll (2004/2154(INI))

510

P6_TA(2005)0231Eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamine **IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (KOM(2005)0154 — C6-0119/2005 — 2005/0064(SYN))

517

P6_TA(2005)0232Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb piiranguid teatud polütsükliliste aromaatsete süsivesinike turustamisel ja kasutamisel täiteõlides ja rehvides (nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ kahekümne seitsmes muudatus) (KOM(2004)0098 — C5-0081/2004 — 2004/0036(COD))

521

P6_TC1-COD(2004)0036Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juunil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ, mis käsitleb piiranguid teatud polütsükliliste aromaatsete süsivesinike turustamisel ja kasutamisel täiteõlides ja rehvides (nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ kahekümne seitsmes muudatus)

2005/.../EÜ

521

LISA

524

P6_TA(2005)0233Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (KOM(2005)0155 — C6-0120/2005 — 2005/0061(CNS))

524

P6_TA(2005)0234Vahemere kalavarude säästev kasutamine *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästvat kasutamist puudutavaid majandamismeetmeid ning millega muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93 ja (EÜ) nr 973/2001 (KOM(2003)0589 — C5-0480/2003 — 2003/0229(CNS))

527

P6_TA(2005)0235Seaduslik ja ebaseaduslik ümberasumine ja ümberasujate lõimimineEuroopa Parlamendi resolutsioon seadusliku ja ebaseadusliku ümberasumise vaheliste seoste ja ümberasujate lõimimise kohta (2004/2137(INI))

535

P6_TA(2005)0236Patsientide liikuvus ja tervishoiualased arengudEuroopa Parlamendi resolutsioon patsientide liikuvuse ja Euroopa Liidus toimuvate tervishoiualaste arengute kohta (2004/2148(INI))

543

P6_TA(2005)0237ÜRO reformEuroopa Parlamendi resolutsioon Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni reformi kohta

549

P6_TA(2005)0238Atlandiülesed suhtedEuroopa Parlamendi resolutsioon Washingtoni DCs 20. juunil 2005 toimuva ELi-USA tippkohtumise edukuse tagamise kohta

556

P6_TA(2005)0239UsbekistanEuroopa Parlamendi resolutsioon Usbekistani kohta

560

P6_TA(2005)0240Tööhõive ja tootlikkusEuroopa Parlamendi resolutsioon tööhõive ja tootlikkuse ning nende panuse kohta majanduskasvu (2004/2188(INI))

563

P6_TA(2005)0241BoliiviaEuroopa Parlamendi resolutsioon olukorra kohta Boliivias

566

P6_TA(2005)0242Pressivabadus AlžeeriasEuroopa Parlamendi resolutsioon ajakirjandusvabaduse kohta Alžeerias

567

P6_TA(2005)0243AserbaidžaanEuroopa Parlamendi resolutsioon Aserbaidžaani kohta

569

P6_TA(2005)0244Sotsiaalne hõlvamine uutes liikmesriikidesEuroopa Parlamendi resolutsioon sotsiaalse hõlvamise kohta uutes liikmesriikides (2004/2210(INI))

572

| | |
| --- | --- |
| 2006/C 124E/5 | | s17 |

2006/C 124E/5

s17

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Euroopa Parlament

Esmaspäev, 6. juuni 2005

| 25.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 124/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 124/1

---

PROTOKOLL

(2006/C 124 E/01)

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

ISTUNGI JUHATAJA: Josep BORRELL FONTELLES

president

1.   Istungjärgu jätkamine

Istung algas kell 17.05.

2.   Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Hääletuse parandused:

Istungi kuupäev: 12.04.2005

Raport: Glenys Kinnock — A6-0075/2005:

| — | resolutsioon (terviktekst):






  — | vastu: Zbigniew Zaleski. |
| --- | --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst):

—

vastu: Zbigniew Zaleski.

vastu:

Istungi kuupäev: 26.05.2005

Raport: Philippe Morillon — A6-0113/2005:

| — | resolutsioon (terviktekst):






  — | poolt: Henri Weber. |
| --- | --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst):

—

poolt: Henri Weber.

poolt:

Raport: Adriana Poli Bortone — A6-0128/2005:

| — | muudatusettepanek 29:






  — | poolt: Hartmut Nassauer; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 29:

—

poolt: Hartmut Nassauer;

poolt:

| — | muudatusettepanek 47:






  — | vastu: Anders Samuelsen; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 47:

—

vastu: Anders Samuelsen;

vastu:

| — | muudatusettepanek 48:






  — | vastu: Henrik Dam Kristensen, Poul Nyrup Rasmussen; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 48:

—

vastu: Henrik Dam Kristensen, Poul Nyrup Rasmussen;

vastu:

| — | muudatusettepanek 55:






  — | poolt: Henrik Dam Kristensen; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 55:

—

poolt: Henrik Dam Kristensen;

poolt:

| — | muudatusettepanek 57:






  — | vastu: Poul Nyrup Rasmussen; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 57:

—

vastu: Poul Nyrup Rasmussen;

vastu:

| — | muudatusettepanek 58:






  — | vastu: Poul Nyrup Rasmussen; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 58:

—

vastu: Poul Nyrup Rasmussen;

vastu:

| — | muudatusettepanek 66:






  — | vastu: Henrik Dam Kristensen; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 66:

—

vastu: Henrik Dam Kristensen;

vastu:

| — | muudatusettepanek 69:






  — | vastu: Henrik Dam Kristensen; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 69:

—

vastu: Henrik Dam Kristensen;

vastu:

| — | muudatusettepanek 70:






  — | poolt: Henrik Dam Kristensen; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 70:

—

poolt: Henrik Dam Kristensen;

poolt:

| — | muudatusettepanek 109:






  — | vastu: Henrik Dam Kristensen; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 109:

—

vastu: Henrik Dam Kristensen;

vastu:

| — | muudatusettepanek 101:






  — | poolt: Poul Nyrup Rasmussen; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 101:

—

poolt: Poul Nyrup Rasmussen;

poolt:

| — | muudatusettepanek 99 (1. osa):






  — | poolt: Jean Marie Beaupuy, Jean-Louis Bourlanges, Anders Samuelsen; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 99 (1. osa):

—

poolt: Jean Marie Beaupuy, Jean-Louis Bourlanges, Anders Samuelsen;

poolt:

| — | muudatusettepanek 102 (1. osa):






  — | poolt: Jean Marie Beaupuy, Jean-Louis Bourlanges, Poul Nyrup Rasmussen, Anders Samuelsen; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 102 (1. osa):

—

poolt: Jean Marie Beaupuy, Jean-Louis Bourlanges, Poul Nyrup Rasmussen, Anders Samuelsen;

poolt:

| — | muudatusettepanek 29:






  — | poolt: Markus Ferber, Othmar Karas, Hartmut Nassauer; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 29:

—

poolt: Markus Ferber, Othmar Karas, Hartmut Nassauer;

poolt:

| — | vastu: Daniel Marc Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Helga Trüpel, Johannes Voggenhuber; |
| --- | --- |

—

vastu: Daniel Marc Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Helga Trüpel, Johannes Voggenhuber;

vastu:

| — | muudatusettepanek 104:






  — | poolt: Henrik Dam Kristensen, Poul Nyrup Rasmussen, Henri Weber; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 104:

—

poolt: Henrik Dam Kristensen, Poul Nyrup Rasmussen, Henri Weber;

poolt:

| — | muudatusettepanek 108:






  — | vastu: Henrik Dam Kristensen; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 108:

—

vastu: Henrik Dam Kristensen;

vastu:

| — | resolutsioon (terviktekst):






  — | vastu: Henrik Dam Kristensen, Poul Nyrup Rasmussen. |
| --- | --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst):

—

vastu: Henrik Dam Kristensen, Poul Nyrup Rasmussen.

vastu:

Raport: Cecilia Malmström — A6-0135/2005:

| — | muudatusettepanek 43:






  — | vastu: Ole Christensen, Dan Jørgensen, Britta Thomsen; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 43:

—

vastu: Ole Christensen, Dan Jørgensen, Britta Thomsen;

vastu:

| — | muudatusettepanek 16 (1. osa):






  — | vastu: Britta Thomsen; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 16 (1. osa):

—

vastu: Britta Thomsen;

vastu:

| — | muudatusettepanek 16 (2. osa):






  — | poolt: Poul Nyrup Rasmussen; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 16 (2. osa):

—

poolt: Poul Nyrup Rasmussen;

poolt:

| — | resolutsioon (terviktekst):






  — | vastu: Henrik Dam Kristensen. |
| --- | --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst):

—

vastu: Henrik Dam Kristensen.

vastu:

Raport: Robert Goebbels — A6-0150/2005:

| — | muudatusettepanek 6:






  — | vastu: Henri Weber; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 6:

—

vastu: Henri Weber;

vastu:

| — | muudatusettepanek 11 (2. osa):






  — | vastu: Ole Christensen, Dan Jørgensen; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 11 (2. osa):

—

vastu: Ole Christensen, Dan Jørgensen;

vastu:

| — | resolutsioon (terviktekst):






  — | vastu: Henrik Dam Kristensen; |
| --- | --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst):

—

vastu: Henrik Dam Kristensen;

vastu:

| — | erapooletu: Henri Weber. |
| --- | --- |

—

erapooletu: Henri Weber.

erapooletu:

Raport: Ria Oomen-Ruijten — A6-0142/2005:

| — | resolutsioon (terviktekst):






  — | poolt: Othmar Karas. |
| --- | --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst):

—

poolt: Othmar Karas.

poolt:

*

- *

Genowefa Grabowska teatas, et vaatamata tema kohalolekule 25.05.2005 istungil ei olnud tema nime kohalolijate nimekirja kantud.

Eelmise istungi protokoll kinnitati.

3.   Presidentuuri avaldus

Parlamendi president tegi lühikese deklaratsiooni, milles ta teatas, et 1991. aastal Sahharovi auhinna saanud Aung San Suu Kyi on endiselt vahi all ning selle eest vastutab Myanmari režiim, kes jätkab süstemaatiliselt inimõiguste rikkumist. President kordas parlamendi palvet vabastada Aung San Suu Kyi ja tema kaaslased vahi alt ning mõistis parlamendi nimel kategooriliselt hukka Myanmari režiimi sooritatud rikkumised.

4.   Parlamendi koosseis

Vabariigi presidendi 2. juuni 2005. aasta dekreediga nimetati Brice Hortefeux Prantsuse valitsuse liikmeks.

Kuna see amet on vastavalt esindajate otsest ja üldist Euroopa Parlamenti valimist käsitleva akti artikli 7 lõikele 1 ühitamatu Euroopa Parlamendi liikme ametiga, võttis parlament vastavalt kodukorra artikli 4 lõikele 4 vastu otsuse ametikoha vabanemise kohta alates 2.6.2005 ning teavitab sellest asjaomast liikmesriiki.

5.   Fraktsioonide koosseis

Giovanni Rivera on alates 6.6.2005 fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliige.

6.   Komisjonile umbusalduse avaldamise ettepanek

Parlamendi president teatas, et André Brie võttis tagasi oma allkirja, mille oli andnud komisjonile umbusalduse avaldamise ettepanekule (allakirjutanute nimekiri on toodud 12.05.2005 protokollis).

(allakirjutanute nimekiri on toodud 12.05.2005 protokollis).

Hääletus toimub kolmapäeval.

7.   Esitatud dokumendid

Järgmised dokumendid on Euroopa Parlamendile esitanud:

| 1) | parlamendi komisjonid:







  1.1) | raportid:







  — | raport tööhõive ja tootlikkuse ning nende panuse kohta majanduskasvu (2004/2188(INI)) — tööhõive- ja sotsiaalkomisjon
  raportöör Juknevičienė Ona (A6-0109/2005); |
| --- | --- | --- | --- |

1)

parlamendi komisjonid:

parlamendi komisjonid:

1.1)

raportid:

raportid:

—

raport tööhõive ja tootlikkuse ning nende panuse kohta majanduskasvu (2004/2188(INI)) — tööhõive- ja sotsiaalkomisjon

raportöör Juknevičienė Ona (A6-0109/2005);

| — | * raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse süvalesta varude taastamise kava Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni raames (KOM(2004)0640 — C6-0197/2004 — 2004/0229(CNS)) — kalanduskomisjon
  raportöör Kristensen Henrik Dam (A6-0116/2005); |
| --- | --- |

—

- raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse süvalesta varude taastamise kava Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni raames (KOM(2004)0640 — C6-0197/2004 — 2004/0229(CNS)) — kalanduskomisjon

raportöör Kristensen Henrik Dam (A6-0116/2005);

| — | raport sotsiaalne hõlvamise kohta uutes liikmesriikides (2004/2210(INI)) — tööhõive- ja sotsiaalkomisjon
  raportöör Őry Csaba (A6-0125/2005); |
| --- | --- |

—

raport sotsiaalne hõlvamise kohta uutes liikmesriikides (2004/2210(INI)) — tööhõive- ja sotsiaalkomisjon

raportöör Őry Csaba (A6-0125/2005);

| — | raport patsientide liikumise ja tervishoiualaste arengute kohta Euroopa Liidus (2004/2148(INI)) — keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon
  raportöör Bowis John (A6-0129/2005); |
| --- | --- |

—

raport patsientide liikumise ja tervishoiualaste arengute kohta Euroopa Liidus (2004/2148(INI)) — keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon

raportöör Bowis John (A6-0129/2005);

| — | ***I raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv energia lõppkasutuse tõhususe ja energiateenuste kohta (KOM(2003)0739 — C5-0642/2003 — 2003/0300(COD)) — tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon
  raportöör Rothe Mechtild (A6-0130/2005); |
| --- | --- |

—

***I raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv energia lõppkasutuse tõhususe ja energiateenuste kohta (KOM(2003)0739 — C5-0642/2003 — 2003/0300(COD)) — tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon

raportöör Rothe Mechtild (A6-0130/2005);

| — | ***I raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus üldiste energiavõrkude suuniste kehtestamise ja otsuste nr 96/391/EÜ ja nr 1229/2003/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (KOM(2003)0742 — C5-0064/2004 — 2003/0297(COD)) — tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon
  raportöör Laperrouze Anne (A6-0134/2005); |
| --- | --- |

—

***I raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus üldiste energiavõrkude suuniste kehtestamise ja otsuste nr 96/391/EÜ ja nr 1229/2003/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (KOM(2003)0742 — C5-0064/2004 — 2003/0297(COD)) — tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon

raportöör Laperrouze Anne (A6-0134/2005);

| — | * raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 92/12/EMÜ aktsiisiga maksustatava kauba üldise korralduse ja selle kauba valdamise, liikumise ning järelevalve kohta (KOM(2004)0227 — C6-0039/2004 — 2004/0072(CNS)) — majandus- ja rahanduskomisjon
  raportöör Rosati Dariusz (A6-0138/2005); |
| --- | --- |

—

- raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 92/12/EMÜ aktsiisiga maksustatava kauba üldise korralduse ja selle kauba valdamise, liikumise ning järelevalve kohta (KOM(2004)0227 — C6-0039/2004 — 2004/0072(CNS)) — majandus- ja rahanduskomisjon

raportöör Rosati Dariusz (A6-0138/2005);

| — | * raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) toetuse kohta maaelu arengule (KOM(2004)0490 — C6-0181/2004 — 2004/0161(CNS)) — põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon
  raportöör Schierhuber Agnes (A6-0145/2005); |
| --- | --- |

—

- raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) toetuse kohta maaelu arengule (KOM(2004)0490 — C6-0181/2004 — 2004/0161(CNS)) — põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon

raportöör Schierhuber Agnes (A6-0145/2005);

| — | ***I raport ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb edasikindlustust ning millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 92/49/EMÜ ning direktiive 98/78/EÜ ja 2002/83/EÜ (KOM(2004)0273 — C6-0038/2004 — 2004/0097(COD)) — majandus- ja rahanduskomisjon
  raportöör Skinner Peter (A6-0146/2005); |
| --- | --- |

—

***I raport ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb edasikindlustust ning millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 92/49/EMÜ ning direktiive 98/78/EÜ ja 2002/83/EÜ (KOM(2004)0273 — C6-0038/2004 — 2004/0097(COD)) — majandus- ja rahanduskomisjon

raportöör Skinner Peter (A6-0146/2005);

| — | raport “Euroopa konkurentsivõime tugevdamine: tööstuslikke muutuste tagajärjed poliitikale ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete rollile” (2004/2154(INI)) — tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon
  raportöör Vlasto Dominique (A6-0148/2005); |
| --- | --- |

—

raport “Euroopa konkurentsivõime tugevdamine: tööstuslikke muutuste tagajärjed poliitikale ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete rollile” (2004/2154(INI)) — tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon

raportöör Vlasto Dominique (A6-0148/2005);

| — | raport ühenduste finantshuvide kaitse ja pettusevastase võitluse kohta (2004/2198(INI)) — eelarvekontrollikomisjon
  raportöör Bösch Herbert (A6-0151/2005); |
| --- | --- |

—

raport ühenduste finantshuvide kaitse ja pettusevastase võitluse kohta (2004/2198(INI)) — eelarvekontrollikomisjon

raportöör Bösch Herbert (A6-0151/2005);

| — | raport laienenud liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite kohta 2007-2013 (2004/2209(INI)) — laienenud Euroopa Liidu (2007-2013) poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite ajutise komisjon
  raportöör Böge Reimer (A6-0153/2005); |
| --- | --- |

—

raport laienenud liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite kohta 2007-2013 (2004/2209(INI)) — laienenud Euroopa Liidu (2007-2013) poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite ajutise komisjon

raportöör Böge Reimer (A6-0153/2005);

| — | * raport nõukogu otsuse ettepaneku kohta, mille kohaselt Euroopa Ühendus sõlmib rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitleva lepingu (KOM(2004)0764 — C6-0245/2004 — 2004/0268(CNS)) — kalanduskomisjon
  raportöör Freitas Duarte (A6-0157/2005); |
| --- | --- |

—

- raport nõukogu otsuse ettepaneku kohta, mille kohaselt Euroopa Ühendus sõlmib rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitleva lepingu (KOM(2004)0764 — C6-0245/2004 — 2004/0268(CNS)) — kalanduskomisjon

raportöör Freitas Duarte (A6-0157/2005);

| — | * raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (KOM(2005)0155 — C6-0120/2005 — 2005/0061(CNS)) — majandus- ja rahanduskomisjon
  raportöör Karas Othmar (A6-0158/2005); |
| --- | --- |

—

- raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (KOM(2005)0155 — C6-0120/2005 — 2005/0061(CNS)) — majandus- ja rahanduskomisjon

raportöör Karas Othmar (A6-0158/2005);

| — | raport Euroopa Parlamendi soovituse ettepaneku kohta nõukogule võitluse kohta terrorismi rahastamisega (2005/2065(INI)) — kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon
  raportöör Borghezio Mario (A6-0159/2005); |
| --- | --- |

—

raport Euroopa Parlamendi soovituse ettepaneku kohta nõukogule võitluse kohta terrorismi rahastamisega (2005/2065(INI)) — kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon

raportöör Borghezio Mario (A6-0159/2005);

| — | * raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus terroriaktidega seotud teabevahetuse ja koostöö kohta (KOM(2004)0221 — C6-0007/2004 — 2004/0069(CNS)) — kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon
  raportöör Duquesne Antoine (A6-0160/2005); |
| --- | --- |

—

- raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus terroriaktidega seotud teabevahetuse ja koostöö kohta (KOM(2004)0221 — C6-0007/2004 — 2004/0069(CNS)) — kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon

raportöör Duquesne Antoine (A6-0160/2005);

| — | raport Euroopa Parlamendi soovituse ettepaneku kohta Euroopa Ülemkogule ja nõukogule kriitiliste infrastruktuuride kaitsmise kohta terrorismivastase võitluse raames (2005/2044(INI)) — kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon
  raportöör Lambrinidis Stavros (A6-0161/2005); |
| --- | --- |

—

raport Euroopa Parlamendi soovituse ettepaneku kohta Euroopa Ülemkogule ja nõukogule kriitiliste infrastruktuuride kaitsmise kohta terrorismivastase võitluse raames (2005/2044(INI)) — kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon

raportöör Lambrinidis Stavros (A6-0161/2005);

| — | * raport Rootsi Kuningriigi algatuse kohta, et võtta vastu nõukogu raamotsus informatsiooni ja luureandmete vahetuse lihtsustamiseks Euroopa Liidu liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahel, eriti raskete kuritegude, sealhulgas terroriaktide puhul (10215/2004 — C6-0153/2004 — 2004/0812(CNS)) — kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon
  raportöör Duquesne Antoine (A6-0162/2005); |
| --- | --- |

—

- raport Rootsi Kuningriigi algatuse kohta, et võtta vastu nõukogu raamotsus informatsiooni ja luureandmete vahetuse lihtsustamiseks Euroopa Liidu liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahel, eriti raskete kuritegude, sealhulgas terroriaktide puhul (10215/2004 — C6-0153/2004 — 2004/0812(CNS)) — kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon

raportöör Duquesne Antoine (A6-0162/2005);

| — | raport Euroopa Parlamendi soovituse ettepaneku kohta nõukogule seoses ELi terrorismivastase tegevuskavaga (2004/2214(INI)) — kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon
  raportöör Díez González Rosa (A6-0164/2005); |
| --- | --- |

—

raport Euroopa Parlamendi soovituse ettepaneku kohta nõukogule seoses ELi terrorismivastase tegevuskavaga (2004/2214(INI)) — kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon

raportöör Díez González Rosa (A6-0164/2005);

| — | raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb terrorirünnakuid puudutavat teabevahetust ja koostööd (2005/2046(INI)) — kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon
  raportöör Duquesne Antoine (A6-0165/2005); |
| --- | --- |

—

raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb terrorirünnakuid puudutavat teabevahetust ja koostööd (2005/2046(INI)) — kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon

raportöör Duquesne Antoine (A6-0165/2005);

| — | raport Euroopa Parlamendi terrorirünnakuid käsitleva soovituse ettepaneku kohta nõukogule: terrorirünnakute tõkestamine, ettevalmistamine ja neile reageerimine (2005/2043(INI)) — kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon
  raportöör Mayor Oreja Jaime (A6-0166/2005); |
| --- | --- |

—

raport Euroopa Parlamendi terrorirünnakuid käsitleva soovituse ettepaneku kohta nõukogule: terrorirünnakute tõkestamine, ettevalmistamine ja neile reageerimine (2005/2043(INI)) — kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon

raportöör Mayor Oreja Jaime (A6-0166/2005);

| — | **I raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (KOM(2005)0154 — C6-0119/2005 — 2005/0064(SYN)) — majandus- ja rahanduskomisjon
  raportöör Karas Othmar (A6-0168/2005); |
| --- | --- |

—

**I raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (KOM(2005)0154 — C6-0119/2005 — 2005/0064(SYN)) — majandus- ja rahanduskomisjon

raportöör Karas Othmar (A6-0168/2005);

| — | ***I raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus hüvituse kohta raudtee kaubaveoteenuste lepinguliste kvaliteedinõuete täitmata jätmisel (KOM(2004)0144 — C6-0004/2004 — 2004/0050(COD)) — transpordi- ja turismikomisjon
  raportöörid: Zīle Roberts, Zīle Roberts (A6-0171/2005); |
| --- | --- |

—

***I raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus hüvituse kohta raudtee kaubaveoteenuste lepinguliste kvaliteedinõuete täitmata jätmisel (KOM(2004)0144 — C6-0004/2004 — 2004/0050(COD)) — transpordi- ja turismikomisjon

raportöörid: Zīle Roberts, Zīle Roberts (A6-0171/2005);

| — | * raport Prantsuse Vabariigi, Iirimaa, Rootsi Kuningriigi ja Ühendkuningriigi algatuse kohta võtta vastu nõukogu raamotsus avalikkusele kättesaadavate elektroonilise side teenuste osutamisega seonduvate töödeldud ja salvestatud andmete ning avalike sidevõrkude kaudu edastatavate andmete säilitamise kohta kriminaalväärtegude ja — õigusrikkumiste, kaasa arvatud terrorismiaktide ärahoidmiseks, uurimiseks, kindlakstegemiseks ja jälitamiseks (8958/2004 — C6-0198/2004 — 2004/0813(CNS)) — kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon
  raportöör Alvaro Alexander Nuno (A6-0174/2005); |
| --- | --- |

—

- raport Prantsuse Vabariigi, Iirimaa, Rootsi Kuningriigi ja Ühendkuningriigi algatuse kohta võtta vastu nõukogu raamotsus avalikkusele kättesaadavate elektroonilise side teenuste osutamisega seonduvate töödeldud ja salvestatud andmete ning avalike sidevõrkude kaudu edastatavate andmete säilitamise kohta kriminaalväärtegude ja — õigusrikkumiste, kaasa arvatud terrorismiaktide ärahoidmiseks, uurimiseks, kindlakstegemiseks ja jälitamiseks (8958/2004 — C6-0198/2004 — 2004/0813(CNS)) — kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon

raportöör Alvaro Alexander Nuno (A6-0174/2005);

| 1.2) | soovitused teisele lugemisele:







  — | ***II soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühendusse sisse toodava või ühendusest välja viidava sularaha kontrollimise kohta [14843/1/2004 — C6-0038/2005 — 2002/0132(COD)] — Kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.
  Raportöör: Vincent Peillon (A6-0167/2005); |
| --- | --- | --- |

1.2)

soovitused teisele lugemisele:

soovitused teisele lugemisele:

—

***II soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühendusse sisse toodava või ühendusest välja viidava sularaha kontrollimise kohta [14843/1/2004 — C6-0038/2005 — 2002/0132(COD)] — Kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Vincent Peillon (A6-0167/2005);

| 2) | parlamendiliikmed:







  2.1) | infotunni ajal suuliselt vastatavad küsimused (kodukorra artikkel 109)(B6-0246/2005):







  — | Antoniozzi Alfredo, Matsis Yiannakis, Alvaro Alexander Nuno, McGuinness Mairead, Mavrommatis Manolis, Westlund Åsa, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Posselt Bernd, Moraes Claude, Crowley Brian, El Khadraoui Saïd, Papastamkos Georgios, Czarnecki Ryszard, Pafilis Athanasios, Bowis John, Mitchell Gay, Kinnock Glenys, Hedh Anna, Rutowicz Leopold Józef, Andersson Jan, Paleckis Justas Vincas, López-Istúriz White Antonio, Medina Ortega Manuel, Herranz García María Esther, Moreno Sánchez Javier, Purvis John, Tarabella Marc, Schlyter Carl, Masip Hidalgo Antonio, Goudin Hélène, Hennis-Plasschaert Jeanine, Ortuondo Larrea Josu, Newton Dunn Bill, McAvan Linda, Martin David, Isler Béguin Marie Anne, Ryan Eoin, Ó Neachtain Seán, Beglitis Panagiotis, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof, Agnoletto Vittorio, Riera Madurell Teresa, Karas Othmar, Toussas Georgios, De Rossa Proinsias, Carnero González Carlos, Ayuso González María del Pilar, Manolakou Diamanto, Aylward Liam, Casaca Paulo, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Landsbergis Vytautas, Van Hecke Johan, Riis-Jørgensen Karin, García-Margallo y Marfil José Manuel, Martin Hans-Peter, Trakatellis Antonios, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Sjöstedt Jonas, Herranz García María Esther, Moreno Sánchez Javier, Posselt Bernd, Hennicot-Schoepges Erna, Newton Dunn Bill, Martin David, McGuinness Mairead, Moraes Claude, Ryan Eoin, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Aylward Liam, Beglitis Panagiotis, Agnoletto Vittorio, Belet Ivo, Papadimoulis Dimitrios, Mitchell Gay, Mavrommatis Manolis, Claeys Philip, Pafilis Athanasios, Czarnecki Ryszard, Manolakou Diamanto, Landsbergis Vytautas, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Van Hecke Johan, Toussas Georgios, Martin Hans-Peter, Trakatellis Antonios; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

parlamendiliikmed:

parlamendiliikmed:

2.1)

infotunni ajal suuliselt vastatavad küsimused (kodukorra artikkel 109)(B6-0246/2005):

infotunni ajal suuliselt vastatavad küsimused (kodukorra artikkel 109)(B6-0246/2005):

—

Antoniozzi Alfredo, Matsis Yiannakis, Alvaro Alexander Nuno, McGuinness Mairead, Mavrommatis Manolis, Westlund Åsa, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Posselt Bernd, Moraes Claude, Crowley Brian, El Khadraoui Saïd, Papastamkos Georgios, Czarnecki Ryszard, Pafilis Athanasios, Bowis John, Mitchell Gay, Kinnock Glenys, Hedh Anna, Rutowicz Leopold Józef, Andersson Jan, Paleckis Justas Vincas, López-Istúriz White Antonio, Medina Ortega Manuel, Herranz García María Esther, Moreno Sánchez Javier, Purvis John, Tarabella Marc, Schlyter Carl, Masip Hidalgo Antonio, Goudin Hélène, Hennis-Plasschaert Jeanine, Ortuondo Larrea Josu, Newton Dunn Bill, McAvan Linda, Martin David, Isler Béguin Marie Anne, Ryan Eoin, Ó Neachtain Seán, Beglitis Panagiotis, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof, Agnoletto Vittorio, Riera Madurell Teresa, Karas Othmar, Toussas Georgios, De Rossa Proinsias, Carnero González Carlos, Ayuso González María del Pilar, Manolakou Diamanto, Aylward Liam, Casaca Paulo, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Landsbergis Vytautas, Van Hecke Johan, Riis-Jørgensen Karin, García-Margallo y Marfil José Manuel, Martin Hans-Peter, Trakatellis Antonios, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Sjöstedt Jonas, Herranz García María Esther, Moreno Sánchez Javier, Posselt Bernd, Hennicot-Schoepges Erna, Newton Dunn Bill, Martin David, McGuinness Mairead, Moraes Claude, Ryan Eoin, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Aylward Liam, Beglitis Panagiotis, Agnoletto Vittorio, Belet Ivo, Papadimoulis Dimitrios, Mitchell Gay, Mavrommatis Manolis, Claeys Philip, Pafilis Athanasios, Czarnecki Ryszard, Manolakou Diamanto, Landsbergis Vytautas, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Van Hecke Johan, Toussas Georgios, Martin Hans-Peter, Trakatellis Antonios;

| 2.2) | kirjalikud deklaratsioonid registrisse kandmiseks (kodukorra artikkel 116):







  — | Alyn Smith vaesuse kaotamise kohta (33/2005); |
| --- | --- | --- |

2.2)

kirjalikud deklaratsioonid registrisse kandmiseks (kodukorra artikkel 116):

kirjalikud deklaratsioonid registrisse kandmiseks (kodukorra artikkel 116):

—

Alyn Smith vaesuse kaotamise kohta (33/2005);

| — | Richard Corbett UEFA kohta (34/2005); |
| --- | --- |

—

Richard Corbett UEFA kohta (34/2005);

| — | Glenys Kinnock ja Catherine Stihler aastatuhande arengueesmärkide täitmisel saavutatud edu kohta (35/2005); |
| --- | --- |

—

Glenys Kinnock ja Catherine Stihler aastatuhande arengueesmärkide täitmisel saavutatud edu kohta (35/2005);

| — | Glenys Kinnock Aung San Suu Kyi olukorra kohta ja demokraatia edendamise kohta Myanmaris (36/2005). |
| --- | --- |

—

Glenys Kinnock Aung San Suu Kyi olukorra kohta ja demokraatia edendamise kohta Myanmaris (36/2005).

8.   Nõukogu saadetud kokkulepete tekstid

Nõukogu edastas järgmise dokumendi tõestatud koopia:

| — | protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Madagaskari Demokraatliku Vabariigi vahelises Madagaskari vetes kalastamise kokkuleppes sätestatud tuunipüügi võimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. jaanuarist 2004-31. detsembrini 2006. |
| --- | --- |

—

protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Madagaskari Demokraatliku Vabariigi vahelises Madagaskari vetes kalastamise kokkuleppes sätestatud tuunipüügi võimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. jaanuarist 2004-31. detsembrini 2006.

9.   Kaasotsustamismenetlusel vastu võetud aktide allkirjastamine

President teatas, et vastavalt kodukorra artiklile 68 allkirjastab ta kolmapäeval koos nõukogu eesistujaga järgmise kaasotsustamismenetlusel vastu võetud akti:

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad, üleminekumeetmete kohaldamisaja pikendamise osas (3620/1/2005 — C6-0179/2005 — 2004/0270(COD)). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad, üleminekumeetmete kohaldamisaja pikendamise osas (3620/1/2005 — C6-0179/2005 — 2004/0270(COD)).

10.   Tööplaan

Päevakorra järgmine punkt oli tööplaani arutamine.

Jaotati laiali juuni I ja juuni II osaistungjärgu lõplik päevakorra projekt (PE 357.269/PDOJ), mille kohta esitati järgmised parandused (kodukorra artikkel 132):

06.06.2005 kuni 09.06.2005 istungid

06.06.2005 kuni 09.06.2005 istungid

Esmaspäev:

Esmaspäev:

| — | muudatusteta |
| --- | --- |

—

muudatusteta

Teisipäev:

Teisipäev:

| — | muudatusteta |
| --- | --- |

—

muudatusteta

Kolmapäev:

Kolmapäev:

| — | fraktsiooni PSE taotlus jätta välja nõukogu infotund (lõpliku päevakorra projekti punkt 40).

  Sõna võtsid: Hannes Swoboda fraktsiooni PSE nimel, kes nentis, et tegelikkuses tahetakse taotlusega vähendada infotunni kestust 30 minutile, et võimaldada rohkem aega (kuni kell 18.30) pärastlõunastele aruteludele; Bill Newton Dunn fraktsiooni ALDE nimel taotluse kohta.
  Parlament kiitis taotluse heaks. |
| --- | --- |

—

fraktsiooni PSE taotlus jätta välja nõukogu infotund (lõpliku päevakorra projekti punkt 40).

(lõpliku päevakorra projekti punkt 40).

Sõna võtsid: Hannes Swoboda fraktsiooni PSE nimel, kes nentis, et tegelikkuses tahetakse taotlusega vähendada infotunni kestust 30 minutile, et võimaldada rohkem aega (kuni kell 18.30) pärastlõunastele aruteludele; Bill Newton Dunn fraktsiooni ALDE nimel taotluse kohta.

Parlament kiitis taotluse heaks.

| — | Sõna võtsid: Hans-Gert Poettering fraktsiooni PPE-DE nimel, kes esitas taotluse, et Euroopa Ülemkogu ettevalmistamise (16. ja 17. juunil 2005 Brüsselis) teemalise arutelu pealkirja (lõpliku päevakorra projekti punkt 28) muudetaks järgmiselt: “Ettevalmistused Euroopa Ülemkoguks, k.a Euroopa Liidu tulevikuks pärast põhiseaduse lepingu referendumeid”; Daniel Marc Cohn-Bendit fraktsiooni Verts/ALE nimel, kes avaldas taotlusele toetust.
  Parlament kiitis taotluse heaks. |
| --- | --- |

—

Sõna võtsid: Hans-Gert Poettering fraktsiooni PPE-DE nimel, kes esitas taotluse, et Euroopa Ülemkogu ettevalmistamise (16. ja 17. juunil 2005 Brüsselis) teemalise arutelu pealkirja (lõpliku päevakorra projekti punkt 28) muudetaks järgmiselt: “Ettevalmistused Euroopa Ülemkoguks, k.a Euroopa Liidu tulevikuks pärast põhiseaduse lepingu referendumeid”; Daniel Marc Cohn-Bendit fraktsiooni Verts/ALE nimel, kes avaldas taotlusele toetust.

(lõpliku päevakorra projekti punkt 28)

Parlament kiitis taotluse heaks.

| — | Sõna võttis Bernd Posselt, kes oli vastu infotunniks eraldatud aja lühendamisele. |
| --- | --- |

—

Sõna võttis Bernd Posselt, kes oli vastu infotunniks eraldatud aja lühendamisele.

Neljapäev:

Neljapäev:

| — | muudatusteta |
| --- | --- |

—

muudatusteta

22 ja 23.06.2005 istungid

22 ja 23.06.2005 istungid

| — | muudatusteta |
| --- | --- |

—

muudatusteta

*

- *

Tööplaan kinnitati.

11.   Üheminutilised sõnavõtud poliitiliselt olulistel teemadel

Vastavalt kodukorra artiklile 144 esinesid üheminutilise sõnavõtuga järgmised parlamendiliikmed, kes soovisid juhtida parlamendi tähelepanu poliitiliselt olulistele küsimustele:

Antonio Masip Hidalgo, Carl Schlyter, Zita Pleštinská, Jo Leinen, Roberts Zīle, Ashley Mote, Proinsias De Rossa, Jim Higgins, Glenys Kinnock, Alyn Smith, Borut Pahor, Ryszard Czarnecki, Zsolt László Becsey, Csaba Sándor Tabajdi, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Miguel Angel Martínez Martínez, Zdzisław Zbigniew Podkański, Georgios Papastamkos, Sarah Ludford, Panagiotis Beglitis, Jörg Leichtfried, Othmar Karas, Gerard Batten, Eluned Morgan, Georgios Karatzaferis, Mojca Drčar Murko, Adam Jerzy Bielan, Robert Evans, Agnes Schierhuber, Albert Deß ja Geoffrey Van Orden.

12.   Üleeuroopaliste energiavõrkude suunised ***I (arutelu)

(arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus üleeuroopaliste energiavõrkude suuniste kehtestamise ning otsuste nr 96/391/EÜ ja nr 1229/2003/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta [KOM(2003)0742 — C5-0064/2004 — 2003/0297(COD)] — Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon.

Raportöör: Anne Laperrouze (A6-0134/2005).

Sõna võttis Andris Piebalgs (komisjoni liige).

ISTUNGI JUHATAJA: Dagmar ROTH-BEHRENDT

asepresident

Anne Laperrouze (raportöör) tutvustas raportit..

Sõna võtsid: Guntars Krasts (ECON komisjoni arvamuse koostaja), María del Pilar Ayuso González fraktsiooni PPE-DE nimel, Hannes Swoboda fraktsiooni PSE nimel, Šarūnas Birutis fraktsiooni ALDE nimel, Rebecca Harms fraktsiooni Verts/ALE nimel, Angelika Niebler, Reino Paasilinna ja Andris Piebalgs.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 07.06.2005 protokolli punkt 6.1.

13.   Energia lõppkasutuse tõhusus, energiateenused ***I (arutelu)

(arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv energia lõppkasutuse tõhususe ja energiateenuste kohta [KOM(2003)0739 — C5-0642/2003 — 2003/0300(COD)] — Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon.

Raportöör: Mechtild Rothe (A6-0130/2005).

Sõna võttis Andris Piebalgs (komisjoni liige).

Mechtild Rothe (raportöör) tutvustas raportit..

Sõna võtsid: Corien Wortmann-Kool (ECON komisjoni arvamuse koostaja), Eija-Riitta Korhola (ENVI komisjoni arvamuse koostaja), Alejo Vidal-Quadras Roca fraktsiooni PPE-DE nimel, Reino Paasilinna fraktsiooni PSE nimel, Fiona Hall fraktsiooni ALDE nimel, Rebecca Harms fraktsiooni Verts/ALE nimel, Paul Rübig, Dorette Corbey, Manuel António dos Santos ja Catherine Stihler.

ISTUNGI JUHATAJA: Manuel António dos SANTOS

asepresident

Sõna võttis Andris Piebalgs.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 07.06.2005 protokolli punkt 6.2.

14.   Ühenduste finantshuvide kaitse ja pettusevastane võitlus (arutelu)

(arutelu)

Raport ühenduste finantshuvide kaitse ja pettusevastase võitluse kohta [2004/2198(INI)] — Eelarvekontrollikomisjon.

Raportöör: Herbert Bösch (A6-0151/2005).

Herbert Bösch (raportöör) tutvustas raportit..

Sõna võttis Siim Kallas (komisjoni asepresident).

Sõna võtsid: Katerina Batzeli (AGRI komisjoni arvamuse koostaja), Simon Busuttil fraktsiooni PPE-DE nimel, Szabolcs Fazakas fraktsiooni PSE nimel, Jan Mulder fraktsiooni ALDE nimel, Bart Staes fraktsiooni Verts/ALE nimel, Nils Lundgren fraktsiooni IND/DEM nimel, Mogens N.J. Camre fraktsiooni UEN nimel, Hans-Peter Martin (fraktsioonilise kuuluvuseta), Lorenzo Cesa, Paulo Casaca, Hans-Peter Martin ja Siim Kallas.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 07.06.2005 protokolli punkt 6.9.

15.   Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) ***I (arutelu)

(arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega rajatakse ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) [KOM(2004)0516 — C6-0099/2004 — 2004/0175(COD)] — Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Frederika Brepoels (A6-0108/2005).

Sõna võttis Stavros Dimas (komisjoni liige).

Frederika Brepoels (raportöör) tutvustas raportit..

Sõna võtsid: Richard Seeber fraktsiooni PPE-DE nimel, María Isabel Salinas García fraktsiooni PSE nimel, Vittorio Prodi fraktsiooni ALDE nimel, Satu Hassi fraktsiooni Verts/ALE nimel, Gerard Batten fraktsiooni IND/DEM nimel, Eija-Riitta Korhola, Urszula Krupa ja Stavros Dimas.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 07.06.2005 protokolli punkt 6.3.

16.   Edasikindlustus ***I (arutelu)

(arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb edasikindlustust ning millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 92/49/EMÜ ning direktiive 98/78/EÜ ja 2002/83/EÜ [KOM(2004)0273 — C6-0038/2004 — 2004/0097(COD)] — Majandus- ja rahanduskomisjon.

Raportöör: Peter Skinner (A6-0146/2005).

Sõna võttis Stavros Dimas (komisjoni liige).

Peter Skinner (raportöör) tutvustas raportit..

ISTUNGI JUHATAJA: Mario MAURO

asepresident

Sõna võtsid: Karsten Friedrich Hoppenstedt fraktsiooni PPE-DE nimel, ja Harald Ettl fraktsiooni PSE nimel.

ISTUNGI JUHATAJA: Luigi COCILOVO

asepresident

Sõna võtsid: Sarah Ludford fraktsiooni ALDE nimel, Wiesław Stefan Kuc, Charlie McCreevy (komisjoni liige) ja Peter Skinner, kes esitas küsimuse, millele vastas Charlie McCreevy.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 07.06.2005 protokolli punkt 6.4.

17.   Maaelu arengu toetamine EAFRD kaudu * (arutelu)

(arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) toetuse kohta maaelu arengule [KOM(2004)0490 — C6-0181/2004 — 2004/0161(CNS)] — Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon.

Raportöör: Agnes Schierhuber (A6-0145/2005).

Sõna võttis Charlie McCreevy (komisjoni liige).

Agnes Schierhuber (raportöör) tutvustas raportit..

Sõna võtsid: Armando Dionisi fraktsiooni PPE-DE nimel, Rosa Miguélez Ramos fraktsiooni PSE nimel, Kyösti Tapio Virrankoski fraktsiooni ALDE nimel, Ilda Figueiredo fraktsiooni GUE/NGL nimel, Kathy Sinnott fraktsiooni IND/DEM nimel, Liam Aylward fraktsiooni UEN nimel, James Hugh Allister (fraktsioonilise kuuluvuseta), Elisabeth Jeggle, Katerina Batzeli, Jan Mulder, Bairbre de Brún, Mieczysław Edmund Janowski, Lambert van Nistelrooij, Csaba Sándor Tabajdi, Anne Laperrouze, James Nicholson, Astrid Lulling, Zdzisław Zbigniew Podkański, Czesław Adam Siekierski, Ljudmila Novak, Tunne Kelam, Zbigniew Zaleski, Mariann Fischer Boel (komisjoni liige) ja Agnes Schierhuber Mariann Fischer Boeli sõnavõtu kohta.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 07.06.2005 protokolli punkt 6.5.

18.   Järgmise istungi päevakord

Kinnitati järgmise päeva istungi päevakord (dokument “Päevakord” PE 357.269/OJMA).

19.   Istungi lõpp

Istung lõppes kell 22.10.

Julian Priestley

peasekretär

Josep Borrell Fontelles

president

---

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

Allakirjutanud:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Allister, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bersani, Bertinotti, Bielan, Birutis, Blokland, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Booth, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Cottigny, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dobolyi, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fazakas, Ferber, Fernandes, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hannan, Harangozó, Harbour, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Hudacký, Hudghton, Ibrisagic, Ilves, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kamall, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krarup, Krasts, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, Laschet, Lavarra, Lax, Lechner, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Letta, Lévai, Liberadzki, Libicki, Liotard, Lipietz, Locatelli, López-Istúriz White, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McMillan-Scott, Madeira, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Özdemir, Olajos, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Borut Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Pavilionis, Peillon, Pęk, Pflüger, Piecyk, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Rapkay, Remek, Resetarits, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Sánchez Presedo, dos Santos, Saryusz-Wolski, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sonik, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stevenson, Stihler, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Trakatellis, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vidal-Quadras Roca, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wallis, Walter, Watson, Weiler, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wierzejski, Wijkman, Wise, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zani, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

Teisipäev, 7. juuni 2005

| 25.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 124/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 124/13

---

PROTOKOLL

(2006/C 124 E/02)

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

ISTUNGI JUHATAJA: Antonios TRAKATELLIS

asepresident

1.   Istungi algus

Istung algas kell 09.00.

2.   Esitatud dokumendid

Järgmised dokumendid on Euroopa Parlamendile esitanud nõukogu ja Euroopa Komisjon:

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 2092/91 põllumajandustoodete mahepõllundustootmise ning põllumajandustoodete ja toiduainete puhul sellele viitavate märgiste kohta (KOM(2005)0194 — C6-0140/2005 — 2005/0094(CNS));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: AGRI |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 2092/91 põllumajandustoodete mahepõllundustootmise ning põllumajandustoodete ja toiduainete puhul sellele viitavate märgiste kohta (KOM(2005)0194 — C6-0140/2005 — 2005/0094(CNS));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: AGRI

| — | ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1210/90 (Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta) seoses tegevdirektori ametiajaga (KOM(2005)0190 [01] — C6-0141/2005 — 2005/0072(COD));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: JURI
  nõuandvad komisjonid: ENVI |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1210/90 (Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta) seoses tegevdirektori ametiajaga (KOM(2005)0190 [01] — C6-0141/2005 — 2005/0072(COD));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: JURI

nõuandvad komisjonid: ENVI

| — | ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 337/75 (Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta) seoses direktori ametiajaga (KOM(2005)0190 [02] — C6-0142/2005 — 2005/0073(COD));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: JURI
  nõuandvad komisjonid: EMPL |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 337/75 (Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta) seoses direktori ametiajaga (KOM(2005)0190 [02] — C6-0142/2005 — 2005/0073(COD));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: JURI

nõuandvad komisjonid: EMPL

| — | ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1365/75 (Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta) seoses direktori ja asedirektori ametiajaga (KOM(2005)0190 [03] — C6-0143/2005 — 2005/0074(COD));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: JURI
  nõuandvad komisjonid: EMPL |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1365/75 (Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta) seoses direktori ja asedirektori ametiajaga (KOM(2005)0190 [03] — C6-0143/2005 — 2005/0074(COD));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: JURI

nõuandvad komisjonid: EMPL

| — | ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1360/90, millega luuakse Euroopa Koolitusfond, seoses direktori ametiajaga (KOM(2005)0190 [04] — C6-0144/2005 — 2005/0075(COD));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: JURI
  nõuandvad komisjonid: EMPL |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1360/90, millega luuakse Euroopa Koolitusfond, seoses direktori ametiajaga (KOM(2005)0190 [04] — C6-0144/2005 — 2005/0075(COD));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: JURI

nõuandvad komisjonid: EMPL

| — | ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 302/93 (Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta) seoses direktori ametiajaga (KOM(2005)0190 [05] — C6-0145/2005 — 2005/0076(COD));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: JURI
  nõuandvad komisjonid: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 302/93 (Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta) seoses direktori ametiajaga (KOM(2005)0190 [05] — C6-0145/2005 — 2005/0076(COD));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: JURI

nõuandvad komisjonid: LIBE

| — | ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 178/2002 seoses Euroopa Toiduohutusameti tegevdirektori ametiajaga (KOM(2005)0190 [10] — C6-0146/2005 — 2005/0081(COD));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: JURI
  nõuandvad komisjonid: ENVI |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 178/2002 seoses Euroopa Toiduohutusameti tegevdirektori ametiajaga (KOM(2005)0190 [10] — C6-0146/2005 — 2005/0081(COD));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: JURI

nõuandvad komisjonid: ENVI

| — | ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 851/2004, millega asutatakse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus, seoses direktori ametiajaga (KOM(2005)0190 [11] — C6-0147/2005 — 2005/0082(COD));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: JURI
  nõuandvad komisjonid: ENVI |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 851/2004, millega asutatakse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus, seoses direktori ametiajaga (KOM(2005)0190 [11] — C6-0147/2005 — 2005/0082(COD));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: JURI

nõuandvad komisjonid: ENVI

| — | ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004 seoses Euroopa Ravimihindamisameti tegevdirektori ametiajaga (EMPs kohaldatav tekst) (KOM(2005)0190 [12] — C6-0148/2005 — 2005/0083(COD));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: JURI
  nõuandvad komisjonid: ENVI |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004 seoses Euroopa Ravimihindamisameti tegevdirektori ametiajaga (EMPs kohaldatav tekst) (KOM(2005)0190 [12] — C6-0148/2005 — 2005/0083(COD));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: JURI

nõuandvad komisjonid: ENVI

| — | ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2062/94 (Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta) seoses direktori ametiajaga (KOM(2005)0190 [14] — C6-0149/2005 — 2005/0085(COD));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: JURI
  nõuandvad komisjonid: EMPL |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2062/94 (Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta) seoses direktori ametiajaga (KOM(2005)0190 [14] — C6-0149/2005 — 2005/0085(COD));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: JURI

nõuandvad komisjonid: EMPL

| — | ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet, seoses tegevdirektori ametiajaga (EMPs kohaldatav tekst) (KOM(2005)0190 [15] — C6-0150/2005 — 2005/0086(COD));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: JURI
  nõuandvad komisjonid: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet, seoses tegevdirektori ametiajaga (EMPs kohaldatav tekst) (KOM(2005)0190 [15] — C6-0150/2005 — 2005/0086(COD));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: JURI

nõuandvad komisjonid: TRAN

| — | ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1592/2002 seoses Euroopa Lennundusohutusameti tegevdirektori ja direktorite ametiajaga (EMPs kohaldatav tekst) (KOM(2005)0190 [16] — C6-0151/2005 — 2005/0087(COD));







  edasi saadetud | : | vastutavale komisjonile: JURI
  nõuandvad komisjonid: TRAN |
| --- | --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1592/2002 seoses Euroopa Lennundusohutusameti tegevdirektori ja direktorite ametiajaga (EMPs kohaldatav tekst) (KOM(2005)0190 [16] — C6-0151/2005 — 2005/0087(COD));

edasi saadetud

:

vastutavale komisjonile: JURI

nõuandvad komisjonid: TRAN

| — | ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 881/2004, millega asutatakse Euroopa Raudtee Amet, seoses direktori ametiajaga (KOM(2005)0190 [17] — C6-0152/2005 — 2005/0088(COD));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: JURI
  nõuandvad komisjonid: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 881/2004, millega asutatakse Euroopa Raudtee Amet, seoses direktori ametiajaga (KOM(2005)0190 [17] — C6-0152/2005 — 2005/0088(COD));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: JURI

nõuandvad komisjonid: TRAN

| — | ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Meresõiduohutuse Ameti laevareostuse vastase tegevuse mitmeaastase rahastamise ja määruse (EÜ) nr 1406/2002 muutmise kohta (KOM(2005)0210 — C6-0153/2005 — 2005/0098(COD));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: TRAN
  nõuandvad komisjonid: BUDG, CONT, ENVI, ITRE |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Meresõiduohutuse Ameti laevareostuse vastase tegevuse mitmeaastase rahastamise ja määruse (EÜ) nr 1406/2002 muutmise kohta (KOM(2005)0210 — C6-0153/2005 — 2005/0098(COD));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: TRAN

nõuandvad komisjonid: BUDG, CONT, ENVI, ITRE

| — | ettepanek vastu nõukogu määrus, mis käsitleb protokolli sõlmimist, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Komoori Islamiliitvabariigi vahelises Komooride rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud tuunipüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2010 (KOM(2005)0187 — C6-0154/2005 — 2005/0092(CNS));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: PECH
  nõuandvad komisjonid: DEVE, BUDG |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek vastu nõukogu määrus, mis käsitleb protokolli sõlmimist, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Komoori Islamiliitvabariigi vahelises Komooride rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud tuunipüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2010 (KOM(2005)0187 — C6-0154/2005 — 2005/0092(CNS));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: PECH

nõuandvad komisjonid: DEVE, BUDG

| — | ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega tehakse parandus direktiivis 2004/18/EÜ, mis käsitleb riiklike ehitustöö-, tarne- ja teenuslepingute sõlmimise korra kooskõlastamist (KOM(2005)0214 — C6-0155/2005 — 2005/0100(COD));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: IMCO
  nõuandvad komisjonid: ECON, EMPL, ENVI, ITRE |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega tehakse parandus direktiivis 2004/18/EÜ, mis käsitleb riiklike ehitustöö-, tarne- ja teenuslepingute sõlmimise korra kooskõlastamist (KOM(2005)0214 — C6-0155/2005 — 2005/0100(COD));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: IMCO

nõuandvad komisjonid: ECON, EMPL, ENVI, ITRE

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu määrus ühenduse välisabi kättesaadavuse kohta (8977/2005 — C6-0156/2005 — 2005/0806(CNS));






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: DEVE
  nõuandvad komisjonid: AFET, INTA, BUDG |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu määrus ühenduse välisabi kättesaadavuse kohta (8977/2005 — C6-0156/2005 — 2005/0806(CNS));

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: DEVE

nõuandvad komisjonid: AFET, INTA, BUDG

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Horvaatia Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta (KOM(2005)0159 — C6-0173/2005 — 2005/0059(CNS)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Horvaatia Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta (KOM(2005)0159 — C6-0173/2005 — 2005/0059(CNS)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: TRAN

3.   Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala (esitatud resolutsiooni ettepanekute teatavaks tegemine)

(esitatud resolutsiooni ettepanekute teatavaks tegemine)

Arutelu toimus 11.04.2005 (11.04.2005 protokolli punkt 15).

11.04.2005 protokolli punkt 15

Kodukorra artikli 108 lõike 5 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:

| — | Jean-Marie Cavada LIBE komisjoni nimel: Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomisel 2004. aastal tehtud edusammud (ELi lepingu artiklid 2 ja 39) (B6-0327/2005). |
| --- | --- |

—

Jean-Marie Cavada LIBE komisjoni nimel: Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomisel 2004. aastal tehtud edusammud (ELi lepingu artiklid 2 ja 39) (B6-0327/2005).

4.   Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (esitatud resolutsiooni ettepanekute tutvustamine)

(esitatud resolutsiooni ettepanekute tutvustamine)

Järgmised parlamendiliikmed ja fraktsioonid esitasid vastavalt kodukorra artiklile 115 taotluse arutelu korraldamiseks alljärgnevate resolutsiooni ettepanekute üle:

| I. | BOLIIVIA:







  — | Annemie Neyts-Uyttebroeck fraktsiooni ALDE nimel, olukorra kohta Boliivias (B6-0361/2005); |
| --- | --- | --- |

I.

BOLIIVIA:

BOLIIVIA:

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck fraktsiooni ALDE nimel, olukorra kohta Boliivias (B6-0361/2005);

| — | Pasqualina Napoletano ja Margrietus van den Berg fraktsiooni PSE nimel, olukorra kohta Boliivias (B6-0362/2005); |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano ja Margrietus van den Berg fraktsiooni PSE nimel, olukorra kohta Boliivias (B6-0362/2005);

| — | Alain Lipietz, Monica Frassoni, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Raül Romeva i Rueda ja Eva Lichtenberger fraktsiooni Verts/ALE nimel, olukorra kohta Boliivias (B6-0365/2005); |
| --- | --- |

—

Alain Lipietz, Monica Frassoni, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Raül Romeva i Rueda ja Eva Lichtenberger fraktsiooni Verts/ALE nimel, olukorra kohta Boliivias (B6-0365/2005);

| — | Jonas Sjöstedt, Helmuth Markov, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto, Ilda Figueiredo ja Athanasios Pafilis fraktsiooni GUE/NGL nimel, olukorra kohta Boliivias (B6-0367/2005); |
| --- | --- |

—

Jonas Sjöstedt, Helmuth Markov, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto, Ilda Figueiredo ja Athanasios Pafilis fraktsiooni GUE/NGL nimel, olukorra kohta Boliivias (B6-0367/2005);

| — | Fernando Fernández Martín, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra ja Bernd Posselt fraktsiooni PPE-DE nimel, olukorra kohta Boliivias (B6-0376/2005). |
| --- | --- |

—

Fernando Fernández Martín, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra ja Bernd Posselt fraktsiooni PPE-DE nimel, olukorra kohta Boliivias (B6-0376/2005).

| II. | PRESSIVABADUS ALŽEERIAS:







  — | Annemie Neyts-Uyttebroeck fraktsiooni ALDE nimel, Alžeeria kohta (B6-0359/2005); |
| --- | --- | --- |

II.

PRESSIVABADUS ALŽEERIAS:

PRESSIVABADUS ALŽEERIAS:

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck fraktsiooni ALDE nimel, Alžeeria kohta (B6-0359/2005);

| — | Pasqualina Napoletano ja Raimon Obiols i Germà fraktsiooni PSE nimel, pressivabaduse kohta Alžeerias (B6-0363/2005); |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano ja Raimon Obiols i Germà fraktsiooni PSE nimel, pressivabaduse kohta Alžeerias (B6-0363/2005);

| — | Hélène Flautre ja Raül Romeva i Rueda fraktsiooni Verts/ALE nimel, pressivabaduse kohta Alžeerias (B6-0366/2005); |
| --- | --- |

—

Hélène Flautre ja Raül Romeva i Rueda fraktsiooni Verts/ALE nimel, pressivabaduse kohta Alžeerias (B6-0366/2005);

| — | Francis Wurtz fraktsiooni GUE/NGL nimel, pressivabaduse kohta Alžeerias (B6-0368/2005); |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz fraktsiooni GUE/NGL nimel, pressivabaduse kohta Alžeerias (B6-0368/2005);

| — | Ģirts Valdis Kristovskis fraktsiooni UEN nimel, pressivabaduse kohta Alžeerias (B6-0380/2005); |
| --- | --- |

—

Ģirts Valdis Kristovskis fraktsiooni UEN nimel, pressivabaduse kohta Alžeerias (B6-0380/2005);

| — | Luisa Fernanda Rudi Ubeda fraktsiooni PPE-DE nimel, pressivabaduse kohta Alžeerias (B6-0381/2005). |
| --- | --- |

—

Luisa Fernanda Rudi Ubeda fraktsiooni PPE-DE nimel, pressivabaduse kohta Alžeerias (B6-0381/2005).

| III. | ASERBAIDŽAAN:







  — | Annemie Neyts-Uyttebroeck fraktsiooni ALDE nimel, Aserbaidžaani kohta (B6-0360/2005); |
| --- | --- | --- |

III.

ASERBAIDŽAAN:

ASERBAIDŽAAN:

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck fraktsiooni ALDE nimel, Aserbaidžaani kohta (B6-0360/2005);

| — | Pasqualina Napoletano, Hannes Swoboda ja Jan Marinus Wiersma fraktsiooni PSE nimel, Aserbaidžaani kohta (B6-0364/2005); |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Hannes Swoboda ja Jan Marinus Wiersma fraktsiooni PSE nimel, Aserbaidžaani kohta (B6-0364/2005);

| — | Vittorio Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel, olukorra kohta Aserbaidžaanis (B6-0369/2005); |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel, olukorra kohta Aserbaidžaanis (B6-0369/2005);

| — | Charles Tannock, Vytautas Landsbergis, Árpád Duka-Zólyomi ja Bernd Posselt fraktsiooni PPE-DE nimel, Aserbaidžaani kohta (B6-0375/2005); |
| --- | --- |

—

Charles Tannock, Vytautas Landsbergis, Árpád Duka-Zólyomi ja Bernd Posselt fraktsiooni PPE-DE nimel, Aserbaidžaani kohta (B6-0375/2005);

| — | Bastiaan Belder fraktsiooni IND/DEM nimel, Aserbaidžaani kohta (B6-0378/2005); |
| --- | --- |

—

Bastiaan Belder fraktsiooni IND/DEM nimel, Aserbaidžaani kohta (B6-0378/2005);

| — | Marie Anne Isler Béguin ja Cem Özdemir fraktsiooni Verts/ALE nimel, inimõiguste rikkumiste kohta Aserbaidžaanis (B6-0379/2005); |
| --- | --- |

—

Marie Anne Isler Béguin ja Cem Özdemir fraktsiooni Verts/ALE nimel, inimõiguste rikkumiste kohta Aserbaidžaanis (B6-0379/2005);

| — | Anna Elzbieta Fotyga fraktsiooni UEN nimel, inimõiguste ja demokraatia kohta Aserbaidžaanis (B6-0382/2005). |
| --- | --- |

—

Anna Elzbieta Fotyga fraktsiooni UEN nimel, inimõiguste ja demokraatia kohta Aserbaidžaanis (B6-0382/2005).

Kõneaeg eraldatakse vastavalt kodukorra artiklile 142.

5.   Terrorismivastane võitlus (arutelu)

(arutelu)

Euroopa Liidu terrorismivastane tegevuskava

Euroopa Liidu terrorismivastane tegevuskava

Raport, mis sisaldab Euroopa Parlamendi soovituse ettepanekut Euroopa Ülemkogule ja nõukogule Euroopa Liidu terrorismivastase tegevuskava kohta [2004/2214(INI)] — kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Rosa Díez González (A6-0164/2005).

Terrorirünnakud: ärahoidmine, ettevalmistamine ja reageerimine

Terrorirünnakud: ärahoidmine, ettevalmistamine ja reageerimine

Raport, mis sisaldab Euroopa Parlamendi soovituse ettepanekut Euroopa Ülemkogule ja nõukogule, mis käsitleb terrorirünnakute ärahoidmist, ettevalmistamist ja neile reageerimist [2005/2043(INI)] — Kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Jaime Mayor Oreja (A6-0166/2005).

Kriitilise infrastruktuuri kaitse terrorismivastases võitluses

Kriitilise infrastruktuuri kaitse terrorismivastases võitluses

Raport mis sisaldab Euroopa Parlamendi soovituse ettepanekut Euroopa Ülemkogule ja nõukogule kriitiliste infrastruktuuride kaitse kohta terrorismivastases võitluses [2005/2044(INI)] — Kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Stavros Lambrinidis (A6-0161/2005).

Võitlus terrorismi rahastamisega

Võitlus terrorismi rahastamisega

Raport mis sisaldab Euroopa Parlamendi soovituse ettepanekut Euroopa Ülemkogule ja nõukogule võitluse kohta terrorismi rahastamisega [2005/2065(INI)] — Kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Mario Borghezio (A6-0159/2005).

Andmete vahetamine võitluses terroriaktide ja teiste raskete õigusrikkumistega *

Andmete vahetamine võitluses terroriaktide ja teiste raskete õigusrikkumistega *

Raport Rootsi Kuningriigi algatuse kohta eesmärgiga võtta vastu nõukogu raamotsus, mis käsitleb Euroopa Liidu liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabe ja jälitusteabe vahetamise lihtsustamist, eelkõige raskete õigusrikkumiste, sealhulgas terroriaktide, korral [10215/2004 — C6-0153/2004 — 2004/0812(CNS)] — Kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Antoine Duquesne (A6-0162/2005).

Terroriaktidega seotud teabevahetus ja koostöö (otsus) *

Terroriaktidega seotud teabevahetus ja koostöö (otsus) *

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus terroriaktidega seotud teabevahetuse ja koostöö kohta [15599/2004 — C6-0007/2004 — 2004/0069(CNS)] — Kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Antoine Duquesne (A6-0160/2005)

Terrorirünnakuid puudutav teabevahetus ja koostöö

Terrorirünnakuid puudutav teabevahetus ja koostöö

Raport, mis sisaldab Euroopa Parlamendi soovituse ettepanekut Euroopa Ülemkogule ja nõukogule, mis käsitleb terrorirünnakuid puudutavat teabevahetust ja koostööd [2005/2046(INI)] — Kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Antoine Duquesne (A6-0165/2005).

Kuritegude, sealhulgas terrorismi tõkestamine, uurimine, avastamine ja selle eest vastutusele võtmine *

Kuritegude, sealhulgas terrorismi tõkestamine, uurimine, avastamine ja selle eest vastutusele võtmine *

Raport raamotsuse eelnõu kohta üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisega seoses töödeldud ja salvestatud või üldkasutatavates sidevõrkudes olevate andmete säilitamise kohta kuritegevuse ja kuritegude, sealhulgas terrorismi tõkestamiseks, uurimiseks, avastamiseks ja selle eest vastutusele võtmiseks. [8958/2004 — C6-0198/2004 — 2004/0813(CNS)] — Kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Alexander Nuno Alvaro (A6-0174/2005).

Bioterrorism

Bioterrorism

Suuliselt vastatava küsimuse esitas(id) Karl-Heinz Florenz ENVI komisjoni nimel nõukogule: Euroopa Liidu suutlikkus reageerida bioterrorismist tingitud ohtudele rahvatervisele (B6-0243/2005).

Suuliselt vastatava küsimuse esitas(id) Karl-Heinz Florenz, ENVI komisjoni nimel komisjonile: Euroopa Liidu suutlikkus reageerida bioterrorismist tingitud ohtudele rahvatervisele (B6-0244/2005)

Rosa Díez González tutvustas raportit (A6-0164/2005).

Jaime Mayor Oreja tutvustas raportit (A6-0166/2005).

Stavros Lambrinidis tutvustas raportit (A6-0161/2005).

Mario Borghezio tutvustas raportit (A6-0159/2005).

Antoine Duquesne tutvustas raporteid (A6-0162/2005, A6-0160/2005 ja A6-0165/2005).

Alexander Nuno Alvaro tutvustas raportit (A6-0174/2005).

Karl-Heinz Florenz esitas suuliselt vastatavad küsimused (B6-0243/2005 ja B6-0244/2005).

Sõna võttis Franco Frattini (komisjoni asepresident).

Sõna võtsid: Jaime Mayor Oreja (AFET komisjoni arvamuse koostaja) (A6-0164/2005), István Szent-Iványi (AFET komisjoni arvamuse koostaja) (A6-0160/2005), Antonio López-Istúriz White (JURI komisjoni arvamuse koostaja) (A6-0160/2005), ja Angelika Niebler (ITRE komisjoni arvamuse koostaja) (A6-0174/2005).

ISTUNGI JUHATAJA: Gérard ONESTA

asepresident

Sõna võtsid: Manuel Medina Ortega (JURI komisjoni arvamuse koostaja) (A6-0174/2005), Agustín Díaz de Mera García Consuegra fraktsiooni PPE-DE nimel, Martine Roure fraktsiooni PSE nimel, Ignasi Guardans Cambó fraktsiooni ALDE nimel, Johannes Voggenhuber fraktsiooni Verts/ALE nimel, Giusto Catania fraktsiooni GUE/NGL nimel, James Hugh Allister (fraktsioonilise kuuluvuseta), Frederika Brepoels, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Sarah Ludford, Kathalijne Maria Buitenweg, Kyriacos Triantaphyllides, Georgios Karatzaferis, Frank Vanhecke, Panayiotis Demetriou, Edith Mastenbroek, Sophia in 't Veld, Hélène Flautre, Sylvia-Yvonne Kaufmann ja Carlos Coelho.

ISTUNGI JUHATAJA: Ingo FRIEDRICH

asepresident

Sõna võtsid: Genowefa Grabowska, Anneli Jäätteenmäki, Athanasios Pafilis, Ioannis Varvitsiotis, Erika Mann, Alexander Stubb, Marek Maciej Siwiec, Timothy Kirkhope, Nikolaos Sifunakis, Charlotte Cederschiöld, Proinsias De Rossa, Piia-Noora Kauppi, Lasse Lehtinen, John Bowis, Luís Queiró, Geoffrey Van Orden, Herbert Reul, Nicolas Schmit (nõukogu eesistuja) ja Franco Frattini.

ISTUNGI JUHATAJA: Pierre MOSCOVICI

asepresident

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 7.6.2005 protokolli punkt 6.10, 7.6.2005 protokolli punkt 6.11, 7.6.2005 protokolli punkt 6.12, 7.6.2005 protokolli punkt 6.13, 7.6.2005 protokolli punkt 6.6, 7.6.2005 protokolli punkt 6.7, 7.6.2005 protokolli punkt 6.14 ja 7.6.2005 protokolli punkt 6.8.

7.6.2005 protokolli punkt 6.10, 7.6.2005 protokolli punkt 6.11, 7.6.2005 protokolli punkt 6.12, 7.6.2005 protokolli punkt 6.13, 7.6.2005 protokolli punkt 6.6, 7.6.2005 protokolli punkt 6.7, 7.6.2005 protokolli punkt 6.14 ja 7.6.2005 protokolli punkt 6.8.

6.   Hääletused

Hääletuse üksikasjalikud tulemused (muudatusettepanekud, eraldi ja osade kaupa hääletus jne) on esitatud protokolli lisas 1.

6.1.   Üleeuroopaliste energiavõrkude suunised ***I (hääletus)

(hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus üleeuroopaliste energiavõrkude suuniste kehtestamise ning otsuste nr 96/391/EÜ ja nr 1229/2003/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta [KOM(2003)0742 — C5-0064/2004 — 2003/0297(COD)] — Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon.

Raportöör: Anne Laperrouze (A6-0134/2005).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 1)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 1)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2005)0211).

(P6_TA(2005)0211).

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2005)0211).

(P6_TA(2005)0211).

6.2.   Energia lõppkasutuse tõhusus, energiateenused ***I (hääletus)

(hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv energia lõppkasutuse tõhususe ja energiateenuste kohta [KOM(2003)0739 — C5-0642/2003 — 2003/0300(COD)] — Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon.

Raportöör: Mechtild Rothe (A6-0130/2005)

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 2)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 2)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2005)0212)

(P6_TA(2005)0212)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2005)0212).

(P6_TA(2005)0212).

6.3.   Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) ***I (hääletus)

(hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega rajatakse ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) [KOM(2004)0516 — C6-0099/2004 — 2004/0175(COD)] — Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Frederika Brepoels (A6-0108/2005).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 3)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 3)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2005)0213).

(P6_TA(2005)0213).

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2005)0213).

(P6_TA(2005)0213).

6.4.   Edasikindlustus ***I (hääletus)

(hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb edasikindlustust ning millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 92/49/EMÜ ning direktiive 98/78/EÜ ja 2002/83/EÜ [KOM(2004)0273 — C6-0038/2004 — 2004/0097(COD)] — Majandus- ja rahanduskomisjon.

Raportöör: Peter Skinner (A6-0146/2005).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 4)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 4)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2005)0214).

(P6_TA(2005)0214).

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2005)0214).

(P6_TA(2005)0214).

6.5.   Maaelu arengu toetamine EAFRD kaudu * (hääletus)

(hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) toetuse kohta maaelu arengule [KOM(2004)0490 — C6-0181/2004 — 2004/0161(CNS)] — Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon.

Raportöör: Agnes Schierhuber (A6-0145/2005).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 5)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 5)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2005)0215).

(P6_TA(2005)0215).

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2005)0215).

(P6_TA(2005)0215).

6.6.   Andmete vahetamine võitluses terroriaktide ja teiste raskete õigusrikkumistega * (hääletus)

(hääletus)

Raport Rootsi Kuningriigi algatuse kohta eesmärgiga võtta vastu nõukogu raamotsus, mis käsitleb Euroopa Liidu liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabe ja jälitusteabe vahetamise lihtsustamist, eelkõige raskete õigusrikkumiste, sealhulgas terroriaktide, korral [10215/2004 — C6-0153/2004 — 2004/0812(CNS)] — Kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Antoine Duquesne (A6-0162/2005).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 6)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 6)

ROOTSI KUNINGRIIGI ALGATUS

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2005)0216).

(P6_TA(2005)0216).

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2005)0216).

(P6_TA(2005)0216).

6.7.   Terroriaktidega seotud teabevahetus ja koostöö (otsus) * (hääletus)

(hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus terroriaktidega seotud teabevahetuse ja koostöö kohta [15599/2004 — C6-0007/2004 — 2004/0069(CNS)] — Kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Antoine Duquesne (A6-0160/2005).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 7)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 7)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2005)0217).

(P6_TA(2005)0217).

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2005)0217).

(P6_TA(2005)0217).

6.8.   Kuritegude, sealhulgas terrorismi tõkestamine, uurimine, avastamine ja selle eest vastutusele võtmine * (hääletus)

(hääletus)

Raport raamotsuse eelnõu kohta üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisega seoses töödeldud ja salvestatud või üldkasutatavates sidevõrkudes olevate andmete säilitamise kohta kuritegevuse ja kuritegude, sealhulgas terrorismi tõkestamiseks, uurimiseks, avastamiseks ja selle eest vastutusele võtmiseks. [8958/2004 — C6-0198/2004 — 2004/0813(CNS)] — Kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Alexander Nuno Alvaro (A6-0174/2005).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 8)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 8)

PRANTSUSE VABARIIGI, IIRI VABARIIGI, ROOTSI KUNINGRIIGI JA ÜHENDKUNINGRIIGI ALGATUS

Tagasi lükatud.

Sõna võttis Nicolas Schmit (nõukogu eesistuja), kes teatas, et nõukogu jääb oma seisukohale.

Küsimus saadetakse kodukorra artikli 52 lõike 3 alusel komisjonile tagasi.

6.9.   Ühenduste finantshuvide kaitse ja pettusevastane võitlus (hääletus)

(hääletus)

Raport ühenduste finantshuvide kaitse ja pettusevastase võitluse kohta [2004/2198(INI)] — Eelarvekontrollikomisjon.

Raportöör: Herbert Bösch (A6-0151/2005).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 9)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 9)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0218).

(P6_TA(2005)0218).

6.10.   Euroopa Liidu terrorismivastane tegevuskava (hääletus)

(hääletus)

Raport, mis sisaldab Euroopa Parlamendi soovituse ettepanekut Euroopa Ülemkogule ja nõukogule Euroopa Liidu terrorismivastase tegevuskava kohta [2004/2214(INI)] — kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Rosa Díez González (A6-0164/2005).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 10)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 10)

SOOVITUSE ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0219).

(P6_TA(2005)0219).

Sõnavõtud hääletuse kohta:

| — | Martine Roure teatas, et fraktsioon PSE võttis tagasi muudatusettepaneku 14. |
| --- | --- |

—

Martine Roure teatas, et fraktsioon PSE võttis tagasi muudatusettepaneku 14.

6.11.   Terrorirünnakud: ärahoidmine, ettevalmistamine ja reageerimine (hääletus)

(hääletus)

Raport, mis sisaldab Euroopa Parlamendi soovituse ettepanekut Euroopa Ülemkogule ja nõukogule, mis käsitleb terrorirünnakute ärahoidmist, ettevalmistamist ja neile reageerimist [2005/2043(INI)] — kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Jaime Mayor Oreja (A6-0166/2005).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 11)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 11)

SOOVITUSE ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0220).

(P6_TA(2005)0220).

Sõnavõtud hääletuse kohta:

| — | Vytautas Landsbergis esitas põhjenduse C kohta suulise muudatusettepaneku, mida ei lisatud teksti, kuna selle kaalumise vastu oli üle 37 parlamendiliikme. |
| --- | --- |

—

Vytautas Landsbergis esitas põhjenduse C kohta suulise muudatusettepaneku, mida ei lisatud teksti, kuna selle kaalumise vastu oli üle 37 parlamendiliikme.

6.12.   Kriitilise infrastruktuuri kaitse terrorismivastases võitluses (hääletus)

(hääletus)

Raport, mis sisaldab Euroopa Parlamendi soovituse ettepanekut Euroopa Ülemkogule ja nõukogule kriitiliste infrastruktuuride kaitse kohta terrorismivastases võitluses [2005/2044(INI)] — kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Stavros Lambrinidis (A6-0161/2005).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 12)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 12)

SOOVITUSE ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0221).

(P6_TA(2005)0221).

6.13.   Võitlus terrorismi rahastamisega (hääletus)

(hääletus)

Raport, mis sisaldab Euroopa Parlamendi soovituse ettepanekut Euroopa Ülemkogule ja nõukogule võitluse kohta terrorismi rahastamisega [2005/2065(INI)] — kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Mario Borghezio (A6-0159/2005).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 13)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 13)

SOOVITUSE ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0222).

(P6_TA(2005)0222).

Sõnavõtud hääletuse kohta:

| — | Giusto Catania muudatusettepaneku 1 kohta; |
| --- | --- |

—

Giusto Catania muudatusettepaneku 1 kohta;

| — | Sarah Ludford fraktsiooni ALDE nimel, kes esitas muudatusettepaneku 4/rev. kohta suulise muudatusettepaneku, mis kanti teksti sisse; |
| --- | --- |

—

Sarah Ludford fraktsiooni ALDE nimel, kes esitas muudatusettepaneku 4/rev. kohta suulise muudatusettepaneku, mis kanti teksti sisse;

| — | Rosa Díez González fraktsiooni PSE nimel, kes toetas Sarah Ludfordi esitatud muudatusettepanekut. |
| --- | --- |

—

Rosa Díez González fraktsiooni PSE nimel, kes toetas Sarah Ludfordi esitatud muudatusettepanekut.

6.14.   Terrorirünnakuid puudutav teabevahetus ja koostöö (hääletus)

(hääletus)

Raport, mis sisaldab Euroopa Parlamendi soovituse ettepanekut Euroopa Ülemkogule ja nõukogule, mis käsitleb terrorirünnakuid puudutavat teabevahetust ja koostööd [2005/2046(INI)] — kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Antoine Duquesne (A6-0165/2005).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 14)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 14)

SOOVITUSE ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0223).

(P6_TA(2005)0223).

7.   Hääletuse kohta selgituste andmine

Kirjalikud selgitused hääletuse kohta:

Kirjalikud selgitused hääletuse kohta:

Kodukorra artikli 163 lõike 3 alusel esitatud kirjalikud selgitused hääletuse kohta lisatakse käesoleva istungi stenogrammile.

Suulised selgitused hääletuse kohta:

Suulised selgitused hääletuse kohta:

Raport: Antoine Duquesne — A6-0162/2005:

Andreas Mölzer.

8.   Hääletuse parandused

Järgmised parlamendiliikmed esitasid alltoodud hääletuse parandused:

Raport: Mechtild Rothe — A6-0130/2005:

| — | muudatusettepanek 28:






  — | poolt: John Attard-Montalto, Anders Wijkman; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 28:

—

poolt: John Attard-Montalto, Anders Wijkman;

poolt:

| — | vastu: Maria Martens. |
| --- | --- |

—

vastu: Maria Martens.

vastu:

Raport: Agnes Schierhuber — A6-0145/2005:

| — | muudatusettepanek 114:






  — | poolt: Claude Turmes; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 114:

—

poolt: Claude Turmes;

poolt:

| — | muudetud ettepanek:






  — | poolt: Claude Turmes; |
| --- | --- | --- |

—

muudetud ettepanek:

—

poolt: Claude Turmes;

poolt:

| — | õigusloomega seotud resolutsioon:






  — | poolt: Charlotte Cederschiöld, Claude Turmes. |
| --- | --- | --- |

—

õigusloomega seotud resolutsioon:

—

poolt: Charlotte Cederschiöld, Claude Turmes.

poolt:

Raport: Antoine Duquesne — A6-0160/2005:

| — | õigusloomega seotud resolutsioon:






  — | poolt: John Attard-Montalto. |
| --- | --- | --- |

—

õigusloomega seotud resolutsioon:

—

poolt: John Attard-Montalto.

poolt:

Raport: Jaime Mayor Oreja — A6-0166/2005:

| — | muudatusettepanek 13:






  — | poolt: Charlotte Cederschiöld, Claude Turmes; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 13:

—

poolt: Charlotte Cederschiöld, Claude Turmes;

poolt:

| — | vastu: Othmar Karas; |
| --- | --- |

—

vastu: Othmar Karas;

vastu:

| — | muudatusettepanek 5:






  — | vastu: Othmar Karas; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 5:

—

vastu: Othmar Karas;

vastu:

| — | muudatusettepanek 10:






  — | poolt: Evelyne Gebhardt, Willi Piecyk, Pierre Schapira; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 10:

—

poolt: Evelyne Gebhardt, Willi Piecyk, Pierre Schapira;

poolt:

| — | muudatusettepanek 1/11 (identsed):






  — | vastu: Luis de Grandes Pascual. |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 1/11 (identsed):

—

vastu: Luis de Grandes Pascual.

vastu:

(Istung katkestati kell 12.50 ja jätkus kell 15.00.)

ISTUNGI JUHATAJA: Josep BORRELL FONTELLES

president

9.   Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Eelmise istungi protokoll kinnitati.

Marie-Hélène Descamps teatas, et vaatamata tema kohalolekule ei olnud tema nime kohalolijate nimekirja kantud.

10.   Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide koosseis

Fraktsiooni PSE taotlusel kinnitas parlament järgmised ametissenimetamised:

| — | AFET komisjon: Massimo D'Alema asemel Pasqualina Napoletano. |
| --- | --- |

—

AFET komisjon: Massimo D'Alema asemel Pasqualina Napoletano.

| — | INTA komisjon: Pasqualina Napoletano asemel Massimo D'Alema. |
| --- | --- |

—

INTA komisjon: Pasqualina Napoletano asemel Massimo D'Alema.

| — | Delegatsioon ASEANi liikmesriikide, Kagu-Aasia ja Korea Vabariigiga suhtlemiseks: Vincenzo Lavarra. |
| --- | --- |

—

Delegatsioon ASEANi liikmesriikide, Kagu-Aasia ja Korea Vabariigiga suhtlemiseks: Vincenzo Lavarra.

11.   Laienenud liidu poliitilised väljakutsed ja eelarvevahendid (2007-2013) (arutelu)

(arutelu)

Raport laienenud liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite kohta (2007-2013) [2004/2209(INI)] — Laienenud Euroopa Liidu (2007–2013) poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite ajutise komisjon.

Raportöör: Reimer Böge (A6-0153/2005).

Reimer Böge tutvustas raportit.

Sõna võtsid: Nicolas Schmit (nõukogu eesistuja) ja José Manuel Barroso (komisjoni president).

Sõna võtsid: Véronique De Keyser (AFET komisjoni arvamuse koostaja), Margrietus van den Berg (DEVE komisjoni arvamuse koostaja), Pierre Jonckheer (INTA komisjoni arvamuse koostaja), Enrico Letta (ECON komisjoni arvamuse koostaja), Jamila Madeira (EMPL komisjoni arvamuse koostaja), Jutta D. Haug (ENVI komisjoni arvamuse koostaja), Paul Rübig (ITRE komisjoni arvamuse koostaja), Phillip Whitehead (IMCO komisjoni arvamuse koostaja), Etelka Barsi-Pataky (TRAN komisjoni arvamuse koostaja), Constanze Angela Krehl (REGI komisjoni arvamuse koostaja), Albert Jan Maat (AGRI komisjoni arvamuse koostaja), Ruth Hieronymi (CULT komisjoni arvamuse koostaja), Gérard Deprez (LIBE komisjoni arvamuse koostaja), Johannes Voggenhuber (AFCO komisjoni arvamuse koostaja), Ilda Figueiredo (FEMM komisjoni arvamuse koostaja), Jan Mulder (CONT komisjoni arvamuse koostaja), Paulo Casaca (PECH komisjoni arvamuse koostaja), Alain Lamassoure fraktsiooni PPE-DE nimel, Catherine Guy-Quint fraktsiooni PSE nimel, Anne E. Jensen fraktsiooni ALDE nimel, Kathalijne Maria Buitenweg fraktsiooni Verts/ALE nimel, Esko Seppänen fraktsiooni GUE/NGL nimel, ja Dariusz Maciej Grabowski fraktsiooni IND/DEM nimel.

ISTUNGI JUHATAJA: Edward McMILLAN-SCOTT

asepresident

Sõna võtsid: Wojciech Roszkowski fraktsiooni UEN nimel, Jana Bobošíková (fraktsioonilise kuuluvuseta), Gerardo Galeote Quecedo, Bárbara Dührkop Dührkop, Jean Marie Beaupuy, Alyn Smith, Helmuth Markov, Hélène Goudin, Umberto Pirilli, Jean-Claude Martinez, Janusz Lewandowski, Terence Wynn, Bronisław Geremek, Helga Trüpel, Pedro Guerreiro, Vladimír Železný, Roberta Angelilli, Hans-Peter Martin, Ville Itälä, Dariusz Rosati, Jan Mulder, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Dimitrios Papadimoulis, Seán Ó Neachtain, Ryszard Czarnecki, Markus Ferber, Ralf Walter, Kyösti Tapio Virrankoski, Elisabeth Schroedter, Sergej Kozlík, Othmar Karas, Inés Ayala Sender, Margarita Starkevičiūtė, Françoise Grossetête, Szabolcs Fazakas, Chris Davies, Konstantinos Hatzidakis, Robert Goebbels, László Surján, Giovanni Pittella, Francesco Musotto, Catherine Trautmann, José Albino Silva Peneda, Marilisa Xenogiannakopoulou, Jean-Luc Dehaene, Valdis Dombrovskis, Rolf Berend ja James Elles.

ISTUNGI JUHATAJA: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

asepresident

Sõna võtsid: José Manuel García-Margallo y Marfil, Gunnar Hökmark, Timothy Kirkhope, Nicolas Schmit, José Manuel Barroso ja Reimer Böge.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 08.06.2005 protokolli punkt 6.2.

12.   Infotund (küsimused komisjonile)

(küsimused komisjonile)

Parlament vaatas läbi komisjonile esitatavad küsimused (B6-0246/2005).

Esimene osa

Küsimus 31 (Alfredo Antoniozzi): itaalia keele edendamine Euroopas (Eurydice raport 2005) ning Euroopa institutsioonide keelelise korra määratlemine.

Ján Figeľ (komisjoni liige) vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Alfredo Antoniozzi ja Paul Rübig.

Küsimus 32 (Yiannakis Matsis): Küprose osalemine rahupartnerluses ja suhted NATOga.

Ján Figeľ vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Yiannakis Matsis ja Georgios Papastamkos.

Küsimus 33 (Alexander Nuno Alvaro): biomeetrilised andmed ja viisad.

Franco Frattini (komisjoni asepresident) vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Paul Rübig, David Martin ja Alexander Nuno Alvaro.

Teine osa

Küsimus 34 (Mairead McGuinness): avaliku ringhäälingu litsentsitasu.

Viviane Reding (komisjoni liige) vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Mairead McGuinness.

Küsimus 35 (Manolis Mavrommatis): programm MEDIA.

Viviane Reding vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Manolis Mavrommatis.

Küsimus 36 (Åsa Westlund): avalikud teenused tulevases teleülekandeid käsitlevas direktiivis.

Viviane Reding vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Åsa Westlund.

Küsimus 37 (Marie Panayotopoulos-Cassiotou): Euroopa nooruse pakti rakendusmeetmed.

Ján Figeľ vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Marie Panayotopoulos-Cassiotou.

Küsimus 38 (Bernd Posselt): kultuuri piiriülene edendamine.

Ján Figeľ vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Bernd Posselt.

Küsimustele 39 kuni 44 vastatakse kirjalikult.

Küsimus 45 (Bart Staes): uurimis- ja arengueelarve taastuva energia valdkonnas.

Janez Potočnik (komisjoni liige) vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Bart Staes.

Sõna võttis Gay Mitchell, küsimuse nr 47 autor, infotunni korralduse kohta.

Küsimus 46 (John Bowis): teadusuuringud kurtuse ja kuulmiskahjustuste valdkonnas.

Janez Potočnik vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) John Bowis.

Küsimustele 47 kuni 88 vastatakse kirjalikult.

Komisjoni infotund lõppes.

(Istung katkestati kell 19.45 ja jätkus kell 21.00.)

ISTUNGI JUHATAJA: Miroslav OUZKÝ

asepresident

13.   Vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastane poliitika laienenud Euroopas (arutelu)

(arutelu)

Raport vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastaste poliitikate kohta laienenud Euroopas [2005/2008(INI)] — Kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Claude Moraes (A6-0140/2005).

Claude Moraes tutvustas raportit.

Sõna võttis Vladimír Špidla (komisjoni liige).

Sõna võtsid: Maria Matsouka (EMPL komisjoni arvamuse koostaja), Edit Bauer fraktsiooni PPE-DE nimel, Martine Roure fraktsiooni PSE nimel, Sophia in 't Veld fraktsiooni ALDE nimel, Tatjana Ždanoka fraktsiooni Verts/ALE nimel, Giusto Catania fraktsiooni GUE/NGL nimel, Johannes Blokland fraktsiooni IND/DEM nimel, Romano Maria La Russa fraktsiooni UEN nimel, Csaba Sándor Tabajdi, Henrik Lax, Jean Lambert, Mary Lou McDonald, Ģirts Valdis Kristovskis, Panagiotis Beglitis, Proinsias De Rossa ja Vladimír Špidla.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 08.06.2005 protokolli punkt 6.6.

14.   Seadusliku ja ebaseadusliku sisserände vaheline seos ja ümberasujate lõimimine (arutelu)

(arutelu)

Raport seadusliku ja ebaseadusliku sisserände vahelise seose ja ümberasujate lõimimise kohta [2004/2137(INI)] — Kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Patrick Gaubert (A6-0136/2005).

Patrick Gaubert tutvustas raportit.

Sõna võttis Franco Frattini (komisjoni asepresident).

Sõna võtsid: Martine Roure fraktsiooni PSE nimel, Sophia in 't Veld fraktsiooni ALDE nimel, Cem Özdemir fraktsiooni Verts/ALE nimel, Giusto Catania fraktsiooni GUE/NGL nimel, Gerard Batten fraktsiooni IND/DEM nimel, Jan Tadeusz Masiel (fraktsioonilise kuuluvuseta), Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Magda Kósáné Kovács, Jacky Henin, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Ioannis Varvitsiotis, Simon Busuttil ja Franco Frattini.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 09.06.2005 protokolli punkt 9.7.

15.   Sularaha liikumise kontroll ***II (arutelu)

(arutelu)

Soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühendusse sisse toodava või ühendusest välja viidava sularaha kontrollimise kohta [14843/1/2004 — C6-0038/2005 — 2002/0132(COD)] — Kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Vincent Peillon (A6-0167/2005).

Sõna võttis László Kovács (komisjoni liige).

Vincent Peillon tutvustas soovitust teisele lugemisele.

Sõna võtsid: Gerard Batten fraktsiooni IND/DEM nimel, ja László Kovács.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 08.06.2005 protokolli punkt 6.3.

16.   Aktsiisiga maksustatav kaup * (arutelu)

(arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 92/12/EMÜ aktsiisiga maksustatava kauba üldise korralduse ja selle kauba valdamise, liikumise ning järelevalve kohta [KOM(2004)0227 — C6-0039/2004 — 2004/0072(CNS)] — Majandus- ja rahanduskomisjon.

Raportöör: Dariusz Rosati (A6-0138/2005).

Dariusz Rosati tutvustas raportit.

Sõna võttis László Kovács (komisjoni liige).

Sõna võtsid: Astrid Lulling fraktsiooni PPE-DE nimel, Katerina Batzeli fraktsiooni PSE nimel, Margarita Starkevičiūtė fraktsiooni ALDE nimel, Carl Schlyter fraktsiooni Verts/ALE nimel, John Purvis, Zsolt László Becsey, László Kovács ja Othmar Karas.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 08.06.2005 protokolli punkt 6.4.

17.   Patsientide liikuvus ja tervishoiualased arengud (arutelu)

(arutelu)

Raport patsientide liikuvuse ja tervishoiualaste arengute kohta Euroopa Liidus [2004/2148(INI)] — Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: John Bowis (A6-0129/2005).

John Bowis tutvustas raportit.

Sõna võttis Markos Kyprianou (komisjoni liige).

Sõna võtsid: Avril Doyle fraktsiooni PPE-DE nimel, Karin Jöns fraktsiooni PSE nimel, Jules Maaten fraktsiooni ALDE nimel, Jean Lambert fraktsiooni Verts/ALE nimel, Adamos Adamou fraktsiooni GUE/NGL nimel, Urszula Krupa fraktsiooni IND/DEM nimel, Irena Belohorská (fraktsioonilise kuuluvuseta), Dorette Corbey, Christofer Fjellner, Othmar Karas ja Markos Kyprianou.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 09.06.2005 protokolli punkt 9.8.

18.   Järgmise istungi päevakord

Kinnitati järgmise päeva istungi päevakord (dokument “Päevakord” PE 357.269/OJME).

19.   Istungi lõpp

Istung lõppes kell 00.05.

Julian Priestley

peasekretär

Ingo Friedrich

asepresident

---

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

Allakirjutanud:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Bersani, Bertinotti, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Cirino Pomicino, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Fontaine, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Goudin, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Laschet, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Letta, Lévai, Janusz Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Louis, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Borut Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Pavilionis, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wallis, Walter, Watson, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wierzejski, Wijkman, Wise, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

I LISA

HÄÄLETUSTE TULEMUSED

Lühendid ja sümbolid

| + | vastu võetud |
| --- | --- |
| - | tagasi lükatud |
| ↓ | kehtetuks muutunud |
| tagasi | tagasi võetud |
| NH (..., ..., ...) | nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| EH (..., ..., ...) | elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| osa | hääletus osade kaupa |
| eraldi | hääletus eraldi |
| me | muudatusettepanek |
| KME | kompromissmuudatusettepanek |
| VO | vastav osa |
| ÜME | ülimuslik muudatusettepanek |
| = | identsed muudatusettepanekud |
| § | lõige |
| art | artikkel |
| põhj | põhjendus |
| RE | resolutsiooni ettepanek |
| RÜE | resolutsiooni ühisettepanek |
| SH | salajane hääletus |

+

vastu võetud

-

tagasi lükatud

↓

kehtetuks muutunud

tagasi

tagasi võetud

NH (..., ..., ...)

nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

EH (..., ..., ...)

elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

osa

hääletus osade kaupa

eraldi

hääletus eraldi

me

muudatusettepanek

KME

kompromissmuudatusettepanek

VO

vastav osa

ÜME

ülimuslik muudatusettepanek

=

identsed muudatusettepanekud

§

lõige

art

artikkel

põhj

põhjendus

RE

resolutsiooni ettepanek

RÜE

resolutsiooni ühisettepanek

SH

salajane hääletus

1.   Üleeuroopaliste energiavõrkude suunised ***I

Raport: Anne LAPERROUZE (A6-0134/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud — hääletus plokkide kaupa | 1-17
  22-30 | komisjon | | + | |
| artikli 4 § 1, pärast punkti a | 34 | Verts/ALE | | - | |
| Artikli 6 § 1, punkt 1, pärast allpunkti b | 35 | Verts/ALE | | - | |
| artikkel 8 | 32 | Verts/ALE | | - | |
| 18 | komisjon | | + | |
| 19 | komisjon | | + | |
| artikkel 9 | 36 | Verts/ALE | | - | |
| artikkel 10 | 33 | Verts/ALE | | - | |
| 38 | ALDE: | | + | |
| 20 | komisjon | | ↓ | |
| 21 | komisjon | | + | |
| Lisa 1 | 37 | PPE-DE | EH | - | 141, 392, 35 |
| Lisa 2 | 39 | PPE-DE | | - | |
| põhjendus 9 | 31 | Verts/ALE | | - | |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud — hääletus plokkide kaupa

1-17

22-30

komisjon

+

artikli 4 § 1, pärast punkti a

34

Verts/ALE

-

Artikli 6 § 1, punkt 1, pärast allpunkti b

35

Verts/ALE

-

artikkel 8

32

Verts/ALE

-

18

komisjon

+

19

komisjon

+

artikkel 9

36

Verts/ALE

-

artikkel 10

33

Verts/ALE

-

38

ALDE:

+

20

komisjon

↓

21

komisjon

+

Lisa 1

37

PPE-DE

EH

-

141, 392, 35

Lisa 2

39

PPE-DE

-

põhjendus 9

31

Verts/ALE

-

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

2.   Energia lõppkasutuse tõhusus, energiateenused ***I

Raport: Mechtild ROTHE (A6-0130/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud — hääletus plokkide kaupa | 1-18
  20-27
  30-34
  38
  40-41
  43-51
  53-60
  63-66
  68-72
  74-79
  81-96
  98-99 | komisjon | | + | |
| | 28 | komisjon | NH | + | 458, 148, 27 |
| § | originaaltekst




  artikli 4 § 1 | | ↓ | |
| 42 | komisjon | eraldi | - | |
| 52 | komisjon | eraldi/
  EH | + | 344, 275, 5 |
| 61 | komisjon | eraldi | + | |
| 62 | komisjon | eraldi | + | |
| 67 | komisjon | eraldi/
  EH | + | 370, 265, 3 |
| 80 | komisjon | eraldi | + | |
| artikli 3 punkt d | 101 | PPE-DE | | + | |
| 19 | komisjon | | ↓ | |
| artikli 4 § 2 | 103 | Verts/ALE | | - | |
| 29 | komisjon | | + | |
| artikli 4 § 6 | 104 | Verts/ALE | EH | + | 335, 292, 7 |
| 35 | komisjon | | ↓ | |
| artikkel 4, pärast § 7 | 108 | PSE, PPE-DE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 36 | komisjon | | ↓ | |
| 107 | PSE, PPE-DE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 37 | komisjon | | ↓ | |
| 73 | komisjon | | ↓ | |
| artikli 5 § 2 | 105 | Verts/ALE | | - | |
| 39 | komisjon | | + | |
| artikkel 6 pärast punkti b | 102 | PPE-DE | | - | |
| lisa 3 | 106 | Verts/ALE | | - | |
| 97 | komisjon | | - | |
| päras lisa 4 | 109 | PSE, PPE-DE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud — hääletus plokkide kaupa

1-18

20-27

30-34

38

40-41

43-51

53-60

63-66

68-72

74-79

81-96

98-99

komisjon

+

28

komisjon

NH

+

458, 148, 27

§

originaaltekst

artikli 4 § 1

↓

42

komisjon

eraldi

-

52

komisjon

eraldi/

EH

+

344, 275, 5

61

komisjon

eraldi

+

62

komisjon

eraldi

+

67

komisjon

eraldi/

EH

+

370, 265, 3

80

komisjon

eraldi

+

artikli 3 punkt d

101

PPE-DE

+

19

komisjon

↓

artikli 4 § 2

103

Verts/ALE

-

29

komisjon

+

artikli 4 § 6

104

Verts/ALE

EH

+

335, 292, 7

35

komisjon

↓

artikkel 4, pärast § 7

108

PSE, PPE-DE, ALDE + Verts/ALE

+

36

komisjon

↓

107

PSE, PPE-DE, ALDE + Verts/ALE

+

37

komisjon

↓

73

komisjon

↓

artikli 5 § 2

105

Verts/ALE

-

39

komisjon

+

artikkel 6 pärast punkti b

102

PPE-DE

-

lisa 3

106

Verts/ALE

-

97

komisjon

-

päras lisa 4

109

PSE, PPE-DE, ALDE + Verts/ALE

+

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

Muudatusettepanek 100 tühistati.

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

PPE-DE: me 28

Taotlused eraldi hääletuseks:

PPE-DE: me-d 35, 52, 61, 62, 67 ja 80

ALDE: me 42

3.   Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE)***I

Raport: Frederika BREPOELS (A6-0108/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud — hääletus plokkide kaupa | 1-3
  5-6
  8-13
  16-20
  23-47
  49 | komisjon | | + | |
| vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud — eraldi hääletus | 7 | komisjon | eraldi | + | |
| artikli 8 § 3 | 14 | komisjon | | + | |
| 51 | IND/DEM | | - | |
| artikkel 9 | 15 | komisjon | | + | |
| 54 | IND/DEM | | - | |
| artikkel 14 | 21 | komisjon | | + | |
| 52/
  rev | IND/DEM | | - | |
| artikkel 15 | 53 | IND/DEM | | - | |
| 22 | komisjon | | + | |
| III lisa punkt 12 | 55 | IND/DEM | | - | |
| 48 | komisjon | | + | |
| põhjendus 22 | 4 | komisjon | | + | |
| 50 | IND/DEM | | ↓ | |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud — hääletus plokkide kaupa

1-3

5-6

8-13

16-20

23-47

49

komisjon

+

vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud — eraldi hääletus

7

komisjon

eraldi

+

artikli 8 § 3

14

komisjon

+

51

IND/DEM

-

artikkel 9

15

komisjon

+

54

IND/DEM

-

artikkel 14

21

komisjon

+

52/

rev

IND/DEM

-

artikkel 15

53

IND/DEM

-

22

komisjon

+

III lisa punkt 12

55

IND/DEM

-

48

komisjon

+

põhjendus 22

4

komisjon

+

50

IND/DEM

↓

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

Taotlused eraldi hääletuseks:

IND/DEM: me 7

4.   Edasikindlustus ***I

Raport: Peter SKINNER (A6-0146/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud — hääletus plokkide kaupa | 1-54 | komisjon | | + | |
| lisa 1 | 56 | PSE | | + | |
| 55 | komisjon | | ↓ | |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud — hääletus plokkide kaupa

1-54

komisjon

+

lisa 1

56

PSE

+

55

komisjon

↓

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

5.   Maaelu arengu toetamine EAFRD kaudu *

Raport: Agnes SCHIERHUBER (A6-0145/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud — hääletus plokkide kaupa | 1-14
  16-48
  50-61
  63-65
  67-78
  80-113
  115-129 | komisjon | | + | |
| vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud — eraldi hääletus | 15 | komisjon | eraldi | + | |
| 66 | komisjon | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 79 | | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 114 | komisjon | NH | + | 520, 91, 38 |
| artikli 19 punkt d (ii) | 130 | PSE+Verts/ALE | | + | |
| 49 | komisjon | | ↓ | |
| artikli 26 § 1 | 132/
  rev | Wojchiechowski ao | | - | |
| 62 | komisjon | | + | |
| artikli 30 § 1 punkt b | 131 | PSE+Verts/ALE | | + | |
| hääletus: muudetud ettepanek | NH | + | 570, 23, 57 |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | NH | + | 559, 26, 61 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud — hääletus plokkide kaupa

1-14

16-48

50-61

63-65

67-78

80-113

115-129

komisjon

+

vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud — eraldi hääletus

15

komisjon

eraldi

+

66

komisjon

osa

1

+

2

+

79

osa

1

+

2

+

114

komisjon

NH

+

520, 91, 38

artikli 19 punkt d (ii)

130

PSE+Verts/ALE

+

49

komisjon

↓

artikli 26 § 1

132/

rev

Wojchiechowski ao

-

62

komisjon

+

artikli 30 § 1 punkt b

131

PSE+Verts/ALE

+

hääletus: muudetud ettepanek

NH

+

570, 23, 57

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

NH

+

559, 26, 61

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

PPE-DE: muudetud ettepanek ja lõpphääletus

IND/DEM: me 114 ja muudetud ettepanek

Taotlused osade kaupa hääletuseks:

ALDE

me 66

1. osa:“Toetus, mis on ... veejuhtimisele”

2. osa:“ning põllumajandus ... ja seadmetele.”

me 79

1. osa: sõnade “põllumajanduettevõtete tasandi” välja jätmine

2. osa: ülejäänud tekst

Taotlus eraldi hääletamiseks

ALDE: me 15

6.   Andmete vahetamine võitluses terroriaktide ja teiste raskete õigusrikkumistega *

Raport: Antoine DUQUESNE (A6-0162/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud — hääletus plokkide kaupa | 1-17
  19-23 | komisjon | | + | |
| pärast artiklit 9 | 27 | PSE | | - | |
| 18 | komisjon | | + | |
| artikkel 11, pärast ainsat lõiku | 25 | PPE-DE | | + | |
| põhjendus 1 | 24 | PPE-DE | | + | |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud — hääletus plokkide kaupa

1-17

19-23

komisjon

+

pärast artiklit 9

27

PSE

-

18

komisjon

+

artikkel 11, pärast ainsat lõiku

25

PPE-DE

+

põhjendus 1

24

PPE-DE

+

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

Muudatusettepanek 26 tühistati.

7.   Terroriaktidega seotud teabevahetus ja koostöö (otsus)*

Raport: Antoine DUQUESNE (A6-0160/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud — hääletus plokkide kaupa | 1-9
  12-26
  28-31 | komisjon | | + | |
| pärast artiklit 9 | 32 | PSE | | - | |
| 27 | komisjon | | + | |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | NH | + | 581, 28, 37 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

vastutava komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekud — hääletus plokkide kaupa

1-9

12-26

28-31

komisjon

+

pärast artiklit 9

32

PSE

-

27

komisjon

+

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

NH

+

581, 28, 37

Muudatusettepanekud 10 ja 11 tühistati

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

PPE-DE: lõpphääletus

8.   Kuritegude, sealhulgas terrorismi tõkestamine, uurimine, avastamine ja selle eest vastutusele võtmine *

Raport: Nuno ALVARO (A6-0174/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| hääletus: algatuse tekst | | - | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

hääletus: algatuse tekst

-

Küsimus saadeti vastavalt artikli 52 lõikele 3 tagasi vastutavale komisjonile.

9.   Ühenduste finantshuvide kaitse ja pettusevastane võitlus

Raport: Herbert BÖSCH (A6-0151/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 31 | 7 | Verts/ALE | | - | |
| § 32 | 1 | PSE | | + | |
| § 46 | 2 | PSE | | + | |
| pärast § 51 | 5 | Verts/ALE | EH | + | 362, 269, 14 |
| § 55 | 3 | PSE | | + | |
| pärast § 55 | 6 | Verts/ALE | | - | |
| pärast § 75 | 8 | Verts/ALE | | + | |
| pärast viidet 6 | 4 | Verts/ALE | | - | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

§ 31

7

Verts/ALE

-

§ 32

1

PSE

+

§ 46

2

PSE

+

pärast § 51

5

Verts/ALE

EH

+

362, 269, 14

§ 55

3

PSE

+

pärast § 55

6

Verts/ALE

-

pärast § 75

8

Verts/ALE

+

pärast viidet 6

4

Verts/ALE

-

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

10.   Euroopa Liidu terrorismivastane tegevuskava

Raport: Rosa DÍEZ GONZÁLEZ (A6-0164/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1, punkt a | 15 | PSE | | + | |
| 1 | ALDE | | ↓ | |
| § 1, punkt b | 2=
  16= | ALDE
  PSE | EH | + | 392, 249, 8 |
| § | originaaltekst | | ↓ | |
| § 1, punkt c | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3/EH | + | 473, 164, 11 |
| § 1, punkt d | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 1, punkt e | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 1, punkt g | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 1, punkt k | 9 | GUE/NGL | | - | |
| § 1, punkt m | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 1, punkt n | 3/rev | ALDE | EH | + | 331, 290, 16 |
| 17 | PSE | | + | |
| 5 | GUE/NGL | | - | |
| 6 | GUE/NGL | | - | |
| § | originaaltekst | | ↓ | |
| § 1, punkt p | 4=
  10=
  18= | ALDE
  GUE/NGL
  PSE | EH | + | 357, 281, 10 |
| § 1, pärast punkti r | 11 | GUE/NGL | | - | |
| põhjendus J | 7 | GUE/NGL | | - | |
| 12 | PSE | | + | |
| põhjendus L | 8 | GUE/NGL | | - | |
| pärast põhjendust L | 13 | PSE | NH | + | 598, 8, 48 |
| põhjendus Q | 14D | PSE | NH | tagasi | |
| hääletus: soovitus (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

§ 1, punkt a

15

PSE

+

1

ALDE

↓

§ 1, punkt b

2=

16=

ALDE

PSE

EH

+

392, 249, 8

§

originaaltekst

↓

§ 1, punkt c

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

3/EH

+

473, 164, 11

§ 1, punkt d

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 1, punkt e

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 1, punkt g

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 1, punkt k

9

GUE/NGL

-

§ 1, punkt m

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 1, punkt n

3/rev

ALDE

EH

+

331, 290, 16

17

PSE

+

5

GUE/NGL

-

6

GUE/NGL

-

§

originaaltekst

↓

§ 1, punkt p

4=

10=

18=

ALDE

GUE/NGL

PSE

EH

+

357, 281, 10

§ 1, pärast punkti r

11

GUE/NGL

-

põhjendus J

7

GUE/NGL

-

12

PSE

+

põhjendus L

8

GUE/NGL

-

pärast põhjendust L

13

PSE

NH

+

598, 8, 48

põhjendus Q

14D

PSE

NH

tagasi

hääletus: soovitus (terviktekst)

+

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

PSE: me 13

PPE-DE: me 14

Taotlused osade kaupa hääletuseks

IND/DEM:

§ 1, punkt m

1. osa:“kooskõlas ... häälteenamuse nõuet”

2. osa:“ning nad oleksid Euroopa Kohtu pädevuses”

GUE/NGL:

§ 1, punkt c

1. osa:“kooskõlas ... nende kaasosalisi” ilma sõnadeta “kooskõlas ... lepingu mõttega”

2. osa:“kooskõlas ... lepingu mõttega”

3. osa:“ning töötada ... eesmärkide elluviimiseks”

§ 1, punkt e

1. osa:“tugevdada esmajärjekorras ... tagamise põhimõtteid”

2. osa:“edendada ... koostöö korda”

Taotlused eraldi hääletuseks:

GUE/NGL: § 1, punkt d ja § 1, punkt g

11.   Terrorirünnakud: ärahoidmine, ettevalmistamine ja reageerimine

Raport: Jaime MAYOR OREJA (A6-0166/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1, osa A, punkt f | 13 | PSE | NH | + | 323, 307, 7 |
| § 1, osa A, punkt h | 5 | PSE | NH | + | 350, 267, 12 |
| § 1, osa B, punkt b | 14 | PSE | EH | + | 349, 286, 7 |
| § 1, osa B, punkt c | 15 | PSE | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 1, osa B, pärast punkti d | 8 | GUE/NGL | | - | |
| põhjendus A | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| põhjendus B | 9D | PSE | NH | + | 395, 243, 9 |
| pärast põhjendust B | 7 | GUE/NGL | | - | |
| põhjendus E | 10 | PSE | NH | + | 324, 299, 24 |
| pärast põhjendust E | 6 | GUE/NGL | | - | |
| põhjendus I | 1D=
  11D= | ALDE
  PSE | NH | + | 363, 277, 12 |
| § | originaaltekst | | ↓ | |
| põhjendus K | 3 | PSE | | - | |
| põhjendus M | 12 | PSE | EH | + | 352, 283, 12 |
| põhjendus N | 4 | PSE | NH | + | 354, 273, 26 |
| 2 | ALDE | | ↓ | |
| hääletus: soovitus (terviktekst) | NH | + | 540, 92, 19 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

§ 1, osa A, punkt f

13

PSE

NH

+

323, 307, 7

§ 1, osa A, punkt h

5

PSE

NH

+

350, 267, 12

§ 1, osa B, punkt b

14

PSE

EH

+

349, 286, 7

§ 1, osa B, punkt c

15

PSE

osa

1

+

2

+

§ 1, osa B, pärast punkti d

8

GUE/NGL

-

põhjendus A

§

originaaltekst

eraldi

+

põhjendus B

9D

PSE

NH

+

395, 243, 9

pärast põhjendust B

7

GUE/NGL

-

põhjendus E

10

PSE

NH

+

324, 299, 24

pärast põhjendust E

6

GUE/NGL

-

põhjendus I

1D=

11D=

ALDE

PSE

NH

+

363, 277, 12

§

originaaltekst

↓

põhjendus K

3

PSE

-

põhjendus M

12

PSE

EH

+

352, 283, 12

põhjendus N

4

PSE

NH

+

354, 273, 26

2

ALDE

↓

hääletus: soovitus (terviktekst)

NH

+

540, 92, 19

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

PPE-DE: me 13, 5, 9 D, 10, 1 D/11 D, 4 ja lõpphääletus

Taotlused eraldi hääletuseks:

GUE/NGL: põhjendus A

Taotlused osade kaupa hääletuseks:

PPE-DE:

me 15

1. osa:“andma toetust ... teabe- ja kontaktasutuse loomine”

2. osa: ülejäänud muudatusettepaneku tekst

12.   Kriitilise infrastruktuuri kaitse terrorismivastases võitluses

Raport: Stavros LAMBRINIDIS (A6-0161/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| hääletus: soovitus (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

hääletus: soovitus (terviktekst)

+

13.   Võitlus terrorismi rahastamisega

Raport: Mario BORGHEZIO (A6-0159/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1, punkt a | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 1, punkt b | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 1, punkt e | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 1, punkt h | § | originaaltekst | osa/
  NH | | |
| 1 | + | 579, 62, 5 |
| 2 | - | 286, 341, 9 |
| § 1, punkt i | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/EH | + | 335, 296, 8 |
| 3 | - | |
| § 1, punkt l | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 1, punkt p | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 1, punkt t | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| pärast põhjendust A | 2 | GUE/NGL | | - | |
| 3 | GUE/NGL | | - | |
| põhjendus D | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| põhjendus E | § | originaaltekst | eraldi/
  EH | + | 339, 281, 27 |
| pärast põhjendust E | 1 | GUE/NGL | EH | + | 325, 273, 14 |
| põhjendus F | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| põhjendus H | 4/rev | PPE-DE | NH | + | suuline muudatusettepanek
  505, 26, 98 |
| põhjendus I | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| põhjendus J | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| põhjendus L | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| hääletus: soovitus (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

§ 1, punkt a

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 1, punkt b

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 1, punkt e

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 1, punkt h

§

originaaltekst

osa/

NH

1

+

579, 62, 5

2

-

286, 341, 9

§ 1, punkt i

§

originaaltekst

osa

1

+

2/EH

+

335, 296, 8

3

-

§ 1, punkt l

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 1, punkt p

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 1, punkt t

§

originaaltekst

eraldi

+

pärast põhjendust A

2

GUE/NGL

-

3

GUE/NGL

-

põhjendus D

§

originaaltekst

eraldi

+

põhjendus E

§

originaaltekst

eraldi/

EH

+

339, 281, 27

pärast põhjendust E

1

GUE/NGL

EH

+

325, 273, 14

põhjendus F

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

põhjendus H

4/rev

PPE-DE

NH

+

suuline muudatusettepanek

505, 26, 98

põhjendus I

§

originaaltekst

eraldi

+

põhjendus J

§

originaaltekst

eraldi

+

põhjendus L

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

hääletus: soovitus (terviktekst)

+

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

PSE: § 1, punkt h

PPE-DE: me 4/rev

Taotlused osade kaupa hääletuseks

IND/DEM

Põhjendus L

1. osa:“arvestades, et võitluses ... artikleid 7 ja 8”

2. osa:“et vältida ... ühiskonna teket”

PPE-DE

§ 1, punkt h

1. osa: kogu tekst välja arvatud sõnad “nii Euroopa Liidus kui väljaspool”

2. osa: need sõnad

GUE/NGL, IND/DEM

§ 1, punkt i

1. osa:“kehtestada meetmed ... nende ärakasutamist”

2. osa: kogu tekst välja arvatud sõnad “- ja enesekontrolli”

3. osa: need sõnad

GUE/NGL

§ 1, punkt p

1. osa: kogu tekst välja arvatud sõnad “ja mittetulundusühingud”

2. osa: need sõnad

Põhjendus F

1. osa:“arvestades, et ... nagu hawala”

2. osa:“või teatud heategevusorganisatsioonide kasutamist”

Taotlused eraldi hääletuseks:

PPE-DE põhjendus D, E

GUE/NGL põhjendus I, J, § 1 punktid a, b, e ja l

IND/DEM põhjendus E, § 1 t

Suuline muudatusettepanek, mille esitas Sarah Ludford, muudatusettepanekule 4/rev.

| “H. | ... sealhulgas uimasti, relva- ja inimkaubandusest ning rahastamisest läbi väljapressimise, sealhulgas nn revolutsiooni maksuga saadud ...” |
| --- | --- |

“H.

... sealhulgas uimasti, relva- ja inimkaubandusest ning rahastamisest läbi väljapressimise, sealhulgas nn revolutsiooni maksuga saadud ...”

14.   Terrorirünnakuid puudutav teabevahetus ja koostöö

Raport: Antoine DUQUESNE (A6-0165/2005)

Raport: Antoine DUQUESNE (A6-0165/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| hääletus: soovitus (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

hääletus: soovitus (terviktekst)

hääletus: soovitus (terviktekst)

+

---

II LISA

NIMELISE HÄÄLETUSE TULEMUSED

1.   Rothe raport A6-0130/2005

Muudatusettepanek 28

Poolt: 458

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Belet, Brepoels, Caspary, Chmielewski, Daul, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Fatuzzo, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hybášková, Iturgaiz Angulo, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Liese, López-Istúriz White, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Novak, Olajos, Pálfi, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Rack, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Sudre, Surján, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Didžiokas, Libicki, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 148

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Coveney, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deva, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Friedrich, Gahler, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Goepel, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lehne, Lulling, McMillan-Scott, Mauro, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Reul, Saryusz-Wolski, Schöpflin, Siekierski, Škottová, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Toubon, Ulmer, Van Orden, Vlasák, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Pirilli

Erapooletuid: 27

ALDE: Chatzimarkakis, Krahmer

IND/DEM: Železný

NI: Baco, Belohorská, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Rutowicz

PPE-DE: Brejc, Coelho, Hatzidakis, Konrad, Pleštinská, Radwan, Schmitt Ingo, Sommer, Sonik, Szájer, Ventre, Zieleniec

UEN: Camre, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

2.   Schierhuberi raport A6-0145/2005

Muudatusettepanek 114

Poolt: 520

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Morillon, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Prodi, Ries, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Kaufmann, Morgantini, Musacchio, Ransdorf, Remek

IND/DEM: Adwent, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 91

ALDE: Alvaro, Birutis, Budreikaitė, Chatzimarkakis, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Maaten, Malmström, Manders, Mulder, Newton Dunn, Samuelsen, Watson

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Verges

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, Konrad, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Camre

Erapooletuid: 38

ALDE: Davies, Duquesne, Ek, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Matsakis, Pistelli

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Claeys, Dillen, Kozlík, Vanhecke

PPE-DE: Pieper

PSE: Leichtfried

Verts/ALE: van Buitenen

3.   Schierhuberi raport A6-0145/2005

Komisjoni ettepanek

Poolt: 570

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Resetarits, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 23

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

PPE-DE: Buzek, Jałowiecki, Kudrycka, Kuźmiuk, Olbrycht, Piskorski, Saryusz-Wolski, Siekierski, Zwiefka

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 57

ALDE: Manders

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Sjöstedt

NI: Allister, Czarnecki Marek Aleksander, Kozlík, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Konrad, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wojciechowski, Zahradil, Zvěřina

PSE: Castex, Golik

UEN: Fotyga, Janowski, Szymański

Verts/ALE: van Buitenen

4.   Schierhuberi raport A6-0145/2005

Resolutsioon

Poolt: 559

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 26

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

PPE-DE: Buzek, Jałowiecki, Korhola, Kudrycka, Kuźmiuk, Olbrycht, Piskorski, Podkański, Saryusz-Wolski, Siekierski, Zaleski, Zwiefka

UEN: Camre

Erapooletuid: 61

ALDE: Manders

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Sjöstedt, Svensson

NI: Allister, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Masiel, Mote

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Konrad, Landsbergis, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wojciechowski, Zahradil, Zvěřina

PSE: Golik

UEN: Fotyga, Janowski, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: van Buitenen

5.   Duquesne raport A6-0160/2005

Resolutsioon

Poolt: 581

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, Wierzejski

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 28

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Kohlíček, Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Pflüger, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

PPE-DE: Wuermeling

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 37

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Rizzo, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Borghezio, Coûteaux, Karatzaferis, Krupa, Louis, Speroni, Železný

NI: Baco, Bobošíková, Mote

PPE-DE: Ventre

Verts/ALE: van Buitenen

6.   Diez Gonzaleze raport A6-0164/2005

Muudatusettepanek 13

Poolt: 598

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Louis, Lundgren, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Crowley, Foglietta, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 8

ALDE: Takkula

GUE/NGL: Adamou, Triantaphyllides

IND/DEM: Bloom

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Mote, Rutowicz

Erapooletuid: 48

GUE/NGL: Bertinotti, Figueiredo, Pafilis

IND/DEM: Adwent, Batten, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Kozlík

PPE-DE: Sonik

PSE: Beňová

UEN: Berlato, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Pavilionis, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

7.   Mayor Oreja raport A6-0166/2005

Muudatusettepanek 13

Poolt: 323

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Fjellner, Grosch, Hökmark, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Schnellhardt, Wijkman, Wojciechowski

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 307

ALDE: Cornillet, Degutis, Deprez, Duquesne, Neyts-Uyttebroeck, Ries, Takkula

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Siwiec

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 7

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Esteves, Hieronymi

PSE: Beňová

UEN: Muscardini

Verts/ALE: van Buitenen

8.   Mayor Oreja raport A6-0166/2005

Muudatusettepanek 5

Poolt: 350

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Cederschiöld, Esteves, Gargani, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 267

ALDE: Cornillet, Degutis, Deprez, Duquesne, Neyts-Uyttebroeck, Ries, Takkula

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, López-Istúriz White, Lulling, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Beňová, Siwiec

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 12

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Karatzaferis, Krupa

NI: Baco, Kozlík, Mote

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: van Buitenen

9.   Mayor Oreja raport A6-0166/2005

Muudatusettepanek 9

Poolt: 395

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Castiglione, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, García-Margallo y Marfil, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Landsbergis, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Pieper, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wijkman, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 243

ALDE: Cornillet, Degutis, Deprez, Duquesne, Neyts-Uyttebroeck, Ries, Takkula

IND/DEM: Borghezio, Coûteaux, Karatzaferis, Salvini, Speroni, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Siwiec

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 9

ALDE: Ek

IND/DEM: Louis

NI: Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Vanhecke

PSE: Beňová

Verts/ALE: van Buitenen

10.   Mayor Oreja raport A6-0166/2005

Muudatusettepanek 10

Poolt: 324

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Goudin, Lundgren, Speroni

NI: Battilocchio, Resetarits

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Grosch, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hybášková, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Roithová, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz

Vastu: 299

ALDE: Cornillet, Deprez, Duquesne, Neyts-Uyttebroeck, Ries, Takkula

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Correia, Gebhardt, Kindermann, Krehl, Paleckis, Piecyk

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 24

ALDE: Ek, Krahmer

IND/DEM: Karatzaferis, Louis, Salvini, Železný

NI: Baco, Claeys, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Konrad

PSE: Beňová

UEN: Krasts, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

11.   Mayor Oreja raport A6-0166/2005

Muudatusettepanek 1 ja 11

Poolt: 363

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Cederschiöld, Esteves, Fjellner, de Grandes Pascual, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Didžiokas, Ó Neachtain, Pavilionis, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 277

ALDE: Cornillet, Degutis, Deprez, Duquesne, Fourtou, Ries, Takkula

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski

NI: Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Casaca, Siwiec

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Erapooletuid: 12

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Mölzer, Mote, Vanhecke

PSE: Peillon

UEN: Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

12.   Mayor Oreja raport A6-0166/2005

Muudatusettepanek 4

Poolt: 354

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Bonde, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Antoniozzi, Cederschiöld, Esteves, Fjellner, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Wijkman, Wojciechowski

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Ryan, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 273

ALDE: Cornillet, Degutis, Deprez, Duquesne, Fourtou, Ries, Takkula

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Lundgren, Nattrass, Pęk, Salvini, Speroni, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Masiel, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Camre, Szymański

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 26

GUE/NGL: Figueiredo, Pafilis

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Allister, Baco, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PSE: Beňová

UEN: Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Roszkowski, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

13.   Mayor Oreja raport A6-0166/2005

Resolutsioon

Poolt: 540

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langendries, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 92

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Bobošíková

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, García-Margallo y Marfil, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Langen, Lauk, McMillan-Scott, Nicholson, Őry, Parish, Purvis, Reul, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

Erapooletuid: 19

GUE/NGL: Kaufmann, McDonald

IND/DEM: Borghezio, Karatzaferis, Krupa, Louis, Salvini, Speroni, Železný

NI: Allister, Baco, Kozlík, Mote

PPE-DE: Jarzembowski, Lechner, Rack, Zatloukal

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

14.   Borghezio raport A6-0159/2005

Lõige 1 punkt h 1. osa

Poolt: 579

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 62

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Claeys, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

Erapooletuid: 5

NI: Baco, Dillen, Kozlík

UEN: Krasts

Verts/ALE: van Buitenen

15.   Borghezio raport A6-0159/2005

Lõige 1 punkti h 2. osa

Poolt: 286

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Bowis, Hökmark, Lechner, Ouzký

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Muscardini, Pirilli, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 341

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Martinez, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Lienemann

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Libicki, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 9

IND/DEM: Coûteaux, Karatzaferis, Krupa, Louis

NI: Baco, Dillen, Kozlík

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen

16.   Borghezio raport A6-0159/2005

Muudatusettepanek 4/rev.

Poolt: 505

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Brie, Catania, Flasarová, Henin, Kohlíček, Morgantini, Pflüger, Portas, Seppänen, Triantaphyllides, Uca, Verges, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Salvini, Sinnott, Speroni

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Resetarits, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Brejc, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Horáček, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber

Vastu: 26

GUE/NGL: Strož

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Mussolini

PPE-DE: Konrad

Erapooletuid: 98

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, de Brún, Guidoni, Kaufmann, Krarup, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Svensson, Wurtz

IND/DEM: Goudin, Karatzaferis

NI: Allister, Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote, Romagnoli

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Lauk, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sumberg, Tannock, Van Orden, Ventre, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Navarro, Roth-Behrendt

UEN: Fotyga, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Turmes, Ždanoka

---

VASTUVÕETUD TEKSTID

P6_TA(2005)0211

Üleeuroopalised energiavõrgud ***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus üleeuroopaliste energiavõrkude suuniste kehtestamise ning otsuste 96/391/EÜ ja nr 1229/2003/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (KOM(2003)0742 — C5-0064/2004 — 2003/0297(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2003)0742) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2003)0742) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 156 vastavalt millele komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C5-0064/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 156 vastavalt millele komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C5-0064/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ja transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A6-0134/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ja transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A6-0134/2005),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC1-COD(2003)0297

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. juunil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr. .../2005/EÜ üleeuroopaliste energiavõrkude suuniste kehtestamise ning otsuste 96/391/EÜ ja nr 1229/2003/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 156,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (1)
  pärast konsulteerimist regioonide komiteega, toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta otsuse nr 1229/2003/EÜ üleeuroopaliste energiavõrkude suuniste kehtestamise kohta
   (3) vastuvõtmist on ilmnenud vajadus lõimida ühinejariigid täielikult nende suunistega ja vajadusel täiendavalt kohandada neid suuniseid Euroopa Liidu uue lähendamispoliitikaga. |
| --- | --- |

(1)

Pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta otsuse nr 1229/2003/EÜ üleeuroopaliste energiavõrkude suuniste kehtestamise kohta
   (3) vastuvõtmist on ilmnenud vajadus lõimida ühinejariigid täielikult nende suunistega ja vajadusel täiendavalt kohandada neid suuniseid Euroopa Liidu uue lähendamispoliitikaga.

| (2) | Uued prioriteedid tulenevad avatuma ja konkurentsivõimelisema energia siseturu loomisest seetõttu, et on kohaldatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju
   (4)
  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta
   (5)
  . Need prioriteedid järgivad märtsis 2001 Stockholmis kohtunud Euroopa Ülemkogu otsuseid energiaturu toimimiseks vajalike infrastruktuuride arendamise kohta. Säästva arengu poliitika elluviimisele kaasaaitamiseks tuleks eriti teha pingutusi, et kasutada rohkem taastuvaid energiaallikaid. See tuleks saavutada turu normaalsele tasakaalule ebaproportsionaalseid häireid põhjustamata.
  Samuti tuleb täiel määral arvesse võtta ühise transpordipoliitika eesmärke, eriti võimalust vähendada maanteetransporti tänu maagaasi ja olefiinide transportimisele gaasijuhtmete abil. |
| --- | --- |

(2)

Uued prioriteedid tulenevad avatuma ja konkurentsivõimelisema energia siseturu loomisest seetõttu, et on kohaldatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju
   (4)
  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta
   (5)
  . Need prioriteedid järgivad märtsis 2001 Stockholmis kohtunud Euroopa Ülemkogu otsuseid energiaturu toimimiseks vajalike infrastruktuuride arendamise kohta. Säästva arengu poliitika elluviimisele kaasaaitamiseks tuleks eriti teha pingutusi, et kasutada rohkem taastuvaid energiaallikaid. See tuleks saavutada turu normaalsele tasakaalule ebaproportsionaalseid häireid põhjustamata.
  Samuti tuleb täiel määral arvesse võtta ühise transpordipoliitika eesmärke, eriti võimalust vähendada maanteetransporti tänu maagaasi ja olefiinide transportimisele gaasijuhtmete abil.

| (3) | Käesoleva otsuse eesmärk on liikuda lähemale Euroopa Ülemkogu Barcelona kohtumisel kinnitatud eesmärgile, mis sätestab, et liikmesriikidevaheline elektrivõrkude vastastikuse sidumise tase peab ulatuma 10%-ni vastavas liikmesriigis paigaldatud tootmisvõimsusest, ja parandada seeläbi elektrivõrkude usaldusväärsust ja terviklikkust, tagada tarnekindlus ja siseturu toimimine. |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva otsuse eesmärk on liikuda lähemale Euroopa Ülemkogu Barcelona kohtumisel kinnitatud eesmärgile, mis sätestab, et liikmesriikidevaheline elektrivõrkude vastastikuse sidumise tase peab ulatuma 10%-ni vastavas liikmesriigis paigaldatud tootmisvõimsusest, ja parandada seeläbi elektrivõrkude usaldusväärsust ja terviklikkust, tagada tarnekindlus ja siseturu toimimine.

| (4) | Energiainfrastruktuuri ehitamine ja hooldamine peaks üldiselt alluma turupõhimõtetele. See on samuti kooskõlas energia siseturu väljakujundamise ja konkurentsiõiguse ühiseeskirjadega, mille eesmärgiks on avatuma ja konkurentsivõimelisema energia siseturu loomine. Ühenduse rahaline abi ehitamisele ja hooldusele peaks seetõttu
  jääma erandlikuks
  . Kõnealused erandid peaksid olema nõuetekohaselt põhjendatud. |
| --- | --- |

(4)

Energiainfrastruktuuri ehitamine ja hooldamine peaks üldiselt alluma turupõhimõtetele. See on samuti kooskõlas energia siseturu väljakujundamise ja konkurentsiõiguse ühiseeskirjadega, mille eesmärgiks on avatuma ja konkurentsivõimelisema energia siseturu loomine. Ühenduse rahaline abi ehitamisele ja hooldusele peaks seetõttu
  jääma erandlikuks
  . Kõnealused erandid peaksid olema nõuetekohaselt põhjendatud.

| (5) | Energiainfrastruktuuri tuleks ehitada ja hooldada nii, et energia siseturg toimiks tõhusalt,
  pidades samas kinni huvitatud isikutega konsulteerimise menetlusest,
  ega kaldutaks kõrvale strateegilise ja vajaduse korral universaalteenuse osutamise kriteeriumidest
  ega avaliku teenuse osutamise kohustusest. |
| --- | --- |

(5)

Energiainfrastruktuuri tuleks ehitada ja hooldada nii, et energia siseturg toimiks tõhusalt,
  pidades samas kinni huvitatud isikutega konsulteerimise menetlusest,
  ega kaldutaks kõrvale strateegilise ja vajaduse korral universaalteenuse osutamise kriteeriumidest
  ega avaliku teenuse osutamise kohustusest.

| (6) | Üleeuroopaliste energiavõrkude prioriteedid tulenevad samuti üleeuroopaliste energiavõrkude kasvavast tähtsusest seoses ühenduse energiatarnete tagamise ja mitmekesistamise,
  uute liikmesriikide ja
  kandidaatriikide energiavõrkude liitmise ning elektrivõrkude kooskõlastatud toimimise tagamisega ühenduses ja naaberriikides,
  pärast asjaomaste liikmesriikidega konsulteerimist
  . Euroopa Liidu naaberriikidel on liidu energiapoliitikas tõepoolest oluline koht. Nad täidavad suure osa ELi maagaasinõudlusest, on võtmepartnerid primaarenergia transiidis ELi ning muutuvad järjest olulisemateks tegutsejateks ühenduse gaasi ja elektrienergia siseturul. |
| --- | --- |

(6)

Üleeuroopaliste energiavõrkude prioriteedid tulenevad samuti üleeuroopaliste energiavõrkude kasvavast tähtsusest seoses ühenduse energiatarnete tagamise ja mitmekesistamise,
  uute liikmesriikide ja
  kandidaatriikide energiavõrkude liitmise ning elektrivõrkude kooskõlastatud toimimise tagamisega ühenduses ja naaberriikides,
  pärast asjaomaste liikmesriikidega konsulteerimist
  . Euroopa Liidu naaberriikidel on liidu energiapoliitikas tõepoolest oluline koht. Nad täidavad suure osa ELi maagaasinõudlusest, on võtmepartnerid primaarenergia transiidis ELi ning muutuvad järjest olulisemateks tegutsejateks ühenduse gaasi ja elektrienergia siseturul.

| (7) | Üleeuroopaliste energiavõrkudega seotud projektide hulgas tuleb esile tuua esmatähtsaid projekte, mis on väga tähtsad energia siseturu toimimiseks või energiavarustuse kindluseks. Lisaks tuleb kõige tähtsamate projektide kohta koostada Euroopa huvi deklaratsioon, samuti vajadusel rakendada tõhustatud koostööd. |
| --- | --- |

(7)

Üleeuroopaliste energiavõrkudega seotud projektide hulgas tuleb esile tuua esmatähtsaid projekte, mis on väga tähtsad energia siseturu toimimiseks või energiavarustuse kindluseks. Lisaks tuleb kõige tähtsamate projektide kohta koostada Euroopa huvi deklaratsioon, samuti vajadusel rakendada tõhustatud koostööd.

| (8) | Üleeuroopaliste energiavõrkudega seotud ühist huvi pakkuvate projektide väljaselgitamise kord peaks kindlustama nõukogu 18. septembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 2236/95, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas, (6) harmooniline täitmine. Selle korra kohandamiseks tuleks tegutseda kahes järgus: esimeses järgus määrataks kindlaks väiksem hulk vastavate projektide väljaselgitamise kriteeriume ning teises järgus kirjeldataks projekte üksikasjalikult, mida nimetatakse spetsifikatsioonideks. |
| --- | --- |

(8)

Üleeuroopaliste energiavõrkudega seotud ühist huvi pakkuvate projektide väljaselgitamise kord peaks kindlustama nõukogu 18. septembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 2236/95, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas, (6) harmooniline täitmine. Selle korra kohandamiseks tuleks tegutseda kahes järgus: esimeses järgus määrataks kindlaks väiksem hulk vastavate projektide väljaselgitamise kriteeriume ning teises järgus kirjeldataks projekte üksikasjalikult, mida nimetatakse spetsifikatsioonideks.

| (9) | Kuna projektide spetsifikatsioonid võivad muutuda, on need soovituslikud. Komisjonil peaks seega olema õigus neid jätkuvalt ajakohastada. Kuna projektidel võivad olla märkimisväärsed poliitilised,
  keskkonnaalased
  ja majanduslikud tagajärjed, on võimalikku ühenduse toetust väärivate projektide kindlaksmääramisel tähtis leida sobiv tasakaal õigusliku järelevalve ja paindlikkuse vahel. |
| --- | --- |

(9)

Kuna projektide spetsifikatsioonid võivad muutuda, on need soovituslikud. Komisjonil peaks seega olema õigus neid jätkuvalt ajakohastada. Kuna projektidel võivad olla märkimisväärsed poliitilised,
  keskkonnaalased
  ja majanduslikud tagajärjed, on võimalikku ühenduse toetust väärivate projektide kindlaksmääramisel tähtis leida sobiv tasakaal õigusliku järelevalve ja paindlikkuse vahel.

| (10) | Mõnede esmatähtsate projektide, esmatähtsate projektide osade või esmatähtsate projektide rühmade puhul peaks olema võimalik parandada nende ettevalmistamist ja rakendamist, luues kogu kõnealuste esmatähtsate projektide kestel töötava, ühenduse osalusega koordineerimismeeskonna. Komisjonil peaks seega olema õigus määrata sellis(t)ele projekti(de)le Euroopa koordinaator, et ergutada koostööd kasutajate ja ettevõtjate vahel ning kindlustada vajalik järelevalve ühenduse teavitamiseks edusammudest. |
| --- | --- |

(10)

Mõnede esmatähtsate projektide, esmatähtsate projektide osade või esmatähtsate projektide rühmade puhul peaks olema võimalik parandada nende ettevalmistamist ja rakendamist, luues kogu kõnealuste esmatähtsate projektide kestel töötava, ühenduse osalusega koordineerimismeeskonna. Komisjonil peaks seega olema õigus määrata sellis(t)ele projekti(de)le Euroopa koordinaator, et ergutada koostööd kasutajate ja ettevõtjate vahel ning kindlustada vajalik järelevalve ühenduse teavitamiseks edusammudest.

| (11) | Tuleb luua soodsam pinnas üleeuroopaliste energiavõrkude arendamisele
  ja rajamisele
  , seda peamiselt stiimulite pakkumisega tehniliseks koostööks
  elektri- ja gaasitarnesüsteemide toimimise ja kontrollimise
  eest vastutavate üksuste vahel, lihtsustades võrguprojektide kinnitamiseks nõutavaid menetlusi liikmesriikides, et vähendada viivitusi, ning kasutades vajadusel ühenduse vastavaid fonde, rahastamisvahendeid ja -programme võrguprojektide jaoks.
  Euroopa Liit peaks toetama liikmesriikides sellel eesmärgil võetud meetmeid. |
| --- | --- |

(11)

Tuleb luua soodsam pinnas üleeuroopaliste energiavõrkude arendamisele
  ja rajamisele
  , seda peamiselt stiimulite pakkumisega tehniliseks koostööks
  elektri- ja gaasitarnesüsteemide toimimise ja kontrollimise
  eest vastutavate üksuste vahel, lihtsustades võrguprojektide kinnitamiseks nõutavaid menetlusi liikmesriikides, et vähendada viivitusi, ning kasutades vajadusel ühenduse vastavaid fonde, rahastamisvahendeid ja -programme võrguprojektide jaoks.
  Euroopa Liit peaks toetama liikmesriikides sellel eesmärgil võetud meetmeid.

| (12) | Kuna üleeuroopalistele energiavõrkudele eraldatud ühenduse eelarve on suhteliselt tagasihoidlik ja põhiliselt ettenähtud teostatavusuuringute rahastamiseks, peaks energiavõrkude vastastikust sidumist, eriti juhul, kui tegemist on piirkondadevahelise ühendusega, rahastatama vajadusel ühenduse struktuurifondidest, rahastamisprogrammidest ja -vahenditest. |
| --- | --- |

(12)

Kuna üleeuroopalistele energiavõrkudele eraldatud ühenduse eelarve on suhteliselt tagasihoidlik ja põhiliselt ettenähtud teostatavusuuringute rahastamiseks, peaks energiavõrkude vastastikust sidumist, eriti juhul, kui tegemist on piirkondadevahelise ühendusega, rahastatama vajadusel ühenduse struktuurifondidest, rahastamisprogrammidest ja -vahenditest.

| (13) | Ühist huvi pakkuvate projektide, nende spetsifikatsioonide ja esmatähtsate projektide
  ning eelkõige Euroopa huvides olevate projektide
  kindlaksmääramine ei tohiks mõjutada projektide ega kavade või programmide keskkonnamõju hindamise tulemusi. |
| --- | --- |

(13)

Ühist huvi pakkuvate projektide, nende spetsifikatsioonide ja esmatähtsate projektide
  ning eelkõige Euroopa huvides olevate projektide
  kindlaksmääramine ei tohiks mõjutada projektide ega kavade või programmide keskkonnamõju hindamise tulemusi.

| (14) | Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise kord (7). |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise kord (7).

| (15) | Komisjon peaks koostama korrapärase aruande käesoleva otsuse rakendamise kohta. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon peaks koostama korrapärase aruande käesoleva otsuse rakendamise kohta.

| (16) | Kuna käesolev otsus hõlmab sama objekti ja reguleerimisala nagu nõukogu 28. märtsi 1996. aasta määrus 96/391/EÜ, millega nähakse ette meetmed soodsamate tingimuste loomiseks üleeuroopaliste energiasektori võrkude arendamisel (8), ja otsus nr 1229/2003/EÜ, tuleks mõlemad nimetatud otsused tühistada, |
| --- | --- |

(16)

Kuna käesolev otsus hõlmab sama objekti ja reguleerimisala nagu nõukogu 28. märtsi 1996. aasta määrus 96/391/EÜ, millega nähakse ette meetmed soodsamate tingimuste loomiseks üleeuroopaliste energiasektori võrkude arendamisel (8), ja otsus nr 1229/2003/EÜ, tuleks mõlemad nimetatud otsused tühistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Objekt

Käesoleva otsusega määratakse kindlaks ühenduse meetmete olemus ja ulatus üleeuroopaliste energiavõrkudega seotud suuniste kehtestamisel. Selles sätestatakse suunised, mis hõlmavad üleeuroopaliste energiavõrkudega seotud ühenduse tegevuse eesmärke, prioriteete ja üldsuundi. Nende suunistega määratakse üleeuroopaliste elektri- ja maagaasivõrkude suhtes kindlaks ühist huvi pakkuvad projektid
  ja
  esmatähtsad projektid
  , kaasaarvatud Euroopa huvides olevad projektid
  .

Artikkel 2

Reguleerimisala

Käesolevat otsust kohaldatakse:

| 1) | elektrivõrkude puhul:






  a) | kõikide kõrgepingeliinide (v.a jaotusvõrkude liinid) ning veealuste ühenduste suhtes tingimusel, et asjakohast infrastruktuuri kasutatakse piirkondade- või riikidevaheliseks ülekandeks/ühendamiseks; |
| --- | --- | --- |

1)

elektrivõrkude puhul:

a)

kõikide kõrgepingeliinide (v.a jaotusvõrkude liinid) ning veealuste ühenduste suhtes tingimusel, et asjakohast infrastruktuuri kasutatakse piirkondade- või riikidevaheliseks ülekandeks/ühendamiseks;

| b) | kõikide asjakohase süsteemi nõuetekohaseks tööks vajalike seadmete ja rajatiste, sealhulgas turva-, seire- ja juhtimissüsteemide suhtes; |
| --- | --- |

b)

kõikide asjakohase süsteemi nõuetekohaseks tööks vajalike seadmete ja rajatiste, sealhulgas turva-, seire- ja juhtimissüsteemide suhtes;

| 2) | gaasivõrkude puhul (kus transporditakse maagaasi või olefiingaase):






  a) | kõrgsurve-gaasijuhtmete suhtes (v.a jaotusvõrkude juhtmed), mis võimaldavad varustada ühenduse piirkondi sise- või välisallikatest; |
| --- | --- | --- |

2)

gaasivõrkude puhul (kus transporditakse maagaasi või olefiingaase):

a)

kõrgsurve-gaasijuhtmete suhtes (v.a jaotusvõrkude juhtmed), mis võimaldavad varustada ühenduse piirkondi sise- või välisallikatest;

| b) | eespool nimetatud kõrgsurve-gaasijuhtmetega ühendatud maa-aluste gaasihoidlate suhtes; |
| --- | --- |

b)

eespool nimetatud kõrgsurve-gaasijuhtmetega ühendatud maa-aluste gaasihoidlate suhtes;

| c) | veeldatud maagaasi vastuvõtu-, ladustamis- ja taasgaasistamisrajatiste suhtes, samuti veeldatud maagaasi tankerite suhtes, pidades silmas tarnitavaid koguseid; |
| --- | --- |

c)

veeldatud maagaasi vastuvõtu-, ladustamis- ja taasgaasistamisrajatiste suhtes, samuti veeldatud maagaasi tankerite suhtes, pidades silmas tarnitavaid koguseid;

| d) | kõikide asjakohase süsteemi nõuetekohaseks tööks vajalike seadmete ja rajatiste, sealhulgas turva-, seire- ja juhtimissüsteemide suhtes. |
| --- | --- |

d)

kõikide asjakohase süsteemi nõuetekohaseks tööks vajalike seadmete ja rajatiste, sealhulgas turva-, seire- ja juhtimissüsteemide suhtes.

Artikkel 3

Eesmärgid

Ühendus edendab kehtivate ühenduse õigusaktide kohaselt üleeuroopaliste energiavõrkude vastastikust sidumist, koostalitlusvõimet ja arengut ning juurdepääsu nendele võrkudele, et:

| a) | võimaldada siseturu tõhusat toimimist
  ja arengut
  üldiselt ning eelkõige energia siseturu tõhusat toimimist, soodustades samas energia
  ratsionaalset tootmist
  , transporti, jaotamist ja kasutamist ning taastuvate energiaallikate arendamist, et alandada energia hinda tarbijatele ning aidata kaasa energiaallikate mitmekesistamisele; |
| --- | --- |

a)

võimaldada siseturu tõhusat toimimist
  ja arengut
  üldiselt ning eelkõige energia siseturu tõhusat toimimist, soodustades samas energia
  ratsionaalset tootmist
  , transporti, jaotamist ja kasutamist ning taastuvate energiaallikate arendamist, et alandada energia hinda tarbijatele ning aidata kaasa energiaallikate mitmekesistamisele;

| b) | soodustada ühenduse ebasoodsamate piirkondade ja saarte arengut ja vähendada nende isoleeritust, aidates nii tugevdada sotsiaalset ja majanduslikku ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

b)

soodustada ühenduse ebasoodsamate piirkondade ja saarte arengut ja vähendada nende isoleeritust, aidates nii tugevdada sotsiaalset ja majanduslikku ühtekuuluvust;

| c) | parandada energiaga varustamise kindlust, eelkõige tugevdades energiasektoris suhteid kolmandate riikidega kõige asjaomaste poolte huvi alusel, eelkõige energiaharta lepingu ning ühenduse sõlmitud koostöölepingute raames; |
| --- | --- |

c)

parandada energiaga varustamise kindlust, eelkõige tugevdades energiasektoris suhteid kolmandate riikidega kõige asjaomaste poolte huvi alusel, eelkõige energiaharta lepingu ning ühenduse sõlmitud koostöölepingute raames;

| d) | tugevdada
  säästvat arengut
  ja keskkonnakaitset
  , eelkõige
  koostootmise, energiatõhususe, energiateenuste ja taastuva energia osas, ning
  vähendades energia transpordi ja ülekandega seotud
  sotsiaalseid ja
  keskkonnaohte. |
| --- | --- |

d)

tugevdada
  säästvat arengut
  ja keskkonnakaitset
  , eelkõige
  koostootmise, energiatõhususe, energiateenuste ja taastuva energia osas, ning
  vähendades energia transpordi ja ülekandega seotud
  sotsiaalseid ja
  keskkonnaohte.

Artikkel 4

Tegevusprioriteedid

Ühenduse tegevusprioriteedid seoses üleeuroopaliste energiavõrkudega peavad olema kooskõlas säästva arenguga ning on järgmised:

| 1) | nii elektri- kui ka gaasivõrkude alal
  , eelkõige olefiingaasivõrkude puhul
  :






  a) | energiavõrkude kohandamine ja arendamine, et toetada energia siseturu toimimist ja eelkõige lahendada (eriti riikidevaheliste) kitsaskohtade, ülekoormuse ja puuduvate ühenduste probleem, võttes arvesse elektri ja gaasi siseturu toimimisest ning Euroopa Ühenduse laienemisest tulenevaid vajadusi; |
| --- | --- | --- |

1)

nii elektri- kui ka gaasivõrkude alal
  , eelkõige olefiingaasivõrkude puhul
  :

a)

energiavõrkude kohandamine ja arendamine, et toetada energia siseturu toimimist ja eelkõige lahendada (eriti riikidevaheliste) kitsaskohtade, ülekoormuse ja puuduvate ühenduste probleem, võttes arvesse elektri ja gaasi siseturu toimimisest ning Euroopa Ühenduse laienemisest tulenevaid vajadusi;

| b) | energiavõrkude rajamine saartel, isoleeritud, äärepoolsetes ja äärepoolseimates piirkondades, toetades seejuures energiaallikate mitmekesistamist ja taastuvate energiaallikate kasutamist, vajaduse korral koos nende võrkude ühendamisega. |
| --- | --- |

b)

energiavõrkude rajamine saartel, isoleeritud, äärepoolsetes ja äärepoolseimates piirkondades, toetades seejuures energiaallikate mitmekesistamist ja taastuvate energiaallikate kasutamist, vajaduse korral koos nende võrkude ühendamisega.

| 2) | elektrivõrkude alal:






  a) | võrkude kohandamine ja arendamine taastuva energia tootmise võrku integreerimise või sellega ühendamise hõlbustamiseks; |
| --- | --- | --- |

2)

elektrivõrkude alal:

a)

võrkude kohandamine ja arendamine taastuva energia tootmise võrku integreerimise või sellega ühendamise hõlbustamiseks;

| b) | Euroopa Ühenduses olevate elektrivõrkude koostalitlusvõime tagamine ühinejariikide ning muude Euroopa ning Vahemere ja Musta mere piirkonna riikide elektrivõrkudega. |
| --- | --- |

b)

Euroopa Ühenduses olevate elektrivõrkude koostalitlusvõime tagamine ühinejariikide ning muude Euroopa ning Vahemere ja Musta mere piirkonna riikide elektrivõrkudega.

| 3) | gaasivõrkude alal:






  a) | maagaasivõrkude arendamine, et rahuldada ühenduse maagaasi tarbimise vajadusi ja kontrollida tema maagaasi tarnesüsteeme; |
| --- | --- | --- |

3)

gaasivõrkude alal:

a)

maagaasivõrkude arendamine, et rahuldada ühenduse maagaasi tarbimise vajadusi ja kontrollida tema maagaasi tarnesüsteeme;

| b) | ühenduse maagaasivõrkude koostalitlusvõime kolmandate Euroopa ning Vahemere, Musta mere ja Kaspia mere, samuti Lähis-Ida ja Päris lahe piirkonna riikide maagaasivõrkudega ning maagaasi tarneallikate ja edastusteede mitmekesistamise tagamine; |
| --- | --- |

b)

ühenduse maagaasivõrkude koostalitlusvõime kolmandate Euroopa ning Vahemere, Musta mere ja Kaspia mere, samuti Lähis-Ida ja Päris lahe piirkonna riikide maagaasivõrkudega ning maagaasi tarneallikate ja edastusteede mitmekesistamise tagamine;

| c) | olefiingaasivõrkude arendamine ja integreerimine, et rahuldada ühenduse tööstuse olefiingaasi tarbimise vajadusi. |
| --- | --- |

c)

olefiingaasivõrkude arendamine ja integreerimine, et rahuldada ühenduse tööstuse olefiingaasi tarbimise vajadusi.

Artikkel 5

Tegevussuunad

Ühenduse üldised tegevussuunad üleeuroopaliste energiavõrkude alal on järgmised:

| a) | ühist huvi pakkuvate
  ja esmatähtsate
  projektide, sealhulgas
  Euroopa huvides olevate
  projektide kindlaksmääramine; |
| --- | --- |

a)

ühist huvi pakkuvate
  ja esmatähtsate
  projektide, sealhulgas
  Euroopa huvides olevate
  projektide kindlaksmääramine;

| b) | kõnealuste võrkude arenguks soodsamate tingimuste loomine. |
| --- | --- |

b)

kõnealuste võrkude arenguks soodsamate tingimuste loomine.

Artikkel 6

Ühist huvi pakkuvate projektide kriteeriumid

1.   Ühist huvi pakkuvate projektide kindlaksmääramise, muudatuste, spetsifikatsioonide või ajakohastamistaotluste üle otsustamisel kohaldatakse järgmisi üldkriteeriume:

| a) | projekt kuulub artikli 2 reguleerimisalasse; |
| --- | --- |

a)

projekt kuulub artikli 2 reguleerimisalasse;

| b) | projekt on kooskõlas artiklis 3 sätestatud eesmärkidega ja kuulub artiklis 4 nimetatud tegevusprioriteetide hulka; |
| --- | --- |

b)

projekt on kooskõlas artiklis 3 sätestatud eesmärkidega ja kuulub artiklis 4 nimetatud tegevusprioriteetide hulka;

| c) | projekt on potentsiaalselt majanduslikult elujõuline. |
| --- | --- |

c)

projekt on potentsiaalselt majanduslikult elujõuline.

Majandusliku elujõulisuse hindamine põhineb kulude-tulude analüüsil, mille puhul arvestatakse kõiki kulusid ja tulusid, kaasa arvatud keskmise tähtajaga ja/või pikaajalisi kulusid ja tulusid, mis on seotud
  kõikide keskkonnaalaste kõrvalmõjudega ja muude
  keskkonnaaspektide, tarnekindluse ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse parandamisega. Ühist huvi pakkuvate projektide puhul, mis on seotud mõne liikmesriigi territooriumiga, on nõutav kõnealuse liikmesriigi heakskiit.

2.   Lisakriteeriumid ühist huvi pakkuvate projektide kindlaksmääramiseks on esitatud II lisas.

Iga muudatus ühist huvi pakkuva projekti II lisas esitatud lisakriteeriumides otsustatakse asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaselt.

3.   Üksnes III lisas loetletud projektid võivad saada määruse (EÜ) nr 2236/95 alusel antavat ühenduse rahalist abi. Need projektid peavad vastama lõikes 1 ja II lisas viidatud kriteeriumidele.

4.   Projektide soovituslikud spetsifikatsioonid, mis sisaldavad projektide üksikasjalikke kirjeldusi ja vajaduse korral nende geograafilisi kirjeldusi, on esitatud III lisas. Kõnealuseid spetsifikatsioone ajakohastatakse artikli 14 lõikes 2 sätestatud korras. Ajakohastamine on üksnes tehnilist laadi ja peab piirduma projekti tehniliste muudatuste või kindlaksmääratud marsruudi mõne lõigu muudatuste või projekti asukoha kohandamisega vähesel määral.

5.   Liikmesriigid võtavad kõik meetmed, mida nad peavad vajalikuks ühist huvi pakkuvate projektide soodustamiseks ja kiirendamiseks ning viivituste minimeerimiseks, järgides seejuures ühenduse õigusakte ning rahvusvahelisi keskkonnakonventsioone. Eelkõige täidetakse kiiresti vajalikud loamenetlused.

6.   Kui osa ühist huvi pakkuvast projektist paikneb kolmandate riikide territooriumil, võib komisjon pärast asjaomasete liikmesriikidega konsulteerimist ning kui see on ühenduse ja nimetatud kolmandate riikide vaheliste kokkulepete rakendamise raames võimalik ning vastavalt energiaharta lepingu sätetele, mis käsitlevad lepingu poolteks olevaid kolmandaid riike, teha ettepanekuid, et ka asjaomane kolmas riik tunnustaks projekti vastastikku huvitavaks, et soodustada selle elluviimist.

Artikkel 7

Esmatähtsad projektid

1.   Need ühist huvi pakkuvad projektid, mis on nimetatud I lisas, on määruse (EÜ) nr 2236/95 alusel antava ühenduse rahalise abi saamisel esmatähtsad.

I lisas tehtavad muudatused otsustatakse asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaselt.

2.   Asjaomased liikmesriigid ja komisjon püüavad kumbki oma pädevuse piires edendada esmatähtsate projektide, eriti riikidevaheliste projektide elluviimist.

Piiriüleste investeerimisprojektide puhul võtavad liikmesriigid vajalikke meetmeid, et riiklike loa andmise menetluste raames võtaksid pädevad ametivõimud määrava kriteeriumina arvesse asjaolu, et antud projekt suudab suurendada kahe või enama liikmesriigi võrkude vastastikust seotust ja seega Euroopa tarnekindlust.

3.   Esmatähtsad projektid on kooskõlas säästva arenguga ja vastavad järgmistele kriteeriumidele:

| a) | neil on oluline mõju siseturu konkurentsivõimelisele toimimisele ja/või; |
| --- | --- |

a)

neil on oluline mõju siseturu konkurentsivõimelisele toimimisele ja/või;

| b) | need tugevdavad ühenduse tarnekindlust
  ja/või; |
| --- | --- |

b)

need tugevdavad ühenduse tarnekindlust
  ja/või;

| c) | nendega kaasneb taastuvenergia, energiatõhususteenuste või koostootmise kasutamise suurenemine. |
| --- | --- |

c)

nendega kaasneb taastuvenergia, energiatõhususteenuste või koostootmise kasutamise suurenemine.

Artikkel 8

Euroopa huvides olevad projektid

1.   Teatud hulk piiriülese iseloomuga projekte, mis vastavad artiklis 7 nimetatud prioriteetide telgedele või millel on märkimisväärne mõju piiriülesele ülekandevõimsusele, tunnistatakse Euroopa huvides olevateks. Need projektid on nimetatud
  I lisas.

2.   Kui liikmesriigid esitavad Ühtekuuluvusfondi rahastatavaid projekte vastavalt nõukogu 16. mai 1994. aasta määruse (EÜ) nr 1164/94, millega asutatakse ühtekuuluvusfond artiklile 10 (9), omistavad nad sobiva prioriteetsuse Euroopa tasandi huvi pakkuvaks kuulutatud projektidele.

3.   Kui liikmesriigid esitavad üleeuroopaliste võrkude eelarvest rahastatavaid projekte vastavalt määruse (EÜ) nr 2236/95 artiklile 10 omistavad nad sobiva prioriteetsuse Euroopa huvides olevateks tunnistatud projektidele.

4.   Kui liikmesriigid esitavad struktuurifondidest rahastatavaid projekte vastavalt nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta
   (10) omistavad nad sobiva prioriteetsuse Euroopa huvides olevateks tunnistatud projektidele.

5.   Komisjon tagab, et kui ühinemiseelsest struktuuripoliitika rahastamisvahendist abi saavad riigid esitavad sellest vahendist rahastatavaid projekte vastavalt nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1267/1999, millega luuakse ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend
   (11) artiklitele 2 ja 7, omistavad nad sobiva prioriteetsuse Euroopa huvides olevateks tunnistatud projektidele.

6.   Kui tööde alustamine mõne Euroopa huvides olevaks tunnistatud projekti raames viibib või võib oluliselt viibida, palub komisjon asjaomastel liikmesriikidel esitada selle viibimise põhjused kolme kuu jooksul.

Olles asjaomaste liikmesriikide vastuse kätte saanud ja läbi vaadanud, võib komisjon otsustada, et projekt pole enam Euroopa huvides olevaks tunnistatud, järgides seejuures proportsionaalsuse põhimõtet.

7.   Viis aastat pärast Euroopa huvides olevaks tunnistatud projekti raames tehtud tööde või ühe töödelõigu lõpuleviimist hindavad asjaomased liikmesriigid selle sotsiaal-majanduslikku ja keskkonnamõju, kaasa arvatud selle mõju liikmesriikidevahelisele kaubavahetusele, territoriaalsele ühtekuuluvusele ja säästvale arengule.

Liikmesriigid teavitavad komisjoni selle hindamise tulemustest.

8.   Kui mõni projekt tunnistatakse Euroopa huvides olevaks,
  korraldavad
  asjaomased liikmesriigid
  , selleks et tagada loa andmise menetluste läbiviimine mõistliku aja jooksul, vajadusel
  iga kõnesoleva töödelõigu puhul loa väljastamisele eelneva
  keskkonna- ja sotsiaalmajanduslike mõjude
  hindamise
  ning
  avalikkusega konsulteerimise.

9.   Kui Euroopa huvides olevaks tunnistatud projekt sisaldab tehnilisest ja rahalisest seisukohast jagamatut piiriülest töödelõiku, korraldavad kaks asjaomast liikmesriiki riikidevahelise uurimise, eesmärgiga seda piiriülest töödelõiku enne projekti kinnitamist hinnata ja avalikkusega konsulteerida.

10.   Lõigetes 8 ja 9 kirjeldatud koordineeritud või riikidevahelise uurimise menetlusi kohaldatakse ilma, et see piiraks ühenduse õigusaktidest tulenevaid kohustusi keskkonnakaitse valdkonnas, eelkõige keskkonnamõjude hindamise osas.

Asjaomased liikmesriigid teavitavad komisjoni nende koordineeritud või riikidevahelise uurimise menetluste alustamisest ja tulemustest.

Artikkel 9

Euroopa huvides olevaks tunnistatud projektide teostamine

1.   Euroopa huvides olevad projektid teostatakse kiiresti.

Hiljemalt ...
   (12)
  esitavad liikmesriigid komisjonile nende projektide elluviimise ajakava, milles täpsustatakse:

| a) | projekti kavandamise heakskiitmise planeeritav aeg, |
| --- | --- |

a)

projekti kavandamise heakskiitmise planeeritav aeg,

| b) | teostatavuse uurimise ja väljatöötamise etappide ajakava, |
| --- | --- |

b)

teostatavuse uurimise ja väljatöötamise etappide ajakava,

| c) | projekti väljaehitamise ajakava, |
| --- | --- |

c)

projekti väljaehitamise ajakava,

| d) | projekti käikulaskmise aeg. |
| --- | --- |

d)

projekti käikulaskmise aeg.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile aastaaruanded lõikes 1 osutatud projektide elluviimisel tehtud edusammude kohta.

Kui edusammud on aeglasemad kui komisjonile esitatud ajakavas ette nähtud, peavad liikmesriigid esitama komisjonile muudetud kava.

3.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada Euroopa huvides olevatele projektidele lubade andmise menetlus oleks tõhus ega kulgeks tarbetute viivitustega.

Artikkel 10

Euroopa koordinaator

1.
     
  Projektide puhul, mille elluviimisega tekib raskusi
  võib komisjon
  kokkuleppel asjassepuutuvate liikmesriikidega ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist
  nimetada Euroopa koordinaatori.

Euroopa koordinaator tegutseb komisjoni nimel ja ülesandel. Euroopa koordinaator vastutab ainult ühe esmatähtsa projekti või esmatähtsa projekti ühe osa eest. Vajadusel võib Euroopa koordinaatori volitusi laiendada teistele seotud esmatähtsatele projektidele.

2.   Euroopa koordinaator valitakse vastavalt sellele, kuidas ta tunneb Euroopa institutsioone ja küsimusi, mis on seotud suurte projektide rahastamise ning hindamisega tehnilisest, rahanduslikust, sotsiaal-majanduslikust ja keskkonna seisukohast.

3.   Euroopa koordinaatori nimetamise otsuses täpsustatakse tema ülesannete täitmise viisid.

4.   Euroopa koordinaator:

| a) | edendab projektide hindamise ühtsete meetodite kasutamist, nõustab projektide elluviijaid projektide rahastamisel ning esitab vajadusel arvamuse võrkude toimimisega seotud küsimustes; |
| --- | --- |

a)

edendab projektide hindamise ühtsete meetodite kasutamist, nõustab projektide elluviijaid projektide rahastamisel ning esitab vajadusel arvamuse võrkude toimimisega seotud küsimustes;

| b) | esitab igal aastal komisjonile aruande, mis käsitleb tema vastutusalasse kuuluva(te) projekti(de) elluviimisel tehtud edusamme, muudatusi eeskirjades või muid arengusuundi, mis võivad mõjutada projekti(de) iseloomu, samuti võimalikke raskusi ja takistusi, mis võivad tuua kaasa olulise viivituse; |
| --- | --- |

b)

esitab igal aastal komisjonile aruande, mis käsitleb tema vastutusalasse kuuluva(te) projekti(de) elluviimisel tehtud edusamme, muudatusi eeskirjades või muid arengusuundi, mis võivad mõjutada projekti(de) iseloomu, samuti võimalikke raskusi ja takistusi, mis võivad tuua kaasa olulise viivituse;

| c) | edendab dialoogi operaatorite, kasutajate, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning kodanikuühiskonna esindajatega, et õppida paremini tundma ülekandeteenuste vajadusi, piiranguid ja samuti nende teenuste parameetreid, mida on tarvis asjaomase infrastruktuuri kasutamise optimeerimiseks. |
| --- | --- |

c)

edendab dialoogi operaatorite, kasutajate, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning kodanikuühiskonna esindajatega, et õppida paremini tundma ülekandeteenuste vajadusi, piiranguid ja samuti nende teenuste parameetreid, mida on tarvis asjaomase infrastruktuuri kasutamise optimeerimiseks.

5.   Asjaomased liikmesriigid teevad Euroopa koordinaatoriga koostööd ning annavad talle teavet, mis on vajalik lõikes 4 osutatud ülesannete täitmiseks.

6.   Vaadates läbi ühenduse finantsabi taotlusi, mis käsitlevad projekte või projektide rühmi, mille koordineerimiseks koordinaator nimetati, võib komisjon küsida Euroopa koordinaatori arvamust.

7.
     
  Asjatu halduskoormuse vältimiseks peaks koordineerimise tase olema proportsionaalne projekti maksumusega.

Artikkel 11

Soodsam keskkond

1.   Üleeuroopaliste energiavõrkude arengule ja nende koostalitlusvõimele soodsama keskkonna loomisele kaasaaitamiseks
  võtab ühendus arvesse jõupingutusi, mida liikmesriigid selle eesmärgi saavutamiseks on teinud, ja
  omistab suurima tähtsuse järgmistele meetmetele ning edendab neid vajalikul määral:

| a) | tehniline koostöö üleeuroopaliste energiavõrkude eest vastutavate üksuste vahel, eelkõige II lisa punktides 1, 2 ja 7 märgitud ühenduste nõuetekohase toimimiseks; |
| --- | --- |

a)

tehniline koostöö üleeuroopaliste energiavõrkude eest vastutavate üksuste vahel, eelkõige II lisa punktides 1, 2 ja 7 märgitud ühenduste nõuetekohase toimimiseks;

| b) | üleeuroopaliste energiavõrkudega seotud projektide kinnitamismenetluste lihtsustamine viivituste vältimiseks; |
| --- | --- |

b)

üleeuroopaliste energiavõrkudega seotud projektide kinnitamismenetluste lihtsustamine viivituste vältimiseks;

| c) | abi ühenduse fondidest, vahenditest ja rahastamisprogrammidest toetust saavatele ühist huvi pakkuvatele projektidele. |
| --- | --- |

c)

abi ühenduse fondidest, vahenditest ja rahastamisprogrammidest toetust saavatele ühist huvi pakkuvatele projektidele.

2.   Komisjon teeb tihedas koostöös asjaomaste liikmesriikidega algatusi lõikes 1 nimetatud tegevuste koordineerimise edendamiseks.

3.   Lõike 1 punktides a ja b osutatud tegevuste elluviimiseks vajalikud meetmed otsustab komisjon vastavalt artikli 14 lõikes 2 osutatud menetlusele.

Artikkel 12

Mõju konkurentsile ja varustuskindlusele

Projektide kaalumisel võetakse arvesse nende mõju konkurentsile
  ja varustuskindlusele
  . Toetatakse erarahastamist või asjaomaste ettevõtjate korraldatud rahastamist, järgides sealjuures konkurentsi- ja muid ELi reegleid. Kooskõlas asutamislepingu sätetega välditakse turul tegutsevate ettevõtjate vahelise konkurentsi moonutamist.

Artikkel 13

Piirangud

1.   Käesolev otsus ei piira liikmesriikide ega ühenduse võetud finantskohustusi.

2.   Käesolev otsus ei mõjuta projektide keskkonnamõju hinnangu tulemusi ega selliste kavade või programmide keskkonnamõju hinnangu tulemusi, milles määratakse kindlaks tulevane raamistik selliste projektide lubamiseks. Kui ühenduse asjaomased õigusnormid nõuavad keskkonnamõju hindamist, võetakse sellise hinnangu tulemusi arvesse enne, kui ühenduse asjaomaste õigusnormide kohaselt tehakse otsus projekti elluviimise kohta.

Artikkel 14

Komitee

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

3.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 15

Aruanne

Komisjon koostab iga kahe aasta järel käesoleva otsuse rakendamise kohta aruande ning esitab selle Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele.

Kõnealuses aruandes pööratakse tähelepanu II lisa punktides 1, 2 ja 7 märgitud riikidevahelisi ühendusi käsitlevate esmatähtsate projektide rakendamisele ja käigule, samuti nende rahastamistingimustele, eelkõige seoses ühenduse rahalise abiga.

Artikkel 16

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 96/391/EÜ ja otsus nr 1229/2003/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 17

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 18

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 241, 28.9.2004, lk 17.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 7. juuni 2005. aasta seisukoht.

2

Euroopa Parlamendi 7. juuni 2005. aasta seisukoht.

(3)  ELT L 176, 15.7.2003, lk 11.

3

(4)  ELT L 176, 15.7.2003, lk 37. Direktiivi on muudetud nõukogu direktiiviga 2004/85/EÜ (
  ELT L 236, 7.7.2004, lk 10).

4

Direktiivi on muudetud nõukogu direktiiviga 2004/85/EÜ (

(5)  ELT L 176, 15.7.2003, lk 57.

5

(6)  EÜT L 228, 23.9.1995, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 807/2004 (
  ELT L 143, 30.4.2004, lk 46).

6

viimati

Euroopa Parlamendi ja nõukogu

(EÜ) nr 807/2004 (

(7)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

7

1999

(8)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 154.

8

(9)  EÜT L 130, 25.5.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

9

Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

(10)  EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 173/2005 (
  ELT L 29, 2.2.2005, lk 3).

10

Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 173/2005 (

(11)  EÜT L 161, 26.6.1999, lk 73. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2257/2004 (
  ELT L 389, 30.12.2004, lk 1).

11

Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2257/2004 (

(12)  Kuus kuud pärast käesoleva otsuse jõustumist.

12

Kuus kuud pärast käesoleva otsuse jõustumist.

I LISA

ÜLEEUROOPALISED ENERGIAVÕRGUD

Artiklites 7
  ja 8
  määratletud
  esmatähtsate projektide
  , sh. Euroopa huvides olevate projektide teljed

Esmatähtsad, sh Euroopa huvides olevad projektid, mida igal prioriteetideteljel on silmas peetud, on järgmised:

ELEKTRIVÕRGUD

| EL.1. | Prantsusmaa — Belgia — Madalmaad — Saksamaa:
  elektrivõrgu ülekandevõimsuse suurendamine, et lahendada läbi Beneluxi maade kulgeva elektrivoo ülekoormus.


  Sh Euroopa huvides olevad projektid: | Avelin'i (FR) — Avelgemi (BE) liin |
| --- | --- | --- |

EL.1.

Prantsusmaa — Belgia — Madalmaad — Saksamaa:

elektrivõrgu ülekandevõimsuse suurendamine, et lahendada läbi Beneluxi maade kulgeva elektrivoo ülekoormus.

Sh Euroopa huvides olevad projektid:

Avelin'i (FR) — Avelgemi (BE) liin

| | Moulaine'i (FR) — Aubange'i (BE) liin |
| --- | --- |

Moulaine'i (FR) — Aubange'i (BE) liin

EL.2.

Itaalia piirialad Prantsusmaa, Austria, Sloveenia ja Šveitsiga:

elektrivõrkude vastastikuse sidumise suurendamine.

Sh Euroopa huvides olevad projektid:

| | Lienzi (AT) — Cordignano (IT) liin |
| --- | --- |

Lienzi (AT) — Cordignano (IT) liin

| | Uus ühendus Itaalia ja Sloveenia võrkude vastastikuseks sidumiseks |
| --- | --- |

Uus ühendus Itaalia ja Sloveenia võrkude vastastikuseks sidumiseks

| | Lääne-Udine (IT) — Okroglo (SL) |
| --- | --- |

Lääne-Udine (IT) — Okroglo (SL)

| | Fiorano (IT) — Nave (IT) — Gorlago (IT) liin |
| --- | --- |

Fiorano (IT) — Nave (IT) — Gorlago (IT) liin

| | Põhja-Venezia (IT) — Cordignano (IT) liin |
| --- | --- |

Põhja-Venezia (IT) — Cordignano (IT) liin

| | St. Peteri (AT) — Tauerni (AT) liin |
| --- | --- |

St. Peteri (AT) — Tauerni (AT) liin

| | Südburgenlandi (AT) — Kainachtali (AT) liin |
| --- | --- |

Südburgenlandi (AT) — Kainachtali (AT) liin

| | Austria ja Itaalia võrkude vastastikune sidumine (Thaur-Brixen) Brenneri raudteetunneli kaudu |
| --- | --- |

Austria ja Itaalia võrkude vastastikune sidumine (Thaur-Brixen) Brenneri raudteetunneli kaudu

EL.3.

Prantsusmaa — Hispaania — Portugal:

elektrivõrkude vastastikuse sidumise suurendamine kõnealuste riikide vahel ja Pürenee poolsaarel ning võrguarendus saarte piirkonnas.

Sh Euroopa huvides olevad projektid:

| | Sentmenati (ES) — Becanó (ES) — Baixasi (FR) liin |
| --- | --- |

Sentmenati (ES) — Becanó (ES) — Baixasi (FR) liin

| | Valdigemi (PT) — Douro Internacional (PT) — Aldeadávila (ES) liin ja Douro Internacionali rajatised |
| --- | --- |

Valdigemi (PT) — Douro Internacional (PT) — Aldeadávila (ES) liin ja Douro Internacionali rajatised

EL.4.

Kreeka — Balkani riigid — UCTE-süsteem:

elektriinfrastruktuuri arendamine Kreeka ühendamiseks UCTE-süsteemiga ja Kagu-Euroopa elektrituru loomiseks

Sh Euroopa huvides olevad projektid:

| | Philippi (EL) — Hamidabadi (TR) liin |
| --- | --- |

Philippi (EL) — Hamidabadi (TR) liin

EL.5.

Ühendkuningriik — Mandri-Euroopa ja Põhja-Euroopa:

elektrivõrkude vastastikuse sidumise loomine või suurendamine ning avamere tuuleenergia võimalik liitmine nendega.

Sh Euroopa huvides olevad projektid:

| | Inglismaa (UK) ja Madalmaade veealune kaabel |
| --- | --- |

Inglismaa (UK) ja Madalmaade veealune kaabel

EL.6.

Iirima — Ühendkuningriik

elektrivõrkude vastastikuse sidumise suurendamine ning avamere tuuleenergia võimalik liitmine nendega.

Sh Euroopa huvides olevad projektid:

| | Iirima — Walesi (UK) veealune kaabel |
| --- | --- |

Iirima — Walesi (UK) veealune kaabel

EL.7.

Taani — Saksamaa — Läänemere ring (kaasa arvatud Norra — Rootsi — Soome — Taani — Saksamaa — Poola — Balti riigid — Venemaa):

elektrivõrkude vastastikuse sidumise suurendamine ning avamere tuuleenergia võimalik liitmine nendega.

Sh Euroopa huvides olevad projektid:

| | Kassø (DK) — Hamburg/Dollerni (DE) liin |
| --- | --- |

Kassø (DK) — Hamburg/Dollerni (DE) liin

| | Hamburg/Krümmeli (DE) — Schwerini (DE) liin |
| --- | --- |

Hamburg/Krümmeli (DE) — Schwerini (DE) liin

| | Kassø (DK) — Revsingi (DK) — Tjele liin |
| --- | --- |

Kassø (DK) — Revsingi (DK) — Tjele liin

| | Lääne-Hassingi (DK) — Trige (DK) liin |
| --- | --- |

Lääne-Hassingi (DK) — Trige (DK) liin

| | Skagerrak 4 (DK) — (NO) veealune kaabel |
| --- | --- |

Skagerrak 4 (DK) — (NO) veealune kaabel

| | Ühendus Poola ja Leedu vahel, sh Poola elektrivõrgu tugevdamine ja PL–DE suuna ülekandevõimsuse suurendamine, mis on vajalik energia siseturul osalemiseks. |
| --- | --- |

Ühendus Poola ja Leedu vahel, sh Poola elektrivõrgu tugevdamine ja PL–DE suuna ülekandevõimsuse suurendamine, mis on vajalik energia siseturul osalemiseks.

| | Soome ja Eesti veealune kaabel (Estlink) |
| --- | --- |

Soome ja Eesti veealune kaabel (Estlink)

| | Soome ja Rootsi veealune kaabel Fennoscan |
| --- | --- |

Soome ja Rootsi veealune kaabel Fennoscan

| | Halle/Saale (DE) — Schweinfurt (DE) |
| --- | --- |

Halle/Saale (DE) — Schweinfurt (DE)

EL.8.

Saksamaa — Poola — Tšehhi — Slovakkia — Austria — Ungari — Sloveenia:

elektrivõrkude vastastikuse sidumise suurendamine.

Sh Euroopa huvides olevad projektid:

| | Neuenhageni (DE) — Vierradeni (DE) — Krajniki (PL) liin |
| --- | --- |

Neuenhageni (DE) — Vierradeni (DE) — Krajniki (PL) liin

| | Dürnrohri (AT ) — Slavetice (CZ) liin |
| --- | --- |

Dürnrohri (AT ) — Slavetice (CZ) liin

| | Uus ühendus Saksa ja Poola võrkude vastastikuseks sidumiseks |
| --- | --- |

Uus ühendus Saksa ja Poola võrkude vastastikuseks sidumiseks

| | Veľké Kapušany (SK) — Lemešany (SK) — Moldava (SK) — Sajoivanka (HU) |
| --- | --- |

Veľké Kapušany (SK) — Lemešany (SK) — Moldava (SK) — Sajoivanka (HU)

| | Gabčíkovo (SK) — Veľký Ďur (SK) |
| --- | --- |

Gabčíkovo (SK) — Veľký Ďur (SK)

| | Stupava (SK) — Edela-Viini (AT) |
| --- | --- |

Stupava (SK) — Edela-Viini (AT)

EL.9.

Vahemere-äärsed liikmesriigid — Vahemere elektriring:

elektrivõrkude vastastikuse sidumise suurendamine Vahemere-äärsete liikmesriikide ja Maroko — Alžeeria — Tuneesia — Liibüa — Egiptuse — Lähis-Ida riikide — Türgi vahel.

Sh Euroopa huvides olevad projektid:

| | Elektriühendus Tuneesia ja Itaalia vahel |
| --- | --- |

Elektriühendus Tuneesia ja Itaalia vahel

GAASIVÕRGUD

| NG.1. | Ühendkuningriik — Mandri-Euroopa põhjaosa, kaasa arvatud Madalmaad,
  Belgia
  — Taani,
  Rootsi
  ja Saksamaa — Poola — Leedu — Läti — Eesti — Soome — Venemaa:


  Gaasijuhtmed, mis ühendavad mõningaid Euroopa peamisi gaasileiukohti ning millega paraneks gaasivõrkude koostalitlusvõime ja tõuseks tarnekindlus, kaasa arvatud
  Põhja-Transgazi ja Jamali — Euroopa maagaasijuhtmed
  , gaasivõrkude võimsuse suurendamine ja uute gaasijuhtmete rajamine Saksamaal, Taanis ja Rootsis ning nimetatud riikide vahel, ning kaasa arvatud gaasivõrkude võimsuse suurendamine ja uute gaasijuhtmete rajamine Poolas, Tšehhi Vabariigis, Slovakkias, Saksamaal ja Austrias ning nimetatud riikide vahel
  .


  Sh Euroopa huvides olevad projektid: | Põhja-Transgasi gaasijuhe |
| --- | --- | --- |

NG.1.

Ühendkuningriik — Mandri-Euroopa põhjaosa, kaasa arvatud Madalmaad,
  Belgia
  — Taani,
  Rootsi
  ja Saksamaa — Poola — Leedu — Läti — Eesti — Soome — Venemaa:

Gaasijuhtmed, mis ühendavad mõningaid Euroopa peamisi gaasileiukohti ning millega paraneks gaasivõrkude koostalitlusvõime ja tõuseks tarnekindlus, kaasa arvatud
  Põhja-Transgazi ja Jamali — Euroopa maagaasijuhtmed
  , gaasivõrkude võimsuse suurendamine ja uute gaasijuhtmete rajamine Saksamaal, Taanis ja Rootsis ning nimetatud riikide vahel, ning kaasa arvatud gaasivõrkude võimsuse suurendamine ja uute gaasijuhtmete rajamine Poolas, Tšehhi Vabariigis, Slovakkias, Saksamaal ja Austrias ning nimetatud riikide vahel
  .

Sh Euroopa huvides olevad projektid:

Põhja-Transgasi gaasijuhe

| | Jamali — Euroopa gaasijuhe |
| --- | --- |

Jamali — Euroopa gaasijuhe

| | Taanit, Rootsit ja Saksamaad ühendav maagaasijuhe |
| --- | --- |

Taanit, Rootsit ja Saksamaad ühendav maagaasijuhe

| | Transiidimahtude suurendamine teljel Saksamaa — Belgia — Ühendkuningriik |
| --- | --- |

Transiidimahtude suurendamine teljel Saksamaa — Belgia — Ühendkuningriik

NG.2.

Alžeeria — Hispaania — Itaalia — Prantsusmaa — Mandri-Euroopa põhjaosa:

uute maagaasijuhtmete rajamine Alžeeriast Hispaaniasse, Prantsusmaale ja Itaaliasse ning võimsuse suurendamine Hispaania, Prantsusmaa ja Itaalia võrkudes ning nende vahel.

Sh Euroopa huvides olevad projektid:

| | Alžeeria — Tuneesia — Itaalia gaasijuhe |
| --- | --- |

Alžeeria — Tuneesia — Itaalia gaasijuhe

| | Alžeeria — Itaalia gaasijuhe Sardiinia ja Korsika kaudu harujuhtmega Prantsusmaale |
| --- | --- |

Alžeeria — Itaalia gaasijuhe Sardiinia ja Korsika kaudu harujuhtmega Prantsusmaale

| | Medgasi gaasijuhe Alžeeria — Hispaania — Prantsusmaa — Mandri-Euroopa |
| --- | --- |

Medgasi gaasijuhe Alžeeria — Hispaania — Prantsusmaa — Mandri-Euroopa

NG.3.

Kaspia mere riigid — Lähis-Ida — Euroopa Liit:

uued maagaasijuhtmete võrgud uutest leiukohtadest Euroopa Liitu, kaasa arvatud maagaasijuhtmed Türgi — Kreeka, Kreeka — Itaalia ja Türgi — Austria
  ja Kreeka — Sloveenia — Austria (Lääne-Balkani kaudu)
  .

Sh Euroopa huvides olevad projektid:

| | Türgi — Kreeka — Itaalia gaasijuhe |
| --- | --- |

Türgi — Kreeka — Itaalia gaasijuhe

| | Türgi — Austria gaasijuhe |
| --- | --- |

Türgi — Austria gaasijuhe

NG.4.

Veeldatud maagaasi terminalid Belgias, Prantsusmaal, Hispaanias, Portugalis, Itaalias
  , Kreekas, Küprosel
  ja Poolas:

varustusteede ja piiriületuspunktide mitmekesistamine, sealhulgas veeldatud maagaasi ühendused ülekandevõrguga.

NG.5.

Maa-alused hoidlad Hispaanias, Portugalis,
  Prantsusmaal,
  Itaalias, Kreekas ja Läänemere maades:

mahu suurendamine Hispaanias,
  Prantsusmaal,
  Itaalias ja Läänemere maades ning esimeste rajatiste ehitamine Portugali
  ,
  Kreekasse
  ja Leedusse
  .

NG.6.

Vahemere-äärsed liikmesriigid — Vahemere idaosa gaasiring:

maagaasijuhtmete mahu loomine ja suurendamine Vahemere-äärsete liikmesriikide ning Liibüa — Egiptuse — Jordaania — Süüria — Türgi vahel.

Sh Euroopa huvides olevad projektid:

| | Liibüa — Itaalia gaasijuhe |
| --- | --- |

Liibüa — Itaalia gaasijuhe

II LISA

ÜLEEUROOPALISED TRANSPORDIVÕRGUD

Artikli 6 lõikes 2 osutatud ühist huvi pakkuvate projektide lisakriteeriumid

ELEKTRIVÕRGUD

| 1. | Elektrivõrkude arendamine saartel,
  eraldatud
  , äärepoolsetes ja äärepoolseimates piirkondades, toetades seejuures energiaallikate mitmekesistamist ja suurendades taastuvate energiaallikate kasutamist, ning vajaduse korral kõnealuste piirkondade elektrivõrkude ühendamine.






  — | Iirimaa — Ühendkuningriik (Wales) |
| --- | --- | --- |

1.

Elektrivõrkude arendamine saartel,
  eraldatud
  , äärepoolsetes ja äärepoolseimates piirkondades, toetades seejuures energiaallikate mitmekesistamist ja suurendades taastuvate energiaallikate kasutamist, ning vajaduse korral kõnealuste piirkondade elektrivõrkude ühendamine.

—

Iirimaa — Ühendkuningriik (Wales)

| — | Kreeka (saared) |
| --- | --- |

—

Kreeka (saared)

| — | Itaalia (Sardiinia) — Prantsusmaa (Korsika) — Itaalia (maismaaosa) |
| --- | --- |

—

Itaalia (Sardiinia) — Prantsusmaa (Korsika) — Itaalia (maismaaosa)

| — | Ühendused saarte piirkondades, sealhulgas ühendused maismaaosaga |
| --- | --- |

—

Ühendused saarte piirkondades, sealhulgas ühendused maismaaosaga

| — | Ühendused Prantsusmaa, Hispaania ja Portugali äärepoolseimates piirkondades |
| --- | --- |

—

Ühendused Prantsusmaa, Hispaania ja Portugali äärepoolseimates piirkondades

| 2. | Liikmesriikide vahel elektrivõrkude ühenduste arendamine, mida on vaja siseturu toimimiseks ja elektrivõrkude töökindluse ja usaldatavuse tagamiseks.






  — | Prantsusmaa — Belgia — Madalmaad — Saksamaa |
| --- | --- | --- |

2.

Liikmesriikide vahel elektrivõrkude ühenduste arendamine, mida on vaja siseturu toimimiseks ja elektrivõrkude töökindluse ja usaldatavuse tagamiseks.

—

Prantsusmaa — Belgia — Madalmaad — Saksamaa

| — | Prantsusmaa — Saksamaa |
| --- | --- |

—

Prantsusmaa — Saksamaa

| — | Prantsusmaa — Itaalia |
| --- | --- |

—

Prantsusmaa — Itaalia

| — | Prantsusmaa — Hispaania |
| --- | --- |

—

Prantsusmaa — Hispaania

| — | Portugal — Hispaania |
| --- | --- |

—

Portugal — Hispaania

| — | Soome — Rootsi |
| --- | --- |

—

Soome — Rootsi

| — | Soome — Eesti — Läti — Leedu |
| --- | --- |

—

Soome — Eesti — Läti — Leedu

| — | Austria — Itaalia |
| --- | --- |

—

Austria — Itaalia

| — | Itaalia — Sloveenia |
| --- | --- |

—

Itaalia — Sloveenia

| — | Austria — Itaalia — Sloveenia — Ungari |
| --- | --- |

—

Austria — Itaalia — Sloveenia — Ungari

| — | Saksamaa — Poola |
| --- | --- |

—

Saksamaa — Poola

| — | Saksamaa — Poola — Tšehhi Vabariik —
  Austria
  — Slovakkia — Ungari |
| --- | --- |

—

Saksamaa — Poola — Tšehhi Vabariik —
  Austria
  — Slovakkia — Ungari

| — | Ungari- Slovakkia |
| --- | --- |

—

Ungari- Slovakkia

| — | Ungari — Austria |
| --- | --- |

—

Ungari — Austria

| — | Poola — Leedu |
| --- | --- |

—

Poola — Leedu

| — | Iirimaa — Ühendkuningriik (Põhja-Iirimaa) |
| --- | --- |

—

Iirimaa — Ühendkuningriik (Põhja-Iirimaa)

| — | Saksamaa — Austria —
  Sloveenia — Ungari |
| --- | --- |

—

Saksamaa — Austria —
  Sloveenia — Ungari

| — | Madalmaad — Ühendkuningriik |
| --- | --- |

—

Madalmaad — Ühendkuningriik

| — | Saksamaa — Taani — Rootsi |
| --- | --- |

—

Saksamaa — Taani — Rootsi

| — | Kreeka — Itaalia |
| --- | --- |

—

Kreeka — Itaalia

| — | Ungari — Sloveenia |
| --- | --- |

—

Ungari — Sloveenia

| — | Malta — Itaalia |
| --- | --- |

—

Malta — Itaalia

| — | Soome — Eesti |
| --- | --- |

—

Soome — Eesti

| — | Itaalia — Sloveenia |
| --- | --- |

—

Itaalia — Sloveenia

| 3. | Liikmesriikide elektrivõrkude vahel ühenduste arendamine, kui see on vajalik liikmesriikidevaheliste ühenduste ärakasutamiseks, siseturu toimimiseks või taastuvate energiaallikate ühendamiseks.






  — | Kõik liikmesriigid |
| --- | --- | --- |

3.

Liikmesriikide elektrivõrkude vahel ühenduste arendamine, kui see on vajalik liikmesriikidevaheliste ühenduste ärakasutamiseks, siseturu toimimiseks või taastuvate energiaallikate ühendamiseks.

—

Kõik liikmesriigid

| 4. | Elektrivõrguühenduste arendamine muude kui liikmesriikidega, eriti ühinevate kandidaatriikidega, aidates sellega kaasa elektrivõrkude koostalitlusvõimele, töökindlusele ja usaldatavusele või elektriga varustatusele Euroopa Ühenduses.






  — | Saksamaa — Norra |
| --- | --- | --- |

4.

Elektrivõrguühenduste arendamine muude kui liikmesriikidega, eriti ühinevate kandidaatriikidega, aidates sellega kaasa elektrivõrkude koostalitlusvõimele, töökindlusele ja usaldatavusele või elektriga varustatusele Euroopa Ühenduses.

—

Saksamaa — Norra

| — | Madalmaad — Norra |
| --- | --- |

—

Madalmaad — Norra

| — | Rootsi — Norra |
| --- | --- |

—

Rootsi — Norra

| — | Ühendkuningriik — Norra |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriik — Norra

| — | Läänemere elektriring: Saksamaa — Poola — Valgevene — Venemaa — Leedu — Läti — Eesti — Soome — Rootsi — Norra — Taani |
| --- | --- |

—

Läänemere elektriring: Saksamaa — Poola — Valgevene — Venemaa — Leedu — Läti — Eesti — Soome — Rootsi — Norra — Taani

| — | Norra — Rootsi — Soome — Venemaa |
| --- | --- |

—

Norra — Rootsi — Soome — Venemaa

| — | Vahemere elektriring: Prantsusmaa — Hispaania — Maroko — Alžeeria — Tuneesia — Liibüa — Egiptus — Lähis-Ida riigid — Türgi — Kreeka — Itaalia |
| --- | --- |

—

Vahemere elektriring: Prantsusmaa — Hispaania — Maroko — Alžeeria — Tuneesia — Liibüa — Egiptus — Lähis-Ida riigid — Türgi — Kreeka — Itaalia

| — | Kreeka — Türgi |
| --- | --- |

—

Kreeka — Türgi

| — | Itaalia — Šveits |
| --- | --- |

—

Itaalia — Šveits

| — | Austria — Šveits |
| --- | --- |

—

Austria — Šveits

| — | Ungari — Rumeenia |
| --- | --- |

—

Ungari — Rumeenia

| — | Ungari — Serbia |
| --- | --- |

—

Ungari — Serbia

| — | Ungari — Horvaatia |
| --- | --- |

—

Ungari — Horvaatia

| — | Itaalia — Tuneesia |
| --- | --- |

—

Itaalia — Tuneesia

| — | Kreeka — Balkani riigid |
| --- | --- |

—

Kreeka — Balkani riigid

| — | Hispaania — Maroko |
| --- | --- |

—

Hispaania — Maroko

| — | Hispaania — Andorra — Prantsusmaa |
| --- | --- |

—

Hispaania — Andorra — Prantsusmaa

| — | EL — Balkani riigid — Valgevene — Venemaa — Ukraina |
| --- | --- |

—

EL — Balkani riigid — Valgevene — Venemaa — Ukraina

| — | Musta mere elektriring: Venemaa — Ukraina — Rumeenia — Bulgaaria — Türgi — Gruusia |
| --- | --- |

—

Musta mere elektriring: Venemaa — Ukraina — Rumeenia — Bulgaaria — Türgi — Gruusia

| — | Bulgaaria — endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik / Kreeka — Albaania — Itaalia või Bulgaaria — Kreeka — Itaalia |
| --- | --- |

—

Bulgaaria — endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik / Kreeka — Albaania — Itaalia või Bulgaaria — Kreeka — Itaalia

| 5. | Tegevus siseturu vastastikku seotud elektrivõrkude toimimise parandamiseks, eriti kitsaskohtade ja puuduvate ühenduste kindlakstegemiseks, lahenduste väljatöötamiseks, et vähendada ülekoormust, ning elektrivõrkude prognoosimis- ja kasutusmeetodite kohandamiseks.






  — | Eriti elektrivõrkudesiseste piiriüleste kitsaskohtade ja puuduvate ühenduste kindlakstegemine |
| --- | --- | --- |

5.

Tegevus siseturu vastastikku seotud elektrivõrkude toimimise parandamiseks, eriti kitsaskohtade ja puuduvate ühenduste kindlakstegemiseks, lahenduste väljatöötamiseks, et vähendada ülekoormust, ning elektrivõrkude prognoosimis- ja kasutusmeetodite kohandamiseks.

—

Eriti elektrivõrkudesiseste piiriüleste kitsaskohtade ja puuduvate ühenduste kindlakstegemine

| — | Lahenduste väljatöötamine elektrivoo juhtimiseks, et vähendada elektrivõrkude ülekoormuse probleeme |
| --- | --- |

—

Lahenduste väljatöötamine elektrivoo juhtimiseks, et vähendada elektrivõrkude ülekoormuse probleeme

| — | Siseturu toimimiseks ja suure osa taastuvate energiaallikate kasutamiseks vajalik elektrivõrkude prognoosimis- ja kasutusmeetodite kohandamine |
| --- | --- |

—

Siseturu toimimiseks ja suure osa taastuvate energiaallikate kasutamiseks vajalik elektrivõrkude prognoosimis- ja kasutusmeetodite kohandamine

GAASIVÕRGUD

| 6. | Maagaasi viimine uutesse piirkondadesse, põhiliselt saartele, isoleeritud, äärepoolsetesse või äärepoolseimatesse piirkondadesse, ning maagaasivõrkude rajamine kõnealustes piirkondades.






  — | Ühendkuningriik (Põhja-Iirimaa) |
| --- | --- | --- |

6.

Maagaasi viimine uutesse piirkondadesse, põhiliselt saartele, isoleeritud, äärepoolsetesse või äärepoolseimatesse piirkondadesse, ning maagaasivõrkude rajamine kõnealustes piirkondades.

—

Ühendkuningriik (Põhja-Iirimaa)

| — | Iirimaa |
| --- | --- |

—

Iirimaa

| — | Hispaania |
| --- | --- |

—

Hispaania

| — | Portugal |
| --- | --- |

—

Portugal

| — | Kreeka |
| --- | --- |

—

Kreeka

| — | Rootsi |
| --- | --- |

—

Rootsi

| — | Taani |
| --- | --- |

—

Taani

| — | Itaalia (Sardiinia) |
| --- | --- |

—

Itaalia (Sardiinia)

| — | Prantsusmaa (Korsika) |
| --- | --- |

—

Prantsusmaa (Korsika)

| — | Küpros |
| --- | --- |

—

Küpros

| — | Malta |
| --- | --- |

—

Malta

| — | Prantsusmaa, Hispaania ja Portugali äärepoolseimad piirkonnad |
| --- | --- |

—

Prantsusmaa, Hispaania ja Portugali äärepoolseimad piirkonnad

| 7. | Maagaasivõrguühenduste arendamine siseturu vajaduste rahuldamiseks või tarnekindluse tugevdamiseks, kaasa arvatud eri maagaasivõrkude
  ja olefiingaasivõrkude
  ühendamine.






  — | Iirimaa — Ühendkuningriik |
| --- | --- | --- |

7.

Maagaasivõrguühenduste arendamine siseturu vajaduste rahuldamiseks või tarnekindluse tugevdamiseks, kaasa arvatud eri maagaasivõrkude
  ja olefiingaasivõrkude
  ühendamine.

—

Iirimaa — Ühendkuningriik

| — | Prantsusmaa — Hispaania |
| --- | --- |

—

Prantsusmaa — Hispaania

| — | Prantsusmaa — Šveits |
| --- | --- |

—

Prantsusmaa — Šveits

| — | Portugal — Hispaania |
| --- | --- |

—

Portugal — Hispaania

| — | Austria — Saksamaa |
| --- | --- |

—

Austria — Saksamaa

| — | Austria — Ungari |
| --- | --- |

—

Austria — Ungari

| — | Austria — Ungari — Slovakkia — Poola |
| --- | --- |

—

Austria — Ungari — Slovakkia — Poola

| — | Poola — Tšehhi Vabariik |
| --- | --- |

—

Poola — Tšehhi Vabariik

| — | Slovakkia — Tšehhi Vabariik — Saksamaa — Austria |
| --- | --- |

—

Slovakkia — Tšehhi Vabariik — Saksamaa — Austria

| — | Austria — Itaalia |
| --- | --- |

—

Austria — Itaalia

| — | Kreeka — muud Balkani riigid |
| --- | --- |

—

Kreeka — muud Balkani riigid

| — | Austria — Ungari — Rumeenia — Bulgaaria — Kreeka — Türgi |
| --- | --- |

—

Austria — Ungari — Rumeenia — Bulgaaria — Kreeka — Türgi

| — | Prantsusmaa — Itaalia |
| --- | --- |

—

Prantsusmaa — Itaalia

| — | Kreeka — Itaalia |
| --- | --- |

—

Kreeka — Itaalia

| — | Austria — Tšehhi |
| --- | --- |

—

Austria — Tšehhi

| — | Saksamaa — Tšehhi — Austria — Itaalia |
| --- | --- |

—

Saksamaa — Tšehhi — Austria — Itaalia

| — | Austria — Sloveenia — Horvaatia |
| --- | --- |

—

Austria — Sloveenia — Horvaatia

| — | Ungari — Horvaatia |
| --- | --- |

—

Ungari — Horvaatia

| — | Ungari — Rumeenia |
| --- | --- |

—

Ungari — Rumeenia

| — | Ungari — Slovakkia |
| --- | --- |

—

Ungari — Slovakkia

| — | Ungari — Ukraina |
| --- | --- |

—

Ungari — Ukraina

| — | Sloveenia — Balkanimaad |
| --- | --- |

—

Sloveenia — Balkanimaad

| — | Belgia — Madalmaad — Saksamaa |
| --- | --- |

—

Belgia — Madalmaad — Saksamaa

| — | Ühendkuningriik — Madalmaad — Saksamaa |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriik — Madalmaad — Saksamaa

| — | Saksamaa — Poola |
| --- | --- |

—

Saksamaa — Poola

| — | Taani — Ühendkuningriik |
| --- | --- |

—

Taani — Ühendkuningriik

| — | Taani — Saksamaa — Rootsi |
| --- | --- |

—

Taani — Saksamaa — Rootsi

| — | Taani — Madalmaad |
| --- | --- |

—

Taani — Madalmaad

| 8. | Veeldatud maagaasi vastuvõtuvõimsus ja maagaasi hoidlate arendamine, mis on vajalik nõudluse rahuldamiseks ja gaasitarnesüsteemide kontrollimiseks ning tarneallikate ja varustusteede mitmekesistamiseks.






  — | Kõik liikmesriigid |
| --- | --- | --- |

8.

Veeldatud maagaasi vastuvõtuvõimsus ja maagaasi hoidlate arendamine, mis on vajalik nõudluse rahuldamiseks ja gaasitarnesüsteemide kontrollimiseks ning tarneallikate ja varustusteede mitmekesistamiseks.

—

Kõik liikmesriigid

| 9. | Gaasi ülekandevõimsuse (gaasitarnejuhtmete) arendamine, mis on vajalik nõudluse rahuldamiseks ning sise- ja välisallikatest pärinevate varude ning varustamisteede mitmekesistamiseks.






  — | Põhjala gaasivõrk: Norra — Taani — Saksamaa — Rootsi — Soome — Venemaa — Balti riigid — Poola |
| --- | --- | --- |

9.

Gaasi ülekandevõimsuse (gaasitarnejuhtmete) arendamine, mis on vajalik nõudluse rahuldamiseks ning sise- ja välisallikatest pärinevate varude ning varustamisteede mitmekesistamiseks.

—

Põhjala gaasivõrk: Norra — Taani — Saksamaa — Rootsi — Soome — Venemaa — Balti riigid — Poola

| — | Alžeeria — Hispaania — Prantsusmaa |
| --- | --- |

—

Alžeeria — Hispaania — Prantsusmaa

| — | Venemaa — Ukraina — EL |
| --- | --- |

—

Venemaa — Ukraina — EL

| — | Venemaa — Valgevene — Ukraina — EL |
| --- | --- |

—

Venemaa — Valgevene — Ukraina — EL

| — | Venemaa — Valgevene — EL |
| --- | --- |

—

Venemaa — Valgevene — EL

| — | Venemaa — Läänemeri — Saksamaa |
| --- | --- |

—

Venemaa — Läänemeri — Saksamaa

| — | Venemaa — Balti riigid — Poola — Saksamaa |
| --- | --- |

—

Venemaa — Balti riigid — Poola — Saksamaa

| — | Saksamaa — Tšehhi Vabariik — Poola — Saksamaa — teised liikmesriigid |
| --- | --- |

—

Saksamaa — Tšehhi Vabariik — Poola — Saksamaa — teised liikmesriigid

| — | Liibüa — Itaalia |
| --- | --- |

—

Liibüa — Itaalia

| — | Tuneesia — Liibüa — Itaalia |
| --- | --- |

—

Tuneesia — Liibüa — Itaalia

| — | Kaspia mere riigid — EL |
| --- | --- |

—

Kaspia mere riigid — EL

| — | Venemaa — Ukraina — Moldova — Rumeenia — Bulgaaria — Kreeka —
  Sloveenia –
  muud Balkani riigid |
| --- | --- |

—

Venemaa — Ukraina — Moldova — Rumeenia — Bulgaaria — Kreeka —
  Sloveenia –
  muud Balkani riigid

| — | Venemaa — Ukraina — Slovakkia — Ungari — Sloveenia — Itaalia |
| --- | --- |

—

Venemaa — Ukraina — Slovakkia — Ungari — Sloveenia — Itaalia

| — | Madalmaad — Saksamaa — Šveits — Itaalia |
| --- | --- |

—

Madalmaad — Saksamaa — Šveits — Itaalia

| — | Belgia — Prantsusmaa — Šveits — Itaalia |
| --- | --- |

—

Belgia — Prantsusmaa — Šveits — Itaalia

| — | Taani — (Rootsi) — Poola |
| --- | --- |

—

Taani — (Rootsi) — Poola

| — | Norra — Venemaa — EL |
| --- | --- |

—

Norra — Venemaa — EL

| — | Iirimaa |
| --- | --- |

—

Iirimaa

| — | Alžeeria — Itaalia — Prantsusmaa |
| --- | --- |

—

Alžeeria — Itaalia — Prantsusmaa

| — | Alžeeria — Tuneesia — Itaalia |
| --- | --- |

—

Alžeeria — Tuneesia — Itaalia

| — | Lähis-Ida — Vahemere idaosa gaasiring — EL |
| --- | --- |

—

Lähis-Ida — Vahemere idaosa gaasiring — EL

| — | Winksele segamisjaam põhja-lõuna teljel (gaas H segamine lämmastikuga) |
| --- | --- |

—

Winksele segamisjaam põhja-lõuna teljel (gaas H segamine lämmastikuga)

| — | Ülekandevõimsuse suurendamine ida-lääne teljel: Zeebrugge-Eynatten |
| --- | --- |

—

Ülekandevõimsuse suurendamine ida-lääne teljel: Zeebrugge-Eynatten

| 10. | Tegevus siseturu vastastikku seotud maagaasivõrkude toimimise parandamiseks, eriti kitsaskohtade ja puuduvate ühenduste kindlakstegemiseks, lahenduste väljatöötamiseks, et vähendada ülekoormust, ning maagaasivõrkude prognoosimis- ja kasutamismeetodite mõjusaks ning ohutuks kohandamiseks.






  — | Eriti maagaasivõrkudesiseste piiriüleste kitsaskohtade ja puuduvate ühenduste kindlakstegemine |
| --- | --- | --- |

10.

Tegevus siseturu vastastikku seotud maagaasivõrkude toimimise parandamiseks, eriti kitsaskohtade ja puuduvate ühenduste kindlakstegemiseks, lahenduste väljatöötamiseks, et vähendada ülekoormust, ning maagaasivõrkude prognoosimis- ja kasutamismeetodite mõjusaks ning ohutuks kohandamiseks.

—

Eriti maagaasivõrkudesiseste piiriüleste kitsaskohtade ja puuduvate ühenduste kindlakstegemine

| — | Lahenduste väljatöötamine maagaasivoo juhtimiseks, et vähendada gaasivõrkude ülekoormuse probleeme |
| --- | --- |

—

Lahenduste väljatöötamine maagaasivoo juhtimiseks, et vähendada gaasivõrkude ülekoormuse probleeme

| — | Siseturu toimimiseks vajalik gaasivõrkude prognoosimis- ja kasutamismeetodite kohandamine |
| --- | --- |

—

Siseturu toimimiseks vajalik gaasivõrkude prognoosimis- ja kasutamismeetodite kohandamine

| — | Maagaasivõrkude üldise toimimise, ohutuse ja turvalisuse suurendamine transiitriikides. |
| --- | --- |

—

Maagaasivõrkude üldise toimimise, ohutuse ja turvalisuse suurendamine transiitriikides.

| 11. | Olefiingaasi vajaliku ülekandevõimsuse väljaarendamine ja lõimimine, et vastata siseturu nõudmistele.






  — | Kõik liikmesriigid |
| --- | --- | --- |

11.

Olefiingaasi vajaliku ülekandevõimsuse väljaarendamine ja lõimimine, et vastata siseturu nõudmistele.

—

Kõik liikmesriigid

III LISA

ÜLEEUROOPALISED ENERGIAVÕRGUD

II lisas esitatud kriteeriumide põhjal kindlaks määratud ühist huvi pakkuvad projektid ja nende spetsifikaadid

ELEKTRIVÕRGUD

| 1. | Elektrivõrkude arendamine
  eraldatud
  piirkondades |
| --- | --- |

1.

Elektrivõrkude arendamine
  eraldatud
  piirkondades

| 1.1 | Iirimaa — Walesi (UK) veealune
  kaabel |
| --- | --- |

1.1

Iirimaa — Walesi (UK) veealune
  kaabel

| 1.2 | Lõuna
  — Küklaadide
  (EL)
  ühendamine |
| --- | --- |

1.2

Lõuna
  — Küklaadide
  (EL)
  ühendamine

| 1. 3 | 30 kV veealune ühenduskaabel Faiali, Pico ja São Jorge saarte vahel (Assoorid, PT) |
| --- | --- |

1. 3

30 kV veealune ühenduskaabel Faiali, Pico ja São Jorge saarte vahel (Assoorid, PT)

| 1.4 | Terceira, Faiali ja São Migueli võrgu ühendamine ja tugevdamine (Assoorid, PT) |
| --- | --- |

1.4

Terceira, Faiali ja São Migueli võrgu ühendamine ja tugevdamine (Assoorid, PT)

| 1.5 | Võrgu ühendamine ja tugevdamine Madeiral (PT) |
| --- | --- |

1.5

Võrgu ühendamine ja tugevdamine Madeiral (PT)

| 1.6 | Sardiinia (IT) — Itaalia maismaaosa veealune kaabel |
| --- | --- |

1.6

Sardiinia (IT) — Itaalia maismaaosa veealune kaabel

| 1.7 | Korsika (FR) — Itaalia veealune kaabel |
| --- | --- |

1.7

Korsika (FR) — Itaalia veealune kaabel

| 1.8 | Itaalia maismaaosa — Sitsiilia (IT) ühendus:
  Sorgente — Rizziconi (IT) ühenduse kahekordistamine |
| --- | --- |

1.8

Itaalia maismaaosa — Sitsiilia (IT) ühendus:
  Sorgente — Rizziconi (IT) ühenduse kahekordistamine

| 1.9 | Uued
  ühendused Baleaaridel ja Kanaari saartel (ES) |
| --- | --- |

1.9

Uued
  ühendused Baleaaridel ja Kanaari saartel (ES)

| 2. | Liikmesriikide vahel elektrivõrguühenduste arendamine |
| --- | --- |

2.

Liikmesriikide vahel elektrivõrguühenduste arendamine

| 2.1 | Moulaine'i (FR) — Aubange'i (BE) liin |
| --- | --- |

2.1

Moulaine'i (FR) — Aubange'i (BE) liin

| 2.2 | Avelini (FR) — Avelgemi (BE) liin |
| --- | --- |

2.2

Avelini (FR) — Avelgemi (BE) liin

| 2.3 | Saksamaa ja Belgia võrkude vastastikune sidumine |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Vigy — Marlenheimi (FR) liin |
| --- | --- |

2.4

Vigy — Marlenheimi (FR) liin

| 2.5 | Vigy (FR) — Uchtelfangeni (DE) liin |
| --- | --- |

2.5

Vigy (FR) — Uchtelfangeni (DE) liin

| 2.6 | La Prazi (FR) faasimuundur |
| --- | --- |

2.6

La Prazi (FR) faasimuundur

| 2.7 | Ülekandevõimsuse suurendamine Prantsusmaa ja Itaalia vahel olemasoleva ühenduse kaudu |
| --- | --- |

2.7

Ülekandevõimsuse suurendamine Prantsusmaa ja Itaalia vahel olemasoleva ühenduse kaudu

| 2.8 | Prantsusmaa ja Itaalia vaheline uus ühendus |
| --- | --- |

2.8

Prantsusmaa ja Itaalia vaheline uus ühendus

| 2.9 | Prantsusmaa ja Hispaania vaheline uus ühendus
  Püreneedeülene |
| --- | --- |

2.9

Prantsusmaa ja Hispaania vaheline uus ühendus
  Püreneedeülene

| 2.10 | Prantsusmaa ja Hispaania vaheline ühendus Ida-Püreneedes |
| --- | --- |

2.10

Prantsusmaa ja Hispaania vaheline ühendus Ida-Püreneedes

| 2.11 | Põhja-Portugali ja Loode-Hispaania vahelised ühendused |
| --- | --- |

2.11

Põhja-Portugali ja Loode-Hispaania vahelised ühendused

| 2.12 | Sinesi (PT) — Alqueva (PT) — Balboa (ES) liin |
| --- | --- |

2.12

Sinesi (PT) — Alqueva (PT) — Balboa (ES) liin

| 2.13 | Ühendus Lõuna-Portugali ja Edela-Hispaania vahel |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Valdigemi (PT) — Douro Internacionali (PT) — Aldeadávila (ES) liin ja Douro Internacionali rajatised |
| --- | --- |

2.14

Valdigemi (PT) — Douro Internacionali (PT) — Aldeadávila (ES) liin ja Douro Internacionali rajatised

| 2.15 | Soome ja Rootsi vahelised uued ühendused Põhjalahe põhjaosas
  ja Fennoscani veealuse kaabli kaudu |
| --- | --- |

2.15

Soome ja Rootsi vahelised uued ühendused Põhjalahe põhjaosas
  ja Fennoscani veealuse kaabli kaudu

| 2.16 | Lienzi (AT) — Cordignano (IT) liin |
| --- | --- |

2.16

Lienzi (AT) — Cordignano (IT) liin

| 2.17 | Võrkude vastastikune sidumine Somplago (IT) — Wuermlach (AT) |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | Võrkude vastastikune sidumine Austria ja Itaalia vahel (Thaur — Brixen) Brenneri kuru raudteetunneli kaudu |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | Iirimaa
  ja Põhja-Iirimaa vaheline ühendus |
| --- | --- |

2.19

Iirimaa
  ja Põhja-Iirimaa vaheline ühendus

| 2.20 | Sankt Peteri (AT) — Isari (DE) liin |
| --- | --- |

2.20

Sankt Peteri (AT) — Isari (DE) liin

| 2.21 | Kagu-Inglismaa ja Kesk-Hollandi vaheline veealune kaabel |
| --- | --- |

2.21

Kagu-Inglismaa ja Kesk-Hollandi vaheline veealune kaabel

| 2.22 | Taani ja Saksamaa vaheliste ühenduste tugevdamine, nt Kasso — Hamburgi liin |
| --- | --- |

2.22

Taani ja Saksamaa vaheliste ühenduste tugevdamine, nt Kasso — Hamburgi liin

| 2.23 | Taani ja Rootsi vaheliste ühenduste tugevdamine |
| --- | --- |

2.23

Taani ja Rootsi vaheliste ühenduste tugevdamine

| 2.24 | Uus võrkude vastastikune sidumine Sloveenia ja Ungari vahel: Cirkovce (SI) — Heviz (HU) |
| --- | --- |

2.24

| 2.25 | Sajoivanka (HU) — Rimavská Sobota (SK) |
| --- | --- |

2.25

| 2.26 | Moldava — Sajoivanka (HU) |
| --- | --- |

2.26

| 2.27 | Stupava (SK) — Edela-Viin (AT) |
| --- | --- |

2.27

| 2.28 | Poola — Saksamaa liin (Neuenhagen (DE) — Vierraden (DE) — Krajnik (PL)) |
| --- | --- |

2.28

| 2.29 | Poola — Leedu ühendus (Elk — Alytus) |
| --- | --- |

2.29

| 2.30 | Soome ja Eesti veealune kaabel |
| --- | --- |

2.30

| 2.31 | Paindlike vahelduvvoolu põhivõrkude paigaldamine Itaalia ja Sloveenia vahel |
| --- | --- |

2.31

| 2.32 | Uued ühendused UCTE ja CENTRELi süsteemide vahel |
| --- | --- |

2.32

| 2.33 | Dürnrohr (AT) — Slav
  ě
  tice (CZ) |
| --- | --- |

2.33

Dürnrohr (AT) — Slav
  ě
  tice (CZ)

| 2.34 | Veealune elektriline ühendus Malta (MT) ja Sitsiilia (IT) vahel. |
| --- | --- |

2.34

| 2.35 | Uued võrkude vastastikused sidumised Itaalia ja Sloveenia vahel |
| --- | --- |

2.35

| 2.36 | Lääne-Udine (IT) — Okroglo (SI) liin |
| --- | --- |

2.36

| 3. | Ühenduste arendamine elektrivõrkude vahel liikmesriikides |
| --- | --- |

3.

Ühenduste arendamine elektrivõrkude vahel liikmesriikides

| 3.1 | Taani ida–lääne telje ühendused: Lääne-Taani (UCTE) ja Ida-Taani (NORDEL) võrkude vaheline ühendus |
| --- | --- |

3.1

Taani ida–lääne telje ühendused: Lääne-Taani (UCTE) ja Ida-Taani (NORDEL) võrkude vaheline ühendus

| 3.2 | Taani põhja–lõuna telje ühendus |
| --- | --- |

3.2

Taani põhja–lõuna telje ühendus

| 3.3 | Põhja-Prantsusmaa uued ühendused |
| --- | --- |

3.3

Põhja-Prantsusmaa uued ühendused

| 3.4 | Edela-Prantsusmaa uued ühendused |
| --- | --- |

3.4

Edela-Prantsusmaa uued ühendused

| 3.5 | Trino Vercellese (IT) — Lacchiarelle (IT) liin |
| --- | --- |

3.5

Trino Vercellese (IT) — Lacchiarelle (IT) liin

| 3.6 | Turbigo (IT) — Rho — Bovisio (IT) liin |
| --- | --- |

3.6

Turbigo (IT) — Rho — Bovisio (IT) liin

| 3.7 | Voghera (IT) — La Casella (IT) liin |
| --- | --- |

3.7

Voghera (IT) — La Casella (IT) liin

| 3.8 | San Fiorano (IT) — Nave (IT) —
  Gorlago (IT)
  liin |
| --- | --- |

3.8

San Fiorano (IT) — Nave (IT) —
  Gorlago (IT)
  liin

| 3.9 | Põhja-Venezia (IT) — Cordignano (IT) liin |
| --- | --- |

3.9

Põhja-Venezia (IT) — Cordignano (IT) liin

| 3.10 | Redipuglia (IT) — Lääne-Udine (IT) liin |
| --- | --- |

3.10

Redipuglia (IT) — Lääne-Udine (IT) liin

| 3.11 | Itaalia ida–lääne telje uued ühendused |
| --- | --- |

3.11

Itaalia ida–lääne telje uued ühendused

| 3.12 | Tavarnuzze (IT) — Casellina (IT) liin |
| --- | --- |

3.12

Tavarnuzze (IT) — Casellina (IT) liin

| 3.13 | Tavarnuzze (IT) — Santa Barbara (IT) liin |
| --- | --- |

3.13

Tavarnuzze (IT) — Santa Barbara (IT) liin

| 3.14 | Rizziconi (IT) — Feroleto (IT) — Laino (IT) liin |
| --- | --- |

3.14

Rizziconi (IT) — Feroleto (IT) — Laino (IT) liin

| 3.15 | Itaalia põhja–lõuna telje uued ühendused |
| --- | --- |

3.15

Itaalia põhja–lõuna telje uued ühendused

| 3.16 | Itaalia võrgus tehtavad muudatused taastuva energia ühenduste hõlbustamiseks |
| --- | --- |

3.16

Itaalia võrgus tehtavad muudatused taastuva energia ühenduste hõlbustamiseks

| 3.17 | Itaalia uued tuuleenergiaühendused |
| --- | --- |

3.17

Itaalia uued tuuleenergiaühendused

| 3.18 | Hispaania põhjatelje uued ühendused |
| --- | --- |

3.18

Hispaania põhjatelje uued ühendused

| 3.19 | Hispaania Vahemere-telje uued ühendused |
| --- | --- |

3.19

Hispaania Vahemere-telje uued ühendused

| 3.20 | Galicia (ES) — Kesk-Hispaania telje uued ühendused |
| --- | --- |

3.20

Galicia (ES) — Kesk-Hispaania telje uued ühendused

| 3.21 | Kesk-Hispaania — Aragóni (ES) telje uued ühendused |
| --- | --- |

3.21

Kesk-Hispaania — Aragóni (ES) telje uued ühendused

| 3.22 | Aragóni (ES) — Levanti (ES) telje uued ühendused |
| --- | --- |

3.22

Aragóni (ES) — Levanti (ES) telje uued ühendused

| 3.23 | Lõuna-Hispaania (ES) — Kesk-Hispaania (ES) telje uued ühendused |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | Ida-Hispaania (ES) — Kesk-Hispaania (ES) telje uued ühendused |
| --- | --- |

3.24

| 3.25 | Andaluusia (ES) uued ühendused |
| --- | --- |

3.25

Andaluusia (ES) uued ühendused

| 3.26 | Pedralva (PT) — Riba d'Ave (PT) liin ja Pedralva rajatised |
| --- | --- |

3.26

Pedralva (PT) — Riba d'Ave (PT) liin ja Pedralva rajatised

| 3.27 | Recarei (PT) — Valdigemi (PT) liin |
| --- | --- |

3.27

Recarei (PT) — Valdigemi (PT) liin

| 3.28 | Picote (PT) — Pocinho (PT) liin (kvaliteedi parandamine) |
| --- | --- |

3.28

Picote (PT) — Pocinho (PT) liin (kvaliteedi parandamine)

| 3.29 | Praeguse Pego (PT) — Cedillo (ES)/Falagueira (PT) liini ja Falagueira rajatiste muutmine |
| --- | --- |

3.29

Praeguse Pego (PT) — Cedillo (ES)/Falagueira (PT) liini ja Falagueira rajatiste muutmine

| 3.30 | Pego (PT) — Batalha (PT) liin ja Batalha rajatised |
| --- | --- |

3.30

Pego (PT) — Batalha (PT) liin ja Batalha rajatised

| 3.31 | Sinese (PT) — Ferreira do Alentejo (PT) I liin (kvaliteedi parandamine) |
| --- | --- |

3.31

Sinese (PT) — Ferreira do Alentejo (PT) I liin (kvaliteedi parandamine)

| 3.32 | Portugali uued tuuleenergiaühendused |
| --- | --- |

3.32

Portugali uued tuuleenergiaühendused

| 3.33 | Pereirose (PT) — Zêzere — Santarémi (PT) liinid ja Zêzere rajatised |
| --- | --- |

3.33

Pereirose (PT) — Zêzere — Santarémi (PT) liinid ja Zêzere rajatised

| 3.34 | Batalha (PT) — Rio Maiori (PT) I ja II liin (kvaliteedi parandamine) |
| --- | --- |

3.34

Batalha (PT) — Rio Maiori (PT) I ja II liin (kvaliteedi parandamine)

| 3.35 | Carrapatelo (PT) — Mourisca (PT) liin (kvaliteedi parandamine) |
| --- | --- |

3.35

Carrapatelo (PT) — Mourisca (PT) liin (kvaliteedi parandamine)

| 3.36 | Valdigemi (PT) — Viseu (PT) — Anadia (PT) liin |
| --- | --- |

3.36

Valdigemi (PT) — Viseu (PT) — Anadia (PT) liin

| 3.37 | Praeguse Rio Maiori (PT) — Palmela (PT) liini suunamine läbi Ribatejo (PT) ning Ribatejo rajatised |
| --- | --- |

3.37

Praeguse Rio Maiori (PT) — Palmela (PT) liini suunamine läbi Ribatejo (PT) ning Ribatejo rajatised

| 3.38 | Thessaloníki
  (EL)
  , Lamía
  (EL)
  ja Pátrase
  (EL)
  alajaamad ning ühendusliinid |
| --- | --- |

3.38

Thessaloníki
  (EL)
  , Lamía
  (EL)
  ja Pátrase
  (EL)
  alajaamad ning ühendusliinid

| 3.39 | Euboia
  (EL)
  , Lakoonia
  (EL)
  ja Traakia
  (EL)
  piirkondade ühendused |
| --- | --- |

3.39

Euboia
  (EL)
  , Lakoonia
  (EL)
  ja Traakia
  (EL)
  piirkondade ühendused

| 3.40 | Kreeka maismaaosa äärepoolsete piirkondade olemasolevate ühenduste tugevdamine |
| --- | --- |

3.40

Kreeka maismaaosa äärepoolsete piirkondade olemasolevate ühenduste tugevdamine

| 3.41 | Tynaghi (IE) — Cashla (IE) liin |
| --- | --- |

3.41

Tynaghi (IE) — Cashla (IE) liin

| 3.42 | Flagfordi (IE) — Ida-Sligo (IE) liin |
| --- | --- |

3.42

Flagfordi (IE) — Ida-Sligo (IE) liin

| 3.43 | Kirde- ja Lääne-Hispaania ühendused, eriti tuuleenergia tootmisvõimsuse ühendamiseks võrguga |
| --- | --- |

3.43

Kirde- ja Lääne-Hispaania ühendused, eriti tuuleenergia tootmisvõimsuse ühendamiseks võrguga

| 3.44 | Baskimaa (ES), Aragóni (ES) ja Navarra (ES) ühendused |
| --- | --- |

3.44

Baskimaa (ES), Aragóni (ES) ja Navarra (ES) ühendused

| 3.45 | Galicia (ES) ühendused |
| --- | --- |

3.45

Galicia (ES) ühendused

| 3.46 | Kesk-Rootsi ühendused |
| --- | --- |

3.46

Kesk-Rootsi ühendused

| 3.47 | Lõuna-Rootsi ühendused |
| --- | --- |

3.47

Lõuna-Rootsi ühendused

| 3.48 | Hamburgi (DE) — Schwerini piirkonna (DE) liin |
| --- | --- |

3.48

| 3.49 | Halle/Saale (DE) — Schwerini piirkonna (DE) liin |
| --- | --- |

3.49

| 3.50 | Uued avamere ja maismaa tuuleseadmete võrguühendused Saksamaal |
| --- | --- |

3.50

| 3.51 | 380-kV võrgu ülekandevõimsuse suurendamine Saksamaal, et ühendada see avamere tuuleparkidega |
| --- | --- |

3.51

| 3.52 | Põhja-Iirimaa
  ühenduste tugevdamine, pidades silmas vastastikust sidumist Iirimaaga |
| --- | --- |

3.52

Põhja-Iirimaa
  ühenduste tugevdamine, pidades silmas vastastikust sidumist Iirimaaga

| 3.53 | Ühendkuningriigi loodeosa ühendused |
| --- | --- |

3.53

Ühendkuningriigi loodeosa ühendused

| 3.54 | Šotimaa ja Inglismaa ühendused, pidades silmas taastuvate allikate suuremat kasutamist elektri tootmisel |
| --- | --- |

3.54

Šotimaa ja Inglismaa ühendused, pidades silmas taastuvate allikate suuremat kasutamist elektri tootmisel

| 3.55 | Belgia uued avamere tuuleenergia ühendused
  , kaasa arvatud 380-kW võrgu ülekandevõimsuse suurendamine |
| --- | --- |

3.55

Belgia uued avamere tuuleenergia ühendused
  , kaasa arvatud 380-kW võrgu ülekandevõimsuse suurendamine

| 3.56 | Borssele alajaam (NL) |
| --- | --- |

3.56

Borssele alajaam (NL)

| 3.57 | Reaktiivvõimsuse kompenseerimisvahendite kasutuselevõtt (NL) |
| --- | --- |

3.57

Reaktiivvõimsuse kompenseerimisvahendite kasutuselevõtt (NL)

| 3.58 | Faasimuundurite ja kondensaatorite paigaldamine Belgiasse |
| --- | --- |

3.58

| 3.59 | Belgia 380 kV võrgu ülekandevõimsuse suurendamine, et suurendada impordimahtusid |
| --- | --- |

3.59

| 3.60 | Sankt Peteri (AT) — Tauerni (AT) liin |
| --- | --- |

3.60

Sankt Peteri (AT) — Tauerni (AT) liin

| 3.61 | Südburgenlandi (AT) — Kainachtali (AT) liin |
| --- | --- |

3.61

Südburgenlandi (AT) — Kainachtali (AT) liin

| 3.62 | Dunowo (PL) — Zydowo (PL) — Krzewina (PL) — Plewiska (PL) |
| --- | --- |

3.62

| 3.63 | Patnow (PL) — Grudziadz (PL) |
| --- | --- |

3.63

| 3.64 | Ostrow (PL) — Plewiska (PL) |
| --- | --- |

3.64

| 3.65 | Ostrow (PL) — Trebaczew (Rogowiec)(PL) |
| --- | --- |

3.65

| 3.66 | Plewiska (PL) — Patnow (PL) |
| --- | --- |

3.66

| 3.67 | Tarnow (PL) — Krosno (PL) |
| --- | --- |

3.67

| 3.68 | Elk (PL) — Olsztyn Matki (PL) |
| --- | --- |

3.68

| 3.69 | Elk (PL) — Narew (PL) |
| --- | --- |

3.69

| 3.70 | Mikulowa (PL) — Swiebodzice — Dobrzen (Groszowice) (PL) |
| --- | --- |

3.70

| 3.71 | Patnow (PL) — Sochaczew (PL) — Varsovie (PL) |
| --- | --- |

3.71

| 3.72 | Krsko (SI) — Bericevo (SI) |
| --- | --- |

3.72

| 3.73 | Sloveenia põhivõrgu ülekandevõimsuse suurendamine 220 kV-lt 400 kVle |
| --- | --- |

3.73

| 3.74 | Medzibrod (SK) — Liptovská Mara (SK) |
| --- | --- |

3.74

| 3.75 | Lemešany (SK) — Moldava (SK) |
| --- | --- |

3.75

| 3.76 | Lemešany (SK) — Veľké Kapušany (SK) |
| --- | --- |

3.76

| 3.77 | Gabčíkovo (SK) — Veľký Ďur (SK) |
| --- | --- |

3.77

| 3.78 | Ühendused Põhja-Rootsis |
| --- | --- |

3.78

| 3.79 | Saaremaa (ET) varustamisel üleminek 110 kV-le |
| --- | --- |

3.79

| 3.80 | Tartu (ET) energiavarustuse parandamine |
| --- | --- |

3.80

| 3.81 | Eesti alajaama renoveerimine (300 kV) |
| --- | --- |

3.81

| 3.82 | Kiisa (ET), Püssi (ET) ja Viljandi (ET) alajaamade renoveerimine (110 kV) |
| --- | --- |

3.82

| 3.83 | Nošovice (CZ) — Prosenice (CZ): üheahelalise liini (400 kV) ümberehitamine kaheahelaliseks liiniks (400 kV) |
| --- | --- |

3.83

| 3.84 | Krasíkov (CZ) — Horni Životice (CZ): uus üheahelaline liin (400 kV) |
| --- | --- |

3.84

| 3.85 | Uued tuuleseadmete võrguühendused Maltal (MT) |
| --- | --- |

3.85

| 4. | Ühenduste arendamine mitteliikmesriikide
  elektrivõrkudega |
| --- | --- |

4.

Ühenduste arendamine mitteliikmesriikide
  elektrivõrkudega

| 4.1 | Itaalia
  ja Šveitsi uus ühendus |
| --- | --- |

4.1

Itaalia
  ja Šveitsi uus ühendus

| 4.2 | Fílippoi
  (EL)
  — Maritsa 3 (BG) liin |
| --- | --- |

4.2

Fílippoi
  (EL)
  — Maritsa 3 (BG) liin

| 4.3 | Amíntaio
  (EL)
  — Bitola (endine Jugoslaavia vabariik Makedoonia) liin |
| --- | --- |

4.3

Amíntaio
  (EL)
  — Bitola (endine Jugoslaavia vabariik Makedoonia) liin

| 4.4 | Kardiá
  (EL)
  — Elbasani (AL) liin |
| --- | --- |

4.4

Kardiá
  (EL)
  — Elbasani (AL) liin

| 4.5 | Elbasani (AL) — Podgorica (Serbia ja Montenegro) liin |
| --- | --- |

4.5

Elbasani (AL) — Podgorica (Serbia ja Montenegro) liin

| 4.6 | Mostari (Bosnia ja Hertsegoviina) alajaam ja ühendusliinid |
| --- | --- |

4.6

Mostari (Bosnia ja Hertsegoviina) alajaam ja ühendusliinid

| 4.7 | Ernestinovo (Horvaatia) alajaam ja ühendusliinid |
| --- | --- |

4.7

Ernestinovo (Horvaatia) alajaam ja ühendusliinid

| 4.8 | Kreeka ja Albaania, Bulgaaria ning endise Jugoslaavia vabariigi Makedoonia vahelised uued ühendused |
| --- | --- |

4.8

Kreeka ja Albaania, Bulgaaria ning endise Jugoslaavia vabariigi Makedoonia vahelised uued ühendused

| 4.9 | Fílippoi
  (EL)
  — Hamidabadi (TR) liin |
| --- | --- |

4.9

Fílippoi
  (EL)
  — Hamidabadi (TR) liin

| 4.10 | Kirde/Ida-Inglismaa ja Lõuna-Norra vaheline veealune kaabel |
| --- | --- |

4.10

Kirde/Ida-Inglismaa ja Lõuna-Norra vaheline veealune kaabel

| 4.11 | Eemshaveni (NL) — Feda (NO) ühendus |
| --- | --- |

4.11

Eemshaveni (NL) — Feda (NO) ühendus

| 4.12 | Lõuna-Hispaania ja Maroko vaheline veealune kaabel (olemasoleva ühenduse tugevdamine) |
| --- | --- |

4.12

Lõuna-Hispaania ja Maroko vaheline veealune kaabel (olemasoleva ühenduse tugevdamine)

| 4.13 | Läänemere elektriringi ühendused: Saksamaa — Poola — Venemaa — Eesti — Läti — Leedu — Rootsi — Soome — Taani — Valgevene |
| --- | --- |

4.13

Läänemere elektriringi ühendused: Saksamaa — Poola — Venemaa — Eesti — Läti — Leedu — Rootsi — Soome — Taani — Valgevene

| 4.14 | Lõuna-Soome — Venemaa
  ühendused |
| --- | --- |

4.14

Lõuna-Soome — Venemaa
  ühendused

| 4.15 | Põhja-Rootsi
  ja Põhja-Norra vahelised uued ühendused |
| --- | --- |

4.15

Põhja-Rootsi
  ja Põhja-Norra vahelised uued ühendused

| 4.16 | Kesk-Rootsi ja Kesk-Norra vahelised uued ühendused |
| --- | --- |

4.16

Kesk-Rootsi ja Kesk-Norra vahelised uued ühendused

| 4.17 | Borgviki (S) — Hoesle (NO) — Oslo piirkonna (NO)
  liin |
| --- | --- |

4.17

Borgviki (S) — Hoesle (NO) — Oslo piirkonna (NO)
  liin

| 4.18 | UCTE/CENTREL
  -süsteemi ja Balkani riikide vahelised uued ühendused |
| --- | --- |

4.18

UCTE/CENTREL
  -süsteemi ja Balkani riikide vahelised uued ühendused

| 4.19 | Laiendatud UCTE-süsteemi ning Valgevene, Venemaa ja Ukraina vahelised ühendused ja liides, kaasa arvatud varem Austria ja Ungari, Austria ja Tšehhi ning Saksamaa ja Tšehhi vahel tegutsenud HVDC-alajaamade ümberpaigutamine |
| --- | --- |

4.19

Laiendatud UCTE-süsteemi ning Valgevene, Venemaa ja Ukraina vahelised ühendused ja liides, kaasa arvatud varem Austria ja Ungari, Austria ja Tšehhi ning Saksamaa ja Tšehhi vahel tegutsenud HVDC-alajaamade ümberpaigutamine

| 4.20 | Musta mere elektriringi ühendused: Venemaa — Ukraina — Rumeenia — Bulgaaria — Türgi — Gruusia |
| --- | --- |

4.20

Musta mere elektriringi ühendused: Venemaa — Ukraina — Rumeenia — Bulgaaria — Türgi — Gruusia

| 4.21 | Musta mere piirkonna uued ühendused, mille eesmärgiks on laiendatud UCTE-süsteemi koostalitlusvõime asjaomaste riikide võrkudega |
| --- | --- |

4.21

Musta mere piirkonna uued ühendused, mille eesmärgiks on laiendatud UCTE-süsteemi koostalitlusvõime asjaomaste riikide võrkudega

| 4.22 | Vahemere elektriringi uued ühendused: Prantsusmaa — Hispaania — Maroko — Alžeeria — Tuneesia — Liibüa — Egiptus — Lähis-Ida riigid — Türgi — Kreeka — Itaalia |
| --- | --- |

4.22

Vahemere elektriringi uued ühendused: Prantsusmaa — Hispaania — Maroko — Alžeeria — Tuneesia — Liibüa — Egiptus — Lähis-Ida riigid — Türgi — Kreeka — Itaalia

| 4.23 | Lõuna-Hispaania ja Loode-Alžeeria vaheline veealune kaabel |
| --- | --- |

4.23

Lõuna-Hispaania ja Loode-Alžeeria vaheline veealune kaabel

| 4.24 | Itaalia ja
  Põhja-Aafrika (
  Alžeeria
  , Tuneesia, Liibüa)
  vaheline veealune kaabel |
| --- | --- |

4.24

Itaalia ja
  Põhja-Aafrika (
  Alžeeria
  , Tuneesia, Liibüa)
  vaheline veealune kaabel

| 4.25 | Elektriühendus Tuneesia ja Itaalia vahel |
| --- | --- |

4.25

| 4.26 | Barentsi mere piirkonna uued ühendused |
| --- | --- |

4.26

Barentsi mere piirkonna uued ühendused

| 4.27 | Taani ja Norra vaheliste ühenduste ülekandevõimsuse suurendamine |
| --- | --- |

4.27

| 4.28 | Obermoorweiler (DE) — Meiningen (AT) — Bonaduz (CH): uus võimsuse suurendamine |
| --- | --- |

4.28

| 4.29 | Bekescsaba (HU) — Oradea (RO) |
| --- | --- |

4.29

| 4.30 | Pecs (HU) — Sombor (YU) |
| --- | --- |

4.30

| 4.31 | Pecs (HU) — Ernestinovo (HR) |
| --- | --- |

4.31

| 4.32 | Veľké Kapušany piir (SK) — Ukraina |
| --- | --- |

4.32

| 4.33 | Andrall (ES) — Encamp (AND) — ülekandevõimsuse suurendamine 220 kV-ni |
| --- | --- |

4.33

| 4.34 | Hispaania — Andorra — Prantsusmaa: ühenduste ülekandevõimsuse suurendamine |
| --- | --- |

4.34

| 5. | Tegevus
  vastastikku seotud elektrivõrkude toimimise parandamiseks siseturul |
| --- | --- |

5.

Tegevus
  vastastikku seotud elektrivõrkude toimimise parandamiseks siseturul

(Spetsifikaate ei ole veel määratletud)

GAASIVÕRGUD

| 6. | Maagaasi viimine uutesse piirkondadesse |
| --- | --- |

6.

Maagaasi viimine uutesse piirkondadesse

| 6.1 | Gaasivõrgu arendamine Belfastist Põhja-Iirimaa loodepiirkonda (GB) ning vajaduse korral Iirimaa läänerannikule |
| --- | --- |

6.1

Gaasivõrgu arendamine Belfastist Põhja-Iirimaa loodepiirkonda (GB) ning vajaduse korral Iirimaa läänerannikule

| 6.2 | Veeldatud maagaasi terminal Kanaari saartel Santa Cruz de Tenerifes (ES) |
| --- | --- |

6.2

Veeldatud maagaasi terminal Kanaari saartel Santa Cruz de Tenerifes (ES)

| 6.3 | Veeldatud maagaasi terminal Gran Canarial Las Palmases (ES) |
| --- | --- |

6.3

Veeldatud maagaasi terminal Gran Canarial Las Palmases (ES)

| 6.4 | Veeldatud maagaasi terminal Madeiral (PT) |
| --- | --- |

6.4

Veeldatud maagaasi terminal Madeiral (PT)

| 6.5 | Rootsi gaasivõrgu arendamine |
| --- | --- |

6.5

Rootsi gaasivõrgu arendamine

| 6.6 | Baleaari saarte (ES) ja Hispaania maismaaosa vaheline ühendus |
| --- | --- |

6.6

Baleaari saarte (ES) ja Hispaania maismaaosa vaheline ühendus

| 6.7 | Kõrgsurveharu Traakiasse
  (EL) |
| --- | --- |

6.7

Kõrgsurveharu Traakiasse
  (EL)

| 6.8 | Kõrgsurveharu Kórinthosse
  (EL) |
| --- | --- |

6.8

Kõrgsurveharu Kórinthosse
  (EL)

| 6.9 | Kõrgsurveharu Loode-Kreekasse |
| --- | --- |

6.9

Kõrgsurveharu Loode-Kreekasse

| 6.10 | Lollandi ja Falsteri saarte (DK) ühendamine |
| --- | --- |

6.10

Lollandi ja Falsteri saarte (DK) ühendamine

| 6.11 | Vedeldatud maagaasi terminal Küprose saarel, Vasilikose elektrienergiakeskus |
| --- | --- |

6.11

| 6.12 | Vasiklikose (CY) vedeldatud maagaasi rajatiste ja Moni elektrijaama (CY) vahel |
| --- | --- |

6.12

| 6.13 | Vedeldatud maagaasi terminal Kreeta saarel (EL) |
| --- | --- |

6.13

| 6.14 | Kõrgsurveharu Patrasesse (EL) |
| --- | --- |

6.14

| 6.15 | Vedeldatud maagaasi terminal Maltal |
| --- | --- |

6.15

| 7. | Gaasivõrguühenduste arendamine siseturu vajaduste rahuldamiseks või tarnekindluse tugevdamiseks, kaasa arvatud eri maagaasivõrkude ühendamine. |
| --- | --- |

7.

Gaasivõrguühenduste arendamine siseturu vajaduste rahuldamiseks või tarnekindluse tugevdamiseks, kaasa arvatud eri maagaasivõrkude ühendamine.

| 7.1 | Iirimaa ja Šotimaa vaheline täiendav gaasiühendusjuhe |
| --- | --- |

7.1

Iirimaa ja Šotimaa vaheline täiendav gaasiühendusjuhe

| 7.2 | Põhja–lõuna ühendus, sealhulgas Dublini — Belfasti gaasijuhe |
| --- | --- |

7.2

Põhja–lõuna ühendus, sealhulgas Dublini — Belfasti gaasijuhe

| 7.3 | Lacqi (FR) — Calahorra (ES) gaasijuhtme kompressorjaam |
| --- | --- |

7.3

Lacqi (FR) — Calahorra (ES) gaasijuhtme kompressorjaam

| 7.4 | Lussagnet (FR) — Bilbao (ES) gaasijuhe |
| --- | --- |

7.4

Lussagnet (FR) — Bilbao (ES) gaasijuhe

| 7.5 | Perpignani (FR) — Barcelona (ES) gaasijuhe |
| --- | --- |

7.5

Perpignani (FR) — Barcelona (ES) gaasijuhe

| 7.6 | Läbi Lõuna-Hispaania Portugali ja läbi Portugali Galiciat ja Astuuriat varustavate gaasijuhtmete ülekandevõimsuse suurendamine |
| --- | --- |

7.6

Läbi Lõuna-Hispaania Portugali ja läbi Portugali Galiciat ja Astuuriat varustavate gaasijuhtmete ülekandevõimsuse suurendamine

| 7.7 | Puchkirhceni (AT) — Burghauseni (DE) gaasijuhe |
| --- | --- |

7.7

Puchkirhceni (AT) — Burghauseni (DE) gaasijuhe

| 7.8 | Andorfi (AT) — Simbachi (DE) gaasijuhe |
| --- | --- |

7.8

Andorfi (AT) — Simbachi (DE) gaasijuhe

| 7.9 | Wiener Neustadti (AT) — Soproni (HU) gaasijuhe |
| --- | --- |

7.9

Wiener Neustadti (AT) — Soproni (HU) gaasijuhe

| 7.10 | Bad Leonfeldeni (DE) — Linzi (AT) gaasijuhe |
| --- | --- |

7.10

Bad Leonfeldeni (DE) — Linzi (AT) gaasijuhe

| 7.11 | Loode-Kreeka — Elbasani (AL) gaasijuhe |
| --- | --- |

7.11

Loode-Kreeka — Elbasani (AL) gaasijuhe

| 7.12 | Kreeka — Itaalia vaheline ühendusjuhe |
| --- | --- |

7.12

Kreeka — Itaalia vaheline ühendusjuhe

| 7.13 | Kreeka magistraaltorustiku kompressorjaam |
| --- | --- |

7.13

Kreeka magistraaltorustiku kompressorjaam

| 7.14 | Austria ja Tšehhi võrkude vaheline ühendus |
| --- | --- |

7.14

Austria ja Tšehhi võrkude vaheline ühendus

| 7.15 | Kagu-Euroopa gaasitranspordikoridor läbi Kreeka, endise Jugoslaavia vabariigi Makedoonia, Serbia ja Montenegro, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Sloveenia ja Austria |
| --- | --- |

7.15

Kagu-Euroopa gaasitranspordikoridor läbi Kreeka, endise Jugoslaavia vabariigi Makedoonia, Serbia ja Montenegro, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Sloveenia ja Austria

| 7.16 | Austria ja Türgi vaheline gaasitranspordikoridor läbi Ungari, Rumeenia ja Bulgaaria |
| --- | --- |

7.16

Austria ja Türgi vaheline gaasitranspordikoridor läbi Ungari, Rumeenia ja Bulgaaria

| 7.17 | Vastastikku seotud gaasijuhtmed Ühendkuningriigi, Madalmaade ja Saksamaa vahel, mis ühendavad Loode-Euroopa põhilisi leiukohti ja turge |
| --- | --- |

7.17

Vastastikku seotud gaasijuhtmed Ühendkuningriigi, Madalmaade ja Saksamaa vahel, mis ühendavad Loode-Euroopa põhilisi leiukohti ja turge

| 7.18 | Kirde-Saksamaa (Berliini piirkond) ja Loode-Poola (Szczecini piirkond) vaheline ühendus haruga Schmöllnist Lubminisse (DE, Greifswaldi piirkond) |
| --- | --- |

7.18

Kirde-Saksamaa (Berliini piirkond) ja Loode-Poola (Szczecini piirkond) vaheline ühendus haruga Schmöllnist Lubminisse (DE, Greifswaldi piirkond)

| 7.19 | Cieszyn (PL) — Ostrava (CZ) gaasijuhe |
| --- | --- |

7.19

| 7.20 | Görlits (DE) — Zgorzelec (PL): maagaasivõrgu laiendamine ja sidumine |
| --- | --- |

7.20

| 7.21 | Bernau (DE) — Szczecini (PL) laiendamine |
| --- | --- |

7.21

| 7.22 | Põhjamere avamererajatiste vaheline ühendus või ühendus Taani avamererajatistest Ühendkuningriigi maismaarajatistesse |
| --- | --- |

7.22

Põhjamere avamererajatiste vaheline ühendus või ühendus Taani avamererajatistest Ühendkuningriigi maismaarajatistesse

| 7.23 | Ülekandvõimsuse tugevdamine Prantsusmaa ja Itaalia vahel |
| --- | --- |

7.23

Ülekandvõimsuse tugevdamine Prantsusmaa ja Itaalia vahel

| 7.24 | Läänemere gaasiühendus Taani, Saksamaa ja Rootsi vahel |
| --- | --- |

7.24

Läänemere gaasiühendus Taani, Saksamaa ja Rootsi vahel

| 7.25 | Winksele (BE) segamisjaam põhja-lõuna teljel |
| --- | --- |

7.25

| 7.26 | Zeebrugge (BE) ja Eynatteni ühenduse ülekandevõimsuse suurendamine |
| --- | --- |

7.26

| 7.27 | Põhja-lääne telje ülekandevõimsuse suurendamine: Zelzate (BE) — Zeebrugge (BE) |
| --- | --- |

7.27

| 7.28 | Taanit ja Madalmaid ühendava ning Põhjameres olemasolevaid tootmisrajatisi ühendava gaasijuhtme rajamine. |
| --- | --- |

7.28

| 8. | Veeldatud maagaasi vastuvõtuvõimsuse ja maagaasi hoidlate mahu arendamine |
| --- | --- |

8.

Veeldatud maagaasi vastuvõtuvõimsuse ja maagaasi hoidlate mahu arendamine

| 8.1 | Veeldatud maagaasi terminal Le Verdon-sur-meris (FR, uus terminal) ja gaasijuhe Lussagnet (FR) hoidlasse |
| --- | --- |

8.1

Veeldatud maagaasi terminal Le Verdon-sur-meris (FR, uus terminal) ja gaasijuhe Lussagnet (FR) hoidlasse

| 8.2 | Veeldatud maagaasi terminal Fos-sur-meris (FR) |
| --- | --- |

8.2

Veeldatud maagaasi terminal Fos-sur-meris (FR)

| 8.3 | Veeldatud maagaasi terminal Huelvas (ES), olemasoleva terminali laiendamine |
| --- | --- |

8.3

Veeldatud maagaasi terminal Huelvas (ES), olemasoleva terminali laiendamine

| 8.4 | Veeldatud maagaasi terminal Cartagenas (ES), olemasoleva terminali laiendamine |
| --- | --- |

8.4

Veeldatud maagaasi terminal Cartagenas (ES), olemasoleva terminali laiendamine

| 8.5 | Veeldatud maagaasi terminal Galicias (ES), uus terminal |
| --- | --- |

8.5

Veeldatud maagaasi terminal Galicias (ES), uus terminal

| 8.6 | Veeldatud maagaasi terminal Bilbaos (ES), uus terminal |
| --- | --- |

8.6

Veeldatud maagaasi terminal Bilbaos (ES), uus terminal

| 8.7 | Veeldatud maagaasi terminal Valencia piirkonnas (ES), uus terminal |
| --- | --- |

8.7

Veeldatud maagaasi terminal Valencia piirkonnas (ES), uus terminal

| 8.8 | Veeldatud maagaasi terminal Barcelonas (ES), olemasoleva terminali laiendamine |
| --- | --- |

8.8

Veeldatud maagaasi terminal Barcelonas (ES), olemasoleva terminali laiendamine

| 8.9 | Veeldatud maagaasi terminal Sinesis (PT), uus terminal |
| --- | --- |

8.9

Veeldatud maagaasi terminal Sinesis (PT), uus terminal

| 8.10 | Veeldatud maagaasi terminal Revithoúsas
  (EL),
  olemasoleva terminali laiendamine |
| --- | --- |

8.10

Veeldatud maagaasi terminal Revithoúsas
  (EL),
  olemasoleva terminali laiendamine

| 8.11 | Veeldatud maagaasi terminal Aadria mere põhjakaldal (IT) |
| --- | --- |

8.11

Veeldatud maagaasi terminal Aadria mere põhjakaldal (IT)

| 8.12 | Veeldatud maagaasi avamereterminal Aadria mere põhjaosas (IT) |
| --- | --- |

8.12

Veeldatud maagaasi avamereterminal Aadria mere põhjaosas (IT)

| 8.13 | Veeldatud maagaasi terminal Aadria mere lõunakaldal (IT) |
| --- | --- |

8.13

Veeldatud maagaasi terminal Aadria mere lõunakaldal (IT)

| 8.14 | Veeldatud maagaasi terminal Joonia mere kaldal (IT) |
| --- | --- |

8.14

Veeldatud maagaasi terminal Joonia mere kaldal (IT)

| 8.15 | Veeldatud maagaasi terminal Türreeni mere kaldal (IT) |
| --- | --- |

8.15

Veeldatud maagaasi terminal Türreeni mere kaldal (IT)

| 8.16 | Veeldatud maagaasi terminal Liguuria rannikul (IT) |
| --- | --- |

8.16

Veeldatud maagaasi terminal Liguuria rannikul (IT)

| 8.17 | Veeldatud maagaasi terminal Zeebrugges (BE,
  võimsuse suurendamise teine etapp
  ) |
| --- | --- |

8.17

Veeldatud maagaasi terminal Zeebrugges (BE,
  võimsuse suurendamise teine etapp
  )

| 8.18 | Veeldatud maagaasi terminal Graini saarel Kentis (UK) |
| --- | --- |

8.18

Veeldatud maagaasi terminal Graini saarel Kentis (UK)

| 8.19 | Teise veeldatud maagaasi terminali ehitamine
  Mandri-Kreekas |
| --- | --- |

8.19

Teise veeldatud maagaasi terminali ehitamine
  Mandri-Kreekas

| 8.20 | Maa-aluste gaasihoidlate väljaarendamine Iirimaal |
| --- | --- |

8.20

Maa-aluste gaasihoidlate väljaarendamine Iirimaal

| 8.21 | Hoidla Lõuna-Kaválas (
  EL
  , tühjaksjäänud gaasimaardla ümberkujundamine |
| --- | --- |

8.21

Hoidla Lõuna-Kaválas (
  EL
  , tühjaksjäänud gaasimaardla ümberkujundamine

| 8.22 | Hoidla Lussagnet's (FR, olemasoleva hoidla laiendamine) |
| --- | --- |

8.22

Hoidla Lussagnet's (FR, olemasoleva hoidla laiendamine)

| 8.23 | Hoidla Pecorade'is (FR, tühjakspumbatud naftavälja ümberkujundamine) |
| --- | --- |

8.23

Hoidla Pecorade'is (FR, tühjakspumbatud naftavälja ümberkujundamine)

| 8.24 | Hoidla Alsace'i piirkonnas (FR, soolakoobaste väljaarendamine) |
| --- | --- |

8.24

Hoidla Alsace'i piirkonnas (FR, soolakoobaste väljaarendamine)

| 8.25 | Hoidla Kesk-Prantsusmaal (põhjaveepinna väljaarendamine) |
| --- | --- |

8.25

Hoidla Kesk-Prantsusmaal (põhjaveepinna väljaarendamine)

| 8.26 | Hispaania põhja–lõuna telje (uued) hoidlad Cantabrias, Aragónis, Castilla y Leónis, Castilla-La Manchas ja Andaluusias |
| --- | --- |

8.26

Hispaania põhja–lõuna telje (uued) hoidlad Cantabrias, Aragónis, Castilla y Leónis, Castilla-La Manchas ja Andaluusias

| 8.27 | Hispaania Vahemere telje (uued) hoidlad Kataloonias, Valencias ja Murcias |
| --- | --- |

8.27

Hispaania Vahemere telje (uued) hoidlad Kataloonias, Valencias ja Murcias

| 8.28 | Hoidla Carriços (PT, uus hoidla) |
| --- | --- |

8.28

Hoidla Carriços (PT, uus hoidla)

| 8.29 | Hoidla Loenhoutis (BE, olemasoleva hoidla laiendamine) |
| --- | --- |

8.29

Hoidla Loenhoutis (BE, olemasoleva hoidla laiendamine)

| 8.30 | Hoidla Stenlilles ja Lille Torupis (DK, olemasoleva hoidla laiendamine) |
| --- | --- |

8.30

Hoidla Stenlilles ja Lille Torupis (DK, olemasoleva hoidla laiendamine)

| 8.31 | Hoidla Tønderis (DK, uus hoidla) |
| --- | --- |

8.31

Hoidla Tønderis (DK, uus hoidla)

| 8.32 | Hoidla Puchkirchenis (AT, olemasoleva hoidla laiendamine), sealhulgas ühendusjuhe Penta West süsteemiga Andorfi (AT) lähedal |
| --- | --- |

8.32

Hoidla Puchkirchenis (AT, olemasoleva hoidla laiendamine), sealhulgas ühendusjuhe Penta West süsteemiga Andorfi (AT) lähedal

| 8.33 | Hoidla Baumgartenis (AT, uus hoidla) |
| --- | --- |

8.33

Hoidla Baumgartenis (AT, uus hoidla)

| 8.34 | Hoidla Haidachis (AT, uus hoidla), sealhulgas ühendusjuhe Euroopa gaasivõrguga |
| --- | --- |

8.34

Hoidla Haidachis (AT, uus hoidla), sealhulgas ühendusjuhe Euroopa gaasivõrguga

| 8.35 | Maa-aluste gaasihoidlate väljaarendamine Itaalias |
| --- | --- |

8.35

Maa-aluste gaasihoidlate väljaarendamine Itaalias

| 8.36 | Hoidla Wierzchowices (PL): hoidla laiendamine |
| --- | --- |

8.36

| 8.37 | Hoidla Kossakowos (PL), maaaluse hoidla väljaarendamine |
| --- | --- |

8.37

| 8.38 | Malta (MT) — Sitsiialia (IT) gaasijuhe |
| --- | --- |

8.38

| 8.39 | Hoidla Leedus (uus hoidla) |
| --- | --- |

8.39

| 9. | Gaasiülekandevõimsuse (gaasivarustusjuhtmete) arendamine |
| --- | --- |

9.

Gaasiülekandevõimsuse (gaasivarustusjuhtmete) arendamine

| 9.1 | Põhjala gaasivõrgu ühenduste loomine ja arendamine: Norra — Taani — Saksamaa — Rootsi — Soome — Venemaa — Balti riigid — Poola |
| --- | --- |

9.1

Põhjala gaasivõrgu ühenduste loomine ja arendamine: Norra — Taani — Saksamaa — Rootsi — Soome — Venemaa — Balti riigid — Poola

| 9.2 | Põhjala riikide keskosa läbiv gaasijuhe: Norra, Rootsi, Soome |
| --- | --- |

9.2

Põhjala riikide keskosa läbiv gaasijuhe: Norra, Rootsi, Soome

| 9.3 | Põhja-Euroopa gaasijuhe: Venemaa, Läänemeri, Saksamaa |
| --- | --- |

9.3

Põhja-Euroopa gaasijuhe: Venemaa, Läänemeri, Saksamaa

| 9.4 | Lätit, Leedut ja Poolat läbiv gaasijuhe Venemaalt Saksamaale, sealhulgas maa-aluse gaasihoidla arendamine Lätis
  , projekt “Amber” (Merevaik) |
| --- | --- |

9.4

Lätit, Leedut ja Poolat läbiv gaasijuhe Venemaalt Saksamaale, sealhulgas maa-aluse gaasihoidla arendamine Lätis
  , projekt “Amber” (Merevaik)

| 9.5 | Soome–Eesti gaasijuhe |
| --- | --- |

9.5

Soome–Eesti gaasijuhe

| 9.6 | Uued gaasijuhtmed Alžeeriast Hispaaniasse ja Prantsusmaale ning sellega seotud kõnealuste riikide sisevõrkude võimsuse suurenemine |
| --- | --- |

9.6

Uued gaasijuhtmed Alžeeriast Hispaaniasse ja Prantsusmaale ning sellega seotud kõnealuste riikide sisevõrkude võimsuse suurenemine

| 9.7 | Alžeeria — Maroko — Hispaania (kuni Córdobani) gaasijuhtme ülekandevõimsuse suurendamine |
| --- | --- |

9.7

Alžeeria — Maroko — Hispaania (kuni Córdobani) gaasijuhtme ülekandevõimsuse suurendamine

| 9.8 | Córdoba (ES) — Ciudad Reali (ES) gaasijuhe |
| --- | --- |

9.8

Córdoba (ES) — Ciudad Reali (ES) gaasijuhe

| 9.9 | Ciudad Reali (ES) — Madridi (ES) gaasijuhe |
| --- | --- |

9.9

Ciudad Reali (ES) — Madridi (ES) gaasijuhe

| 9.10 | Ciudad Reali (ES) — Vahemere ranniku (ES) gaasijuhe |
| --- | --- |

9.10

Ciudad Reali (ES) — Vahemere ranniku (ES) gaasijuhe

| 9.11 | Harud Castilla-La Manchas (ES) |
| --- | --- |

9.11

Harud Castilla-La Manchas (ES)

| 9.12 | Laiendus Loode-Hispaania suunas |
| --- | --- |

9.12

Laiendus Loode-Hispaania suunas

| 9.13 | Alžeeria — Hispaania veealune gaasijuhe ja gaasiühendusjuhtmed Prantsusmaale |
| --- | --- |

9.13

Alžeeria — Hispaania veealune gaasijuhe ja gaasiühendusjuhtmed Prantsusmaale

| 9.14 | Ülekandevõimsuse suurendamine Vene leiukohtadest Euroopa Liitu läbi Ukraina, Slovakkia ja Tšehhi |
| --- | --- |

9.14

Ülekandevõimsuse suurendamine Vene leiukohtadest Euroopa Liitu läbi Ukraina, Slovakkia ja Tšehhi

| 9.15 | Ülekandevõimsuse suurendamine Venemaa leiukohtadest Euroopa Liitu läbi Valgevene ja Poola |
| --- | --- |

9.15

Ülekandevõimsuse suurendamine Venemaa leiukohtadest Euroopa Liitu läbi Valgevene ja Poola

| 9.16 | maagaasijuhe Jamal — Euroopa II |
| --- | --- |

9.16

| 9.17 | Lõuna-Yagali gaasijuhe (Saksamaa–Prantsusmaa–Šveitsi kolmnurka viiva STEGAL-gaasijuhtme vahelõigul) |
| --- | --- |

9.17

Lõuna-Yagali gaasijuhe (Saksamaa–Prantsusmaa–Šveitsi kolmnurka viiva STEGAL-gaasijuhtme vahelõigul)

| 9.18 | Ida-SUDALi gaasijuhe (MIDAL-gaasijuhtme vahelõigul Heppenheimi–Burghauseni ühenduse lähedal PENTA-juhtmega Austrias) |
| --- | --- |

9.18

Ida-SUDALi gaasijuhe (MIDAL-gaasijuhtme vahelõigul Heppenheimi–Burghauseni ühenduse lähedal PENTA-juhtmega Austrias)

| 9.19 | STEGAL-gaasijuhtme ülekandevõimsuse suurendamine gaasi täiendavaks transportimiseks Tšehhi Vabariigi ja Saksamaa vaheliselt piirilt ning Poola ja Saksamaa vaheliselt piirilt ning läbi Saksamaa teiste liikmesriikide suunas. |
| --- | --- |

9.19

| 9.20 | Gaasijuhe Liibüa leiukohtadest Itaaliasse |
| --- | --- |

9.20

Gaasijuhe Liibüa leiukohtadest Itaaliasse

| 9.21 | Gaasijuhe Kaspia mere riikide leiukohtadest Euroopa Liitu |
| --- | --- |

9.21

Gaasijuhe Kaspia mere riikide leiukohtadest Euroopa Liitu

| 9.22 | Kreeka — Türgi gaasijuhe |
| --- | --- |

9.22

Kreeka — Türgi gaasijuhe

| 9.23 | Ülekandevõimsuse suurendamine Venemaa leiukohtadest Kreekasse ja muudesse Balkani riikidesse läbi Ukraina, Moldova, Rumeenia ja Bulgaaria |
| --- | --- |

9.23

Ülekandevõimsuse suurendamine Venemaa leiukohtadest Kreekasse ja muudesse Balkani riikidesse läbi Ukraina, Moldova, Rumeenia ja Bulgaaria

| 9.24 | Stara Zagora (BG) — Ihtimani (BG) gaasijuhe |
| --- | --- |

9.24

Stara Zagora (BG) — Ihtimani (BG) gaasijuhe

| 9.25 | Aadria mere ülene gaasijuhe Kaspia mere piirkonnast, Venemaalt ja Lähis-Idast imporditava maagaasi transportimiseks, ühendades Itaaliat ja Edela-Euroopa energiaturgusid. |
| --- | --- |

9.25

| 9.26 | Saksamaa, Tšehhi, Austria ja Itaalia gaasivõrkude vahelised ühendusjuhtmed |
| --- | --- |

9.26

Saksamaa, Tšehhi, Austria ja Itaalia gaasivõrkude vahelised ühendusjuhtmed

| 9.27 | Gaasijuhe Venemaa leiukohtadest Itaaliasse läbi Ukraina, Slovakkia, Ungari ja Sloveenia |
| --- | --- |

9.27

Gaasijuhe Venemaa leiukohtadest Itaaliasse läbi Ukraina, Slovakkia, Ungari ja Sloveenia

| 9.28 | Madalmaadest läbi Saksamaa Itaaliasse kulgeva TENP-gaasijuhtme ülekandevõimsuse suurendamine |
| --- | --- |

9.28

Madalmaadest läbi Saksamaa Itaaliasse kulgeva TENP-gaasijuhtme ülekandevõimsuse suurendamine

| 9.29 | Taisnieres'i (FR) — Oltingue'i (CH) gaasijuhe |
| --- | --- |

9.29

Taisnieres'i (FR) — Oltingue'i (CH) gaasijuhe

| 9.30 | Gaasijuhe Taanist Poolasse, võimaliku ühendusega läbi Rootsi |
| --- | --- |

9.30

Gaasijuhe Taanist Poolasse, võimaliku ühendusega läbi Rootsi

| 9.31 | Nybro (DK) — Dragø (DK) gaasijuhe, sealhulgas ühendusjuhe Stenlille hoidlaga (DK) |
| --- | --- |

9.31

Nybro (DK) — Dragø (DK) gaasijuhe, sealhulgas ühendusjuhe Stenlille hoidlaga (DK)

| 9.32 | Gaasivõrk Barentsi mere leiukohtadest Euroopa Liitu läbi Rootsi ja Soome |
| --- | --- |

9.32

Gaasivõrk Barentsi mere leiukohtadest Euroopa Liitu läbi Rootsi ja Soome

| 9.33 | Gaasijuhe Corribi maardlast (IE, avamerel) |
| --- | --- |

9.33

Gaasijuhe Corribi maardlast (IE, avamerel)

| 9.34 | Gaasijuhe Alžeeria leiukohtadest Itaaliasse läbi Sardiinia ja haruga Korsikale |
| --- | --- |

9.34

Gaasijuhe Alžeeria leiukohtadest Itaaliasse läbi Sardiinia ja haruga Korsikale

| 9.35 | Gaasivõrk Lähis-Ida leiukohtadest Euroopa Liitu |
| --- | --- |

9.35

Gaasivõrk Lähis-Ida leiukohtadest Euroopa Liitu

| 9.36 | Gaasijuhe Norrast Ühendkuningriiki |
| --- | --- |

9.36

Gaasijuhe Norrast Ühendkuningriiki

| 9.37 | Pécsi (HU) — Horvaatia ühendus |
| --- | --- |

9.37

| 9.38 | Szegedi (HU) — Oradea (RO) ühendus |
| --- | --- |

9.38

| 9.39 | Vecsesi (HU) — Slovakkia ühendus |
| --- | --- |

9.39

| 9.40 | Beregdaroci (HU) ja Ukraina vahelise võimsuse suurendamine |
| --- | --- |

9.40

| 10. | Tegevus vastastikku seotud gaasivõrkude toimimise parandamiseks siseturul |
| --- | --- |

10.

Tegevus vastastikku seotud gaasivõrkude toimimise parandamiseks siseturul

(Spetsifikaate ei ole veel
  määratletud)

P6_TA(2005)0212

Energia lõppkasutuse tõhusus ja energiateenused ***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv energia lõppkasutuse tõhususe ja energiatõhususe teenuste kohta (KOM(2003)0739 — C5-0642/2003 — 2003/0300(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2003)0739) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2003)0739) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 175 lõiget 1 vastavalt millele komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C5-0642/2003); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 175 lõiget 1 vastavalt millele komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C5-0642/2003);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni ja keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon arvamusi A6-0130/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni ja keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon arvamusi A6-0130/2005),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC1-COD(2003)0300

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. juunil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ energia lõppkasutuse tõhususe ja energiatõhususe teenuste kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse regioonide komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühenduses on vajadus energia lõppkasutuse tõhususe
  parandamise, energianõudluse
  suunamise
  ning taastuva energia tootmise edendamise
  järele, kuna igasugune
  teist liiki
  mõju energiatarnimisele ja jaotamistingimustele uute võimsuste rajamise või ülekande ja jaotamise parandamise teel on lühiajalises või keskpikas perspektiivis suhteliselt piiratud (4).
  Seetõttu aitab käesolev direktiiv kaasa varustuskindluse parandamisele. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühenduses on vajadus energia lõppkasutuse tõhususe
  parandamise, energianõudluse
  suunamise
  ning taastuva energia tootmise edendamise
  järele, kuna igasugune
  teist liiki
  mõju energiatarnimisele ja jaotamistingimustele uute võimsuste rajamise või ülekande ja jaotamise parandamise teel on lühiajalises või keskpikas perspektiivis suhteliselt piiratud (4).
  Seetõttu aitab käesolev direktiiv kaasa varustuskindluse parandamisele.

| (2) | Energia lõppkasutuse tõhususe parandamine aitab kaasa ka CO2 ja muude kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisele. Nimetatud heitkogused kasvavad pidevalt, mis muudab Kyoto kohustuste täitmise järjest raskemaks. Ühenduse kasvuhoonegaaside heitkogustest 78 % tuleneb energiasektoriga seotud tegevusest. Kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis nähakse ette heitkoguste edasise vähendamise vajadus, et saavutada ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) pikaajaline eesmärk stabiliseerida kasvuhoonegaaside kontsentratsioon atmosfääris tasemel, mis võimaldaks vältida kliimasüsteemi ohtlikku inimtekkelist häirimist. |
| --- | --- |

(2)

Energia lõppkasutuse tõhususe parandamine aitab kaasa ka CO2 ja muude kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisele. Nimetatud heitkogused kasvavad pidevalt, mis muudab Kyoto kohustuste täitmise järjest raskemaks. Ühenduse kasvuhoonegaaside heitkogustest 78 % tuleneb energiasektoriga seotud tegevusest. Kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis nähakse ette heitkoguste edasise vähendamise vajadus, et saavutada ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) pikaajaline eesmärk stabiliseerida kasvuhoonegaaside kontsentratsioon atmosfääris tasemel, mis võimaldaks vältida kliimasüsteemi ohtlikku inimtekkelist häirimist.

| (3) | Tuleb rakendada konkreetseid poliitikaid ja meetmeid, et saavutada ohtlike kliimamuutuste ennetamise üldeesmärgid, hoides ülemaailmset keskmist temperatuuri alla kehtestatud kõrgeima väärtuse, milleks on 2 °C üle industrialiseerimisele eelnenud taseme. |
| --- | --- |

(3)

Tuleb rakendada konkreetseid poliitikaid ja meetmeid, et saavutada ohtlike kliimamuutuste ennetamise üldeesmärgid, hoides ülemaailmset keskmist temperatuuri alla kehtestatud kõrgeima väärtuse, milleks on 2 °C üle industrialiseerimisele eelnenud taseme.

| (4) | Täiustatud energiatõhusus võimaldab kuluefektiivse energia kokkuhoiu potenstiaali ärakasutamist majanduslikult kõige efektiivsemal viisil. Energiatõhususe parandamise meetmed ja nõudluse juhtimine võimaldavad niisugust energia kokkuhoidu ja aitavad seega vähendada Euroopa sõltuvust energia impordist. Peale selle võib energiatõhusamate tehnoloogiate kasutusele võtmine anda positiivse tõuke uuenduslikele ideedele ja konkurentsivõimele Euroopas, nagu seda tõsteti esile ka kõrgetasemelise ekspertrühma, mille tööd juhtis Wim Kok, Lissaboni strateegia raportis. |
| --- | --- |

(4)

Täiustatud energiatõhusus võimaldab kuluefektiivse energia kokkuhoiu potenstiaali ärakasutamist majanduslikult kõige efektiivsemal viisil. Energiatõhususe parandamise meetmed ja nõudluse juhtimine võimaldavad niisugust energia kokkuhoidu ja aitavad seega vähendada Euroopa sõltuvust energia impordist. Peale selle võib energiatõhusamate tehnoloogiate kasutusele võtmine anda positiivse tõuke uuenduslikele ideedele ja konkurentsivõimele Euroopas, nagu seda tõsteti esile ka kõrgetasemelise ekspertrühma, mille tööd juhtis Wim Kok, Lissaboni strateegia raportis.

| (5) | Eesmärgiks seatud energia säästmise määrad ei too endaga automaatselt kaasa energiatarbimise vähenemist liikmesriikides või ELi tasemel ega vii seega automaatselt ka kõrgemalseisva eesmärgi saavutamiseni vältida ohtlikku kliimamuutust. |
| --- | --- |

(5)

Eesmärgiks seatud energia säästmise määrad ei too endaga automaatselt kaasa energiatarbimise vähenemist liikmesriikides või ELi tasemel ega vii seega automaatselt ka kõrgemalseisva eesmärgi saavutamiseni vältida ohtlikku kliimamuutust.

| (6) | Komisjoni teatises Euroopa kliimamuutuste programmi (ECCP) esimese etapi rakendamise kohta nimetatakse direktiivi energianõudluse haldamise kohta prioriteetse kliimamuutuste osas ühenduse tasandil võetava meetmena. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni teatises Euroopa kliimamuutuste programmi (ECCP) esimese etapi rakendamise kohta nimetatakse direktiivi energianõudluse haldamise kohta prioriteetse kliimamuutuste osas ühenduse tasandil võetava meetmena.

| (7) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiivis 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju
   (5)
  ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiivis 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta
   (6)
  on sätestatud võimalus kasutada energiatõhusust ja nõudluse juhtimist alternatiivina uutele võimsustele ja keskkonnakaitseks, mis võimaldab liikmesriikidel muuhulgas korraldada uute võimsuste pakkumismenetlusi või kasutada energiatõhususe või nõudlusega seotud meetmeid, sealhulgas nn valgete sertifikaatide süsteeme. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiivis 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju
   (5)
  ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiivis 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta
   (6)
  on sätestatud võimalus kasutada energiatõhusust ja nõudluse juhtimist alternatiivina uutele võimsustele ja keskkonnakaitseks, mis võimaldab liikmesriikidel muuhulgas korraldada uute võimsuste pakkumismenetlusi või kasutada energiatõhususe või nõudlusega seotud meetmeid, sealhulgas nn valgete sertifikaatide süsteeme.

| (8) | Käesolev direktiiv ei piira direktiivi 2003/54/EÜ artikli 3 kohaldamist, milles nõutakse, et liikmesriigid tagaksid nende territooriumil kõikidele kodutarbijatele ja, kui liikmesriigid seda vajalikuks peavad, väikestele ettevõtetele elektri tarnimise kindlaksmääratud kvaliteediga ja selgelt võrreldavate, läbipaistvate ning mõistlike hindadega. |
| --- | --- |

(8)

Käesolev direktiiv ei piira direktiivi 2003/54/EÜ artikli 3 kohaldamist, milles nõutakse, et liikmesriigid tagaksid nende territooriumil kõikidele kodutarbijatele ja, kui liikmesriigid seda vajalikuks peavad, väikestele ettevõtetele elektri tarnimise kindlaksmääratud kvaliteediga ja selgelt võrreldavate, läbipaistvate ning mõistlike hindadega.

| (9) | Jaeturgude liberaliseerimine elektrienergia, maagaasi, kivisöe ja ligniidi, kütmise ja mõnel juhul isegi kaugkütte ja -jahutuse lõppkasutajate jaoks on peaaegu alati toonud kaasa tõhususe suurenemise ja madalamad kulud energia tootmisel, ülekandmisel ja jaotamisel (7). Selline liberaliseerimine ei ole tinginud märkimisväärset konkurentsi toodete ja teenuste põhjal, mis oleks võinud tuua kaasa tõhususe suurenemise nõudluse osas. |
| --- | --- |

(9)

Jaeturgude liberaliseerimine elektrienergia, maagaasi, kivisöe ja ligniidi, kütmise ja mõnel juhul isegi kaugkütte ja -jahutuse lõppkasutajate jaoks on peaaegu alati toonud kaasa tõhususe suurenemise ja madalamad kulud energia tootmisel, ülekandmisel ja jaotamisel (7). Selline liberaliseerimine ei ole tinginud märkimisväärset konkurentsi toodete ja teenuste põhjal, mis oleks võinud tuua kaasa tõhususe suurenemise nõudluse osas.

| (10) | Seega ei ole käesoleva direktiivi eesmärk edaspidi edendada mitte ainult energiatõhususe teenuste pakkumiste poolt, vaid luua tugevamaid stiimuleid ka nõudluse poole jaoks. Sellel põhjusel tuleks igas liikmesriigis kohustada avalikku sektorit andma head eeskuju investeeringute, hoolduse ja muude energiat tarbivate seadmetega seotud väljaminekute, energiatõhususe teenuste ja energiatõhususe parandamise meetmete osas. |
| --- | --- |

(10)

Seega ei ole käesoleva direktiivi eesmärk edaspidi edendada mitte ainult energiatõhususe teenuste pakkumiste poolt, vaid luua tugevamaid stiimuleid ka nõudluse poole jaoks. Sellel põhjusel tuleks igas liikmesriigis kohustada avalikku sektorit andma head eeskuju investeeringute, hoolduse ja muude energiat tarbivate seadmetega seotud väljaminekute, energiatõhususe teenuste ja energiatõhususe parandamise meetmete osas.

| (11) | Nõukogu kinnitas oma 7. detsembri 1998. a resolutsioonis energiatõhususe kohta (8) ühenduse kui terviku eesmärki parandada energia lõpptarbimise intensiivsust ühe täiendava protsendipunkti võrra aastas kuni 2010. aastani. |
| --- | --- |

(11)

Nõukogu kinnitas oma 7. detsembri 1998. a resolutsioonis energiatõhususe kohta (8) ühenduse kui terviku eesmärki parandada energia lõpptarbimise intensiivsust ühe täiendava protsendipunkti võrra aastas kuni 2010. aastani.

| (12) | 14. märtsi 2001. aasta resolutsioonis komisjoni tegevuskava kohta energiatõhususe parandamiseks Euroopa Ühenduses

   (9)

  kinnitas Euroopa Parlament uuesti oma varasemat seisukohta, et energia lõppkasutuse intensiivsuse iga-aastane vähendamine 2,5 % on saavutatav, ning rõhutas energiatõhususe tähtsust Lissaboni eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(12)

14. märtsi 2001. aasta resolutsioonis komisjoni tegevuskava kohta energiatõhususe parandamiseks Euroopa Ühenduses

   (9)

  kinnitas Euroopa Parlament uuesti oma varasemat seisukohta, et energia lõppkasutuse intensiivsuse iga-aastane vähendamine 2,5 % on saavutatav, ning rõhutas energiatõhususe tähtsust Lissaboni eesmärkide saavutamiseks.

| (13) | Seetõttu peaks ühendus tervikuna kehtestama liikmesriikidele
  siduvad
  eesmärgid energia lõppkasutuse tõhususe edendamiseks ning
  energiatõhususe teenuste
  turu püsiva kasvu ja elujõulisuse tagamiseks,
  aidates sellega kaasa Lissaboni strateegia rakendamisele. Liikmesriigid peaksid koostama ka lepingud asjaomaste standardite vastuvõtmiseks energiatõhususe tasandite täiustamiseks. |
| --- | --- |

(13)

Seetõttu peaks ühendus tervikuna kehtestama liikmesriikidele
  siduvad
  eesmärgid energia lõppkasutuse tõhususe edendamiseks ning
  energiatõhususe teenuste
  turu püsiva kasvu ja elujõulisuse tagamiseks,
  aidates sellega kaasa Lissaboni strateegia rakendamisele. Liikmesriigid peaksid koostama ka lepingud asjaomaste standardite vastuvõtmiseks energiatõhususe tasandite täiustamiseks.

| (14) | Suuremat lõppkasutuse tõhusust on võimalik saavutada, suurendades
  energiatõhususe teenuste
  kättesaadavust ja nõudlust nende järele. |
| --- | --- |

(14)

Suuremat lõppkasutuse tõhusust on võimalik saavutada, suurendades
  energiatõhususe teenuste
  kättesaadavust ja nõudlust nende järele.

| (15) | Nõukogu 5. detsembri 2000. aasta järeldustes (10) nimetatakse energiateenuste edendamist ühenduse strateegia arendamise kaudu energiatõhususe parandamise prioriteetse valdkonnana. |
| --- | --- |

(15)

Nõukogu 5. detsembri 2000. aasta järeldustes (10) nimetatakse energiateenuste edendamist ühenduse strateegia arendamise kaudu energiatõhususe parandamise prioriteetse valdkonnana.

| (16) | Energiajaotuse
  ja
  energia
  jaemüügiettevõtted
  ning muud energiatõhususe teenuste pakkujad
  võivad parandada energiakasutuse tõhustamist Euroopa Ühenduses kui turustatakse
  energiatõhususe teenuseid
  , mis võimaldavad tõhusamat lõpptarbimist, näiteks nagu tõhus soojustamine, kohalik soe vesi, jahutus, valgustus ja liikumapanev jõud. Kasumi maksimeerimine oleks seega nende ettevõtete jaoks tihedamalt seotud
  energiatõhususe teenuste
  müügiga võimalikult paljudele klientidele, mitte igale kliendile võimalikult suure energiakoguse müügiga.
  Eesmärgiga tagada kõikidele energiatõhususe teenuste osutajatele võrdsed tingimused peab energiatarnijate ning jaemüüjate mitmesuguse tegevuse ristsubsideerimine olema rangelt keelatud. Riiklikud reguleerivad asutused peavad aitama vältida konkurentsi moonutamist antud valdkonnas. |
| --- | --- |

(16)

Energiajaotuse
  ja
  energia
  jaemüügiettevõtted
  ning muud energiatõhususe teenuste pakkujad
  võivad parandada energiakasutuse tõhustamist Euroopa Ühenduses kui turustatakse
  energiatõhususe teenuseid
  , mis võimaldavad tõhusamat lõpptarbimist, näiteks nagu tõhus soojustamine, kohalik soe vesi, jahutus, valgustus ja liikumapanev jõud. Kasumi maksimeerimine oleks seega nende ettevõtete jaoks tihedamalt seotud
  energiatõhususe teenuste
  müügiga võimalikult paljudele klientidele, mitte igale kliendile võimalikult suure energiakoguse müügiga.
  Eesmärgiga tagada kõikidele energiatõhususe teenuste osutajatele võrdsed tingimused peab energiatarnijate ning jaemüüjate mitmesuguse tegevuse ristsubsideerimine olema rangelt keelatud. Riiklikud reguleerivad asutused peavad aitama vältida konkurentsi moonutamist antud valdkonnas.

| (17) | Pakkumise rahastamisel ja nõudmise maksumusel on energiatõhususe teenuste puhul oluline roll. Fondide loomine, mis toetavad energiatõhususe programmide ja muude energiatõhususe meetmete rakendamise rahastamist ja energiatõhususe teenuste turu arendamist, on seega oluline vahend niisuguse turu mittediskrimineeriva rahastamise käivitamiseks. |
| --- | --- |

(17)

Pakkumise rahastamisel ja nõudmise maksumusel on energiatõhususe teenuste puhul oluline roll. Fondide loomine, mis toetavad energiatõhususe programmide ja muude energiatõhususe meetmete rakendamise rahastamist ja energiatõhususe teenuste turu arendamist, on seega oluline vahend niisuguse turu mittediskrimineeriva rahastamise käivitamiseks.

| (18) | Energiatõhususe teenuseid,
  energiatõhususe programme ja muid energiatõhususe meetmeid, mis on kehtestatud energiasäästu eesmärgi saavutamiseks, võib toetada ja/või ellu viia sidusrühmade ja liikmesriikide poolt määratud sõltumatute avaliku sektori organite vaheliste vabatahtlike kokkulepete kaudu. |
| --- | --- |

(18)

Energiatõhususe teenuseid,
  energiatõhususe programme ja muid energiatõhususe meetmeid, mis on kehtestatud energiasäästu eesmärgi saavutamiseks, võib toetada ja/või ellu viia sidusrühmade ja liikmesriikide poolt määratud sõltumatute avaliku sektori organite vaheliste vabatahtlike kokkulepete kaudu.

| (19) | Energia säästmise mehhanismide kindlaks määramisel seoses energia mahuga, mis lõpptarbijatele jaotakse ja/või müüakse, tuleks arvestada tõhususe suurenemist, mis tuleneb laiaulatuslike tehnoloogiliste uuenduste kasutamisest energia mõõtmise valdkonnas. |
| --- | --- |

(19)

Energia säästmise mehhanismide kindlaks määramisel seoses energia mahuga, mis lõpptarbijatele jaotakse ja/või müüakse, tuleks arvestada tõhususe suurenemist, mis tuleneb laiaulatuslike tehnoloogiliste uuenduste kasutamisest energia mõõtmise valdkonnas.

| (20) | Käesoleva direktiivi vastuvõtmisega on kõik nõukogu13. septembri 1993. aasta direktiivi 93/76/EMÜ olulised sätted, mis käsitlevad süsinikdioksiidi heitkoguste piiramist energiatõhususe suurendamise kaudu (11), hõlmatud ühenduse muude õigusaktidega ning seepärast tuleks direktiiv 93/76/EMÜ tunnistada kehtetuks. |
| --- | --- |

(20)

Käesoleva direktiivi vastuvõtmisega on kõik nõukogu13. septembri 1993. aasta direktiivi 93/76/EMÜ olulised sätted, mis käsitlevad süsinikdioksiidi heitkoguste piiramist energiatõhususe suurendamise kaudu (11), hõlmatud ühenduse muude õigusaktidega ning seepärast tuleks direktiiv 93/76/EMÜ tunnistada kehtetuks.

| (21) | Kuna energia lõppkasutuse tõhususe edendamise ja
  energiatõhususe teenuste
  turu arendamise eesmärgid ei ole liikmesriikide tasandil piisaval määral saavutatavad, mistõttu on need paremini saavutatavad ühenduse tasandil, saab ühendus võtta meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsusprintsiibile. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

(21)

Kuna energia lõppkasutuse tõhususe edendamise ja
  energiatõhususe teenuste
  turu arendamise eesmärgid ei ole liikmesriikide tasandil piisaval määral saavutatavad, mistõttu on need paremini saavutatavad ühenduse tasandil, saab ühendus võtta meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsusprintsiibile. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks.

| (22) | Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleb võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused

   (12). |
| --- | --- |

(22)

Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleb võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused

   (12).

| (23) | Käesolev direktiiv on kooskõlas direktiivi 2003/54/EÜ sätetega. |
| --- | --- |

(23)

Käesolev direktiiv on kooskõlas direktiivi 2003/54/EÜ sätetega.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I PEATÜKK

OBJEKT JA KOHALDAMISALA

Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva direktiivi eesmärk on suurendada energia efektiivset ja tõhusat lõppkasutust liikmesriikides,

| — | sätestades vajalikud eesmärgid, mehhanismid, stiimulid ning institutsioonilise, finants- ja õigusliku raamistiku, et kõrvaldada energia tõhusa lõppkasutuse praegused turutõkked ja -puudused; |
| --- | --- |

—

sätestades vajalikud eesmärgid, mehhanismid, stiimulid ning institutsioonilise, finants- ja õigusliku raamistiku, et kõrvaldada energia tõhusa lõppkasutuse praegused turutõkked ja -puudused;

| — | arendades energiateenuste turgu ning energiatõhususe programmide ja muude energiatõhususe meetmete lõppkasutajateni viimist. |
| --- | --- |

—

arendades energiateenuste turgu ning energiatõhususe programmide ja muude energiatõhususe meetmete lõppkasutajateni viimist.

Artikkel 2

Kohaldamisala

(1)   Käesolevat direktiivi kohaldatakse energia jaotamise ja jaemüügi suhtes lõpptarbijatele.

(2)   Liikmesriigid võivad väikesed jaotus- või jaemüügiettevõtted käesoleva direktiivi kohaldamisest vabastada.

(3)   Liikmesriigid võivad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/91/EÜ hoonete energiatõhususe kohta (13) artikli 4 lõikes 3 loetletud hooned käesoleva direktiivi rakendusalast välja arvata,
  nagu ka hooned, mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem

   (14)

  ning nõukogu 24. septembri 1996. aasta direktiivi 96/61/EÜ saastatuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta

   (15)

  kohaldamisalas.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | “energia” — energia elektri,
  gaasi
  (kaasa arvatud veeldatud maagaas ja veeldatud naftagaas), kaugkütte ja jahutamise, kütteõlide, kivi- ja pruunsöe,
  mootorikütuste, puidu- ja
  põllumajandusenergiatoodete ja jääkide kujul ning
  maastikukaitsealadel võetavate meetmete tagajärjel saadud energiatoodete ja jääkide kujul. |
| --- | --- |

a)

“energia” — energia elektri,
  gaasi
  (kaasa arvatud veeldatud maagaas ja veeldatud naftagaas), kaugkütte ja jahutamise, kütteõlide, kivi- ja pruunsöe,
  mootorikütuste, puidu- ja
  põllumajandusenergiatoodete ja jääkide kujul ning
  maastikukaitsealadel võetavate meetmete tagajärjel saadud energiatoodete ja jääkide kujul.

| b) | “
  energiatõhusus” — energiatarbimise vähendamine tehnoloogiliste ja/või majanduslike muutuste abil ja/või käitumise muutmine, mille tulemusena tagatakse samaväärne või kõrgem standard või mugavuse tase. |
| --- | --- |

b)

“
  energiatõhusus” — energiatarbimise vähendamine tehnoloogiliste ja/või majanduslike muutuste abil ja/või käitumise muutmine, mille tulemusena tagatakse samaväärne või kõrgem standard või mugavuse tase.

| c) | “energiasäästmine” — väärtus, mis tuleneb ilma spetsiaalse (energiatõhususe) meetme elluviimiseta toimuva energiatarbimise ja sellise meetme elluviimisel toimuva energiatarbimise võrdlemisest, võttes arvesse muid energiatarbimist mõjutavaid väliseid tingimusi. |
| --- | --- |

c)

“energiasäästmine” — väärtus, mis tuleneb ilma spetsiaalse (energiatõhususe) meetme elluviimiseta toimuva energiatarbimise ja sellise meetme elluviimisel toimuva energiatarbimise võrdlemisest, võttes arvesse muid energiatarbimist mõjutavaid väliseid tingimusi.

| d) | “energiatõhususe meetmed” — ükskõik missuguse turul tegutseja, kaasa arvatud valitsused ja võimuorganid, poolt algatatud kõik sellised tegevused nagu energiatõhususe teenused, energiatõhususe programmid ja mehhanismid või sarnased tegevused, mis viivad tõendatava ja mõõdetava energia lõppkasutuse tõhususe suurendamiseni ja seeläbi energia lõppkasutuse säästudeni mõõdetaval ajaperioodil. |
| --- | --- |

d)

“energiatõhususe meetmed” — ükskõik missuguse turul tegutseja, kaasa arvatud valitsused ja võimuorganid, poolt algatatud kõik sellised tegevused nagu energiatõhususe teenused, energiatõhususe programmid ja mehhanismid või sarnased tegevused, mis viivad tõendatava ja mõõdetava energia lõppkasutuse tõhususe suurendamiseni ja seeläbi energia lõppkasutuse säästudeni mõõdetaval ajaperioodil.

| e) | “
  energiatõhususe teenus” — energiateenus, mis viib tõendatava ja mõõdetava energia lõpptarbimise tõhususe paranemiseni ja seeläbi energia lõpptarbimise säästudeni mõõdetavas ajavahemikus.

  Energiateenus on energia lõppkasutajate füüsiline mugavus, mis tuleneb energia ja energiat tarbiva tehnoloogia kombinatsioonist ning teatud juhtudel teenuse tarnimiseks vajalikust tegevusest ja hooldusest (näiteks soojustus siseruumides, valgustus, kodumajapidamiste soe vesi, jahutus, toodete valmistamine jne), mis vastavad kvaliteedinõuetele ja suurendavad energiatõhusust, mille kohta on kindlaks ajaperioodiks sõlmitud leping ning mille eest tasub otse neid kasutav tarbija või vahendaja.
  Energiateenuste üksikosade kaupa osutamine, näiteks energiaalane nõustamine ning energiat säästvate seadmete paigaldamine kuulub samuti käesoleva direktiivi kohaldamisalasse.



  Energiateenuste üksikosade kaupa osutamisel peavad mootorikütust müüvad energia jaotajad ja energia jaemüügiettevõtted täitma käesoleva direktiiviga sätestatud kohustusi. |
| --- | --- |

e)

“
  energiatõhususe teenus” — energiateenus, mis viib tõendatava ja mõõdetava energia lõpptarbimise tõhususe paranemiseni ja seeläbi energia lõpptarbimise säästudeni mõõdetavas ajavahemikus.

  Energiateenus on energia lõppkasutajate füüsiline mugavus, mis tuleneb energia ja energiat tarbiva tehnoloogia kombinatsioonist ning teatud juhtudel teenuse tarnimiseks vajalikust tegevusest ja hooldusest (näiteks soojustus siseruumides, valgustus, kodumajapidamiste soe vesi, jahutus, toodete valmistamine jne), mis vastavad kvaliteedinõuetele ja suurendavad energiatõhusust, mille kohta on kindlaks ajaperioodiks sõlmitud leping ning mille eest tasub otse neid kasutav tarbija või vahendaja.
  Energiateenuste üksikosade kaupa osutamine, näiteks energiaalane nõustamine ning energiat säästvate seadmete paigaldamine kuulub samuti käesoleva direktiivi kohaldamisalasse.

| f) | “energiatõhususe programmid” — energia lõppkasutajatele ja turul tegutsevatele isikutele suunatud meetmed (näiteks energiaauditid, rahalised soodustused energiatõhusatele seadmete kasutamise korral ning teave ja muud sarnased meetmed, mis on loetletud III lisas), mille eesmärk on aidata neil rakendada energiatõhususe meetmeid ja mille eest tavaliselt tasutakse kollektiivselt ning mida pakuvad riiklikud asutused, energia jaemüügiettevõtted, jaotajad ja muud turul tegutsevad isikud. |
| --- | --- |

f)

“energiatõhususe programmid” — energia lõppkasutajatele ja turul tegutsevatele isikutele suunatud meetmed (näiteks energiaauditid, rahalised soodustused energiatõhusatele seadmete kasutamise korral ning teave ja muud sarnased meetmed, mis on loetletud III lisas), mille eesmärk on aidata neil rakendada energiatõhususe meetmeid ja mille eest tavaliselt tasutakse kollektiivselt ning mida pakuvad riiklikud asutused, energia jaemüügiettevõtted, jaotajad ja muud turul tegutsevad isikud.

| g) | “energiatõhususe mehhanismid” — konkreetsed meetmed, näiteks sertifitseerimine, reguleeritud tariifid, maksud, toetuste süsteemid, fondid jne, mida valitsused või valitsusasutused rakendavad selleks, et luua toetav raamistik või stiimulid energiaettevõtetele, energiateenuste ettevõtetele, paigaldajatele või muudele turul tegutsevatele isikutele
  energiatõhususe teenuste
  ja energiatõhususe programmide osutamiseks, ning mis ei ole suunatud otse lõppkasutajatele. |
| --- | --- |

g)

“energiatõhususe mehhanismid” — konkreetsed meetmed, näiteks sertifitseerimine, reguleeritud tariifid, maksud, toetuste süsteemid, fondid jne, mida valitsused või valitsusasutused rakendavad selleks, et luua toetav raamistik või stiimulid energiaettevõtetele, energiateenuste ettevõtetele, paigaldajatele või muudele turul tegutsevatele isikutele
  energiatõhususe teenuste
  ja energiatõhususe programmide osutamiseks, ning mis ei ole suunatud otse lõppkasutajatele.

| h) | “lõpptarbija” — lõppkasutaja kodumajapidamises, põllumajanduses, ettevõtluses, avalikus sektoris, tööstuses (välja arvatud käitised, mis on loetletud direktiivi 2003/87/EÜ I lisas, ja tööstustegevused, mis on loetletud direktiivi 96/61/EÜ I lisas) ja transpordisektoris (välja arvatud õhu- ja meretranspordi vahendid). |
| --- | --- |

h)

“lõpptarbija” — lõppkasutaja kodumajapidamises, põllumajanduses, ettevõtluses, avalikus sektoris, tööstuses (välja arvatud käitised, mis on loetletud direktiivi 2003/87/EÜ I lisas, ja tööstustegevused, mis on loetletud direktiivi 96/61/EÜ I lisas) ja transpordisektoris (välja arvatud õhu- ja meretranspordi vahendid).

| i) | “kolmanda osapoole rahastamisleping” —
  lepinguline korraldus
  ,
  kus
  — lisaks energiatarnijale
  ja energiatõhususe meetmetest kasusaajale
  —
  osaleb ka
  kolmas pool,
  kes osutab energiatõhususe teenuseid,
  finantseerib
  tavaliselt
  investeeringuid
  ja võtab kasusaajalt tasu, mis on võrdne energiatõhususe meetmete rakendamisest tulenevatest energiasäästudega. |
| --- | --- |

i)

“kolmanda osapoole rahastamisleping” —
  lepinguline korraldus
  ,
  kus
  — lisaks energiatarnijale
  ja energiatõhususe meetmetest kasusaajale
  —
  osaleb ka
  kolmas pool,
  kes osutab energiatõhususe teenuseid,
  finantseerib
  tavaliselt
  investeeringuid
  ja võtab kasusaajalt tasu, mis on võrdne energiatõhususe meetmete rakendamisest tulenevatest energiasäästudega.

| j) | “energiatõhususe lepingu rakendamine” —
  lepinguline kohustus
  ,
  millega antakse pikaajaline tagatis,
  et energiatõhususe parendamise maht, milles on vastavalt
  energiatõhususe teenuse
  rakendamisele kokkulepitud, tegelikult saavutatakse.
  Selline ettevõtte lepinguline kohustus ühendatakse kohustusega saavutada osutatava teenuse osas lepingu kehtivuse ajal tagatud tulemus (mugavus, teenuste iseloom jne). |
| --- | --- |

j)

“energiatõhususe lepingu rakendamine” —
  lepinguline kohustus
  ,
  millega antakse pikaajaline tagatis,
  et energiatõhususe parendamise maht, milles on vastavalt
  energiatõhususe teenuse
  rakendamisele kokkulepitud, tegelikult saavutatakse.
  Selline ettevõtte lepinguline kohustus ühendatakse kohustusega saavutada osutatava teenuse osas lepingu kehtivuse ajal tagatud tulemus (mugavus, teenuste iseloom jne).

| k) | “energiasäästu finantsvahendid” — kolmanda isiku rahastamislepingud, energiatulemuslikkuse lepingud, säästutagamislepingud, energia allhange ja muud asjakohased lepingud, mida kasutatakse turul
  energiatõhususe teenuste
  puhul, et tagada teatav säästude tase ning tulemuslikkuse tase ja kvaliteet. |
| --- | --- |

k)

“energiasäästu finantsvahendid” — kolmanda isiku rahastamislepingud, energiatulemuslikkuse lepingud, säästutagamislepingud, energia allhange ja muud asjakohased lepingud, mida kasutatakse turul
  energiatõhususe teenuste
  puhul, et tagada teatav säästude tase ning tulemuslikkuse tase ja kvaliteet.

| l) | “energia jaotaja” — füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab energia, näiteks (kesk- ja madalpinge) elektrienergia, maagaasi ja kaugkütte transpordi eest kas jaotusvõrkude või torujuhtmete kaudu (“võrgusüsteemi kaudu edastamine”) või muude transpordi- ja jaotusvõrkude kaudu, mis on ette nähtud selliste energialiikide nagu katlakütuse, kivisöe, ligniidi ja mootorikütuse kohaletoimetamiseks lõpptarbijateni. |
| --- | --- |

l)

“energia jaotaja” — füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab energia, näiteks (kesk- ja madalpinge) elektrienergia, maagaasi ja kaugkütte transpordi eest kas jaotusvõrkude või torujuhtmete kaudu (“võrgusüsteemi kaudu edastamine”) või muude transpordi- ja jaotusvõrkude kaudu, mis on ette nähtud selliste energialiikide nagu katlakütuse, kivisöe, ligniidi ja mootorikütuse kohaletoimetamiseks lõpptarbijateni.

| m) | “energia jaemüügiettevõte” — energia jaemüügiettevõte, füüsiline või juriidiline isik, kes tegeleb energia müügiga lõpptarbijatele kodumajapidamises, ettevõtluses ja tööstuses, kes ostavad energiat omaenda kasutuseks. |
| --- | --- |

m)

“energia jaemüügiettevõte” — energia jaemüügiettevõte, füüsiline või juriidiline isik, kes tegeleb energia müügiga lõpptarbijatele kodumajapidamises, ettevõtluses ja tööstuses, kes ostavad energiat omaenda kasutuseks.

| n) | “väikesed jaotajad ja energia jaemüügiettevõtted” — jaotajad või jaemüügiettevõtted, mille aastakäive on vähem kui 50 GWh mõõdetud elektrienergiana kaugkütte ja jahutustarbimise puhul või selle ekvivalendina kohaletoimetatud kuupmeetrites või tonnides muude energiakandjate puhul. |
| --- | --- |

n)

“väikesed jaotajad ja energia jaemüügiettevõtted” — jaotajad või jaemüügiettevõtted, mille aastakäive on vähem kui 50 GWh mõõdetud elektrienergiana kaugkütte ja jahutustarbimise puhul või selle ekvivalendina kohaletoimetatud kuupmeetrites või tonnides muude energiakandjate puhul.

| o) | “energiateenuste ettevõte” (ESCO) — ettevõte, mis pakub
  energiatõhususe
  teenuseid, energiatõhususe programme ja
  /või
  muid energiatõhususe meetmeid kasutaja
  juures. |
| --- | --- |

o)

“energiateenuste ettevõte” (ESCO) — ettevõte, mis pakub
  energiatõhususe
  teenuseid, energiatõhususe programme ja
  /või
  muid energiatõhususe meetmeid kasutaja
  juures.

| p) | “energiaauditid
  ”
  — süstemaatiline menetlus, mille abil saadakse adekvaatseid teadmisi ehituse, tööstusrajatise jne olemasoleva energiatarbimise iseloomu kohta, tehakse kindlaks ja kvantifitseeritakse efektiivse energiasäästu võimalused ning antakse ülevaade järeldustest. |
| --- | --- |

p)

“energiaauditid
  ”
  — süstemaatiline menetlus, mille abil saadakse adekvaatseid teadmisi ehituse, tööstusrajatise jne olemasoleva energiatarbimise iseloomu kohta, tehakse kindlaks ja kvantifitseeritakse efektiivse energiasäästu võimalused ning antakse ülevaade järeldustest.

| q) | “valged sertifikaadid” — sõltumatute sertifitseerimisasutuste väljastatud sertifikaadid, mis kinnitavad turul tegutsevate isikute kinnitusi energia lõppkasutuse tõhususmeetmete tulemusena saavutatud energiasäästude kohta. |
| --- | --- |

q)

“valged sertifikaadid” — sõltumatute sertifitseerimisasutuste väljastatud sertifikaadid, mis kinnitavad turul tegutsevate isikute kinnitusi energia lõppkasutuse tõhususmeetmete tulemusena saavutatud energiasäästude kohta.

| r) | “avalik sektor” — kõik avaliku haldusega tegelevad ametiasutused direktiivi 2004/18/EÜ

   (16)

  artikli 1 lõike 9 ja direktiivi 2004/17/EÜ

   (17)

  artikli 2 lõike 1 tähenduses ning nende osutatavaid teenuseid, samuti üldist majandushuvi pakkuvad teenused. |
| --- | --- |

r)

“avalik sektor” — kõik avaliku haldusega tegelevad ametiasutused direktiivi 2004/18/EÜ

   (16)

  artikli 1 lõike 9 ja direktiivi 2004/17/EÜ

   (17)

  artikli 2 lõike 1 tähenduses ning nende osutatavaid teenuseid, samuti üldist majandushuvi pakkuvad teenused.

| s) | “
  energia säästmise täitmise lepingud” — lepingud, mille kohaselt energiateenuseid osutavad ettevõtjad kaasajastavad ja renoveerivad avaliku sektori hooneid/rajatisi selleks avaliku sektori eelarvestatud vahendeid kasutamata. Ettevõtjad vastutavad ise rahastamise tagamise ja projekti uuenduste eest ning selle eest tasumine toimub mitme aasta jooksul uuendustest tulenevatest tagatud säästudest. |
| --- | --- |

s)

“
  energia säästmise täitmise lepingud” — lepingud, mille kohaselt energiateenuseid osutavad ettevõtjad kaasajastavad ja renoveerivad avaliku sektori hooneid/rajatisi selleks avaliku sektori eelarvestatud vahendeid kasutamata. Ettevõtjad vastutavad ise rahastamise tagamise ja projekti uuenduste eest ning selle eest tasumine toimub mitme aasta jooksul uuendustest tulenevatest tagatud säästudest.

| t) | “
  avaliku ja erasektori partnerlus” — avaliku ja erasektori vaheline koostöövorm, mille eesmärgiks on käesoleva direktiiviga sätestatud ülesannete edukas täitmine, mida traditsiooniliselt täidab avalik sektor. Avaliku sektori potentsiaalsed lepingupartnerid võivad olla energiatööstuses tegutsevad eraettevõtjad, kes tarnivad energiat või pakuvad muid energiateenuseid. |
| --- | --- |

t)

“
  avaliku ja erasektori partnerlus” — avaliku ja erasektori vaheline koostöövorm, mille eesmärgiks on käesoleva direktiiviga sätestatud ülesannete edukas täitmine, mida traditsiooniliselt täidab avalik sektor. Avaliku sektori potentsiaalsed lepingupartnerid võivad olla energiatööstuses tegutsevad eraettevõtjad, kes tarnivad energiat või pakuvad muid energiateenuseid.

II PEATÜKK

ENERGIASÄÄSTU EESMÄRGID

Artikkel 4

Üldeesmärk

(1)   Liikmesriigid võtavad
  vastu kumulatiivse
  energiasäästu
  siduvad eesmärgid energiatõhususe teenuste
  , energiatõhususe programmide ja muude energiatõhususe meetmete põhjal, nagu on näiteks loetletud III lisas, ning järgivad neid eesmärke.

(2)   
  Eesmärgid seisnevad
  säästetavas energias, mille
  koguhulk
  võrdub
  käesoleva direktiivi rakendamisele järgneval esimesel kolmel aastal kokku vähemalt 3 %, järgneval kolmel aastal kokku vähemalt 4 % ja nendele järgneval kolmel aastal kokku vähemalt 4,5 %
  energia kogusest, mis jaotatakse ja/või mida müüakse lõppkasutajale
  , arvutatuna vastavalt
  I lisale.
  Nende eesmärkide
  saavutamiseks võetavate meetmetega seotud kulud ei tohiks ületada nendest saadavat tulu.

(3)   
  Iga liikmesriik peab koostama programmid ja meetmed energiatõhususe parandamiseks.

(4)   Selle eesmärgi kohaseid esimesi sääste lõpptarbijatele jaotamisel ja/või jaemüügil kohaldatakse esimesel kalendriaastal, mis järgneb direktiivi liikmesriikide õigusesse ülevõtmise aastale. Need säästud suurenevad järgnevate aastate eesmärkide kumulatiivse kohaldamise tõttu kuni aastani
  2015
  k.a.

(5)   Baasaasta energiatarbimist ja muud tingimusi, nagu varasematel aastatel rakendatud meetmete mõju arvessevõtmist, arvutatakse vastavalt I lisas toodud meetoditele ning sääste mõõdetakse ja tõendatakse vastavalt IV lisas toodud suunistele. Võrdluse eesmärgil ning võrreldavatesse ühikutesse teisendamiseks kasutatakse II lisas toodud teisendamistegureid.

(6)   
  Kui vastavalt artikli 19 lõikele 2 esitatud raport põhjal tõendatakse, et liikmesriikide poolt rakendatud meetmete tulemusena ei suurene energiatõhusus vastavalt lõikes 2 sätestatule, nõutakse asjaomaselt liikmesriigilt eesmärkide saavutamiseks lisameetmete rakendamist.

(7)   Liikmesriigid nimetavad ühe või mitu uut või olemasolevat sõltumatut avaliku sektori ametisasutust või ametit selleks, et neid määrata üldkontrolli teostajateks ja vastutajateks lõikes 2 nimetatud eesmärkide saavutamise raamistiku järelevaatamisel, et seeläbi tõendada
  energiatõhususe teenuste
  , programmide ja teiste energiatõhususe meetmete,
  kaasa arvatud juba võetud siseriiklike energiatõhususe meetmete,
  abil saavutatud säästusid ning teavitada tulemustest.

Osa nendest ülesannetest võib delegeerida eraasutustele.

(8)   
  Vähemalt kaks aastat enne
  lõikes 2 osutatud
  eesmärkide
  kohaldamise perioodi
  lõppemist esitab komisjon ettepaneku, milles määratletakse edasised kohustuslikud energiatõhususe eesmärgid, mis jõustuvad nimetatud perioodi lõppedes
  .

(9)   Pärast
  eesmärkide
  esmakordset läbivaatamist ning aruande koostamist kaalub komisjon, kas on vajalik direktiivi ettepaneku esitamine energiatõhususe turul põhineva meetodi edasiarendamiseks nn valgete sertifikaatide abil.

(10)   
  Komisjon võib aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist vastavalt artiklile 20 kasutada komiteemenetlust, et töötada välja ja võtta vastu kohustuslikud diferentseeritud riiklikud eesmärgid.

Selle protsendi arvutamisel tuleb arvestada iga liikmesriigi poolt saavutatud energiatõhususe taset (võttes arvesse ka energiatõhususe meetmete abil saavutatud CO2 heitkoguste vähenemist).

Kokkuvõttes tuleb nende diferentseeritud riiklike eesmärkidega täita vastavad kohustuslikud kolmeaastased kogu ELis kehtivad eesmärgid, mis tulenevad lõikest 2.

Sellisel juhul I lisa punkti 3 ei kohaldata.

(11)   
  Liikmesriigid püüavad saavutada kogu ELis kehtivaid energiatõhususe parandamise sihteesmärke kõikides asjaomastes valdkondades, mis on määratletud sektoriviisiliste energiatõhususe näitajate alusel.

Kooskõlas artiklis 20 sätestatud menetlusega püüab komisjon töötada välja ühtlustatud energiatõhususe näitajad ja nendel põhinevad sihteesmärgid V lisas sätestatud energia muundamise turgude ja allturgude jaoks.

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt kolm aastat pärast rakendamist aruande näitajate ja sihteesmärkide määratlemise kohta.

Niipea kui komisjon töötab koos liikmesriikidega artiklis 20 sätestatud menetluse kohaselt välja näitajad kõikide IV a lisas osutatud energia muundamise turgude ja allturgude jaoks, otsustavad liikmesriigid ühiselt, kas asendada artikli 4 lõikest 2 tulenevad üldised eesmärgid sihteesmärkidega või mitte, tingimusel et sihteesmärkide saavutamisel säästetud energia kogus vastab lõikes 2 sätestatud vastavatele kohustuslikele eesmärkidele.

Artikkel 5

Energia lõppkasutuse tõhusus avalikus sektoris

(1)   Liikmesriigid määravad kindlaks avaliku
  sektori energiasäästu kohustuslikud eesmärgid energiatõhususe teenuste
  hanke, energiatõhususe programmide ja muude energiatõhususe meetmete abil ja järgivad seda. Nimetatud
  eesmärgid võivad olla
  artikli 4 lõikes 1 sätestatud
  üldiste eesmärkide alleesmärgid, mis tähendab, et avaliku sektori eesmärkide
  täitmine aitab kaasa
  üldiste eesmärkide
  täitmisele.

(2)   Avaliku sektori
  eesmärgid seisnevad käesoleva direktiivi jõustumisele järgneval esimesel kolmel aastal kokku
  vähemalt
  4,5 %, järgneval kolmel aastal kokku vähemalt 5,5 % ja nendele järgneval kolmel aastal kokku 6 %
  sellele sektorile jaotatud ja/või müüdud
  energia kokkuhoius
  , mis eraldatakse ja/või arvutatakse vastavalt artikli 4 lõikele 4 ja I lisas toodud metoodikale. Võrdlemisel ja primaarenergiaks teisendamisel rakendatakse II lisas toodud teisendamistegureid.

(3)   Liikmesriigid määravad uue(d) või olemasoleva(d) organisatsiooni(d), kes võtab (võtavad) endale haldus-, juhtimis- ja rakendamisvastutuse avalike hangete
  eesmärkide
  täitmiseks ning nõustamiseks ja hankeid puudutavate energiatõhususe alaste suuniste andmiseks. Tegemist võib olla sama(de) avaliku sektori sõltumatu(te) asutus(t)ega, mida on kirjeldatud artikli 4 lõikes 7.

(4)   Vastavalt lõikele 1 vastu võetud
  eesmärkide
  saavutamiseks
  sätestavad
  liikmesriigid riigihangete
  suunised
  , mis
  kohustavad
  riiklikke haldusorganeid siduma energiakasutuse tõhustamise oma investeeringute ja tegevuseelarvete ning tegevusega
  energiatõhususe teenuste
  kasutamise, energiakasutuse tõhustamise programmide ja teiste energiatõhususe meetmete kaudu
  ning seadma energiatõhususe riigihangete konkureerivate pakkumiste üheks hindamiskriteeriumiks.
  Järgides riiklikes ja ühenduse õigusaktides sätestatud riigihangete menetlusi,
  hõlmavad
  nimetud suunised
  vähemalt
  järgmist:

| a) | nõuded kasutada energiasäästuks finantsvahendeid, nagu kolmanda isiku rahastamislepingud ja energiatulemuslikkuse lepingud, milles sätestatakse mõõdetav ja eelnevalt kindlaks määratud energiasääst (kaasa arvatud juhul, kui avaliku sektori asutus kasutab allhanget)
  energiatõhususe teenuste
  ja energiatõhususe meetmete ostmisel; |
| --- | --- |

a)

nõuded kasutada energiasäästuks finantsvahendeid, nagu kolmanda isiku rahastamislepingud ja energiatulemuslikkuse lepingud, milles sätestatakse mõõdetav ja eelnevalt kindlaks määratud energiasääst (kaasa arvatud juhul, kui avaliku sektori asutus kasutab allhanget)
  energiatõhususe teenuste
  ja energiatõhususe meetmete ostmisel;

| b) | nõuded seadmete ja sõidukite ostmisele kõikides seadmete ja sõidukite kategooriates energiasäästlike toodete hulgast, kasutades võimalusel säästlikkuse kindlustamiseks kasutuskulu analüüsi või võrdlevaid meetodeid; |
| --- | --- |

b)

nõuded seadmete ja sõidukite ostmisele kõikides seadmete ja sõidukite kategooriates energiasäästlike toodete hulgast, kasutades võimalusel säästlikkuse kindlustamiseks kasutuskulu analüüsi või võrdlevaid meetodeid;

| c) | nõuded toodete ostmisele, millel on madala varutoite tarbimise režiim, kasutades võimalusel säästlikkuse kindlustamiseks kasutuskulu analüüsi või võrdlevaid meetodeid. |
| --- | --- |

c)

nõuded toodete ostmisele, millel on madala varutoite tarbimise režiim, kasutades võimalusel säästlikkuse kindlustamiseks kasutuskulu analüüsi või võrdlevaid meetodeid.

Liikmesriigid avaldavad haldusorganite riigihangete energiatõhususe suunised ja eesmärgi kohaldamise perioodi lõppemisel vaatab komisjoni lõikes 2 osutatud eesmärgi läbi.

(5)   
  Eesmärkide
  kohaldamise perioodi lõppemisel vaatab Euroopa Komisjoni lõikes 2 osutatud
  eesmärgid
  läbi ning kaalub, kas esitada ettepanek
  nende
  pikendamiseks või muutmiseks.
  Samal ajal hindab komisjon avaliku sektori energiateenuste edendamise ühtlustatud juhiste ja meetmete ettepaneku kasulikkust.

Artikkel 6

Energia lõppkasutuse tõhusus teistes sektorites

Ettevõtjad võivad energiatõhususe edendamiseks sõlmida sektorisiseseid kokkuleppeid.

Siinkohal võivad ettevõtjad esitada avalduse komisjonile, kes teatab kahe kuu jooksul, kas antud sektorile on võimalik kohaldada siduvaid energiasäästmise eesmärke.

III PEATÜKK

ENERGIA LÕPPKASUTUSE TÕHUSUSE JA
  ENERGIATÕHUSUSE TEENUSTE
  EDENDAMINE

Artikkel 7

Energia jaotajad ja energia jaemüügiettevõtted

Liikmesriigid kõrvaldavad
  energiatõhususe meetmete ja -teenuste
  nõudlust takistavad tegurid
  ja nende teenuste osutamise piirangud ning
  tagavad kooskõlas
  energiaturu liberaliseerimise edendamisega
  , et energiajaotusettevõtted ja/või energia jaemüügiettevõtted, kes müüvad elektrienergiat, gaasi, kaugkütet ja/või katlakütust,
  kivisütt ja mootorikütust
  :

| a) | pakuvad ja edendavad aktiivselt
  energiatõhususe teenuseid
  klientidele energia jaotamise ja/või müügi lahutamatu osana kas otse või teiste energiateenuste pakkujate
  vahendusel. |
| --- | --- |

a)

pakuvad ja edendavad aktiivselt
  energiatõhususe teenuseid
  klientidele energia jaotamise ja/või müügi lahutamatu osana kas otse või teiste energiateenuste pakkujate
  vahendusel.

| b) | hoiduvad igasugusest tegevusest, mis võib takistada
  energiatõhususe teenuste nõudlust ja
  osutamist, energiatõhususe programme või muid energiatõhususe meetmeid või takistada
  energiatõhususe teenuste
  turu arengut ja energiatõhususe meetmeid üldiselt.
  Liikmesriigid
  võtavad vajalikud meetmed sellise tegevuse lõpetamiseks. |
| --- | --- |

b)

hoiduvad igasugusest tegevusest, mis võib takistada
  energiatõhususe teenuste nõudlust ja
  osutamist, energiatõhususe programme või muid energiatõhususe meetmeid või takistada
  energiatõhususe teenuste
  turu arengut ja energiatõhususe meetmeid üldiselt.
  Liikmesriigid
  võtavad vajalikud meetmed sellise tegevuse lõpetamiseks.

| c) | andma vastavalt artikli 4 lõikes 7 määratud ametiasutustele või ametkondadele teavet lõpptarbijaks olevate klientide kohta, et võimaldada energiakasutuse tõhustamise programmide korrektset kavandamist ja elluviimist ning edendada
  energiatõhususe teenuseid
  ja energiakasutuse tõhustamiseks rakendatavaid abinõusid. Selle teabe hulka peaks kuuluma varasem ja praegune teave lõppkasutaja tarbimise kohta, koormusnäitajad, kliendigrupid ja kus võimalik, geograafiline asukoht, säilitades samal ajal tundliku äriinformatsiooni puutumatuse ja konfidentsiaalsuse
  ja lõppkasutaja privaatsust kaitsvate riiklike või Euroopa õigusest tulenevate kohustuste järgimise. |
| --- | --- |

c)

andma vastavalt artikli 4 lõikes 7 määratud ametiasutustele või ametkondadele teavet lõpptarbijaks olevate klientide kohta, et võimaldada energiakasutuse tõhustamise programmide korrektset kavandamist ja elluviimist ning edendada
  energiatõhususe teenuseid
  ja energiakasutuse tõhustamiseks rakendatavaid abinõusid. Selle teabe hulka peaks kuuluma varasem ja praegune teave lõppkasutaja tarbimise kohta, koormusnäitajad, kliendigrupid ja kus võimalik, geograafiline asukoht, säilitades samal ajal tundliku äriinformatsiooni puutumatuse ja konfidentsiaalsuse
  ja lõppkasutaja privaatsust kaitsvate riiklike või Euroopa õigusest tulenevate kohustuste järgimise.

Liikmesriigid tagavad piisavad stiimulid, samad konkurentsitingimused, võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse nendele ettevõtjatele, millele ei kohaldata käesolevat artiklit, et võimaldada neil sõltumatult energiateenuseid pakkuda ja osutada.

Artikkel 8

Säästmise rakendamine

(1)   Liikmesriigid tagavad, et
  energiatõhususe teenuseid
  , energiatõhususe programme või muid energiatõhususe meetmeid pakutakse kõikidele vabatarbijatele, sh väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, tarbijatele ja väiketarbijate vabatahtlikele ühendustele; samuti tagavad nad
  energiatõhususe teenuste
  , programmide ja muude meetmete asjakohase otsustamise ja rakendamise kvalifitseeritud organite,
  sh paigaldajate
  , energiateenuste ettevõtete, energianõustajate ja energiakonsultantide poolt.

(2)   
  Liikmesriigid tagavad, et mootorikütuse ja transpordi sektor täidab oma spetsiifilised kohustused energiatõhususe ja energiasäästu osas.

(3)   
  Liikmesriigid tagavad, et kõik energiasektorid täidavad neile püstitatud energiatõhususe ja energiasäästude alased spetsiifilised kohustused, mis määrati vastavalt sektori tähtsusele majanduses ja eelmiste aastate tarbimissuundade valguses.

Artikkel 9

Teave ja nõuanded

(1)   
  Liikmesriigid tagavad suuremate jõupingutuste tegemise energia lõppkasutuse tõhususe edendamiseks koolides, kutsekoolides ja ülikoolides, kutse- ja täiskasvanuteõppes.

(2)   
  Liikmesriigid loovad turu korraldajatele vastavad tingimused ja stiimulid energiatõhusust puudutava teabe kiiremaks edastamiseks ja nõuannete jagamiseks lõppkasutajast klientidele.

(3)   
  Liikmesriigid toetavad käesoleva direktiivi eesmärke riikliku teabealase poliitika kaudu.

Artikkel 10

Energiatõhususe leping

Liikmesriigid võtavad meetmed lepingu rakendamist võimaldavate turgude arengut pidurdavate märkimisväärsete takistuste kõrvaldamiseks ja loovad stiimulid lepinguliste töökorralduste edendamiseks.

Artikkel 11

Energiateenuse osutajate kvalifitseerimine, sertifitseerimine ja akrediteerimine

(1)   Liikmesriigid tagavad turul tegutsevatele
  energiatõhususe teenuseid
  osutavate isikute asjakohaste kvalifitseerimis-, akrediteerimis- ja/või sertifitseerimissüsteemide olemasolu, et säilitada töötajate tehnilise asjatundlikkuse kõrge tase ning pakutavate
  energiatõhususe teenuste
  kvaliteet ja usaldusväärsus. Liikmesriikide ametiasutuste sel eesmärgil väljastatud tõend kvalifikatsiooni, sertifitseerimise või akrediteerimise kohta, kui seda nõuab mõni teine liikmesriik, on vastastikku tunnustatav.

(2)   Vastavalt artiklile 19 lisavad liikmesriigid komisjonile esitatavale aruandele hinnangu riiklike kvalifikatsiooni-, sertifitseerimis- ja/või akrediteerimissüsteemide efektiivsuse, samuti nende võimaliku ELi tasandil ühtlustamise vajaduse kohta.

Artikkel 12

Energiasäästu finantsvahendid

(1)   Liikmesriigid tühistavad või muudavad ära siseriiklikud õigusaktid ja -normid, mis takistavad või piiravad energiasäästu finantsvahendite ja lepingute, näiteks kolmanda isiku rahastamislepingute ja energiatulemuslikkuse lepingute kasutamist
  energiatõhususe teenuste
  turul.

(2)   Liikmesriigid teevad lõikes 1 nimetatud vahendid ja lepingud näidislepingutena kättesaadavaks nii üldsusele kui ka
  energiatõhususe teenuste
  ja energiatõhususe meetmete eraostjatele.

Artikkel 13

Võrgupõhise energia tariifid ja muud eeskirjad

Liikmesriigid tagavad, et kõrvaldatakse võrgupõhise energia jaotamise monopoolsetes lõikudes tariifide reguleerimisskeemides kinnistunud stiimulid edastatava energia koguse või energia müügi suurendamiseks. Seda võib teha selliste ülekande- ja jaotustariifide struktuuri sisseseadmisega, milles lisaks müügimahule võetakse arvesse selliseid tegureid nagu teenindatavate tarbijate arv, kasutades tulude piire või muid samasuguse mõjuga
  meetmeid.

Artikkel 14

Fondid ja rahastamismehhanismid

(1)   Ilma et see piiraks asutamislepingu artikleid 87 ja 88, võivad liikmesriigid asutada fondi või fonde,
  et toetada
  energiatõhususe programmide elluviimist ja muid energiatõhususe meetmeid ning
  et edendada energiatõhususe teenuste
  turu arengut, sh energiaauditeid, energiasäästu finantsvahendeid ning vajadusel ka tõhustatud mõõtmist ja teavitava sisuga arvete koostamist.
  Asutatud
  fondid peaksid olema suunatud suuremate ülekandekuludega
  ja
  suurema riskiga
  lõppkasutajatele
  ning need peaksid edendama
  turgude
  arengut
  energiatõhususe teenuste
  osutajate
  jaoks.

(2)   
  Kui
  sellised fondid
  luuakse, siis võivad nad anda
  toetusi, laene, finantstagatisi ja/või teostama muud liiki rahastamist, mis tagavad tulemuste saavutamise.

(3)   
  Fondid on
  avatud kõigile abikõlblikele
  energiatõhususe teenuste
  , energiasäästmise programmide ja muude energiatõhususe meetmete pakkujatele, kes tegutsevad
  energiatõhususe teenuste
  siseturul, nagu ESCOd, sõltumatud energianõustajad
  ja paigaldajad
  . Pakkumised viiakse läbi täielikus kooskõlas riigihangetele kehtivate eeskirjadega, tagades ühtlasi, et fondid täiendavad kommertsalustel rahastatavaid
  energiatõhususe teenuseid
  , energiatõhususe programme ja muid energiatõhususe meetmeid ega konkureeri nendega.

(4)   
  Asutatavat fondi või asutatavaid fonde võib rahastada tariifidele ja/või hindadele lisatava lisatasu kaudu, artiklis 7 nimetatud energiaettevõtjate osamakse kaudu, energiamaksu kaudu või muude finantsvahendite abil.

(5)   
  Samuti võivad liikmesriigid oma eesmärke saavutada energiasäästude tõhususe lepingute kaudu, mille kaudu saab ettevõtja ülesandeks uuendada avalikes rajatistes asuvaid energiaseadmeid ja energiatõhususe teenuseid selleks eraldatud vahendeid kasutamata. Ettevõtjad vastutavad ise rahastamise tagamise ja projekti uuenduste eest ning selle eest tasumine toimub mitme aasta jooksul uuendustest tulenevatest tagatud säästudest.

Artikkel 15

Energiaauditid

Liikmesriigid tagavad sõltumatute ja kõrge kvaliteediga energiaauditite teostamise kavade koostamise võimalike energiakasutuse tõhustamise abinõude ja
  energiatõhususe teenuste
  vajaduse väljaselgitamiseks ning valmistavad ette nende rakendamise. Auditite tellimine peab olema võimalik ka väiksematele kodumajapidamis-, äri-, väikestele ja keskmise suurusega tööstuspindadele ning ettevõtetele, kellel on võrreldes teistega suhteliselt suured tegevuskulud;
  asjaomasel juhul rakendatakse energiakasutuse tõhustamise juhtimis- ja auditeerimissüsteemi (E2MAS).

Artikkel 16

Energia ja energiat tarbivate seadmete teisendamine

Hiljemalt kaks aastat pärast käesoleva direktiivi rakendamist annab komisjon hinnangu sellele, mil määral on praegu ja tulevikus võimalik energia teisendamise ja paigaldiste arvelt energiakokkuhoidu saavutada, nt minnes üle individuaalsetelt kateldelt kaugküttele või fossiilsetelt kütustelt taastuvenergiale.

Seda hinnangut kasutatakse liikmesriikides lisavahendina suurema kokkuhoiu ja ökoloogilise kasu saamiseks, et saavutada energia säästmisega seotud eesmärgid.

Artikkel 17

Energiatarbimise mõõtmine ja informatiivne arvete koostamine

(1)   Liikmesriigid tagavad
  koostöös energiaettevõtjatega
  , et

  alati, kui luuakse uus ühendus või kui olemasolev mõõdik vahetatakse välja ja muudel juhtudel, kui see on tehniliselt võimalik, majanduslikult põhjendatud ja proportsionaalses vastavuses potentsiaalsete säästudega,
  saavad võrgupõhise energiavarustusettevõtete lõppkasutajad kasutada konkurentsivõimelise hinnaga individuaalseid mõõdikuid, mis näitavad täpselt kliendi energiatarbimist ja tegelikku kasutusaega.

(2)   Liikmesriigid tagavad, et arvete koostamine kajastab tegelikku tarbimist arusaadavates terminites.
  Kliendid saavad regulaarselt teavet oma tarbimisnäitude kohta, mis võimaldavad
  neil oma energiatarbimist reguleerida. Kui see on asjakohane, esitatakse võrgupõhise energia puhul jaotus- ja energiatasud samal arvel.

3.   Liikmesriigid tagavad
  koostöös energiaettevõjatega
  , et kõik energia jaotajad ja/või jaemüüjad teevad lõpptarbijatele arvete teel, lepingutes, väljavõtetega, jaotuskeskuses või reklaammaterjalide vahendusel kättesaadavaks järgmise teabe:

| a) | kehtivad tegelikud hinnad ja, kui see on asjakohane, tegelik tarbimine; |
| --- | --- |

a)

kehtivad tegelikud hinnad ja, kui see on asjakohane, tegelik tarbimine;

| b) | kui see on
  asjakohane, võrdlused
  tarbija praeguse energiatarbimise ja eelmise aasta sama perioodi vahel,
  asjaomasel juhul korrigeerimistega, näiteks seoses ilmastikutingimustega; |
| --- | --- |

b)

kui see on
  asjakohane, võrdlused
  tarbija praeguse energiatarbimise ja eelmise aasta sama perioodi vahel,
  asjaomasel juhul korrigeerimistega, näiteks seoses ilmastikutingimustega;

| c) | võrdlused normitud või võrdlevate testide abil välja selgitatud sama kategooria keskmise energiatarbijaga
  ja normitud või võrdlevate testide abil välja selgitatud keskmise energiakasutajaga sellest asenduskategooriast, mille puhul on ökoloogiline mõju kõige suurem; |
| --- | --- |

c)

võrdlused normitud või võrdlevate testide abil välja selgitatud sama kategooria keskmise energiatarbijaga
  ja normitud või võrdlevate testide abil välja selgitatud keskmise energiakasutajaga sellest asenduskategooriast, mille puhul on ökoloogiline mõju kõige suurem;

| d) | mõju keskkonnale, nagu tarbimiseks jaotatud või müüdud energia CO2 tase;
  elektritööstuses puhul on direktiivi 2003/54/EÜ artikli 3 lõike 6 punkt b käesoleva sätte suhtes ülimuslik; |
| --- | --- |

d)

mõju keskkonnale, nagu tarbimiseks jaotatud või müüdud energia CO2 tase;
  elektritööstuses puhul on direktiivi 2003/54/EÜ artikli 3 lõike 6 punkt b käesoleva sätte suhtes ülimuslik;

| e) | tarbijakaitseorganisatsioonide, energiaasutuste või samalaadsete organite
  kontaktteave, sh veebileheküljed, kust on võimalik saada teavet olemasolevate
  energiatõhususe teenuste
  , energiakasutamise tõhustamise programmide ja muude energiakasutuse tõhustamise meetmete, samuti energiat tarbivate seadmete,
  sh mistahes turule tulevate “faktor 4” seadmete,
  tehniliste näitajate kohta. |
| --- | --- |

e)

tarbijakaitseorganisatsioonide, energiaasutuste või samalaadsete organite
  kontaktteave, sh veebileheküljed, kust on võimalik saada teavet olemasolevate
  energiatõhususe teenuste
  , energiakasutamise tõhustamise programmide ja muude energiakasutuse tõhustamise meetmete, samuti energiat tarbivate seadmete,
  sh mistahes turule tulevate “faktor 4” seadmete,
  tehniliste näitajate kohta.

Artikkel 18

Energia säästmise mehhanismide määratlus

Energia säästmise mehhanismide määratlemisel seoses energia mahuga, mis lõpptarbijatele jaotakse ja/või müüakse, tuleks arvestada tõhususe suurenemist, mis tuleneb laiaulatuslike tehnoloogiliste uuenduste kasutamisest energia mõõtmise valdkonnas.

IV PEATÜKK

FINANTSSÄTTED

Artikkel 19

Aruandmine

(1)   
  Aasta pärast
  käesoleva direktiivi
  rakendamist
  annavad liikmesriigid komisjonile aru
  selle
  üldise haldamise ja rakendamise kohta. Aruandes tuuakse ära teave võetud või kavandatavate meetmete, k.a energiateenuste osutajate kvalifitseerimise, sertifitseerimise ja/või akrediteerimise kohta,
  ning alt-üles süsteemi rakendamise kohta.
  Samuti tuuakse selles ära teave energiaauditite süsteemide, energiasäästu finantsvahendite, tarbimise tõhustatud mõõtmise ja informatiivse arvete koostamise kohta. Aruandesse tuleks lisada ka teave meetmete eeldatavate mõjude ja rahastamise kohta.

(2)   Mitte hiljem kui
  1. oktoobril 2009
  ja edaspidi iga kolme aasta järel kuni aastani
  2015
  k.a, esitavad liikmesriigid komisjonile aruande oma edusammude kohta artikli 4 lõikes 1 sätestatud
  riiklike
  energiasäästu
  eesmärkide
  ja artikli
  5
  lõikes 1 sätestatud avaliku sektori
  eesmärkide
  täitmisel ning artikli 7 punktis a sätestatud
  energiatõhususe teenuste
  arengu kohta. Nõuetekohaselt tuuakse välja ja kvantifitseeritakse varasemate aastate meetmete mõju, mida on säästude väljaarvutamisel arvesse võetud. Seda jätkatakse niikaua, kuni on esitatud aruanne artiklites 4 ja 5 sätestatud eesmärgi viimase aasta kohta.

(3)   Liikmesriikide aruannete põhjal koostab komisjon hinnangu, mil määral on liikmesriigid teinud edusamme riiklike eesmärkide saavutamise suunas. Komisjon avaldab oma järeldused aruandes, tehes seda esimest korda mitte hiljem kui
  neli
  aastat pärast käesoleva direktiivi
  rakendamist
  ja pärast seda iga kolme aasta järel. Nimetatud aruandele lisatakse vajadusel ja võimaluse korral ettepanekud Euroopa Parlamendile ja nõukogule täiendavate meetmete kohta.
  Komisjon tagab, et liikmesriigid vahetavad teavet parimate energiasäästu tavade kohta.

(4)   
  Komisjon avaldab mitte hiljem kui kahe aasta möödudes alates käesoleva direktiivi rakendamisest tulude ja kulude mõjuhinnangu, uurides seoseid ELi normide, eeskirjade, poliitika ja lõppkasutuse energiatõhususe meetmete vahel.

Artikkel 20

Komiteemenetlus

(1)   
  Komisjoni tegevust toetab komitee.

(2)   
  Käesolevale lõikele viitamise korral kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes nõuetekohaselt arvesse sama otsuse artiklit 8.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikest 6 sätestatud perioodiks on kolm kuud.

(3)   
  Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 21

Kehtetuks tunnistamised

Direktiiv 93/76/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates artiklis 24 osutatud jõustumise kuupäevast.

Artikkel 22

Rakendamine

(1)   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. juunil 2006. Liikmesriigid edastavad viivitamata komisjonile nende õigusnormide tekstid ning tabeli, milles on toodud nende õigusnormide vastavus käesolevale direktiivile.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viited käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

(2)   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 23

Täiendavad õigusaktid

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 1. jaanuariks 2007 ettepaneku võtta vastu uus direktiiv, mis katab täielikult energiatõhususe ja energiateenuste edendamist kütuse- ja transpordisektoris.

Artikkel 24

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 25

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president eesistuja

Nõukogu nimel

president eesistuja

---

(1)  ELT C 120, 20.5.2005, lk 115.

1

(2)  ELT C 318, 22.12.2004, lk 19.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 7. juuni 2005. aasta seisukoht.

3

Euroopa Parlamendi 7. juuni 2005. aasta seisukoht.

(4)  Roheline raamat “Euroopa energiavarustuse strateegia poole” (“Towards a European Strategy for Energy Supply”) (KOM(2000) 769).

4

(5)  ELT L 176, 15.7.2003, lk 37. Viimati muudetud nõukogu direktiiviga 2004/85/EÜ (
  ELT L 236, 7.7.2004, lk 10).

5

Viimati muudetud nõukogu direktiiviga 2004/85/EÜ (

(6)  ELT L 176, 15.7.2003, lk 57.

6

(7)  Energia siseturu rakendamine: esimene võrdlusaruanne. Euroopa Komisjon, 2002.

7

(8)  EÜT C 394, 17.12.1998, lk 1.

8

(9)  EÜT C 343, 5.12.2001, lk 190.

9

(10)  Nõukogu järeldused: Bülletään 5-2000, punkt 1.4.41.

10

(11)  EÜT L 237, 22.9.1993, lk 28.

11

(12)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk. 23.

12

(13)  ELT L 1, 4.1.2003, lk 65.

13

(14)  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2004/101/EÜ (ELT L 338, 13.11.2004, lk 18).

14

(15)  ELT L 257, 10.10.1996, lk 26. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

15

(16)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märts 2004. aasta direktiiv 2004/18/EÜ, riiklike ehitustöölepingute, riiklike tarnelepingute ja riiklike teenuslepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (

  ELT L 134, 30.4.2004, lk 114). Direktiivi on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1874/2004 (ELT L 326, 29.10.2004, lk 17).

16

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märts 2004. aasta direktiiv 2004/18/EÜ, riiklike ehitustöölepingute, riiklike tarnelepingute ja riiklike teenuslepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (

(17)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märts 2004. aasta direktiiv 2004/17/EÜ vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenustesektoris tegutsevate tellijate hankemenetluste sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (

  ELT L 134, 30.4.2004, lk 1). Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1874/2004.

17

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märts 2004. aasta direktiiv 2004/17/EÜ vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenustesektoris tegutsevate tellijate hankemenetluste sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (

I LISA

LÕPPKASUTUSE TÕHUSUSE EESMÄRKIDE ARVUTAMISMEETODID

Artiklites 4 ja 5 sätestatud riiklike eesmärkide arvutamiseks kasutatakse järgmisi meetodeid:

| 1. | Liikmesriigid arvutavad välja kogu lõpliku sisemaise energiatarbimise aritmeetilise keskmise viimase viie kalendriaasta kohta, mis eelneb käesoleva direktiivi rakendamisele ja mille kohta on olemas ametlikud andmed.
  Nende arvude põhjal arvutatakse välja energiasäästud, mis tuleb saavutada. Baasmäära kasutatakse
  käesoleva direktiivi kogu kehtivusaja jooksul. Nendeks andmeteks loetakse lõpptarbijatele jaotatud või müüdud energiakogust, mida ei ole korrigeeritud kraadööpäevade, struktuurimuutuste või tootmise muutustega. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid arvutavad välja kogu lõpliku sisemaise energiatarbimise aritmeetilise keskmise viimase viie kalendriaasta kohta, mis eelneb käesoleva direktiivi rakendamisele ja mille kohta on olemas ametlikud andmed.
  Nende arvude põhjal arvutatakse välja energiasäästud, mis tuleb saavutada. Baasmäära kasutatakse
  käesoleva direktiivi kogu kehtivusaja jooksul. Nendeks andmeteks loetakse lõpptarbijatele jaotatud või müüdud energiakogust, mida ei ole korrigeeritud kraadööpäevade, struktuurimuutuste või tootmise muutustega.

| 2. | Energiasäästu
  eesmärgid arvutatakse
  viieaastase perioodi keskmise energiatarbimise
  kohta GWh-des või selle ekvivalendina, kasutades II lisas toodud teisendamistegureid.
  See meetod on sõltumatu SKT kasvust. |
| --- | --- |

2.

Energiasäästu
  eesmärgid arvutatakse
  viieaastase perioodi keskmise energiatarbimise
  kohta GWh-des või selle ekvivalendina, kasutades II lisas toodud teisendamistegureid.
  See meetod on sõltumatu SKT kasvust.

| 3. | Teatud aastal
  pärast käesoleva direktiivi jõustumist
  saavutatud energiasääste, mis tulenevad mingil eelneval aastal, kuid mitte varem kui
  2000
  . aastal, algatatud energiatõhususe meetmetest
  ja mis avaldavad püsivat mõju
  , võib arvesse
  võtte säästude
  arvutamisel. Sellised energiasäästud
  peavad
  vastavalt käesoleva direktiivi IV lisa suunistele olema mõõdetavad ja kontrollitavad. |
| --- | --- |

3.

Teatud aastal
  pärast käesoleva direktiivi jõustumist
  saavutatud energiasääste, mis tulenevad mingil eelneval aastal, kuid mitte varem kui
  2000
  . aastal, algatatud energiatõhususe meetmetest
  ja mis avaldavad püsivat mõju
  , võib arvesse
  võtte säästude
  arvutamisel. Sellised energiasäästud
  peavad
  vastavalt käesoleva direktiivi IV lisa suunistele olema mõõdetavad ja kontrollitavad.

II LISA

LÕPPKASUTUSES OLEVATE TEATUD KÜTUSELIIKIDE PRIMAARENERGIA SISALDUS — TEISENDAMISTABEL

| Energiatoode | kJ (NCV) | kgoe (NCV) | kWh (NCV) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 kg koksi | 28 500 | 0,676 | 7,917 |
| 1 kg kivisütt | 17 200 — 30 700 | 0,411 — 0,733 | 4,778 — 8,528 |
| 1 kg ligniidi brikette | 20 000 | 0,478 | 5,556 |
| 1 kg musta ligniiti | 10 500 — 21 000 | 0,251 — 0,502 | 2,917 — 5,833 |
| 1 kg ligniiti | 5 600 — 10 500 | 0,134 — 0,251 | 1,556 — 2,917 |
| 1 kg põlevkivi | 8 000 — 9 000 | 0,191 — 0,215 | 2,222 — 2,500 |
| 1 kg turvast | 7 800 — 13 800 | 0,186 — 0,330 | 2,167 — 3,833 |
| 1 kg rasket kütteõli (masuuti) | 40 000 | 0,955 | 11,111 |
| 1 kg kerget kütteõli | 42 300 | 1,010 | 11,750 |
| 1 kg autobensiini | 44 000 | 1,051 | 12,222 |
| 1 kg parafiini | 40 000 | 0,955 | 11,111 |
| 1 kg veeldatud naftagaasi (LPG) | 46 000 | 1,099 | 12,778 |
| 1 kg maagaasi (1) | 47 200 | 1,126 | 13,10 |
| 1 kg veeldatud maagaasi | 45 190 | 1,079 | 12,553 |
| 1 kg puitu (niiskusesisaldus 25 %) (2) | 13 800 | 0,330 | 3,833 |
| 1 kg puidugraanuleid või -klotse | 16 800 | 0,401 | 4,667 |
| 1 kg jäätmeid | 7 400 — 10 700 | 0,177 — 0,256 | 2,056 — 2,972 |
| 1 MJ tuletatud soojust | 1 000 | 0,024 | 278 |
| 1 kWh elektrienergiat | 3 600 | 0,086 | 2,5
   (3) |

Energiatoode

kJ (NCV)

kgoe (NCV)

kWh (NCV)

1 kg koksi

28 500

0,676

7,917

1 kg kivisütt

17 200 — 30 700

0,411 — 0,733

4,778 — 8,528

1 kg ligniidi brikette

20 000

0,478

5,556

1 kg musta ligniiti

10 500 — 21 000

0,251 — 0,502

2,917 — 5,833

1 kg ligniiti

5 600 — 10 500

0,134 — 0,251

1,556 — 2,917

1 kg põlevkivi

8 000 — 9 000

0,191 — 0,215

2,222 — 2,500

1 kg turvast

7 800 — 13 800

0,186 — 0,330

2,167 — 3,833

1 kg rasket kütteõli (masuuti)

40 000

0,955

11,111

1 kg kerget kütteõli

42 300

1,010

11,750

1 kg autobensiini

44 000

1,051

12,222

1 kg parafiini

40 000

0,955

11,111

1 kg veeldatud naftagaasi (LPG)

46 000

1,099

12,778

1 kg maagaasi (1)

47 200

1,126

13,10

1 kg veeldatud maagaasi

45 190

1,079

12,553

1 kg puitu (niiskusesisaldus 25 %) (2)

13 800

0,330

3,833

1 kg puidugraanuleid või -klotse

16 800

0,401

4,667

1 kg jäätmeid

7 400 — 10 700

0,177 — 0,256

2,056 — 2,972

1 MJ tuletatud soojust

1 000

0,024

278

1 kWh elektrienergiat

3 600

0,086

2,5
   (3)

---

(1)  93,0 % metaan.

(2)  Liikmesriigid võivad kohaldada muid väärtusi sõltuvalt antud liikmesriigis kõige enam kasutatava puidu liigist.

(3)  Elektrienergia kWh-de sstude puhul vivad liikmesriigid kohaldada vaikimisi koefitsienti 2,5, mis kajastab ELi energiatootmise thususe hinnangulist 40 % keskmist eesmrgiks seatud perioodi jooksul. Allikas: Eurostat.

III LISA

KÕLBLIKUD ENERGIATÕHUSUSE PROGRAMMID JA MUUD ENERGIATÕHUSUSE MEETMED

See lisa sisaldab näiteid, millistes valdkondades on võimalik energiatõhususe programme ja teisi energiatõhususe meetmeid arendada ja rakendada. Artiklites 4 ja 5 sätestatud energiasäästude eesmärkide täitmist arvestades peavad energiatõhususe programmid ja teised energiatõhususe meetmed hõlmama tegevusi, mille tulemuseks on tõendavad ja mõõdetavad energiakasutust vähendavad säästud, keskkonna mõju suurendamata.
  Energiatõhususe teenused
  , energiatõhususe programmid ja teised energiatõhususe meetmed peavad olema kuluefektiivsed ja nende pakkumine ning rakendamine olema kättesaadav kõikidele sertifitseeritud, kvalifitseeritud ja/või akrediteeritud
  energiatõhususe teenuste
  , energiatõhususe programmide ja
  energiatõhusust võimaldavate seadmete ja
  teiste energiatõhususe meetmete pakkujatele. Käesolev loetelu ei ole kõikehõlmav, kuid on mõeldud juhtnööriks.

| 1. | Kõlblikud valdkonnad, milles energiatõhususe programme ja muid energiatõhususe meetmeid võib kindlaks määrata ja rakendada:






  a) | kütmine ja jahutamine (näiteks
  soojuspumbad,
  uued tõhusad boilerid, kaugkütte/jahutussüsteemide paigaldamine / tõhus uuendamine); |
| --- | --- | --- |

1.

Kõlblikud valdkonnad, milles energiatõhususe programme ja muid energiatõhususe meetmeid võib kindlaks määrata ja rakendada:

a)

kütmine ja jahutamine (näiteks
  soojuspumbad,
  uued tõhusad boilerid, kaugkütte/jahutussüsteemide paigaldamine / tõhus uuendamine);

| b) | mobiilsus (näiteks kütusesäästlikud mootorid, hübriidautod, elektriautod, trollid, trammid, metrood, kaubarongid, raskeveod raudteel); |
| --- | --- |

b)

mobiilsus (näiteks kütusesäästlikud mootorid, hübriidautod, elektriautod, trollid, trammid, metrood, kaubarongid, raskeveod raudteel);

| c) | sooja ja energia koostootmine, mida tuleb edendada ka tootmise väikseimate mahtude korral, et tagada energiaallikate maksimaalne termodünaamiline kasutamine. Toetada tuleks elektrienergia jaotusvõrkude kohandamist, et need võimaldaks selliselt toodetud energia juhtimist jaotussüsteemi; |
| --- | --- |

c)

sooja ja energia koostootmine, mida tuleb edendada ka tootmise väikseimate mahtude korral, et tagada energiaallikate maksimaalne termodünaamiline kasutamine. Toetada tuleks elektrienergia jaotusvõrkude kohandamist, et need võimaldaks selliselt toodetud energia juhtimist jaotussüsteemi;

| d) | soojustus ja ventilatsioon (näiteks seinaavade ja katuste soojustus, kahekordsed/kolmekordsed aknad jms); |
| --- | --- |

d)

soojustus ja ventilatsioon (näiteks seinaavade ja katuste soojustus, kahekordsed/kolmekordsed aknad jms);

| e) | muudatused hoonete karkassis ja struktuuris, mille eesmärgiks on suviste tingimuste loomine ilma energia tarbimiseta või madala energia tarbimisega kasutades tehnoloogiaid, mis võimaldavad soojavooge ja päikesekiirgust juhtida (parem seinte soojapidavus, madalam soojaeraldus ja päikeseenergiat juhtivad klaaspinnad, ventileeritud, kiirgusfiltritega klaaskatused), tehnoloogiad hoonete ühendamiseks suvel madala temperatuuriga allikatega (ühendamine pinnasega läbi õhu või veeringe, öine jahutus koos kõrgendatud termilise massiga); muudatused hoonete karkassis ja ehituses, mille eesmärgiks on talviste tingimuste loomine (paksemad seinad, katuse ja keldri isolatsioon, madala juhtivuse ja madala imbuvusega aknaraamid, madala kiiratuvusega klaaspinnad); |
| --- | --- |

e)

muudatused hoonete karkassis ja struktuuris, mille eesmärgiks on suviste tingimuste loomine ilma energia tarbimiseta või madala energia tarbimisega kasutades tehnoloogiaid, mis võimaldavad soojavooge ja päikesekiirgust juhtida (parem seinte soojapidavus, madalam soojaeraldus ja päikeseenergiat juhtivad klaaspinnad, ventileeritud, kiirgusfiltritega klaaskatused), tehnoloogiad hoonete ühendamiseks suvel madala temperatuuriga allikatega (ühendamine pinnasega läbi õhu või veeringe, öine jahutus koos kõrgendatud termilise massiga); muudatused hoonete karkassis ja ehituses, mille eesmärgiks on talviste tingimuste loomine (paksemad seinad, katuse ja keldri isolatsioon, madala juhtivuse ja madala imbuvusega aknaraamid, madala kiiratuvusega klaaspinnad);

| f) | soe vesi (näiteks uute seadmete paigaldamine, otsene ja tõhus kasutamine ruumide kütmisel, pesumasinad jms); |
| --- | --- |

f)

soe vesi (näiteks uute seadmete paigaldamine, otsene ja tõhus kasutamine ruumide kütmisel, pesumasinad jms);

| g) | valgustus (sh uued säästlikud pirnid ja liiteseadised, digitaalsed juhtimissüsteemid,
  liikumisandurite kasutamine ööpäevaringselt valgustatud ärihoonetes
  jms); |
| --- | --- |

g)

valgustus (sh uued säästlikud pirnid ja liiteseadised, digitaalsed juhtimissüsteemid,
  liikumisandurite kasutamine ööpäevaringselt valgustatud ärihoonetes
  jms);

| h) | toiduvalmistamine ja jahutamine (näiteks uued tõhusad seadmed, soojuse taaskasutuse süsteemid jms); |
| --- | --- |

h)

toiduvalmistamine ja jahutamine (näiteks uued tõhusad seadmed, soojuse taaskasutuse süsteemid jms);

| i) | muu varustus ja seadmed (näiteks
  kombineeritud soojus- ja elektrienergiaseadmed
  ,
  uuenduslikud tehnoloogiad nagu eraldi mõõtmisvahendid, mille haldamine toimub “remote-automatic meter management” (remote AMM) abil
  , uued tõhusad seadmed, optimaalse energiakasutuse ajaline kontroll, ooteaja kadude
  vähendamine, ooteaja režiimiga seadmete vähendamine
  jne); |
| --- | --- |

i)

muu varustus ja seadmed (näiteks
  kombineeritud soojus- ja elektrienergiaseadmed
  ,
  uuenduslikud tehnoloogiad nagu eraldi mõõtmisvahendid, mille haldamine toimub “remote-automatic meter management” (remote AMM) abil
  , uued tõhusad seadmed, optimaalse energiakasutuse ajaline kontroll, ooteaja kadude
  vähendamine, ooteaja režiimiga seadmete vähendamine
  jne);

| j) | tootmisprotsessid (sh tõhusam suruõhu, kondensaadi ja lülitite ja ventiilide kasutamine, automaatsete ja integreeritud süsteemide kasutamine, säästlikud turvatoitesüsteemid jms); |
| --- | --- |

j)

tootmisprotsessid (sh tõhusam suruõhu, kondensaadi ja lülitite ja ventiilide kasutamine, automaatsete ja integreeritud süsteemide kasutamine, säästlikud turvatoitesüsteemid jms);

| k) | mootorid ja ajamid (näiteks elektrooniliste häälestusseadmete, muutuva kiirusega ajamite, integreeritud rakendusprogrammide, sageduse teisendamise suurem kasutamine jms); |
| --- | --- |

k)

mootorid ja ajamid (näiteks elektrooniliste häälestusseadmete, muutuva kiirusega ajamite, integreeritud rakendusprogrammide, sageduse teisendamise suurem kasutamine jms);

| l) | ventilaatorid, muutuva kiirusega ajamid ja ventilatsioon (näiteks uued seadmed/süsteemid, loomuliku ventilatsiooni kasutamine jms); |
| --- | --- |

l)

ventilaatorid, muutuva kiirusega ajamid ja ventilatsioon (näiteks uued seadmed/süsteemid, loomuliku ventilatsiooni kasutamine jms);

| m) | nõudlusele reageerimise haldamine (näiteks koormuse haldamine, tippkoormuse kontrollisüsteemid jms); |
| --- | --- |

m)

nõudlusele reageerimise haldamine (näiteks koormuse haldamine, tippkoormuse kontrollisüsteemid jms);

| n) | töökohal energiakasutuse tõhustamise ja energiasäästude alane koolitus; |
| --- | --- |

n)

töökohal energiakasutuse tõhustamise ja energiasäästude alane koolitus;

| o) | meetmed, mille tulemuseks on lõppkasutajate üleminek fossiilkütustelt taastuvatele energialiikidele; |
| --- | --- |

o)

meetmed, mille tulemuseks on lõppkasutajate üleminek fossiilkütustelt taastuvatele energialiikidele;

| p) | kasutatav liikumisviis, näiteks






  — | energiatõhusate sõidukite ostmise/liisimise rahastamine toetuste abil; |
| --- | --- | --- |

p)

kasutatav liikumisviis, näiteks

—

energiatõhusate sõidukite ostmise/liisimise rahastamine toetuste abil;

| — | stiimulid transpordipargi juhtidele sõidu/päeva/nädala/kuu kohta kasutatava kütusekoguse vähendamiseks jms; |
| --- | --- |

—

stiimulid transpordipargi juhtidele sõidu/päeva/nädala/kuu kohta kasutatava kütusekoguse vähendamiseks jms;

| — | energiatõhususe lisaseadmed sõidukitele, näiteks veoautode voolujooneliseks muutmine, kütusearvutid, rehvirõhu jälgimisseadmed; |
| --- | --- |

—

energiatõhususe lisaseadmed sõidukitele, näiteks veoautode voolujooneliseks muutmine, kütusearvutid, rehvirõhu jälgimisseadmed;

| — | ökonoomse sõidu kursused koos mõõdetavate järelmeetmetega; |
| --- | --- |

—

ökonoomse sõidu kursused koos mõõdetavate järelmeetmetega;

| — | sõidukite energiatõhususe auditid, näiteks rehvide, heitkoguste, katuseraamide osas jms; |
| --- | --- |

—

sõidukite energiatõhususe auditid, näiteks rehvide, heitkoguste, katuseraamide osas jms;

| — | kolmanda isiku rahastamisprojektid, mis hõlmavad transpordiettevõtteid, eesmärgiga vähendada kasutatava energia kogust; |
| --- | --- |

—

kolmanda isiku rahastamisprojektid, mis hõlmavad transpordiettevõtteid, eesmärgiga vähendada kasutatava energia kogust;

| — | meetmed kõrgkvaliteetsete õlide ja kulumiskindlate rehvide kasutamiseks; |
| --- | --- |

—

meetmed kõrgkvaliteetsete õlide ja kulumiskindlate rehvide kasutamiseks;

| q) | meetmed, mille tulemuseks on üleminek biokütuseid kasutavatele sõidukitele; |
| --- | --- |

q)

meetmed, mille tulemuseks on üleminek biokütuseid kasutavatele sõidukitele;

| r) | meetmed, mis muudavad transpordi tervikuna tõhusamaks; meetmed, millega ergutatakse ühistranspordi kasutamist; |
| --- | --- |

r)

meetmed, mis muudavad transpordi tervikuna tõhusamaks; meetmed, millega ergutatakse ühistranspordi kasutamist;

| s) | optimeerimine ja kontrolltehnoloogiad (näiteks hoonete haldamissüsteemid, valgustuse reguleerimissüsteemid, ilmaennustamise kontrollid jne); |
| --- | --- |

s)

optimeerimine ja kontrolltehnoloogiad (näiteks hoonete haldamissüsteemid, valgustuse reguleerimissüsteemid, ilmaennustamise kontrollid jne);

| t) | üleminek uutele liikumisviisidele ja programmid, mis näevad ette näiteks järgmist:






  — | autovaba kodu/büroo kohustuse võtmine, liikuvustagatiste juurutamine elanikele/töötajatele, näiteks jalgrattad, ühistranspordi kaardid, rendiautode lihtne kättesaadavus jne; |
| --- | --- | --- |

t)

üleminek uutele liikumisviisidele ja programmid, mis näevad ette näiteks järgmist:

—

autovaba kodu/büroo kohustuse võtmine, liikuvustagatiste juurutamine elanikele/töötajatele, näiteks jalgrattad, ühistranspordi kaardid, rendiautode lihtne kättesaadavus jne;

| — | autovabad
  päevad; |
| --- | --- |

—

autovabad
  päevad;

| — | nn deinvesteeringud: autokasutajad loobuvad autode omamisest ja vastutasuks saavad kasutada alandatud hinnaga alternatiivseid liikumisviise, näiteks jalgrattaid, ühistranspordi kaarte, rendiautode lihtsat kättesaadavust jne; |
| --- | --- |

—

nn deinvesteeringud: autokasutajad loobuvad autode omamisest ja vastutasuks saavad kasutada alandatud hinnaga alternatiivseid liikumisviise, näiteks jalgrattaid, ühistranspordi kaarte, rendiautode lihtsat kättesaadavust jne;

| — | ühistranspordi peatustega ühendatud parklakohad (nn pargi-ja-sõida süsteemid); |
| --- | --- |

—

ühistranspordi peatustega ühendatud parklakohad (nn pargi-ja-sõida süsteemid);

| — | poliitikad ja meetmed, mis vähendavad transpordivajadust; |
| --- | --- |

—

poliitikad ja meetmed, mis vähendavad transpordivajadust;

| — | poliitikad ja meetmed, millega ergutatakse ühistranspordi kasutamist; |
| --- | --- |

—

poliitikad ja meetmed, millega ergutatakse ühistranspordi kasutamist;

| — | poliitikad ja meetmed, millega ergutatakse kaubavedu raudteel; |
| --- | --- |

—

poliitikad ja meetmed, millega ergutatakse kaubavedu raudteel;

| u) | nn “toprunner” põhimõtte kasutuselevõtmine, sihtmärkide seadmine ja riiklike energiamärgistuste kasutuselevõtmine. |
| --- | --- |

u)

nn “toprunner” põhimõtte kasutuselevõtmine, sihtmärkide seadmine ja riiklike energiamärgistuste kasutuselevõtmine.

| 2. | Kõlblikud horisontaalmeetmed
  Keskendatud horisontaalmeetmeid võib lugeda kõlblikeks, kui energiasääste on võimalik selgelt mõõta ja kontrollida vastavalt käesoleva direktiivi IV lisa suunistele. See hõlmab järgmisi meetmeid (loetelu ei pruugi olla täielik):






  — | eeskirjad, maksud jne, mille esmane eesmärk on energia lõpptarbimise vähendamine; |
| --- | --- | --- |

2.

Kõlblikud horisontaalmeetmed

Keskendatud horisontaalmeetmeid võib lugeda kõlblikeks, kui energiasääste on võimalik selgelt mõõta ja kontrollida vastavalt käesoleva direktiivi IV lisa suunistele. See hõlmab järgmisi meetmeid (loetelu ei pruugi olla täielik):

—

eeskirjad, maksud jne, mille esmane eesmärk on energia lõpptarbimise vähendamine;

| — | standardid ja normid, mille esmane eesmärk on toodete ja teenuste energiatõhususe suurendamine; |
| --- | --- |

—

standardid ja normid, mille esmane eesmärk on toodete ja teenuste energiatõhususe suurendamine;

| — | kampaaniad, millega edendatakse energiakasutuse tõhustamist ja energiatõhususe meetmeid. |
| --- | --- |

—

kampaaniad, millega edendatakse energiakasutuse tõhustamist ja energiatõhususe meetmeid.

IV LISA

ENERGIASÄÄSTUDE MÕÕTMISE JA KONTROLLIMISE SUUNISED

| 1. | Kuidas energiasääste tuleks mõõta
  Energiasäästud määratakse kindlaks hindamise ja/või mõõtmise teel, võrreldes energiakasutust
  ilma meetme rakendamiseta ja meetme rakendamise korral
  , tagades ühtlasi korrigeerimise ja normaliseerimise seoses energiakasutust mõjutavate tavapäraste väliste tingimustega. Tavapärased energiakasutust mõjutavad tingimused võivad ka aja jooksul muutuda. Sellisteks tingimusteks võib olla ühe või mitme tõenäolise teguri oletatav mõju (loetelu ei pruugi olla täielik):






  — | ilmastikutingimused, näiteks kraadööpäevad; |
| --- | --- | --- |

1.

Kuidas energiasääste tuleks mõõta

Energiasäästud määratakse kindlaks hindamise ja/või mõõtmise teel, võrreldes energiakasutust
  ilma meetme rakendamiseta ja meetme rakendamise korral
  , tagades ühtlasi korrigeerimise ja normaliseerimise seoses energiakasutust mõjutavate tavapäraste väliste tingimustega. Tavapärased energiakasutust mõjutavad tingimused võivad ka aja jooksul muutuda. Sellisteks tingimusteks võib olla ühe või mitme tõenäolise teguri oletatav mõju (loetelu ei pruugi olla täielik):

—

ilmastikutingimused, näiteks kraadööpäevad;

| — | hõivatuse tase; |
| --- | --- |

—

hõivatuse tase;

| — | hoonete lahtiolekuajad; |
| --- | --- |

—

hoonete lahtiolekuajad;

| — | paigaldatud seadmete intensiivsus (tehase tootlikkus); |
| --- | --- |

—

paigaldatud seadmete intensiivsus (tehase tootlikkus);

| — | seadeldiste ja sõidukite kasutusgraafik; |
| --- | --- |

—

seadeldiste ja sõidukite kasutusgraafik;

| — | seos muude mõõdetavate ühikutega. |
| --- | --- |

—

seos muude mõõdetavate ühikutega.

Artiklites
  4
  ja 5
  sätestatud energiasäästude mõõtmisel kasutataks nn alt-üles meetodit. See tähendab, et teatud
  energiatõhususe teenuse
  või teatud energiatõhususe programmi, meetme või projekti abil saavutatud energiasääste mõõdetakse kilovatt-tundides (kWh), džaulides (J) või naftakilo ekvivalendina (kgoe) ning need liidetakse muude eriotstarbeliste teenuste, programmide, meetmete või projektide abil saavutatud energiasäästudega. Artikli 4 lõikes 7 sätestatud pädevad ametiasutused tagavad energiatõhususe meetmete kombineerimisest tuleneva energiasäästude topeltarvestuse vältimise.

Artiklis 20 osutatud komitee vastutab selge, läbipaistva, mittebürokraatliku, üleeuroopalise ühtlustatud alt-üles süsteemi raamistiku loomise eest aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist ning selle rakendamisele kaasaaitamise eest.

Selline süsteem peaks põhinema alt-üles süsteemide, mis on mõnes riigis juba välja töötatud ja mida rakendatakse mittebürokraatlikult ja tõhusalt. Hindamiskulud ei tohiks ületada 2 % programmi kuludest, erandiks on katseprogrammid.

Liikmesriikidel on pärast direktiivi jõustumist aega maksimaalselt üks aasta oma energiasäästude mõõtmis- ja kontrollisüsteemi kohandamiseks sellise üleeuroopalise ühtlustatud alt-üles süsteemiga.

Alt-üles süsteemi võib kasutada lihtsustatud menetluses seoses energiatõhususe programmidega (näiteks edendamisprogrammide või energiasäästude osas tasuta nõustamise puhul), kus eeldatavad üldised energiasäästud jäävad tõenäoliselt alla 40 miljoni kWh ekvivalendi aastas. Näiteks: sääst kWh-des = sääst meetme liigi kohta x meetme ulatus (osalejate arv ja meetmete arv osaleja kohta; kuid need andmed ei ole kättesaadavad, võib nendeks kasutada näiteks andmeid turu kohta või esinduslikel valikuuringutel põhinevaid näitajaid või hinnanguid). Meetme liigi kohta määratletud säästus peab sisalduma ka nn “piggyback” mõjudega seotud mahaarvamine.

Energiateenuste (näiteks energiasäästu lepingute või energiasäästu alase tasulise nõustamise) hindamise puhul, kus eeldatavad energiasäästud ühe tarbija kohta jäävad tõenäoliselt alla 40 000 kWh ekvivalendi aastas, võib kasutada energiatõhususe programmide lihtsustatud menetlust.

Horisontaalmeetmete hindamise puhul võib kasutada energiatõhususe näitajaid, tingimusel et on võimalik kindlaks teha, kuidas need näitajad oleksid arenenud ilma neid horisontaalmeetmeid rakendamata. Siiski peab olema võimalik välistada, nii palju kui võimalik, eesmärgistatud energiatõhususprogrammide, energiateenuste ja muude poliitikavahendite kaudu saavutatud energiasäästude topeltarvestamist. See kehtib eelkõige energia- või CO2 maksudele ja teavitamiskampaaniatele.

Vastavalt direktiivi artiklile 19 aruandmine saavutatud energiasäästu tulemustest põhineb järgmiselt:

| a) | Kui teenus või programm/projekt viiakse lõpule ja aruande koostamise ajal on olemas piisavalt andmeid, mõõdetakse tulemusi vastavalt käesoleva lisa punktile 2.1. |
| --- | --- |

a)

Kui teenus või programm/projekt viiakse lõpule ja aruande koostamise ajal on olemas piisavalt andmeid, mõõdetakse tulemusi vastavalt käesoleva lisa punktile 2.1.

| b) | Kui teenus või programm/projekt viiakse lõpule ja aruande koostamise ajal ei ole olemas piisavalt andmeid, mõõdetakse tulemusi vastavalt käesoleva lisa punktile 2.2. |
| --- | --- |

b)

Kui teenus või programm/projekt viiakse lõpule ja aruande koostamise ajal ei ole olemas piisavalt andmeid, mõõdetakse tulemusi vastavalt käesoleva lisa punktile 2.2.

Baasaasta energiatarbimise arvutamist on kirjeldatud I lisas, teisendamistabel on toodud II lisas ning
  energiatõhususe teenuste
  , energiatõhususe programmide ja muude energiatõhususe meetmete näited on loetletud III lisas.

| 2. | Andmed ja meetodid, mida võib kasutada (mõõdetavus)
  On olemas mitmeid energiasäästude mõõtmiseks ja hindamiseks andmete kogumise meetodeid.
  Energiatõhususe teenuse
  , energiatõhususe programmi, meetme või projekti hindamise ajal ei ole alati võimalik tugineda rangelt mõõtmistele. Seepärast tehakse vahet energiasäästude mõõtmise meetodite ja energiasäästude hindamise meetodite vahel. |
| --- | --- |

2.

Andmed ja meetodid, mida võib kasutada (mõõdetavus)

On olemas mitmeid energiasäästude mõõtmiseks ja hindamiseks andmete kogumise meetodeid.
  Energiatõhususe teenuse
  , energiatõhususe programmi, meetme või projekti hindamise ajal ei ole alati võimalik tugineda rangelt mõõtmistele. Seepärast tehakse vahet energiasäästude mõõtmise meetodite ja energiasäästude hindamise meetodite vahel.

| 2.1 | Mõõtmistel põhinevad andmed ja meetodid
  Jaotusettevõtete või jaemüügiettevõtete arved
  Mõõdetud kommunaalteenuste arved võivad olla aluseks mõõtmiseks sobiliku ja piisavalt pikaajalise perioodi vältel enne
  energiatõhususe teenuse
  , energiatõhususe meetme, teenuse või programmi juurutamist. Neid võib seejärel võrrelda mõõdetud teenuste arvetega pärast meetme juurutamist ja kasutamist sobiliku ja piisavalt pika perioodi vältel. Võimaluse korral võrreldakse tulemusi ka kontrollrühmaga (mitteosaleva rühmaga).
  Energiatoodete müügiandmed
  Erinevate energiatoodete (näiteks bensiini, kivisöe, puidu jne) tarbimist võib mõõta jaemüüjalt või jaotajalt enne
  energiatõhususe teenuste
  , programmide või muude energiatõhususe meetmete juurutamist saadud müügiandmete võrdlemisel pärast meetme kasutamist saadud müügiandmetega. Kasutada tuleb kontrollrühma.
  Seadmete ja aparaatide müügiandmed
  Seadmete ja aparaatide jõudlust võib arvutada otse tootjatelt saadud teabe alusel. Üldjuhul on andmeid seadmete ja aparaatide müügi kohta võimalik saada jaemüüjatelt. Teatud juhtudel võib läbi viia ka eriotstarbelisi uuringuid ja mõõtmisi, et saada tootjalt või jaemüüjalt täpsemaid andmeid. Säästude suuruse kindlakstegemiseks võib kättesaadavaid andmeid kontrollida müügiandmete suhtes.
  Lõppkasutuse koormuse andmed
  Hoone või rajatise energiakasutust võib jälgida tervikuna, et saada andmeid energianõudluse kohta enne ja pärast
  energiatõhususe teenuse
  , programmi või muu energiatõhususe meetme juurutamist. Olulisi asjakohaseid tegureid (näiteks tootmisprotsess, erivarustus, kütteseadmed jms) võib mõõta üksikasjalisemalt. Energianõudluse jälgimiseks enne ja pärast meetme juurutamist võib mikrotasandil jälgida ka konkreetseid ringlusi või seadmeid, mida uue meetme juurutamine mõjutab. |
| --- | --- |

2.1

Mõõtmistel põhinevad andmed ja meetodid

Jaotusettevõtete või jaemüügiettevõtete arved

Mõõdetud kommunaalteenuste arved võivad olla aluseks mõõtmiseks sobiliku ja piisavalt pikaajalise perioodi vältel enne
  energiatõhususe teenuse
  , energiatõhususe meetme, teenuse või programmi juurutamist. Neid võib seejärel võrrelda mõõdetud teenuste arvetega pärast meetme juurutamist ja kasutamist sobiliku ja piisavalt pika perioodi vältel. Võimaluse korral võrreldakse tulemusi ka kontrollrühmaga (mitteosaleva rühmaga).

Energiatoodete müügiandmed

Erinevate energiatoodete (näiteks bensiini, kivisöe, puidu jne) tarbimist võib mõõta jaemüüjalt või jaotajalt enne
  energiatõhususe teenuste
  , programmide või muude energiatõhususe meetmete juurutamist saadud müügiandmete võrdlemisel pärast meetme kasutamist saadud müügiandmetega. Kasutada tuleb kontrollrühma.

Seadmete ja aparaatide müügiandmed

Seadmete ja aparaatide jõudlust võib arvutada otse tootjatelt saadud teabe alusel. Üldjuhul on andmeid seadmete ja aparaatide müügi kohta võimalik saada jaemüüjatelt. Teatud juhtudel võib läbi viia ka eriotstarbelisi uuringuid ja mõõtmisi, et saada tootjalt või jaemüüjalt täpsemaid andmeid. Säästude suuruse kindlakstegemiseks võib kättesaadavaid andmeid kontrollida müügiandmete suhtes.

Lõppkasutuse koormuse andmed

Hoone või rajatise energiakasutust võib jälgida tervikuna, et saada andmeid energianõudluse kohta enne ja pärast
  energiatõhususe teenuse
  , programmi või muu energiatõhususe meetme juurutamist. Olulisi asjakohaseid tegureid (näiteks tootmisprotsess, erivarustus, kütteseadmed jms) võib mõõta üksikasjalisemalt. Energianõudluse jälgimiseks enne ja pärast meetme juurutamist võib mikrotasandil jälgida ka konkreetseid ringlusi või seadmeid, mida uue meetme juurutamine mõjutab.

| 2.2 | Hinnangutel põhinevad andmed ja meetodid
  Hinnangulised tõhustatud tehnilised andmed (kontrollimisega)
  Energiaandmeid võib arvutada teabe põhjal, mille on saanud välisekspert auditeerimise või muud liiki külastuse ajal ühte või mitmesse sihtkohta. Selle põhjal võib välja töötada keerukamaid algoritme/simuleerimismudeleid ja rakendada neid suuremale (näiteks hoonete, rajatiste, sõidukite jms) rühmale. Selle meetodi abil tehakse energiasäästud ainult kindlaks, mitte ei kinnitata neid.
  Hinnangulised tehnilised lihtandmed (kontrollimiseta)
  Andmeid võib hinnata ilma kohapealt saadavate andmeteta, kasutades tehnilisi põhimõtteid ja eeldusi, mis lähtuvad seadmete spetsifikatsioonist, jõudlusnäitajatest, andmetest kasutuselevõetud meetmete kohta ja statistikal põhinevatest eritingimustest. |
| --- | --- |

2.2

Hinnangutel põhinevad andmed ja meetodid

Hinnangulised tõhustatud tehnilised andmed (kontrollimisega)

Energiaandmeid võib arvutada teabe põhjal, mille on saanud välisekspert auditeerimise või muud liiki külastuse ajal ühte või mitmesse sihtkohta. Selle põhjal võib välja töötada keerukamaid algoritme/simuleerimismudeleid ja rakendada neid suuremale (näiteks hoonete, rajatiste, sõidukite jms) rühmale. Selle meetodi abil tehakse energiasäästud ainult kindlaks, mitte ei kinnitata neid.

Hinnangulised tehnilised lihtandmed (kontrollimiseta)

Andmeid võib hinnata ilma kohapealt saadavate andmeteta, kasutades tehnilisi põhimõtteid ja eeldusi, mis lähtuvad seadmete spetsifikatsioonist, jõudlusnäitajatest, andmetest kasutuselevõetud meetmete kohta ja statistikal põhinevatest eritingimustest.

| 3. | Kuidas toimida määramatuse korral
  Kõikide käesoleva lisa 2. peatükis loetletud meetodite puhul võib esineda teatud määramatust. Määramatus võib tuleneda (1):






  — | mõõteriistade vigadest: need esinevad peamiselt seoses vigadega toote valmistaja antud spetsifikatsioonis; |
| --- | --- | --- |

3.

Kuidas toimida määramatuse korral

Kõikide käesoleva lisa 2. peatükis loetletud meetodite puhul võib esineda teatud määramatust. Määramatus võib tuleneda (1):

—

mõõteriistade vigadest: need esinevad peamiselt seoses vigadega toote valmistaja antud spetsifikatsioonis;

| — | modelleerimisvigadest: need puudutavad tavaliselt vigu mudelis, mida kasutatakse kogutud andmete seas huvipakkuvate näitajate hindamiseks; |
| --- | --- |

—

modelleerimisvigadest: need puudutavad tavaliselt vigu mudelis, mida kasutatakse kogutud andmete seas huvipakkuvate näitajate hindamiseks;

| — | prooviveast: see puudutab tavaliselt vigu, mis tulenevad asjaolust, et jälgiti vaid teatud proovivalimit, mitte kõiki uuritavaid ühikuid. |
| --- | --- |

—

prooviveast: see puudutab tavaliselt vigu, mis tulenevad asjaolust, et jälgiti vaid teatud proovivalimit, mitte kõiki uuritavaid ühikuid.

Määramatus võib tuleneda ka planeeritud ja planeerimata oletustest; viimased on üldjuhul seotud hinnangute ning tingimuste ja/või tehniliste andmete kasutamisega. Vigade esinemine on seotud valitud andmekogumismeetodiga, mis on toodud käesoleva lisa 2. peatükis. Soovitatav on määramatuse edasine täpsustamine.

Käesolevas direktiivis sätestatud eesmärkide kohta aru andes võivad liikmesriigid kasutada kvantitatiivse määramatuse süsteemi. Sel juhul väljendatakse kvantitatiivset määramatust statistiliselt arusaadaval viisil, tuues välja nii mõõtetäpsuse kui ka usaldusnivoo. Näiteks: “kvantitatiivne viga on 90 % usaldusnivooga tasemel ± 20 %”.

Kui kasutatakse kvantitatiivse määramatuse meetodit, peavad liikmesriigid võtma arvesse ka asjaolu, et määramatuse vastuvõetav tase säästude arvutamisel sõltub säästude tasemest ja määramatuse vähendamise tasuvusest.

| 4. | Kuidas energiasääste kontrollida
  Niivõrd, kui see on majanduslikult teostatav, teostab konkreetse
  energiatõhususe teenuse
  , energiatõhususe programmi või meetme kaudu saavutatud energiasäästude kontrollimist kolmas isik. Seda võivad teha sertifitseeritud konsultandid, energiateenuse ettevõtted (ESCO) ja muud turul tegutsevad isikud. Liikmesriigi asjaomased ametiasutused, millele on osutatud artiklis 4, võivad selles küsimuses anda täiendavaid suuniseid.
  Allikad: A European Ex-post Evaluation Guidebook for DSM and EE Service Programmes; IEA, INDEEP andmebaas; IPMVP, 1. köide (2002. a märtsi redaktsioon). |
| --- | --- |

4.

Kuidas energiasääste kontrollida

Niivõrd, kui see on majanduslikult teostatav, teostab konkreetse
  energiatõhususe teenuse
  , energiatõhususe programmi või meetme kaudu saavutatud energiasäästude kontrollimist kolmas isik. Seda võivad teha sertifitseeritud konsultandid, energiateenuse ettevõtted (ESCO) ja muud turul tegutsevad isikud. Liikmesriigi asjaomased ametiasutused, millele on osutatud artiklis 4, võivad selles küsimuses anda täiendavaid suuniseid.

Allikad: A European Ex-post Evaluation Guidebook for DSM and EE Service Programmes; IEA, INDEEP andmebaas; IPMVP, 1. köide (2002. a märtsi redaktsioon).

---

(1)  Nendel kolmel veal põhineva kvantitatiivse määramatuse taseme kindlakstegemise mudel on toodud rahvusvahelise jõudluse mõõtmise ja kontrollimise protokolli (IPMVP) liites B.

V LISA

Sihteesmärgid võib välja töötada järgmiste energia muundamise turgude ja allturgude jaoks:

| 1. | Kodumasinad, infotehnoloogia ja valgustus: |
| --- | --- |

1.

| 1. 1 | köögiseadmed (nn valged kaubad); |
| --- | --- |

1. 1

| 1. 2 | meelelahutus- ja infotehnoloogia; |
| --- | --- |

1. 2

| 1. 3 | valgustus. |
| --- | --- |

1. 3

| 2. | Olmeküttetehnoloogia: |
| --- | --- |

2.

| 2. 1 | kütmine; |
| --- | --- |

2. 1

| 2. 2 | soojaveevarustus; |
| --- | --- |

2. 2

| 2. 3 | õhukonditsioneerimine; |
| --- | --- |

2. 3

| 2. 4 | ventileerimine; |
| --- | --- |

2. 4

| 2. 5 | soojusisolatsioon; |
| --- | --- |

2. 5

| 2. 6 | aknad. |
| --- | --- |

2. 6

| 3. | Tööstusahjud. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tööstusmasinad. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Avaliku sektori asutused: |
| --- | --- |

5.

| 5. 1 | koolid / haldusorganid; |
| --- | --- |

5. 1

| 5. 2 | haiglad; |
| --- | --- |

5. 2

| 5. 3 | ujulad; |
| --- | --- |

5. 3

| 5. 4 | tänavavalgustus. |
| --- | --- |

5. 4

| 6. | Transporditeenused. |
| --- | --- |

6.

P6_TA(2005)0213

Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) ***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega rajatakse ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) (KOM(2004)0516 — C6-0099/2004 — 2004/0175(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0516) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0516) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 175 lõiget 1, vastavalt millele komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6-0099/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 175 lõiget 1, vastavalt millele komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6-0099/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0108/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0108/2005),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC1-COD(2004)0175

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. juunil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ, millega rajatakse ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse regioonide komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Võttes arvesse ühenduse eri piirkondade mitmekesisust, peab ühenduse keskkonnapoliitika eesmärk olema kaitstuse kõrge tase. Keskkonnapoliitika ettevalmistamisel tuleb ühendusel arvesse võtta kättesaadavaid teaduse- ja tehnikaalaseid andmeid, keskkonnatingimusi ühenduse eri piirkondades, ühenduse majanduslikku ja sotsiaalset arengut tervikuna ning ühenduse piirkondade tasakaalustatud arengut. Paljude keskkonnapoliitika põhimõtete rakendamiseks on tarvis andmeid mitmesuguste ruumiobjektide kohta. Peale selle on samasuguseid andmeid sageli vaja selleks, et kavandada ja rakendada muid ühenduse põhimõtteid, millesse vastavalt asutamislepingu artiklile 6 tuleb integreerida keskkonnakaitsealased nõuded. Sellise integratsiooni kindlustamiseks on vaja kehtestada meede nende valdkondade teabe pakkujate ja kasutajate tegevuse kooskõlastamiseks, et oleks võimalik kombineerida eri sektoritest pärit teadmisi ja andmeid. |
| --- | --- |

(1)

Võttes arvesse ühenduse eri piirkondade mitmekesisust, peab ühenduse keskkonnapoliitika eesmärk olema kaitstuse kõrge tase. Keskkonnapoliitika ettevalmistamisel tuleb ühendusel arvesse võtta kättesaadavaid teaduse- ja tehnikaalaseid andmeid, keskkonnatingimusi ühenduse eri piirkondades, ühenduse majanduslikku ja sotsiaalset arengut tervikuna ning ühenduse piirkondade tasakaalustatud arengut. Paljude keskkonnapoliitika põhimõtete rakendamiseks on tarvis andmeid mitmesuguste ruumiobjektide kohta. Peale selle on samasuguseid andmeid sageli vaja selleks, et kavandada ja rakendada muid ühenduse põhimõtteid, millesse vastavalt asutamislepingu artiklile 6 tuleb integreerida keskkonnakaitsealased nõuded. Sellise integratsiooni kindlustamiseks on vaja kehtestada meede nende valdkondade teabe pakkujate ja kasutajate tegevuse kooskõlastamiseks, et oleks võimalik kombineerida eri sektoritest pärit teadmisi ja andmeid.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1600/2002/EÜ (4) vastu võetud kuuendas keskkonnaalases tegevuskavas nõutakse, et ühenduse keskkonnalaste otsuste tegemisel pöörataks täit tähelepanu nende otsuste komplekssusele ning piirkondlike ja kohalike erinevuste arvestamisele. See programm kutsub üles panema rõhku Euroopa algatuste arendamisele, millega tõstetakse üldsuse ja kohalike asutuste teadlikkust ning parandatakse keskkonnaseisundi ja selle suundumuste teaduslikku tundmist ning neid käsitlevate andmete ja teabe kogumist. Selles nõutakse ühtlasi järgmiste esmatähtsate tegevussuundade järgimist: poliitikameetmete eel- ja järelhindamine, seoste loomine keskkondlike ja muude tegurite vahel teabe-, õppe-, uurimistöö-, haridus- ja poliitikavaldkondades, korrapärase teavitamise tagamine muuhulgas ka laiema üldsuse informeerimiseks, ning info- ja aruandlussüsteemide regulaarne järelevalve. See nõuab lisaks seire- ja andmekogumissüsteemide tõhusat käsitlemist tulevastes keskkonnaalastes õigusaktides ning maakera seisundi seiresüsteemide ja -vahendite kiiremat väljaarendamist, et toetada liikmesriike asjakohaste andmekogumissüsteemide rajamisel. Kuuendas keskkonnalases tegevuskavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks vajalike ruumiandmete kättesaadavuse, kvaliteedi, jaotuse ja ligipääsetavuse osas on hulk tõsiseid probleeme. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1600/2002/EÜ (4) vastu võetud kuuendas keskkonnaalases tegevuskavas nõutakse, et ühenduse keskkonnalaste otsuste tegemisel pöörataks täit tähelepanu nende otsuste komplekssusele ning piirkondlike ja kohalike erinevuste arvestamisele. See programm kutsub üles panema rõhku Euroopa algatuste arendamisele, millega tõstetakse üldsuse ja kohalike asutuste teadlikkust ning parandatakse keskkonnaseisundi ja selle suundumuste teaduslikku tundmist ning neid käsitlevate andmete ja teabe kogumist. Selles nõutakse ühtlasi järgmiste esmatähtsate tegevussuundade järgimist: poliitikameetmete eel- ja järelhindamine, seoste loomine keskkondlike ja muude tegurite vahel teabe-, õppe-, uurimistöö-, haridus- ja poliitikavaldkondades, korrapärase teavitamise tagamine muuhulgas ka laiema üldsuse informeerimiseks, ning info- ja aruandlussüsteemide regulaarne järelevalve. See nõuab lisaks seire- ja andmekogumissüsteemide tõhusat käsitlemist tulevastes keskkonnaalastes õigusaktides ning maakera seisundi seiresüsteemide ja -vahendite kiiremat väljaarendamist, et toetada liikmesriike asjakohaste andmekogumissüsteemide rajamisel. Kuuendas keskkonnalases tegevuskavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks vajalike ruumiandmete kättesaadavuse, kvaliteedi, jaotuse ja ligipääsetavuse osas on hulk tõsiseid probleeme.

| (3) | Ruumiandmete kättesaadavuse, kvaliteedi, korralduse ja ligipääsetavuse probleemid on ühised paljude poliitika- ja teabevaldkondade jaoks ja annavad end tunda mitmel avaliku sektori institutsioonide tasandil. Nende probleemide lahendamiseks on tarvis meetmeid, mis käsitlevad ristkasutatavate ruumiandmete vahetust, ühiskasutust, kättesaadavust ja kasutamist. Seetõttu tuleks rajada ruumiandmete alane ühenduse infrastruktuur. |
| --- | --- |

(3)

Ruumiandmete kättesaadavuse, kvaliteedi, korralduse ja ligipääsetavuse probleemid on ühised paljude poliitika- ja teabevaldkondade jaoks ja annavad end tunda mitmel avaliku sektori institutsioonide tasandil. Nende probleemide lahendamiseks on tarvis meetmeid, mis käsitlevad ristkasutatavate ruumiandmete vahetust, ühiskasutust, kättesaadavust ja kasutamist. Seetõttu tuleks rajada ruumiandmete alane ühenduse infrastruktuur.

| (4) | Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur, lühendnimetusega INSPIRE (Infrastructure for Spatial Information in the European Community), peaks rajanema liikmesriikides loodud ja ühiseeskirjadega vastavusse viidud ruumiandmete infrastruktuuridele, mida on täiendatud ühenduse tasandil võetud meetmete abil. Nende meetmetega tuleks tagada, et liikmesriikide loodud ruumiandmete alased infrastruktuurid on nõuetekohased ja kasutatavad ka piiriüleselt. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur, lühendnimetusega INSPIRE (Infrastructure for Spatial Information in the European Community), peaks rajanema liikmesriikides loodud ja ühiseeskirjadega vastavusse viidud ruumiandmete infrastruktuuridele, mida on täiendatud ühenduse tasandil võetud meetmete abil. Nende meetmetega tuleks tagada, et liikmesriikide loodud ruumiandmete alased infrastruktuurid on nõuetekohased ja kasutatavad ka piiriüleselt.

| (5) | Liikmesriikides asuvad ruumiandmete infrastruktuurid tuleks kavandada nii, et oleks tagatud ruumiandmete talletamine, kättesaadavus ja säilimine kõige optimaalsemal tasemel; et oleks võimalik ühtselt kombineerida kogu ühenduse eri allikatest pärit ruumiandmeid ja et need oleksid kättesaadavad mitmele kasutajale ja süsteemile; et ühe tasandi avaliku sektori institutsioonide kogutud ruumiandmeid oleks võimalik jagada kõigi tasandite avaliku sektori institutsioonidega; et ruumiandmete kättesaadavuse tingimused ei piiraks nende laialdast kasutamist; et on kerge leida olemasolevaid ruumiandmeid, hinnata nende sobivust konkreetseks otstarbeks ja teada saada nende kasutamise suhtes kohaldatavaid tingimusi. |
| --- | --- |

(5)

Liikmesriikides asuvad ruumiandmete infrastruktuurid tuleks kavandada nii, et oleks tagatud ruumiandmete talletamine, kättesaadavus ja säilimine kõige optimaalsemal tasemel; et oleks võimalik ühtselt kombineerida kogu ühenduse eri allikatest pärit ruumiandmeid ja et need oleksid kättesaadavad mitmele kasutajale ja süsteemile; et ühe tasandi avaliku sektori institutsioonide kogutud ruumiandmeid oleks võimalik jagada kõigi tasandite avaliku sektori institutsioonidega; et ruumiandmete kättesaadavuse tingimused ei piiraks nende laialdast kasutamist; et on kerge leida olemasolevaid ruumiandmeid, hinnata nende sobivust konkreetseks otstarbeks ja teada saada nende kasutamise suhtes kohaldatavaid tingimusi.

| (6) | Käesoleva direktiiviga hõlmatud ruumiandmed kattuvad teataval määral andmetega, mida on käsitletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivis 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu kohta. (5) Ruumiandmete tehnilised ja majanduslikud küljed takistavad siiski ruumiandmete kasutamist keskkonnapoliitika toetamisel ning keskkonnaalaselt kaalutlemist väärivate asjaolude lülitamist teiste valdkondade tegevuspõhimõtetesse. Seega on vaja ruumiandmete kohta vastu võtta erimeetmed, mis käsitlevad kohustusi, erandeid ja kaitseabinõusid. Käesolevas direktiivis sätestatu ei piira direktiivi 2003/4/EÜ kohaldamist, välja arvatud mõned sätted, mis käsitlevad käesoleva direktiiviga hõlmatud ruumiandmetele juurdepääsu kitsendamise põhjuseid, et vältida käesoleva direktiiviga hõlmatud ruumiandmete kasutamise põhjendamatut piiramist. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva direktiiviga hõlmatud ruumiandmed kattuvad teataval määral andmetega, mida on käsitletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivis 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu kohta. (5) Ruumiandmete tehnilised ja majanduslikud küljed takistavad siiski ruumiandmete kasutamist keskkonnapoliitika toetamisel ning keskkonnaalaselt kaalutlemist väärivate asjaolude lülitamist teiste valdkondade tegevuspõhimõtetesse. Seega on vaja ruumiandmete kohta vastu võtta erimeetmed, mis käsitlevad kohustusi, erandeid ja kaitseabinõusid. Käesolevas direktiivis sätestatu ei piira direktiivi 2003/4/EÜ kohaldamist, välja arvatud mõned sätted, mis käsitlevad käesoleva direktiiviga hõlmatud ruumiandmetele juurdepääsu kitsendamise põhjuseid, et vältida käesoleva direktiiviga hõlmatud ruumiandmete kasutamise põhjendamatut piiramist.

| (7) | Käesolevas direktiivis sätestatu ei tohiks piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/98/EÜ (avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta) (6) kohaldamist, mille eesmärgid täiendavad käesoleva direktiivi eesmärke. Komisjon peaks tulevikus siiski võtma meetmeid käesoleva direktiiviga hõlmatud riikliku sektori erikategooriatesse kuuluva teabe taaskasutamise küsimustes. |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas direktiivis sätestatu ei tohiks piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/98/EÜ (avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta) (6) kohaldamist, mille eesmärgid täiendavad käesoleva direktiivi eesmärke. Komisjon peaks tulevikus siiski võtma meetmeid käesoleva direktiiviga hõlmatud riikliku sektori erikategooriatesse kuuluva teabe taaskasutamise küsimustes.

| (8) | Ruumiandmete alase infrastruktuuri rajamine Euroopa Ühenduses annab arvestatava lisaväärtuse teistele ühenduse algatustele, näiteks nõukogu 21. mai 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 876/2002 loodavale ühisettevõtele Galileo, (7) ning ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire (Global Monitoring for Environment and Security, GMES): GMESi suutlikkuse loomine 2008. aastaks (8), kuid saab samal ajal neist ka kasu. Et ära kasutada nende algatuste vahelist vastasmõju, peaksid liikmesriigid kaaluma Galileo ja GMESi andmete, eelkõige Galileo ruumilisi ja ajalisi suhteid käsitlevate andmete ja teenuste kasutamist kohe, kui need muutuvad kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(8)

Ruumiandmete alase infrastruktuuri rajamine Euroopa Ühenduses annab arvestatava lisaväärtuse teistele ühenduse algatustele, näiteks nõukogu 21. mai 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 876/2002 loodavale ühisettevõtele Galileo, (7) ning ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire (Global Monitoring for Environment and Security, GMES): GMESi suutlikkuse loomine 2008. aastaks (8), kuid saab samal ajal neist ka kasu. Et ära kasutada nende algatuste vahelist vastasmõju, peaksid liikmesriigid kaaluma Galileo ja GMESi andmete, eelkõige Galileo ruumilisi ja ajalisi suhteid käsitlevate andmete ja teenuste kasutamist kohe, kui need muutuvad kättesaadavaks.

| (9) | Riikide ja ühenduse tasandil tehakse mitmeid algatusi kogumaks, ühtlustamaks ja korraldamaks ruumiandmete levitamist ja kasutamist. Selliseid algatusi võib luua ühenduse õigusaktidega (näiteks komisjoni 17. juuli 2000. aasta otsus 2000/479/EÜ Euroopa saasteainete heitkoguste registri (European Pollutant Emission Register, EPER) rakendamise kohta saastuse kompleksset vältimist ja kontrolli käsitleva nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (Integrated Pollution and Prevention Control, IPPC) artikli 15 kohaselt, (9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2152/2003 metsade ja keskkonna vastastikuse mõju seire kohta ühenduses (Forest Focus)), (10) ühenduse rahastatavate programmide raames (näiteks CORINE maakatte kaardistamise programm, Euroopa transpordipoliitika teabesüsteem) või riikide ja piirkondade tasemel võetud algatustest lähtudes. Käesoleva direktiiviga mitte üksnes ei täiendata selliseid algatusi raamistikuga, mis võimaldab nende ristkasutust, vaid ka arendatakse edasi olemasolevaid kogemusi ja algatusi, et mitte korrata juba tehtud tööd. |
| --- | --- |

(9)

Riikide ja ühenduse tasandil tehakse mitmeid algatusi kogumaks, ühtlustamaks ja korraldamaks ruumiandmete levitamist ja kasutamist. Selliseid algatusi võib luua ühenduse õigusaktidega (näiteks komisjoni 17. juuli 2000. aasta otsus 2000/479/EÜ Euroopa saasteainete heitkoguste registri (European Pollutant Emission Register, EPER) rakendamise kohta saastuse kompleksset vältimist ja kontrolli käsitleva nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (Integrated Pollution and Prevention Control, IPPC) artikli 15 kohaselt, (9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2152/2003 metsade ja keskkonna vastastikuse mõju seire kohta ühenduses (Forest Focus)), (10) ühenduse rahastatavate programmide raames (näiteks CORINE maakatte kaardistamise programm, Euroopa transpordipoliitika teabesüsteem) või riikide ja piirkondade tasemel võetud algatustest lähtudes. Käesoleva direktiiviga mitte üksnes ei täiendata selliseid algatusi raamistikuga, mis võimaldab nende ristkasutust, vaid ka arendatakse edasi olemasolevaid kogemusi ja algatusi, et mitte korrata juba tehtud tööd.

| (10) | Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada ruumiandmete suhtes, mis on avaliku sektori institutsioonide valduses või mida hallatakse nende nimel, ning ruumiandmete kasutamise suhtes avaliku sektori institutsioonide poolt nende riiklike ülesannete täitmisel. Kui teatavad tingimused on täidetud, tuleks seda kohaldada ka ruumiandmete suhtes, mis on muude füüsiliste või juriidiliste isikute valduses kui avaliku sektori institutsioonid, juhul kui kõnealused füüsilised või juriidilised isikud seda nõuavad. |
| --- | --- |

(10)

Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada ruumiandmete suhtes, mis on avaliku sektori institutsioonide valduses või mida hallatakse nende nimel, ning ruumiandmete kasutamise suhtes avaliku sektori institutsioonide poolt nende riiklike ülesannete täitmisel. Kui teatavad tingimused on täidetud, tuleks seda kohaldada ka ruumiandmete suhtes, mis on muude füüsiliste või juriidiliste isikute valduses kui avaliku sektori institutsioonid, juhul kui kõnealused füüsilised või juriidilised isikud seda nõuavad.

| (11) | Käesoleva direktiiviga ei tohiks sätestada nõudeid uute andmete kogumiseks keskkonnaseisundi kohta või selliste andmete edastamiseks komisjonile, kuna neid küsimusi reguleerivad muud keskkonnaga seotud õigusaktid. |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva direktiiviga ei tohiks sätestada nõudeid uute andmete kogumiseks keskkonnaseisundi kohta või selliste andmete edastamiseks komisjonile, kuna neid küsimusi reguleerivad muud keskkonnaga seotud õigusaktid.

| (12) | Siseriiklike infrastruktuuride rakendamine peaks olema järkjärguline ning vastavalt sellele tuleks käesoleva direktiiviga hõlmatud ruumiandmete kategooriad tähtsuse järgi reastada. Rakendamisel tuleks arvestada, mil määral ruumiandmeid vajatakse mitmesuguste poliitikavaldkondade arvukates andmesüsteemides, kui tähtsad on ühtlustatud ruumiandmeid vajavate ühenduse tegevuspõhimõtete raames ette nähtud meetmed ning millised on liikmesriikide edusammud ühtlustamise alal. |
| --- | --- |

(12)

Siseriiklike infrastruktuuride rakendamine peaks olema järkjärguline ning vastavalt sellele tuleks käesoleva direktiiviga hõlmatud ruumiandmete kategooriad tähtsuse järgi reastada. Rakendamisel tuleks arvestada, mil määral ruumiandmeid vajatakse mitmesuguste poliitikavaldkondade arvukates andmesüsteemides, kui tähtsad on ühtlustatud ruumiandmeid vajavate ühenduse tegevuspõhimõtete raames ette nähtud meetmed ning millised on liikmesriikide edusammud ühtlustamise alal.

| (13) | Olemasolevate andmete täielikku ärakasutamist takistab peamiselt aja ja ressursside kulu olemasolevate ruumiandmete otsimisel või selle väljaselgitamisel, kas neid on võimalik konkreetsel eesmärgil kasutada. Liikmesriigid peaksid seetõttu metaandmete kujul koostama olemasolevate ruumiandmekogumite ja ruumiandmeteenuste kirjeldused. |
| --- | --- |

(13)

Olemasolevate andmete täielikku ärakasutamist takistab peamiselt aja ja ressursside kulu olemasolevate ruumiandmete otsimisel või selle väljaselgitamisel, kas neid on võimalik konkreetsel eesmärgil kasutada. Liikmesriigid peaksid seetõttu metaandmete kujul koostama olemasolevate ruumiandmekogumite ja ruumiandmeteenuste kirjeldused.

| (14) | Kuna ruumiandmete korralduse ja ligipääsu süsteemide ja vormide paljusus ühenduses raskendab keskkonda otseselt või kaudselt mõjutavate ühenduse õigusaktide sõnastamist, rakendamist, seiret ja hindamist, tuleks ette näha rakendusmeetmed, mis hõlbustaksid ühenduse eri allikatest pärit ruumiandmete kasutamist. Need meetmed tuleks kavandada nii, et ruumiandmekogumid oleksid ristkasutatavad, ja liikmesriigid peaksid tagama, et ristkasutatavuse saavutamiseks vajalike andmete ja teabe hankimist mingil viisil ei kitsendata. |
| --- | --- |

(14)

Kuna ruumiandmete korralduse ja ligipääsu süsteemide ja vormide paljusus ühenduses raskendab keskkonda otseselt või kaudselt mõjutavate ühenduse õigusaktide sõnastamist, rakendamist, seiret ja hindamist, tuleks ette näha rakendusmeetmed, mis hõlbustaksid ühenduse eri allikatest pärit ruumiandmete kasutamist. Need meetmed tuleks kavandada nii, et ruumiandmekogumid oleksid ristkasutatavad, ja liikmesriigid peaksid tagama, et ristkasutatavuse saavutamiseks vajalike andmete ja teabe hankimist mingil viisil ei kitsendata.

| (15) | Ruumiandmete ühiseks kasutamiseks ühenduse eri tasandite avaliku sektori institutsioonide vahel on vajalikud võrguteenused. Need võrguteenused peaksid võimaldama ruumiandmeid leida, töödelda, vaadata ja alla laadida ning kasutada ruumiandme- ja e-kaubandusteenuseid. Et tagada liikmesriikide rajatud infrastruktuuride ristkasutatavus, peaksid võrguteenused toimima kooskõlas ühiselt kokkulepitud spetsifikatsioonidega ning vastama minimaalsetele tõhususkriteeriumidele. Võrguteenused peaks hõlmama ka
  võrguühendusvõimalust
  , et avaliku sektori institutsioonid saaksid teha oma andmekogumid kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(15)

Ruumiandmete ühiseks kasutamiseks ühenduse eri tasandite avaliku sektori institutsioonide vahel on vajalikud võrguteenused. Need võrguteenused peaksid võimaldama ruumiandmeid leida, töödelda, vaadata ja alla laadida ning kasutada ruumiandme- ja e-kaubandusteenuseid. Et tagada liikmesriikide rajatud infrastruktuuride ristkasutatavus, peaksid võrguteenused toimima kooskõlas ühiselt kokkulepitud spetsifikatsioonidega ning vastama minimaalsetele tõhususkriteeriumidele. Võrguteenused peaks hõlmama ka
  võrguühendusvõimalust
  , et avaliku sektori institutsioonid saaksid teha oma andmekogumid kättesaadavaks.

| (16) | Liikmesriikide kogemused on näidanud, et ruumiandmete infrastruktuuri edukaks rakendamiseks on oluline, et minimaalne hulk tasuta teenuseid oleks üldsusele kättesaadav. Liikmesriigid
  ja Euroopa Liit
  peaksid seetõttu tegema vähemalt ruumiandmekogumite otsimise ja vaatamise teenused tasuta kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(16)

Liikmesriikide kogemused on näidanud, et ruumiandmete infrastruktuuri edukaks rakendamiseks on oluline, et minimaalne hulk tasuta teenuseid oleks üldsusele kättesaadav. Liikmesriigid
  ja Euroopa Liit
  peaksid seetõttu tegema vähemalt ruumiandmekogumite otsimise ja vaatamise teenused tasuta kättesaadavaks.

| (17) | Teatavad otseselt või kaudselt keskkonda mõjutavatesse ühenduse poliitikavaldkondadesse kuuluvad ruumiandmete kogumid ja sellealased teenused on kolmandate isikute valduses. Liikmesriigid peaksid seetõttu andma kolmandatele isikutele võimaluse riiklike infrastruktuuride loomisele kaasa aidata, kui see ei häiri neisse infrastruktuuridesse kuuluvate ruumiandmete ja ruumiandmeteenuste kasutamise ühtsust ja lihtsust. |
| --- | --- |

(17)

Teatavad otseselt või kaudselt keskkonda mõjutavatesse ühenduse poliitikavaldkondadesse kuuluvad ruumiandmete kogumid ja sellealased teenused on kolmandate isikute valduses. Liikmesriigid peaksid seetõttu andma kolmandatele isikutele võimaluse riiklike infrastruktuuride loomisele kaasa aidata, kui see ei häiri neisse infrastruktuuridesse kuuluvate ruumiandmete ja ruumiandmeteenuste kasutamise ühtsust ja lihtsust.

| (18) | Et toetada riiklike infrastruktuuride integreerimist ühenduse ruumiandmete infrastruktuuri, peaksid liikmesriigid võimaldama juurdepääsu oma infrastruktuuridele ühenduse geoinfoportaali kaudu, mida haldab komisjon, samuti mis tahes juurdepääsupunktide kaudu, mida nad ise otsustavad rajada. |
| --- | --- |

(18)

Et toetada riiklike infrastruktuuride integreerimist ühenduse ruumiandmete infrastruktuuri, peaksid liikmesriigid võimaldama juurdepääsu oma infrastruktuuridele ühenduse geoinfoportaali kaudu, mida haldab komisjon, samuti mis tahes juurdepääsupunktide kaudu, mida nad ise otsustavad rajada.

| (19) | Et teha kättesaadavaks eri tasandite avaliku sektori institutsioonidelt pärit teave, peaksid liikmesriigid kaotama kõnealuse teemaga seotud takistused, millega avaliku sektori institutsioonid puutuvad kokku riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil, täites oma riiklikke ülesandeid, mis otseselt või kaudselt võivad mõjutada keskkonda. Need takistused tuleks kõrvaldada sel määral, et osutuks võimalikuks teabe kasutamine riikliku ülesande täitmiseks. Kui avaliku sektori institutsioonid on hõivatud nii äritegevuse kui ka riiklike ülesannetega, peaksid liikmesriigid võtma asjakohased meetmed konkurentsimoonutuste ärahoidmiseks. |
| --- | --- |

(19)

Et teha kättesaadavaks eri tasandite avaliku sektori institutsioonidelt pärit teave, peaksid liikmesriigid kaotama kõnealuse teemaga seotud takistused, millega avaliku sektori institutsioonid puutuvad kokku riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil, täites oma riiklikke ülesandeid, mis otseselt või kaudselt võivad mõjutada keskkonda. Need takistused tuleks kõrvaldada sel määral, et osutuks võimalikuks teabe kasutamine riikliku ülesande täitmiseks. Kui avaliku sektori institutsioonid on hõivatud nii äritegevuse kui ka riiklike ülesannetega, peaksid liikmesriigid võtma asjakohased meetmed konkurentsimoonutuste ärahoidmiseks.

| (20) | Raamistik ruumiandmete ühiskasutuseks ei tohiks vahet teha avaliku sektori institutsioonide vahel samas liikmesriigis, samuti teistes liikmesriikides asuvate avaliku sektori institutsioonide ja ühenduse institutsioonide vahel. Kuna ühenduse institutsioonidel ja asutustel on sageli vajadus integreerida ja hinnata kõigist liikmesriikidest pärinevaid ruumiandmeid, peaks neil olema võimalus ruumiandmete alastele teenustele ligi pääseda ja neid kasutada ühtlustatud tingimustel. |
| --- | --- |

(20)

Raamistik ruumiandmete ühiskasutuseks ei tohiks vahet teha avaliku sektori institutsioonide vahel samas liikmesriigis, samuti teistes liikmesriikides asuvate avaliku sektori institutsioonide ja ühenduse institutsioonide vahel. Kuna ühenduse institutsioonidel ja asutustel on sageli vajadus integreerida ja hinnata kõigist liikmesriikidest pärinevaid ruumiandmeid, peaks neil olema võimalus ruumiandmete alastele teenustele ligi pääseda ja neid kasutada ühtlustatud tingimustel.

| (21) | Vaatamata sellele, et kasutamisele ei tohi seada rahalisi piiranguid, ei takista see ruumiandmekogumeid ja -teenuseid tootval avalikul sektoril rahalise kompensatsiooni nõudmist kõnealuseid ruumiandmekogumeid ja -teenuseid kasutavatelt avaliku sektori institutsioonidelt. |
| --- | --- |

(21)

Vaatamata sellele, et kasutamisele ei tohi seada rahalisi piiranguid, ei takista see ruumiandmekogumeid ja -teenuseid tootval avalikul sektoril rahalise kompensatsiooni nõudmist kõnealuseid ruumiandmekogumeid ja -teenuseid kasutavatelt avaliku sektori institutsioonidelt.

| (22) | Pidades silmas kolmandate isikute osutatavate lisaväärtusteenuste arendamist nii avaliku sektori institutsioonide kui üldsuse huvides, on vaja haldus- või riigipiiriüleste andmete kättesaadavust ja taaskasutamist lihtsustada. |
| --- | --- |

(22)

Pidades silmas kolmandate isikute osutatavate lisaväärtusteenuste arendamist nii avaliku sektori institutsioonide kui üldsuse huvides, on vaja haldus- või riigipiiriüleste andmete kättesaadavust ja taaskasutamist lihtsustada.

| (23) | Ruumiandmete infrastruktuuride tegelik rakendamine nõuab kooskõlastamist kõigi nende vahel, kes on selliste infrastruktuuride rajamisest huvitatud kas teabe esitajatena või kasutajatena. Seetõttu tuleks luua asjakohased kooskõlastussüsteemid,
  mis laieneksid erinevatele valitsemistasanditele ja arvestaksid volituste ja vastutusalade jaotusega liikmesriikides. |
| --- | --- |

(23)

Ruumiandmete infrastruktuuride tegelik rakendamine nõuab kooskõlastamist kõigi nende vahel, kes on selliste infrastruktuuride rajamisest huvitatud kas teabe esitajatena või kasutajatena. Seetõttu tuleks luua asjakohased kooskõlastussüsteemid,
  mis laieneksid erinevatele valitsemistasanditele ja arvestaksid volituste ja vastutusalade jaotusega liikmesriikides.

| (24) | Et ära kasutada Euroopa
  ja rahvusvaheliste
  standardiasutuste sellealaseid kogemusi, on asjakohane toetada käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikke meetmeid standarditega, mille võtavad vastu Euroopa standardiasutused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivis 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord) (11) sätestatud menetlusele
  ning rahvusvaheliste standardiasutuste vastu võetud standarditele
  . |
| --- | --- |

(24)

Et ära kasutada Euroopa
  ja rahvusvaheliste
  standardiasutuste sellealaseid kogemusi, on asjakohane toetada käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikke meetmeid standarditega, mille võtavad vastu Euroopa standardiasutused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivis 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord) (11) sätestatud menetlusele
  ning rahvusvaheliste standardiasutuste vastu võetud standarditele
  .

| (25) | Kuna nõukogu 7. mai 1990. aasta määrusega (EMÜ) nr 1210/90 (Euroopa Keskkonnaagentuuri ning Euroopa keskkonnateabe ja -vaatlusvõrgu rajamise kohta) (12) asutatud Euroopa Keskkonnagentuuri ülesandeks on anda ühendusele objektiivset, usaldatavat ja võrreldavat keskkonnaalast teavet ühenduse tasemel ja tema eesmärk on muuhulgas parandada poliitikaga seotud teabe vahetust liikmesriikide ja ühenduse institutsioonide vahel, peaks agentuur aktiivselt kaasa aitama käesoleva direktiivi rakendamisele. |
| --- | --- |

(25)

Kuna nõukogu 7. mai 1990. aasta määrusega (EMÜ) nr 1210/90 (Euroopa Keskkonnaagentuuri ning Euroopa keskkonnateabe ja -vaatlusvõrgu rajamise kohta) (12) asutatud Euroopa Keskkonnagentuuri ülesandeks on anda ühendusele objektiivset, usaldatavat ja võrreldavat keskkonnaalast teavet ühenduse tasemel ja tema eesmärk on muuhulgas parandada poliitikaga seotud teabe vahetust liikmesriikide ja ühenduse institutsioonide vahel, peaks agentuur aktiivselt kaasa aitama käesoleva direktiivi rakendamisele.

| (26) | Kuna käesolev direktiiv on raamdirektiiv, on selle rakendamiseks vaja täiendavaid otsuseid, milles võetakse arvesse muutuvat poliitilist, institutsioonilist ja organisatsioonilist konteksti ning ruumiandmesüsteemide ja -teenustega seotud tehnika kiiret arengut. Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks seega vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (13). |
| --- | --- |

(26)

Kuna käesolev direktiiv on raamdirektiiv, on selle rakendamiseks vaja täiendavaid otsuseid, milles võetakse arvesse muutuvat poliitilist, institutsioonilist ja organisatsioonilist konteksti ning ruumiandmesüsteemide ja -teenustega seotud tehnika kiiret arengut. Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks seega vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (13).

| (27) | Käesoleva direktiivi rakendamist käsitlevate otsuste ja ruumiandmete infrastruktuuri edasise arendamise ettevalmistamine ühenduses nõuavad pidevat järelevalvet direktiivi rakendamise üle ning korrapärast aruandlust. |
| --- | --- |

(27)

Käesoleva direktiivi rakendamist käsitlevate otsuste ja ruumiandmete infrastruktuuri edasise arendamise ettevalmistamine ühenduses nõuavad pidevat järelevalvet direktiivi rakendamise üle ning korrapärast aruandlust.

| (28) | Käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt ruumiandmete alase infrastruktuuri rajamist ühenduses, ei saa liikmesriigid rahuldavalt saavutada selle ülesande riikideüleste aspektide tõttu ning ühenduse üldise vajaduse tõttu kooskõlastada ruumiandmetele juurdepääsemise tingimused. Seetõttu on seda eesmärki võimalik paremini saavutada ühenduse tasemel ning ühendus võib võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(28)

Käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt ruumiandmete alase infrastruktuuri rajamist ühenduses, ei saa liikmesriigid rahuldavalt saavutada selle ülesande riikideüleste aspektide tõttu ning ühenduse üldise vajaduse tõttu kooskõlastada ruumiandmetele juurdepääsemise tingimused. Seetõttu on seda eesmärki võimalik paremini saavutada ühenduse tasemel ning ühendus võib võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 1

1   . Käesoleva direktiiviga kehtestatakse
  sellise strateegilise planeerimise komponendid või tähtsaimad põhimõtted, mis on kavandatud

  ühenduse ruumiandmete infrastruktuuri loomiseks ning see on vajalik ühenduse
  säästva arengu poliitika
  ja muude poliitikavaldkondade või tegevuste rakendamiseks, millel võib olla otsene või kaudne mõju keskkonnale
  ja ruumiandmete haldamisele.

2.   Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur põhineb liikmesriikide loodud ja hallatavatel ruumiandmete infrastruktuuridel
  ning mis tahes asjakohastel infrastruktuuridel, mis juba eksisteerivad ühenduse tasandil.

Nende infrastruktuuride koostiselemendid hõlmavad metaandmeid, ruumiandmekogumeid ja ruumiandmetega seotud teenuseid, võrguteenuseid ja –tehnoloogiaid; lepinguid ühiskasutuse, juurdepääsu ja kasutamise kohta, kooskõlastus- ja järelevalvemehhanisme, -protsesse ning -
  menetlusi
  .

Artikkel

  2

1.   Käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira direktiivi 2003/4/EÜ kohaldamist, kui pole sätestatud teisiti.

2.   Käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira direktiivi 2003/98/EÜ kohaldamist.

Artikkel 3

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | ruumiandmete infrastruktuur — infrastruktuur, mille koostisosad hõlmavad metaandmeid, ruumiandmekogumeid ja ruumiandmeteenuseid; võrguteenuseid ja -tehnoloogiaid; andmete jagamise, neile juurdepääsu ja nende kasutamise lepinguid; ning kooskõlastus- ja jälgimissüsteeme, menetlusi ja toiminguid, mida algatatakse, viiakse läbi või tehakse kättesaadavaks vastavalt käesolevale direktiivile; |
| --- | --- |

1)

ruumiandmete infrastruktuur — infrastruktuur, mille koostisosad hõlmavad metaandmeid, ruumiandmekogumeid ja ruumiandmeteenuseid; võrguteenuseid ja -tehnoloogiaid; andmete jagamise, neile juurdepääsu ja nende kasutamise lepinguid; ning kooskõlastus- ja jälgimissüsteeme, menetlusi ja toiminguid, mida algatatakse, viiakse läbi või tehakse kättesaadavaks vastavalt käesolevale direktiivile;

| 2) | ruumiandmed — mis tahes andmed, mis otseselt või kaudselt osutavad konkreetsele asukohale või geograafilisele alale; |
| --- | --- |

2)

ruumiandmed — mis tahes andmed, mis otseselt või kaudselt osutavad konkreetsele asukohale või geograafilisele alale;

| 3) | ruumiandmekogum — ruumiandmete konkreetne tuvastatav kogum; |
| --- | --- |

3)

ruumiandmekogum — ruumiandmete konkreetne tuvastatav kogum;

| 4) | ruumiandmeteenused — toimingud, mida võib arvutiprogrammide abil andmekogumitesse kuuluvate ruumiandmetega või nendega seotud metaandmetega teha; |
| --- | --- |

4)

ruumiandmeteenused — toimingud, mida võib arvutiprogrammide abil andmekogumitesse kuuluvate ruumiandmetega või nendega seotud metaandmetega teha;

| 5) | ruumiobjekt — konkreetse paiga või geograafilise alaga seotud reaalse objekti abstraktne kujutis; |
| --- | --- |

5)

ruumiobjekt — konkreetse paiga või geograafilise alaga seotud reaalse objekti abstraktne kujutis;

| 6) | metaandmed — teave, mis kirjeldab ruumiandmekogumeid ja ruumiandmeteenuseid ning võimaldab neid leida, registreerida ja kasutada; |
| --- | --- |

6)

metaandmed — teave, mis kirjeldab ruumiandmekogumeid ja ruumiandmeteenuseid ning võimaldab neid leida, registreerida ja kasutada;

| 7) | avaliku sektori institutsioon –










  a) | mis tahes valitsusasutus või muu riiklik haldusasutus, kaasa arvatud riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi avalik-õiguslikud nõuandeorganid; |
| --- | --- | --- |

7)

avaliku sektori institutsioon –

a)

mis tahes valitsusasutus või muu riiklik haldusasutus, kaasa arvatud riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi avalik-õiguslikud nõuandeorganid;

| b) | mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kes täidab siseriiklike õigusaktide alusel avaliku halduse ülesandeid, sh keskkonnaga seotud eriülesanded, tegevused või teenused ja tehniline tugi, mida antakse igal juhul selle parandamise eesmärgil ning |
| --- | --- |

b)

mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kes täidab siseriiklike õigusaktide alusel avaliku halduse ülesandeid, sh keskkonnaga seotud eriülesanded, tegevused või teenused ja tehniline tugi, mida antakse igal juhul selle parandamise eesmärgil ning

| c) | mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kes töötab punktis a või b osutatud asutuse või isiku alluvuses või täidab ülesandeid avalikus sektoris või osutab avalikke teenuseid; |
| --- | --- |

c)

mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kes töötab punktis a või b osutatud asutuse või isiku alluvuses või täidab ülesandeid avalikus sektoris või osutab avalikke teenuseid;

| 8) | kolmas isik — mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kes pole avaliku sektori institutsioon. |
| --- | --- |

8)

kolmas isik — mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kes pole avaliku sektori institutsioon.

Artikkel 4

1.
     
  Käesolev direktiiv katab ruumiandmekogumid, mis vastavad järgmistele tingimustele:

| a) | nad on seotud liikmesriigi jurisdiktsiooni all oleva alaga; |
| --- | --- |

a)

nad on seotud liikmesriigi jurisdiktsiooni all oleva alaga;

| b) | nad on salvestatud elektroonilisel kujul; |
| --- | --- |

b)

nad on salvestatud elektroonilisel kujul;

| c) | nad on järgmiste isikute või nende nimel tegutsevate isikute valduses:










  i) | asutus, mis on andmed loonud või vastu võtnud avaliku sektori institutsioonilt, või asutus, mis andmeid haldab või ajakohastab; |
| --- | --- | --- |

c)

nad on järgmiste isikute või nende nimel tegutsevate isikute valduses:

i)

asutus, mis on andmed loonud või vastu võtnud avaliku sektori institutsioonilt, või asutus, mis andmeid haldab või ajakohastab;

| ii) | kolmas isik, kellele kooskõlas artikli 14 lõikega 3 on tehtud kättesaadavaks võrguühendusteenused; |
| --- | --- |

ii)

kolmas isik, kellele kooskõlas artikli 14 lõikega 3 on tehtud kättesaadavaks võrguühendusteenused;

| d) | andmed on seotud ühe või mitme I, II või III lisas loetletud valdkonnaga. |
| --- | --- |

d)

andmed on seotud ühe või mitme I, II või III lisas loetletud valdkonnaga.

2.
     
  Käesolev direktiiv hõlmab samuti ruumiandmeteenuseid, mis on seotud lõikes 1 viidatud ruumiandmekogumites olevate andmetega.

3.
     
  Lõike 1 punktis c sätestatud tingimusele vastavate ruumiandmekogumite puhul, mille intellektuaalse omandi õigused kuuluvad kolmandale isikule, võib avaliku sektori institutsioon vastavalt käesolevale direktiivile võtta meetmeid üksnes selle kolmanda isiku nõusolekul.

4.
     
  Ruumiandmete puhul, mis on liikmesriigis valitsussektori madalaimal tasemel oleva avaliku sektori institutsiooni valduses või mida valdab selle avaliku sektori institutsiooni nimel tegutsev isik, kohaldatakse käesolevat direktiivi erandina lõikest 1 üksnes selliste ruumiandmete suhtes, mille kogumist või levitamist kooskõlastab mõni muu avaliku sektori institutsioon või nõuavad riigi õigusaktid.

5.
     
  Komisjon võib artikli 27 lõikes 2 osutatud menetluse kohaselt muuta I, II ja III lisas viidatud ruumiandmete kohta käivaid sätteid, et võtta arvesse kasvavat vajadust ruumiandmete järele, mis toetavad ühenduse tegevuspõhimõtteid, millel on otsene või kaudne mõju keskkonnale.

II PEATÜKK

Metaandmed

Artikkel 5

1.   Liikmesriigid tagavad, et ruumiandmekogumite ja -teenuste jaoks luuakse metaandmed ning et need on ajakohased.

2.   Metaandmed sisaldavad järgmist teavet:

| a) | ruumiandmekogumite vastavus artikli 8 lõikes 1 osutatud rakenduseeskirjadele; |
| --- | --- |

a)

ruumiandmekogumite vastavus artikli 8 lõikes 1 osutatud rakenduseeskirjadele;

| b) | ruumiandmekogumite ja -teenuste kasutusõigused
  ning nendega seotud kulud; |
| --- | --- |

b)

ruumiandmekogumite ja -teenuste kasutusõigused
  ning nendega seotud kulud;

| c) | ruumiandmete kvaliteet ja kehtivus; |
| --- | --- |

c)

ruumiandmete kvaliteet ja kehtivus;

| d) | ruumiandmekogumite ja -teenuste loomise, haldamise, hooldamise ja levitamise eest vastutavad avaliku sektori institutsioonid; |
| --- | --- |

d)

ruumiandmekogumite ja -teenuste loomise, haldamise, hooldamise ja levitamise eest vastutavad avaliku sektori institutsioonid;

| e) | ruumiandmekogumid, millele üldsuse juurdepääs on piiratud vastavalt artiklile 16, ja selliste piirangute põhjused. |
| --- | --- |

e)

ruumiandmekogumid, millele üldsuse juurdepääs on piiratud vastavalt artiklile 16, ja selliste piirangute põhjused.

3.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada metaandmete täielikkus ja
  kohane
  kvaliteet.

Artikkel 6

Liikmesriigid loovad artiklis 5 osutatud metaandmed järgmise ajakava järgi:

| a) | mitte hiljem kui
  ... (14)
  , kui tegemist on ruumiandmekogumitega, mis
  on seotud
  I ja II lisas loetletud
  valdkondadega
  ; |
| --- | --- |

a)

mitte hiljem kui
  ... (14)
  , kui tegemist on ruumiandmekogumitega, mis
  on seotud
  I ja II lisas loetletud
  valdkondadega
  ;

| b) | mitte hiljem kui
  ... (15)*, kui tegemist on ruumiandmekogumitega, mis
  on seotud
  III lisas loetletud
  valdkondadega
  . |
| --- | --- |

b)

mitte hiljem kui
  ... (15)*, kui tegemist on ruumiandmekogumitega, mis
  on seotud
  III lisas loetletud
  valdkondadega
  .

Artikkel 7

Komisjon võtab artikli 27 lõikes 2 osutatud korras vastu artikli 5 rakenduseeskirjad.

III PEATÜKK

Ruumiandmekogumite ja -teenuste ristkasutatavus

Artikkel 8

1.   Komisjon võtab artikli 27 lõikes 2 osutatud korras vastu rakenduseeskirjad, milles sätestatakse:

| a) | spetsifikatsioonid ruumiandmete ühtlustamiseks; |
| --- | --- |

a)

spetsifikatsioonid ruumiandmete ühtlustamiseks;

| b) | ruumiandmete vahetuse kord. |
| --- | --- |

b)

ruumiandmete vahetuse kord.

2.   
  Liikmesriikide riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi esindajatele nende tähtsuse tõttu ruumiandmete tootjate, valdajate ja pakkujatena ning ka füüsilistele ja juriidilistele
  isikutele, kes tunnevad asjakohaste ruumiandmete vastu huvi oma rolli tõttu ruumiandmete infrastruktuuris, mis hõlmab kasutajat, tootjat, lisaväärtusteenuste osutajat või kooskõlastavat asutust, antakse võimalus osaleda lõikes 1 sätestatud rakenduseeskirjade
  sisu üle peetavates ettevalmistavates aruteludes enne artikli 27 lõikes 1 nimetatud komitee poolset läbivaatamist.

Artikkel 9

1.   Artikli
  8 lõikes 1
  ettenähtud rakenduseeskirjad koostatakse, et tagada ruumiandmekogumite kombineeerimise võimalus ja teenuste interaktiivsus, nii et tulemuseks on ruumiandmekogumite ühtne kombinatsioon, mis annab lisaväärtust, nõudmata inimoperaatorilt või arvutilt erilisi jõupingutusi.

2.   Artikli
  8 lõikes 1
  sätestatud rakenduseeskirjad hõlmavad ruumiandmetega seotud ruumiobjektide määratlust ja liigitust ning viisi, kuidas need ruumiandmed on seotud geograafiliste objektidega.

Artikkel 10

1.   Kui tegemist on ruumiandmekogumitega, mis kuuluvad I või II lisas loetletud
  valdkondadesse
  , peavad artikli
  8 lõikes 1
  ettenähtud rakenduseeskirjad vastama käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimustele.

2.   Rakenduseeskirjad käsitlevad ruumiandmete järgmisi aspekte:

| a) | ruumiobjektide unikaalsete identifikaatorite ühtne süsteem; |
| --- | --- |

a)

ruumiobjektide unikaalsete identifikaatorite ühtne süsteem;

| b) | ruumiobjektide vahelised suhted; |
| --- | --- |

b)

ruumiobjektide vahelised suhted;

| c) | võtmeatribuudid ja vastavad mitmekeelsed mõistete sõnaraamatud, mida vajatakse tegevustes,
  millel võib olla otsene või kaudne mõju keskkonnale; |
| --- | --- |

c)

võtmeatribuudid ja vastavad mitmekeelsed mõistete sõnaraamatud, mida vajatakse tegevustes,
  millel võib olla otsene või kaudne mõju keskkonnale;

| d) | andmete ajalist mõõdet käsitleva teabe vahetamise viis; |
| --- | --- |

d)

andmete ajalist mõõdet käsitleva teabe vahetamise viis;

| e) | andmete ajakohastamisega seotud muudatuste vahetamise viis. |
| --- | --- |

e)

andmete ajakohastamisega seotud muudatuste vahetamise viis.

3.   Rakenduseeskirjad koostatakse nii, et oleks tagatud vastavus teabeühikute vahel, mis viitavad samale asukohale või teabeühikute vahel, mis viitavad samale erinevates mõõtkavades esitatud objektile.

4.   Rakenduseeskirjad koostatakse nii, et on tagatud eri ruumiandmekogumitest saadud andmete võrreldavus artikli 9 lõikes 2 ja käesoleva artikli lõikes 2 osutatud aspektidest.

Artikkel 11

Artikli
  8 lõikes 1
  ettenähtud rakenduseeskirjad võetakse vastu järgmise ajakava järgi:

| a) | mitte hiljem kui
  ... (16)
  , kui tegemist on ruumiandmekogumitega, mis
  on seotud
  I lisas loetletud
  valdkondadega
  ; |
| --- | --- |

a)

mitte hiljem kui
  ... (16)
  , kui tegemist on ruumiandmekogumitega, mis
  on seotud
  I lisas loetletud
  valdkondadega
  ;

| b) | mitte hiljem kui
  ... (17)*, kui tegemist on ruumiandmekogumitega, mis
  on seotud
  II või III lisas loetletud
  valdkondadega
  . |
| --- | --- |

b)

mitte hiljem kui
  ... (17)*, kui tegemist on ruumiandmekogumitega, mis
  on seotud
  II või III lisas loetletud
  valdkondadega
  .

Artikkel 12

Liikmesriigid tagavad, et rohkem kui kaks aastat pärast vastavate, artikli
  8 lõikes 1
  sätestatud kirjelduste vastuvõtmise kuupäeva kogutud või ajakohastatud ruumiandmekogumid viiakse nende kirjeldustega vastavusse kas ruumiandmekogumite kohandamise või ümberkujundamise teel.

Artikkel 13

1.   Liikmesriigid tagavad, et avaliku sektori institutsioonid või kolmandad isikud teevad artikli 8 lõikes 1 sätestatud rakenduseeskirjade järgimiseks vajaliku teabe või andmed kättesaadavaks tingimustel, mis ei piira nende andmete ja teabe kasutamist kõnealuseks otstarbeks.

2.   2 Et tagada üle kahe
  või enama
  liikmesriigi vahelise piiri ulatuvaid ruumiobjekte käsitlevate ruumiandmete sidusus, otsustavad liikmesriigid vajadusel selliste ühiste objektide piiride ja paiknemise küsimused vastastikuse kokkuleppe teel.

IV PEATÜKK

Võrguteenused

Artikkel 14

1.   Liikmesriigid rajavad ja haldavad
  võrguühendusteenuseid
  , et teha metaandmed ja ruumiandmekogumid kättesaadavaks artikli 15 lõikes 1 osutatud teenuste abil.

2.   Lõikes 1 osutatud
  võrguühendusteenused
  tehakse kättesaadavaks avaliku sektori institutsioonidele.

3.   Lõikes 1 osutatud
  võrguühendusteenused
  tehakse kättesaadavaks kolmandatele isikutele nende taotlusel, tingimusel, et ruumiandmekogumid ja -teenused vastavad rakenduseeskirjadele, milles on sätestatud kohustused eelkõige seoses metaandmete, võrguteenuste ning koostalitlusvõimega.

Artikkel 15

1.   Liikmesriigid rajavad järgmiste teenuste võrgu ja hoiavad seda käigus selliste ruumiandmekogumite ja -teenuste kasutamiseks, mille jaoks käesoleva direktiivi kohaselt on loodud metaandmed:

| a) | otsimisteenused, mille abil on võimalik leida ruumiandmekogumeid ja -teenuseid vastavate metaandmete tähenduse järgi ning kuvada metaandmete sisu; |
| --- | --- |

a)

otsimisteenused, mille abil on võimalik leida ruumiandmekogumeid ja -teenuseid vastavate metaandmete tähenduse järgi ning kuvada metaandmete sisu;

| b) | vaatamisteenused, mille abil saab ruumiandmekogumeid vähemalt kuvada, neis vajalikku kohta leida, neid suurendada ja vähendada, kõrvuti või ülestikku asetada ning kuvada seletavat teavet või metaandmete asjaomast sisu; |
| --- | --- |

b)

vaatamisteenused, mille abil saab ruumiandmekogumeid vähemalt kuvada, neis vajalikku kohta leida, neid suurendada ja vähendada, kõrvuti või ülestikku asetada ning kuvada seletavat teavet või metaandmete asjaomast sisu;

| c) | allalaadimisteenused, mis võimaldavad alla laadida ruumiandmekogumite või nende osade koopiaid; |
| --- | --- |

c)

allalaadimisteenused, mis võimaldavad alla laadida ruumiandmekogumite või nende osade koopiaid;

| d) | transformeerimisteenused, mis võimaldavad ruumiandmekogumeid muuta; |
| --- | --- |

d)

transformeerimisteenused, mis võimaldavad ruumiandmekogumeid muuta;

| e) | nn ruumiandmekogumiteenuste tugiteenused, mis võimaldavad andmeteenuseid kasutusele võtta. |
| --- | --- |

e)

nn ruumiandmekogumiteenuste tugiteenused, mis võimaldavad andmeteenuseid kasutusele võtta.

Need teenused peavad olema lihtsalt kasutatavad,
  üldsusele kättesaadavad
  ja Interneti või muude telekommunikatsioonivahendite kaudu ligipääsetavad.

2.   Lõike 1 punktis a osutatud teenuste puhul rakendatakse vähemalt järgmisi kombineeritavaid otsingukriteeriume:

| a) | märksõnad; |
| --- | --- |

a)

märksõnad;

| b) | ruumiandmete ja -teenuste liigitus; |
| --- | --- |

b)

ruumiandmete ja -teenuste liigitus;

| c) | ruumiandmete kvaliteet ja täpsus; |
| --- | --- |

c)

ruumiandmete kvaliteet ja täpsus;

| d) | artiklis 8 sätestatud ruumiandmete ühtlustamise spetsifikatsioonidele vastavuse aste; |
| --- | --- |

d)

artiklis 8 sätestatud ruumiandmete ühtlustamise spetsifikatsioonidele vastavuse aste;

| e) | geograafiline asukoht, |
| --- | --- |

e)

geograafiline asukoht,

| f) | ruumiandmekogumite ja -teenuste juurdepääsu ja kasutamise suhtes kohaldatavad tingimused; |
| --- | --- |

f)

ruumiandmekogumite ja -teenuste juurdepääsu ja kasutamise suhtes kohaldatavad tingimused;

| g) | ruumiandmekogumite ja ruumiandmeteenuste loomise, haldamise, hooldamise ja levitamise eest vastutavad avaliku sektori institutsioonid. |
| --- | --- |

g)

ruumiandmekogumite ja ruumiandmeteenuste loomise, haldamise, hooldamise ja levitamise eest vastutavad avaliku sektori institutsioonid.

3.   Lõike 1 punktis d osutatud ümberkujundamisteenuseid kombineeritakse teiste samas lõikes osutatud teenustega nii, et kõiki kõnealuseid teenuseid oleks võimalik hallata vastavalt artiklis 8 sätestatud rakenduseeskirjadele.

Artikkel 16

1.   Erandina direktiivi 2003/4/EÜ artikli 4 lõikest 2 ja käesoleva direktiivi artikli 15 lõikest 1 võivad liikmesriigid piirata üldsuse juurdepääsu artikli 15 lõike 1 punktides b–e osutatud teenustele või artikli 17 lõikes 2 osutatud e-kaubandustele, kui selline juurdepääs kahjustab:

| a) | avaliku sektori institutsioonide toimingute konfidentsiaalsust, kui selline konfidentsiaalsus on seadusega ette nähtud; |
| --- | --- |

a)

avaliku sektori institutsioonide toimingute konfidentsiaalsust, kui selline konfidentsiaalsus on seadusega ette nähtud;

| b) | rahvusvahelisi suhteid, avalikku julgeolekut või riigikaitset; |
| --- | --- |

b)

rahvusvahelisi suhteid, avalikku julgeolekut või riigikaitset;

| c) | õigusemõistmist, mõne isiku õigust õiglasele kohtumõistmisele või avaliku sektori institutsiooni õigust viia läbi kriminaal- või distsiplinaaruurimisi; |
| --- | --- |

c)

õigusemõistmist, mõne isiku õigust õiglasele kohtumõistmisele või avaliku sektori institutsiooni õigust viia läbi kriminaal- või distsiplinaaruurimisi;

| d) | ärilise või tööstusinformatsiooni konfidentsiaalsust, kui selline konfidentsiaalsus on kas siseriikliku või ühenduse õigusega sätestatud õigustatud majandushuvide kaitseks, kaasa arvatud üldsuse huvi säilitada statistiliste andmete konfidentsiaalsust ja maksusaladust; |
| --- | --- |

d)

ärilise või tööstusinformatsiooni konfidentsiaalsust, kui selline konfidentsiaalsus on kas siseriikliku või ühenduse õigusega sätestatud õigustatud majandushuvide kaitseks, kaasa arvatud üldsuse huvi säilitada statistiliste andmete konfidentsiaalsust ja maksusaladust;

| e) | füüsilise isiku isikuandmete ja/või toimikute konfidentsiaalsust, kui see isik ei ole andnud nõusolekut andmete avaldamiseks üldsuse ees ja kui selline konfidentsiaalsus on sätestatud siseriikliku või ühenduse õigusega; |
| --- | --- |

e)

füüsilise isiku isikuandmete ja/või toimikute konfidentsiaalsust, kui see isik ei ole andnud nõusolekut andmete avaldamiseks üldsuse ees ja kui selline konfidentsiaalsus on sätestatud siseriikliku või ühenduse õigusega;

| f) | keskkonnakaitset, juhul kui teave on sellega seotud, näiteks haruldaste liikide elupaigad. |
| --- | --- |

f)

keskkonnakaitset, juhul kui teave on sellega seotud, näiteks haruldaste liikide elupaigad.

2.   Lõikes 1 sätestatud juurdepääsu piiramise põhjuseid tõlgendatakse kitsendavalt, võttes üksikjuhtudel arvesse kõnealust juurdepääsu eeldavaid üldsuse huvisid. Igal üksikjuhtumil uuritakse juurdepääsu piiramise või tingimuste kehtestamise mõju üldsuse huvidele, mis eeldaksid andmete avaldamist. Vastavalt lõike 2 punktidele a, d, e ja f ei või liikmesriigid piirata juurdepääsu teabele keskkonda viidavate heitmete kohta.

Artikkel 17

1.   Liikmesriigid tagavad, et artikli 15 lõike 1 punktides a ja b osutatud teenused on üldsusele kättesaadavad tasuta.
  Avaliku sektori intellektuaalse omandi õiguste kaitsmiseks ruumiandmete osas võivad artikli 15 lõike 1 punktis b mainitud vaatamisteenuste kaudu kättesaadavaks tehtud andmed olla sellisel kujul, et neid ei ole võimalik kaubanduslikul eesmärgil uuesti kasutada, ja nende juurdepääsule võidakse kehtestada litsents, mis piirab andmete kasutamist.

2.   Kui avaliku sektori institutsioonid nõuavad tasu artikli 15 lõike 1 punktides c või e osutatud teenuste eest, tagavad liikmesriigid e-kaubandusteenuste kättesaadavuse.

Artikkel 18

1.   Komisjon loob ühenduse geoinfoportaali ja haldab seda.

2.   Liikmesriigid võimaldavad juurdepääsu artikli 15 lõikes 1 osutatud teenustele ühenduse geoinfoportaali kaudu.

Liikmesriigid võivad luua juurdepääsu neile teenustele ka omaenda juurdepääsupunktide kaudu.

Artikkel 19

Komisjon võtab artikli 27 lõikes 2 osutatud korras vastu käesoleva peatüki kohaldamise eeskirjad, milles sätestatakse eelkõige:

| a) | Artikli 14 lõikes 1,
  artiklis 15
  ja artikli 17 lõikes 2 osutatud teenuste tehnilised kirjeldused, milles on võetud arvesse tehnika arengut ja nende teenuste minimaalseid tõhususkriteeriume; |
| --- | --- |

a)

Artikli 14 lõikes 1,
  artiklis 15
  ja artikli 17 lõikes 2 osutatud teenuste tehnilised kirjeldused, milles on võetud arvesse tehnika arengut ja nende teenuste minimaalseid tõhususkriteeriume;

| b) | artikli 14 lõikes 3 osutatud kohustused. |
| --- | --- |

b)

artikli 14 lõikes 3 osutatud kohustused.

V PEATÜKK

Andmete ühiskasutus ja taaskasutus

Artikkel 20

1.   Liikmesriigid võtavad vastu meetmed ruumiandmekogumite ja -teenuste ühiseks kasutamiseks avaliku sektori institutsioonide vahel. Need meetmed võimaldavad liikmesriikide avaliku sektori institutsioonidel ning ühenduse institutsioonidel ja asutustel ligi pääseda ruumiandmekogumitele ja -teenustele ning vahetada ja kasutada neid kogumeid ja teenuseid selliste riiklike ülesannete täitmisel, mis võivad otseselt või kaudselt mõjutada keskkonda.

Esimeses lõigus ettenähtud meetmed on kasutamise osas ülimuslikud mis tahes tehingutest, menetlustest, õigusaktidest ja institutsioonilistest või finantssätetest tulenevate piirangute suhtes.
  Liikmesriigid tagavad, et nende meetmete rakendamine ei piira juurdepääsu ruumiandmekogumitele ja -teenustele.

2.   Lõikes 1 sätestatud
  korda
  ruumiandmete ühiskasutuseks

  kohaldatakse ka
  ühenduse või liikmesriikide poolt sõlmitud rahvusvaheliste kokkulepetega asutatud organitele selliste ülesannete täitmisel, millel võib olla otsene või kaudne mõju keskkonnale.

3.   Liikmesriigid võtavad asjakohased meetmed konkurentsimoonutuste
  ärahoidmiseks
  .

4.   Ühenduse institutsioonidele ja asutustele võimaldatakse
  võrdsetel tingimustel
  juurdepääs ruumiandmekogumitele ja
  -teenustele. Komisjon
  võtab artikli 27 lõikes 2 osutatud korras vastu rakenduseeskirjad sellise juurdepääsu ja sellega kaasnevate kasutusõiguste kohta.

Artikkel 21

Komisjon võtab artikli 27 lõikes 2 osutatud korras vastu rakenduseeskirjad, et soodustada ruumiandmekogumite ja -teenuste võimalikku taaskasutamist kolmandate isikute poolt. Need rakenduseeskirjad võivad sisaldada ühiste litsentsimistingimuste kehtestamist.

Ühtsete litsentside kehtestamine ei piira asjatult andmete taaskasutamist või teenuste kasutamist ning seda ei kasutata konkurentsi piiramiseks.

VI PEATÜKK

Kooskõlastamine ja lisameetmed

Artikkel 22

1.   Liikmesriigid
  tagavad
  asjakohaste struktuuride ja mehhanismide
  loomise
  kõigi nende isikute panuste kooskõlastamiseks, kes on
  valitsuse erinevatel tasanditel
  huvitatud riigi ruumiandmete infrastruktuuridest.
  Ruumiandmete infrastruktuuridest huvitatud hõlmavad
  kasutajaid, tootjaid, lisandväärtusteenuste osutajaid ja kooskõlastusorganeid.

2.   Nende panuste hulka kuulub kasutajate vajaduste kindlakstegemine, kehtivatest tavadest teavitamine ja tagasiside käesoleva direktiivi rakendamise kohta.

Artikkel 23

1.   Komisjoni ülesanne on kooskõlastada ühenduse ruumiandmete infrastruktuure ühenduse tasandil ja teda abistab selles Euroopa Keskkonnaagentuur.

2.   Iga liikmesriik määrab kindlaks
  kontaktpunkti
  , kes vastutab kontaktide eest komisjoniga käesoleva direktiiviga seotud küsimustes,
  võttes arvesse volituste ja vastutuste jaotust liikmesriikides.

Artikkel 24

Käesoleva direktiivi rakendamist võib toetada Euroopa standardiasutuste poolt direktiivis 98/34/EÜ sätestatud menetluse kohaselt
  ja rahvusvaheliste standardiasutuste poolt
  vastuvõetud standardite abil.

VII PEATÜKK

Lõppsätted

Artikkel 25

1.   Liikmesriigid kontrollivad oma ruumiandmete infrastruktuuride rakendamist ja kasutamist.

2.   Lõikes 1 ettenähtud kontroll toimub kooskõlas komisjoni poolt artikli 27 lõikes 2 osutatud menetluse kohaselt vastuvõetud rakenduseeskirjadega.

3.   Lõikes 1 ettenähtud kontrollide käigus saadud teave tehakse pidevalt
  üldsusele
  ja komisjonile kättesaadavaks.

Artikkel 26

1.   Liikmesriigid annavad komisjonile aru käesoleva direktiivi rakendamisest ja selle kohaldamisel saadud kogemustest. Aruanne sisaldab:

| a) | kirjeldust selle kohta, kuidas toimub kooskõlastamine ruumiandmekogumite ja -teenuste pakkujate, kasutajate ning vahendusasutuste vahel avalikus sektoris, millised on nende suhted kolmandate isikutega ning kvaliteedi tagamise asutustega; |
| --- | --- |

a)

kirjeldust selle kohta, kuidas toimub kooskõlastamine ruumiandmekogumite ja -teenuste pakkujate, kasutajate ning vahendusasutuste vahel avalikus sektoris, millised on nende suhted kolmandate isikutega ning kvaliteedi tagamise asutustega;

| b) | kirjeldust avaliku sektori institutsioonide või kolmandate isikute panuse kohta ruumiandmete infrastruktuuri toimimisse ja kooskõlastamisse; |
| --- | --- |

b)

kirjeldust avaliku sektori institutsioonide või kolmandate isikute panuse kohta ruumiandmete infrastruktuuri toimimisse ja kooskõlastamisse;

| c) | ülevaadet ruumiandmekogumite kättesaadavusest ja kvaliteedist ning ruumiandmeteenuste kättesaadavusest ja tõhususest; |
| --- | --- |

c)

ülevaadet ruumiandmekogumite kättesaadavusest ja kvaliteedist ning ruumiandmeteenuste kättesaadavusest ja tõhususest;

| d) | kokkuvõtet teabest ruumiandmete infrastruktuuri kasutamise kohta; |
| --- | --- |

d)

kokkuvõtet teabest ruumiandmete infrastruktuuri kasutamise kohta;

| e) | avaliku sektori institutsioonide vaheliste
  teabe ühtlustamist ja ühist kasutamist käsitlevate kokkulepete
  kirjeldust; |
| --- | --- |

e)

avaliku sektori institutsioonide vaheliste
  teabe ühtlustamist ja ühist kasutamist käsitlevate kokkulepete
  kirjeldust;

| f) | käesoleva direktiivi rakendamisega seotud kulude ja tulude kokkuvõtet. |
| --- | --- |

f)

käesoleva direktiivi rakendamisega seotud kulude ja tulude kokkuvõtet.

2.   Lõikes 1 osutatud aruanne saadetakse komisjonile iga kolme aasta järel, esimest korda ... (18).

3.   Komisjon võtab artikli 27 lõikes 2 osutatud korras vastu lõike 1 rakenduseeskirjad.

Artikkel 27

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

3.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 28

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi kohaldamisest hiljemalt ...
   (19) ja edaspidi iga kuue aasta järel,
  tuginedes artiklis 26 viidatud liikmesriikide aruannetele.

Vajaduse korral lisatakse kõnealusele aruandele ettepanekud ühenduse meetmete kohta.

Artikkel 29

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt ...
   (20)*. Nad edastavad kõnealuste sätete teksti ning kõnealuste sätete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile nende poolt käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 30

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamise päeva Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 31

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Euroopa Parlamendi nimel

president eesistuja

Nõukogu nimel

president eesistuja

---

(1)  ELT C

1

(2)  ELT C

2

(3)  Euroopa Parlamendi 7. juuni 2005. aasta seisukoht.

3

Euroopa Parlamendi 7. juuni 2005. aasta seisukoht.

(4)  EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1.

4

(5)  ELT L 41, 14.2.2003, lk 26.

5

(6)  ELT L 345, 31.12.2003, lk 90.

6

(7)  EÜT L 138, 28.5.2002, lk 1.

7

(8)  KOM(2004)0065.

8

0065

(9)  EÜT L 192, 28.7.2000, lk 36.

9

(10)  ELT L 324, 11.12.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 788/2004 (ELT L 138, 30.4.2004, lk 17).

10

(11)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

11

Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

(12)  EÜT L 120, 11.5.1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1641/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 1).

12

(13)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

13

(14)  3 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

14

3 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(15)  6 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

15

6 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(16)  2 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

16

2 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(17)  5 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

17

5 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(18)  3 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

18

3 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(19)  7 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

19

7 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(20)  2 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

20

2 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

I LISA

ARTIKLI 6 PUNKTIS A, ARTIKLI 10 LÕIKES 1 JA ARTIKLI 11 PUNKTIS A VIIDATUD RUUMIANDMEVALDKONNAD

| 1. | Koordinaatsüsteemid
  Süsteemid, milles ruumiandmete asukoht ruumis määratakse üheselt koordinaatide hulgaga (x,y,z) ja/või geodeetilisel referents- ja kõrgussüsteemil põhineva laiuse, pikkuse ja kõrgusega. |
| --- | --- |

1.

Koordinaatsüsteemid

Süsteemid, milles ruumiandmete asukoht ruumis määratakse üheselt koordinaatide hulgaga (x,y,z) ja/või geodeetilisel referents- ja kõrgussüsteemil põhineva laiuse, pikkuse ja kõrgusega.

| 2. | Geograafilised ruutvõrgud
  Ühtlustatud, ühise lähtepunktiga ning võrguruutude standardse paigutuse ja suurusega mitmetasandiline ruutvõtk. |
| --- | --- |

2.

Geograafilised ruutvõrgud

Ühtlustatud, ühise lähtepunktiga ning võrguruutude standardse paigutuse ja suurusega mitmetasandiline ruutvõtk.

| 3. | Geograafilised nimed
  Alade, piirkondade, kohtade, linnade, äärelinnade, alevite või asulate nimed või muud üldist või ajaloolist huvi pakkuvad geograafilised või topograafilised tunnused. |
| --- | --- |

3.

Geograafilised nimed

Alade, piirkondade, kohtade, linnade, äärelinnade, alevite või asulate nimed või muud üldist või ajaloolist huvi pakkuvad geograafilised või topograafilised tunnused.

| 4. | Haldusüksused


  Haldusüksused, mis jagunevad riigi kohaliku, piirkondliku ja riikliku juhtimisega territooriumiks.
  Haldusüksusi eraldavad halduspiirid. Hõlmab ka riigipiire ja rannajoont. |
| --- | --- |

4.

Haldusüksused

Haldusüksused, mis jagunevad riigi kohaliku, piirkondliku ja riikliku juhtimisega territooriumiks.
  Haldusüksusi eraldavad halduspiirid. Hõlmab ka riigipiire ja rannajoont.

| 5. | Transpordivõrgud
  Maantee-, raudtee- ja veetranspordivõrgud ja nendega seotud infrastruktuurid. Sisaldab eri võrkude vahelisi ühendusi. Hõlmab ka otsuses nr 1692/96/EÜ (1) määratletud üleeuroopalist transpordivõrku ja selle otsuse edaspidiseid muudatusi. |
| --- | --- |

5.

Transpordivõrgud

Maantee-, raudtee- ja veetranspordivõrgud ja nendega seotud infrastruktuurid. Sisaldab eri võrkude vahelisi ühendusi. Hõlmab ka otsuses nr 1692/96/EÜ (1) määratletud üleeuroopalist transpordivõrku ja selle otsuse edaspidiseid muudatusi.

| 6. | Hüdrograafia
  Nii looduslikud kui ka tehislikud hüdrograafilised objektid, sealhulgas jõed, järved, üleminekuveed, veehoidlad, põhjaveekihid, kanalid või muud veekogud, vajadusel võrgustike kujul ja seotuna muude võrgustikega. Hõlmab direktiivis 2000/60/EÜ määratletud valgalasid ja alamvesikondi (2). |
| --- | --- |

6.

Hüdrograafia

Nii looduslikud kui ka tehislikud hüdrograafilised objektid, sealhulgas jõed, järved, üleminekuveed, veehoidlad, põhjaveekihid, kanalid või muud veekogud, vajadusel võrgustike kujul ja seotuna muude võrgustikega. Hõlmab direktiivis 2000/60/EÜ määratletud valgalasid ja alamvesikondi (2).

| 7. | Kaitsealad
  Kindlaksmääratud, konkreetsetel kaitse-eesmärkidel reguleeritavad või valitsetavad alad. |
| --- | --- |

7.

Kaitsealad

Kindlaksmääratud, konkreetsetel kaitse-eesmärkidel reguleeritavad või valitsetavad alad.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsus nr 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta (EÜT L 228, 9.9.1996, lk 1). Otsust on viimati muudetud otsusega nr 884/2004/EÜ (ELT L 167, 30.4.2004, lk 1).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1). Direktiivi on viimati muudetud otsusega nr 2455/2001/EÜ (EÜT L 331, 15.12.2001, lk 1).

II LISA

ARTIKLI 6 PUNKTIS A, ARTIKLI 10 LÕIKES 1 JA ARTIKLI 11 PUNKTIS B VIIDATUD RUUMIANDMEVALDKONNAD

| 1. | Kõrgused
  Maa-, ja jääpinna ning ookeani põhja digitaalsed reljeefimudelid. Hõlmab maapinna reljeefi, batümeetriat ja kaldajooni. |
| --- | --- |

1.

Kõrgused

Maa-, ja jääpinna ning ookeani põhja digitaalsed reljeefimudelid. Hõlmab maapinna reljeefi, batümeetriat ja kaldajooni.

| 2. | Maavalduste identifitseerimistunnused
  Maavalduste geograafiline asukoht aadressielementide, tavaliselt tee või tänava nime, majanumbri ja postiindeksi järgi. |
| --- | --- |

2.

Maavalduste identifitseerimistunnused

Maavalduste geograafiline asukoht aadressielementide, tavaliselt tee või tänava nime, majanumbri ja postiindeksi järgi.

| 3. | Katastriüksused
  Katastripiiridega kindlaksmääratud, konkreetse omandiõigusliku seisundiga alad. |
| --- | --- |

3.

Katastriüksused

Katastripiiridega kindlaksmääratud, konkreetse omandiõigusliku seisundiga alad.

| 4. | Maakate
  Maapinna elutust või elusainest kate, kaasa arvatud tehislikud pinnakatted, põllumajandustaimed, metsad, (pool)looduslikud alad, märgalad ning veekogud. |
| --- | --- |

4.

Maakate

Maapinna elutust või elusainest kate, kaasa arvatud tehislikud pinnakatted, põllumajandustaimed, metsad, (pool)looduslikud alad, märgalad ning veekogud.

| 5. | Ortokujutised
  Maapinna georefereeritud kujutised, mis on talletatud satelliitidel või lennuvahenditel asuvate sensorite abil. |
| --- | --- |

5.

Ortokujutised

Maapinna georefereeritud kujutised, mis on talletatud satelliitidel või lennuvahenditel asuvate sensorite abil.

| 6. | Geoloogia



  Geoloogiline iseloom vastavalt koostisele ja struktuurile, ning ladestumisel toimunud muutustele ja restruktureerumisele. Hõlmab aluskivimit ja geomorfoloogiat. |
| --- | --- |

6.

Geoloogiline iseloom vastavalt koostisele ja struktuurile, ning ladestumisel toimunud muutustele ja restruktureerumisele. Hõlmab aluskivimit ja geomorfoloogiat.

III LISA

ARTIKLI 6 PUNKTIS B JA ARTIKLI 11 PUNKTIS B VIIDATUD RUUMIANDMEVALDKONNAD

| 1. | Statistilised üksused
  Rahvaloendustele või muule statistilisele teabele viitamise üksused. |
| --- | --- |

1.

Statistilised üksused

Rahvaloendustele või muule statistilisele teabele viitamise üksused.

| 2. | Ehitised
  Ehitiste geograafiline asukoht |
| --- | --- |

2.

Ehitised

Ehitiste geograafiline asukoht

| 3. | Pinnas
  Pinnas ja aluspinnas, mida on iseloomustatud sügavuse, tekstuuri, struktuuri, osakeste ja orgaanilise materjali sisalduse, kivimisisalduse,
  erosiooni,
  vajadusel keskmise kalde ja eeldatava veemahutavuse
  järgi
  . |
| --- | --- |

3.

Pinnas

Pinnas ja aluspinnas, mida on iseloomustatud sügavuse, tekstuuri, struktuuri, osakeste ja orgaanilise materjali sisalduse, kivimisisalduse,
  erosiooni,
  vajadusel keskmise kalde ja eeldatava veemahutavuse
  järgi
  .

| 4. | Maakasutus

  Maa-ala iseloomustus olemasolevate ja tulevaste kasutusaspektide või sotsiaalmajandusliku sihtotstarbe järgi (nt elamu- tööstus-, äri-, põllumajandus-, metsa- või puhkemaa). |
| --- | --- |

4.

Maa-ala iseloomustus olemasolevate ja tulevaste kasutusaspektide või sotsiaalmajandusliku sihtotstarbe järgi (nt elamu- tööstus-, äri-, põllumajandus-, metsa- või puhkemaa).

| 5. | Inimeste tervis ja ohutus
  Otseselt keskkonnaseisundist tingitud (epideemiad ja nakkushaigused,
  loodusõnnetustest
  , rasketest keskkonnaoludest, õhusaastest, kemikaalidest, osoonikihi kahanemisest, mürast jne) või kaudselt keskkonnaseisundiga seotud (toit,
  ühenduse õigusaktidega reguleeritud
  geneetiliselt muundatud organismid, stress jne)
  haigestuvuse ja surevuse
  jaotumine geograafilisel alal.
  Liiklusõnnetuste geograafiline jaotus. |
| --- | --- |

5.

Inimeste tervis ja ohutus

Otseselt keskkonnaseisundist tingitud (epideemiad ja nakkushaigused,
  loodusõnnetustest
  , rasketest keskkonnaoludest, õhusaastest, kemikaalidest, osoonikihi kahanemisest, mürast jne) või kaudselt keskkonnaseisundiga seotud (toit,
  ühenduse õigusaktidega reguleeritud
  geneetiliselt muundatud organismid, stress jne)
  haigestuvuse ja surevuse
  jaotumine geograafilisel alal.
  Liiklusõnnetuste geograafiline jaotus.

| 6. | Kommunikatsioonid ja riiklikud teenused



  Kommunikatsioonid ja riiklikud teenused hõlmavad maa-aluseid ja maapealseid tehnovõrke ja -rajatisi, nt dreenid, jäätmekäitlus, energiavarustus, side ja veevärk, ning haldus- ja sotsiaalvaldkonna riiklikke teenuseid, nt haldusorganid, koolid ja haiglad. |
| --- | --- |

6.

Kommunikatsioonid ja riiklikud teenused hõlmavad maa-aluseid ja maapealseid tehnovõrke ja -rajatisi, nt dreenid, jäätmekäitlus, energiavarustus, side ja veevärk, ning haldus- ja sotsiaalvaldkonna riiklikke teenuseid, nt haldusorganid, koolid ja haiglad.

| 7. | Keskkonnaseirerajatised



  Keskkonnaseirerajatiste loomisel ja toimimisel jälgitakse ja mõõdetakse heitmeid, keskkonnaseisundit (merekeskkond, maismaa pinnavesi ja põhjavesi, õhk ja pinnas) ning muid ökosüsteemi parameetreid (bioloogiline mitmekesisus, taimekasvu ökoloogilised tingimused jne) asutuste poolt või nende nimel. |
| --- | --- |

7.

Keskkonnaseirerajatiste loomisel ja toimimisel jälgitakse ja mõõdetakse heitmeid, keskkonnaseisundit (merekeskkond, maismaa pinnavesi ja põhjavesi, õhk ja pinnas) ning muid ökosüsteemi parameetreid (bioloogiline mitmekesisus, taimekasvu ökoloogilised tingimused jne) asutuste poolt või nende nimel.

| 8. | Tootmis- ja tööstusrajatised
  Tööstusliku tootmise alad. Hõlmab veevõtukohti, kaevandusi ja ladustamiskohti. |
| --- | --- |

8.

Tootmis- ja tööstusrajatised

Tööstusliku tootmise alad. Hõlmab veevõtukohti, kaevandusi ja ladustamiskohti.

| 9. | Põllumajandus- ja akvakultuurirajatised
  Põllumajandusseadmed ja tootmisrajatised (sealhulgas niisutussüsteemid, kasvuhooned ja laudad). |
| --- | --- |

9.

Põllumajandus- ja akvakultuurirajatised

Põllumajandusseadmed ja tootmisrajatised (sealhulgas niisutussüsteemid, kasvuhooned ja laudad).

| 10. | Elanikkonna jaotumine – demograafia
  Elanike geograafiline jaotumine koordinaatvõrgustiku ruutude, piirkondade, haldusüksuste või muude jaotusüksuste alusel.
  See hõlmab ka elanikkonna karakteristikuid ja aktiivsustasemeid. |
| --- | --- |

10.

Elanikkonna jaotumine – demograafia

Elanike geograafiline jaotumine koordinaatvõrgustiku ruutude, piirkondade, haldusüksuste või muude jaotusüksuste alusel.
  See hõlmab ka elanikkonna karakteristikuid ja aktiivsustasemeid.

| 11. | Majandamistsoonid/piirangutsoonid/reguleeritud tsoonid ja aruandlusüksused
  Alad, mille valitsemisest, reguleerimisest või kasutamisest antakse aru
  rahvusvahelisel,
  Euroopa, riikide, piirkondade või kohalikul tasandil. Hõlmab jäätmeuputuskohti, joogiveeallikate ümber asuvaid piirangutsoone, nitraaditundlikke tsoone, reguleeritavaid laevateid merel või suurtel
  siseveekogudel, jäätmeuputuskeelualasid
  , mürapiirangutsoone, geoloogiliste uuringute ja kaevanduste alasid, vesikonnaalasid,

  rannikute majandusalasid ja keskkonna seisukohast olulisi aruandlusüksusi. |
| --- | --- |

11.

Majandamistsoonid/piirangutsoonid/reguleeritud tsoonid ja aruandlusüksused

Alad, mille valitsemisest, reguleerimisest või kasutamisest antakse aru
  rahvusvahelisel,
  Euroopa, riikide, piirkondade või kohalikul tasandil. Hõlmab jäätmeuputuskohti, joogiveeallikate ümber asuvaid piirangutsoone, nitraaditundlikke tsoone, reguleeritavaid laevateid merel või suurtel
  siseveekogudel, jäätmeuputuskeelualasid
  , mürapiirangutsoone, geoloogiliste uuringute ja kaevanduste alasid, vesikonnaalasid,

  rannikute majandusalasid ja keskkonna seisukohast olulisi aruandlusüksusi.

| 12. | Inimtegevuse surve all olevad alad



  Inimtegevuse surve all olevad alad, sh saastunud alad ning müra- ja kiirgustsoonid. |
| --- | --- |

12.

Inimtegevuse surve all olevad alad, sh saastunud alad ning müra- ja kiirgustsoonid.

| 13. | Looduslikud ohutsoonid.
  Tundlikud alad, mida iseloomustavad looduslikud riskitegurid (kõik atmosfäärilised, hüdroloogilised, seismilised, vulkaanilised ja kulutulega seotud nähtused, mis oma asukoha, raskusastme ja sageduse tõttu võivad tekitada ühiskonnale tõsist kahju), nt üleujutused,
  lumelaviinid,
  laviinid, metsatulekahjud, maavärinad, vulkaanipursked,
  maalihked ja pinnase vajumine. |
| --- | --- |

13.

Looduslikud ohutsoonid.

Tundlikud alad, mida iseloomustavad looduslikud riskitegurid (kõik atmosfäärilised, hüdroloogilised, seismilised, vulkaanilised ja kulutulega seotud nähtused, mis oma asukoha, raskusastme ja sageduse tõttu võivad tekitada ühiskonnale tõsist kahju), nt üleujutused,
  lumelaviinid,
  laviinid, metsatulekahjud, maavärinad, vulkaanipursked,
  maalihked ja pinnase vajumine.

| 14. | Atmosfääritingimused
  Füüsikalised tingimused atmosfääris. Hõlmab mõõtmiste ja modelleerimise tulemusel või nende kahe meetodi kombineerimisel saadud ruumiandmeid ning mõõtmiskohti. |
| --- | --- |

14.

Atmosfääritingimused

Füüsikalised tingimused atmosfääris. Hõlmab mõõtmiste ja modelleerimise tulemusel või nende kahe meetodi kombineerimisel saadud ruumiandmeid ning mõõtmiskohti.

| 15. | Meteoroloogilis-geograafilised näitajad
  Ilmastikutingimused ja nende mõõtmine; sademed, temperatuur, evapotranspiratsioon, tuule kiirus ja suund. |
| --- | --- |

15.

Meteoroloogilis-geograafilised näitajad

Ilmastikutingimused ja nende mõõtmine; sademed, temperatuur, evapotranspiratsioon, tuule kiirus ja suund.

| 16. | Okeanograafilis-geograafilised näitajad
  Füüsikalised tingimused ookeanides (hoovused, soolasisaldus, lainekõrgus jne). |
| --- | --- |

16.

Okeanograafilis-geograafilised näitajad

Füüsikalised tingimused ookeanides (hoovused, soolasisaldus, lainekõrgus jne).

| 17. | Merepiirkonnad
  Füüsikalised tingimused meredes ja soolastes veekogudes, mis on ühiste näitajate alusel jaotatud piirkondadeks ja alapiirkondadeks. |
| --- | --- |

17.

Merepiirkonnad

Füüsikalised tingimused meredes ja soolastes veekogudes, mis on ühiste näitajate alusel jaotatud piirkondadeks ja alapiirkondadeks.

| 18. | Bio-geograafilised piirkonnad
  Suhteliselt ühetaoliste ökoloogiliste tingimustega ja ühiste näitajatega alad. |
| --- | --- |

18.

Bio-geograafilised piirkonnad

Suhteliselt ühetaoliste ökoloogiliste tingimustega ja ühiste näitajatega alad.

| 19. | Elupaigad ja biotoobid
  Geograafilised alad, mida iseloomustavad konkreetsed ökoloogilised tingimused ja mis on pinnaseks seal elunevatele elusorganismidele. Hõlmab maa- või veealasid, mida eristatakse geograafiliste, abiootiliste ja biootiliste tunnuste järgi ja mis on täiesti looduslikud või poollooduslikud. Hõlmab ka maapiirkondade väikesi maastikuelemente, nagu hekke, ojasid jne. |
| --- | --- |

19.

Elupaigad ja biotoobid

Geograafilised alad, mida iseloomustavad konkreetsed ökoloogilised tingimused ja mis on pinnaseks seal elunevatele elusorganismidele. Hõlmab maa- või veealasid, mida eristatakse geograafiliste, abiootiliste ja biootiliste tunnuste järgi ja mis on täiesti looduslikud või poollooduslikud. Hõlmab ka maapiirkondade väikesi maastikuelemente, nagu hekke, ojasid jne.

| 20. | Liikide jaotumine
  Taime- ja loomaliikide geograafiline esinemissagedus koordinaatvõrgustiku ruutude, piirkondade, haldusüksuste või muude jaotusüksuste kaupa. |
| --- | --- |

20.

Liikide jaotumine

Taime- ja loomaliikide geograafiline esinemissagedus koordinaatvõrgustiku ruutude, piirkondade, haldusüksuste või muude jaotusüksuste kaupa.

| 21. | Taastuvad energiaallikad |
| --- | --- |

21.

P6_TA(2005)0214

Edasikindlustus ***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb edasikindlustust ning millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 92/49/EMÜ ning direktiive 98/78/EÜ ja 2002/83/EÜ (KOM(2004)0273 — C6-0038/2004 — 2004/0097(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0273) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0273) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 47 lõiget 2 ja artiklit 55, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0038/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 47 lõiget 2 ja artiklit 55, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0038/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning õiguskomisjoni arvamust (A6-0146/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning õiguskomisjoni arvamust (A6-0146/2005),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC1-COD(2004)0097

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. juunil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ, mis käsitleb edasikindlustust ja nõukogu direktiivide 73/239/EMÜ, 92/49/EMÜ ja direktiivide 98/78/EÜ ja 2002/83/EÜ muutmist

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja eriti selle artikli 47 lõiget 2 ja artiklit 55,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse regioonide komitee arvamust (2),

tegutsedes vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluskorrale (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 24. juuli 1973.aasta direktiiv 73/239/EMÜ otsekindlustustegevuse, välja arvatud elukindlustustegevuse alustamise ja jätkamisega seotud õigus- haldusnormide kooskõlastamise kohta, (4) nõukogu 18. juuni 1992.aasta direktiiv 92/49/EMÜ otsekindlustustegevusega, välja arvatud elukindlustustegevusega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta, (5) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002.aasta direktiiv 2002/83/EÜ elukindlustuse kohta
   (6) on sätestanud nõuded otsekindlustustegevuse alustamisele ja jätkamisele ühenduses. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 24. juuli 1973.aasta direktiiv 73/239/EMÜ otsekindlustustegevuse, välja arvatud elukindlustustegevuse alustamise ja jätkamisega seotud õigus- haldusnormide kooskõlastamise kohta, (4) nõukogu 18. juuni 1992.aasta direktiiv 92/49/EMÜ otsekindlustustegevusega, välja arvatud elukindlustustegevusega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta, (5) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002.aasta direktiiv 2002/83/EÜ elukindlustuse kohta
   (6) on sätestanud nõuded otsekindlustustegevuse alustamisele ja jätkamisele ühenduses.

| (2) | Need direktiivid sätestavad õigusraamistiku kindlustusseltsidele kindlustustegevusega tegelemiseks siseturul nii asutamisõiguse kui teenuste osutamise vabaduse alusel, et lihtsustada ühenduses asuva peakontoriga kindlustusseltsidel ühenduses asuvate kohustuste katmist ja võimaldada kindlustusvõtjatel taotleda hüvitist mitte üksnes omaenda riigis asutatud kindlustusandjatelt, vaid ka ühenduses asuva peakontoriga ja teises liikmesriigis asutatud kindlustusandjatelt. |
| --- | --- |

(2)

Need direktiivid sätestavad õigusraamistiku kindlustusseltsidele kindlustustegevusega tegelemiseks siseturul nii asutamisõiguse kui teenuste osutamise vabaduse alusel, et lihtsustada ühenduses asuva peakontoriga kindlustusseltsidel ühenduses asuvate kohustuste katmist ja võimaldada kindlustusvõtjatel taotleda hüvitist mitte üksnes omaenda riigis asutatud kindlustusandjatelt, vaid ka ühenduses asuva peakontoriga ja teises liikmesriigis asutatud kindlustusandjatelt.

| (3) | Nendes direktiivides sätestatud korda kohaldatakse otsekindlustusseltsidele kogu nende tegevuse, nii otsekindlustuse kui ka vastuvõetud edasikindlustuse osas; siiski ei kehti spetsialiseerunud edasikindlustusseltsi edasikindlustustegevuse suhtes ei käesolev kord ega ükski teine ühenduse õigusega sätestatud kord. |
| --- | --- |

(3)

Nendes direktiivides sätestatud korda kohaldatakse otsekindlustusseltsidele kogu nende tegevuse, nii otsekindlustuse kui ka vastuvõetud edasikindlustuse osas; siiski ei kehti spetsialiseerunud edasikindlustusseltsi edasikindlustustegevuse suhtes ei käesolev kord ega ükski teine ühenduse õigusega sätestatud kord.

| (4) | Edasikindlustus on oluline finantstegevus, kuna see annab otsekindlustusseltsile riskide ülemaailmselt laiema jaotumist soodustades suurema võimaluse kindlustustegevuseks ja kindlustuskaitse pakkumiseks ning vähendab ka tema kapitalikulusid; lisaks etendab edasikindlustus olulist rolli finantsstabiilsuse seisukohast, sest edasikindlustus on oma finantsvahendaja ja institutsionaalse investori rolli tõttu otsekindlustusturu ja samuti kogu finantssüsteemi usaldusväärsuse ja stabiilsuse tagamise oluline komponent. |
| --- | --- |

(4)

Edasikindlustus on oluline finantstegevus, kuna see annab otsekindlustusseltsile riskide ülemaailmselt laiema jaotumist soodustades suurema võimaluse kindlustustegevuseks ja kindlustuskaitse pakkumiseks ning vähendab ka tema kapitalikulusid; lisaks etendab edasikindlustus olulist rolli finantsstabiilsuse seisukohast, sest edasikindlustus on oma finantsvahendaja ja institutsionaalse investori rolli tõttu otsekindlustusturu ja samuti kogu finantssüsteemi usaldusväärsuse ja stabiilsuse tagamise oluline komponent.

| (5) | Nõukogu 25. veebruari 1964.aasta direktiiv 64/225/EMÜ asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse piirangute kaotamise kohta edasikindlustuse ja retrosessiooni puhul (7) kõrvaldas edasikindlustuse pakkuja rahvuse või asukohaga seotud asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse piirangud. Siiski ei kõrvaldanud see edasikindlustuse usaldatavusnormatiivide järgimise reguleerimise osas siseriiklike õigusnormide erinevustest tulenevaid piiranguid. Seetõttu on ühenduse edasikindlustusseltside järelevalve tasemes olulisi erinevusi, mis takistavad edasikindlustusega tegelemist, näiteks edasikindlustusseltsi kohustus pantida otsekindlustusseltsi tehniliste eraldiste katmiseks oma varad, samuti edasikindlustusseltsi kohustus järgida erinevaid järelevalvealaseid eeskirju erinevates liikmesriikides, kus nad tegutsevad, või otsekindlustusseltsi pädeva asutuse kaudne järelevalve edasikindlustusseltsi mitmesuguste aspektide üle. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu 25. veebruari 1964.aasta direktiiv 64/225/EMÜ asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse piirangute kaotamise kohta edasikindlustuse ja retrosessiooni puhul (7) kõrvaldas edasikindlustuse pakkuja rahvuse või asukohaga seotud asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse piirangud. Siiski ei kõrvaldanud see edasikindlustuse usaldatavusnormatiivide järgimise reguleerimise osas siseriiklike õigusnormide erinevustest tulenevaid piiranguid. Seetõttu on ühenduse edasikindlustusseltside järelevalve tasemes olulisi erinevusi, mis takistavad edasikindlustusega tegelemist, näiteks edasikindlustusseltsi kohustus pantida otsekindlustusseltsi tehniliste eraldiste katmiseks oma varad, samuti edasikindlustusseltsi kohustus järgida erinevaid järelevalvealaseid eeskirju erinevates liikmesriikides, kus nad tegutsevad, või otsekindlustusseltsi pädeva asutuse kaudne järelevalve edasikindlustusseltsi mitmesuguste aspektide üle.

| (6) | Finantsteenuste tegevuskava tuvastas edasikindlustuse kui valdkonna, milles vajatakse meedet finantsteenuste siseturu loomise lõpuleviimiseks ühenduse tasandil. Pealegi on sellised olulised finantsasutused nagu Rahvusvaheline Valuutafond ja Rahvusvaheline Kindlustusjärelevalvete Assotsiatsioon (International Association of Insurance Supervisors – IAIS) rõhutanud, et edasikindlustuse järelevalve ühtlustatud korra puudumine ühenduse tasandil on oluline lünk finantsteenuste õigusraamistikus ja et see lünk tuleks täita. |
| --- | --- |

(6)

Finantsteenuste tegevuskava tuvastas edasikindlustuse kui valdkonna, milles vajatakse meedet finantsteenuste siseturu loomise lõpuleviimiseks ühenduse tasandil. Pealegi on sellised olulised finantsasutused nagu Rahvusvaheline Valuutafond ja Rahvusvaheline Kindlustusjärelevalvete Assotsiatsioon (International Association of Insurance Supervisors – IAIS) rõhutanud, et edasikindlustuse järelevalve ühtlustatud korra puudumine ühenduse tasandil on oluline lünk finantsteenuste õigusraamistikus ja et see lünk tuleks täita.

| (7) | Käesoleva direktiivi eesmärk on luua ühenduses toimuva edasikindlustustegevuse jaoks usaldatavusnormatiivide järgimise õigusraamistik. See on osa ühenduse kindlustusalaste õigusnormide kogumist, mille eesmärk on luua siseturg kindlustuse valdkonnas. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva direktiivi eesmärk on luua ühenduses toimuva edasikindlustustegevuse jaoks usaldatavusnormatiivide järgimise õigusraamistik. See on osa ühenduse kindlustusalaste õigusnormide kogumist, mille eesmärk on luua siseturg kindlustuse valdkonnas.

| (8) | Käesolev direktiiv on kooskõlas edasikindlustuse usaldatavusnormatiivide järgimise korraga eriti IAISi tehtud ulatusliku rahvusvahelise tööga. |
| --- | --- |

(8)

Käesolev direktiiv on kooskõlas edasikindlustuse usaldatavusnormatiivide järgimise korraga eriti IAISi tehtud ulatusliku rahvusvahelise tööga.

| (9) | Direktiiv järgib ühenduse õigusaktides otsekindlustuse osas vastuvõetud käsitlust, teostades ühtlustamist, mis on oluline, vajalik ja piisav tagamaks tegevuslubade ning usaldatavusnormatiivide järgimise kontrollisüsteemide vastastikust tunnustamist, muutes sellega võimalikuks kogu ühenduses kehtivate ühtsete tegevuslubade väljaandmise ja järelevalve põhimõtete kohaldamise päritoluliikmesriigi poolt. |
| --- | --- |

(9)

Direktiiv järgib ühenduse õigusaktides otsekindlustuse osas vastuvõetud käsitlust, teostades ühtlustamist, mis on oluline, vajalik ja piisav tagamaks tegevuslubade ning usaldatavusnormatiivide järgimise kontrollisüsteemide vastastikust tunnustamist, muutes sellega võimalikuks kogu ühenduses kehtivate ühtsete tegevuslubade väljaandmise ja järelevalve põhimõtete kohaldamise päritoluliikmesriigi poolt.

| (10) | Seetõttu kehtib edasikindlustustegevuse alustamisel ja jätkamisel kord, kus ühtse ametliku tegevusloa väljastab selle liikmesriigi pädev asutus, kus asub edasikindlustusseltsi peakontor. Selline tegevusluba võimaldab ettevõtjal tegutseda asutamisõiguse või teenuste osutamise vabaduse alusel kogu ühenduses. Filiaali omav või teenust osutanud liikmesriik ei tohi nõuda uue tegevusloa taotlemist edasikindlustusseltsilt, mis soovib seal tegeleda edasikindlustusega ja mis on tegevusloa saanud oma päritoluliikmesriigis. Lisaks sellele ei tohi selle edasikindlustusseltsi edasi kindlustatud kindlustusseltsi pädev asutus täiendavalt uurida või kontrollida oma päritoluliikmesriigis tegevusloa saanud edasikindlustusseltsi usaldusväärsust. Samuti ei tohi liikmesriigid nõuda ühenduses tegevusloa saanud edasikindlustusseltsilt varalist tagatist katmaks oma osa edasikindlustusvõtja tehnilistest eraldistest. Määratleda tuleb tingimused sellise tegevusloa andmiseks ja tühistamiseks. Pädev asutus ei tohi anda tegevusluba või jätta tegevusluba alles käesoleva direktiivi tingimusi rikkuvale edasikindlustusseltsile. |
| --- | --- |

(10)

Seetõttu kehtib edasikindlustustegevuse alustamisel ja jätkamisel kord, kus ühtse ametliku tegevusloa väljastab selle liikmesriigi pädev asutus, kus asub edasikindlustusseltsi peakontor. Selline tegevusluba võimaldab ettevõtjal tegutseda asutamisõiguse või teenuste osutamise vabaduse alusel kogu ühenduses. Filiaali omav või teenust osutanud liikmesriik ei tohi nõuda uue tegevusloa taotlemist edasikindlustusseltsilt, mis soovib seal tegeleda edasikindlustusega ja mis on tegevusloa saanud oma päritoluliikmesriigis. Lisaks sellele ei tohi selle edasikindlustusseltsi edasi kindlustatud kindlustusseltsi pädev asutus täiendavalt uurida või kontrollida oma päritoluliikmesriigis tegevusloa saanud edasikindlustusseltsi usaldusväärsust. Samuti ei tohi liikmesriigid nõuda ühenduses tegevusloa saanud edasikindlustusseltsilt varalist tagatist katmaks oma osa edasikindlustusvõtja tehnilistest eraldistest. Määratleda tuleb tingimused sellise tegevusloa andmiseks ja tühistamiseks. Pädev asutus ei tohi anda tegevusluba või jätta tegevusluba alles käesoleva direktiivi tingimusi rikkuvale edasikindlustusseltsile.

| (11) | Käesolevat direktiivi kohaldatakse edasikindlustusseltsidele, mis tegelevad eranditult edasikindlustusega ja mitte otsekindlustusega; seda kohaldatakse ka emaettevõtja riske edasi kindlustavale tütarettevõtjale,
  mille on asutanud või mille omanik on kas muu finantsettevõtja kui kindlustusselts või edasikindlustusselts või kindlustus- või edasikindlustusseltside kontsern,

  mille suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 1998. aasta direktiivi 98/78/EÜ kindlustusandjate kontserni kuuluvate kindlustusseltside täiendava järelevalve kohta (8),
  või üks või mitu mittefinantsettevõtjat
  , mille eesmärk on kindlustada edasi üksnes nende ettevõtjate riske, millele ta kuulub.
  Kui käesolevas direktiivis viidatakse edasikindlustusseltsidele, hõlmavad need ka emaettevõtja riske edasi kindlustavaid tütarettevõtjaid, välja arvatud juhul, kui emaettevõtja riske edasi kindlustavatele tütarettevõtjate kohta on erisäte. Emaettevõtja riske edasi kindlustavad tütarettevõtjad ei kindlusta edasi kontserni kuuluvate otsekindlustus- või edasikindlustusseltside otsekindlustus- või edasikindlustustegevust väljaspool kontserni. Finantskonglomeraati kuuluvad otsekindlustus- või edasikindlustusseltsid ei tohi omada emaettevõtja riske edasi kindlustavaid tütarettevõtjaid. |
| --- | --- |

(11)

Käesolevat direktiivi kohaldatakse edasikindlustusseltsidele, mis tegelevad eranditult edasikindlustusega ja mitte otsekindlustusega; seda kohaldatakse ka emaettevõtja riske edasi kindlustavale tütarettevõtjale,
  mille on asutanud või mille omanik on kas muu finantsettevõtja kui kindlustusselts või edasikindlustusselts või kindlustus- või edasikindlustusseltside kontsern,

  mille suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 1998. aasta direktiivi 98/78/EÜ kindlustusandjate kontserni kuuluvate kindlustusseltside täiendava järelevalve kohta (8),
  või üks või mitu mittefinantsettevõtjat
  , mille eesmärk on kindlustada edasi üksnes nende ettevõtjate riske, millele ta kuulub.
  Kui käesolevas direktiivis viidatakse edasikindlustusseltsidele, hõlmavad need ka emaettevõtja riske edasi kindlustavaid tütarettevõtjaid, välja arvatud juhul, kui emaettevõtja riske edasi kindlustavatele tütarettevõtjate kohta on erisäte. Emaettevõtja riske edasi kindlustavad tütarettevõtjad ei kindlusta edasi kontserni kuuluvate otsekindlustus- või edasikindlustusseltside otsekindlustus- või edasikindlustustegevust väljaspool kontserni. Finantskonglomeraati kuuluvad otsekindlustus- või edasikindlustusseltsid ei tohi omada emaettevõtja riske edasi kindlustavaid tütarettevõtjaid.

| (12) | Seda direktiivi ei kohaldata siiski kindlustusseltside suhtes, mida reguleeritakse juba direktiividega 73/239/EMÜ ja 2002/83/EÜ; muuhulgas kohaldatakse edasikindlustusseltsi tegevuse suhtes siiski käesolevas direktiivis sätestatud nõudeid edasikindlustusseltsi omavahenditele, kui edasikindlustustegevus moodustab olulise osa tema kogutegevusest, et tagada selliste seotud seltside usaldusväärsust ja seda, et selliste kindlustusseltside kapitalinõuded arvestaks nõuetekohaselt selle tegevuse iseärasusi. |
| --- | --- |

(12)

Seda direktiivi ei kohaldata siiski kindlustusseltside suhtes, mida reguleeritakse juba direktiividega 73/239/EMÜ ja 2002/83/EÜ; muuhulgas kohaldatakse edasikindlustusseltsi tegevuse suhtes siiski käesolevas direktiivis sätestatud nõudeid edasikindlustusseltsi omavahenditele, kui edasikindlustustegevus moodustab olulise osa tema kogutegevusest, et tagada selliste seotud seltside usaldusväärsust ja seda, et selliste kindlustusseltside kapitalinõuded arvestaks nõuetekohaselt selle tegevuse iseärasusi.

| (13) | Käesolevat direktiivi ei kohaldata liikmesriigi korraldatud või täisgarantiiga edasikindlustuse suhtes, kui liikmesriik tegutseb avalikes huvides viimase võimaluse edasikindlustusandjana juhul, kui liikmesriigis kujuneb spetsiifiline olukord, kus turul ei ole võimalik piisavat kommertskindlustuse katet osta; sellises olukorras tähendab “piisava kommertskindlustuse katte” puudumine enamasti läbikukkumist turul, mida iseloomustab kindlustuspakkumiste ilmne vähesus, kuigi ülemäärane kindlustusmakse iseenesest ei tohiks sellist edasikindlustuskatte ebapiisavust tähendada. Artikli 1 lõike 2 punkti d kohaldatakse ka kindlustusseltsidevahelistele lepingutele, mille suhtes kohaldatakse direktiive 73/239/EMÜ ja 2002/83/EÜ, mille eesmärgiks on tegeleda suurte finantsnõuetega seotud riskidega, nagu näiteks terrorism. |
| --- | --- |

(13)

Käesolevat direktiivi ei kohaldata liikmesriigi korraldatud või täisgarantiiga edasikindlustuse suhtes, kui liikmesriik tegutseb avalikes huvides viimase võimaluse edasikindlustusandjana juhul, kui liikmesriigis kujuneb spetsiifiline olukord, kus turul ei ole võimalik piisavat kommertskindlustuse katet osta; sellises olukorras tähendab “piisava kommertskindlustuse katte” puudumine enamasti läbikukkumist turul, mida iseloomustab kindlustuspakkumiste ilmne vähesus, kuigi ülemäärane kindlustusmakse iseenesest ei tohiks sellist edasikindlustuskatte ebapiisavust tähendada. Artikli 1 lõike 2 punkti d kohaldatakse ka kindlustusseltsidevahelistele lepingutele, mille suhtes kohaldatakse direktiive 73/239/EMÜ ja 2002/83/EÜ, mille eesmärgiks on tegeleda suurte finantsnõuetega seotud riskidega, nagu näiteks terrorism.

| (14) | Edasikindlustusselts peab oma eesmärgid piirama edasikindlustustegevuse ja sellega seotud tegevustega. See tingimus võimaldab edasikindlustusseltsil oma klientide heaks tegeleda näiteks statistilise ja aktuaarse nõustamisega, riskianalüüsi või -uuringutega
  .
  Edasikindlustusselts võib tegutseda ka valdusettevõtjana ja olla seotud finantssektoriga Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/87/EÜ, milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet,

   (9)

  artikli 2 lõike 8 tähenduses. Igal juhul ei luba nimetatud nõue tegeleda mitteseotud pangandus- ja finantstegevustega. |
| --- | --- |

(14)

Edasikindlustusselts peab oma eesmärgid piirama edasikindlustustegevuse ja sellega seotud tegevustega. See tingimus võimaldab edasikindlustusseltsil oma klientide heaks tegeleda näiteks statistilise ja aktuaarse nõustamisega, riskianalüüsi või -uuringutega
  .
  Edasikindlustusselts võib tegutseda ka valdusettevõtjana ja olla seotud finantssektoriga Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/87/EÜ, milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet,

   (9)

  artikli 2 lõike 8 tähenduses. Igal juhul ei luba nimetatud nõue tegeleda mitteseotud pangandus- ja finantstegevustega.

| (15) | Direktiiv selgitab pädeva asutuse volitusi ja järelevalvelisi vahendeid. Edasikindlustusseltsi päritoluliikmesriigi pädev asutus vastutab edasikindlustusseltsi finantsseisundi, sealhulgas tema maksejõulisuse, piisavate tehniliste eraldiste
  ja tasanduseraldiste
  reservi moodustamise ning nende eraldiste
  ja reservide
  kvaliteetsete varadega katmise jälgimise eest. |
| --- | --- |

(15)

Direktiiv selgitab pädeva asutuse volitusi ja järelevalvelisi vahendeid. Edasikindlustusseltsi päritoluliikmesriigi pädev asutus vastutab edasikindlustusseltsi finantsseisundi, sealhulgas tema maksejõulisuse, piisavate tehniliste eraldiste
  ja tasanduseraldiste
  reservi moodustamise ning nende eraldiste
  ja reservide
  kvaliteetsete varadega katmise jälgimise eest.

| (16) | Liikmesriigi pädev asutus peab käsutama järelevalvelisi vahendeid, mis on vajalikud tagamaks edasikindlustusseltsi korrektset tegevust kogu ühenduses kas siis asutamisõiguse või teenuste osutamise vabaduse alusel. Esmajoones peab ta suutma kasutada asjakohaseid kaitsemeetmeid või rakendada sanktsioone, mille eesmärk on takistada eeskirjade eiramist ja edasikindlustuse järelevalve õigusnormide rikkumist. |
| --- | --- |

(16)

Liikmesriigi pädev asutus peab käsutama järelevalvelisi vahendeid, mis on vajalikud tagamaks edasikindlustusseltsi korrektset tegevust kogu ühenduses kas siis asutamisõiguse või teenuste osutamise vabaduse alusel. Esmajoones peab ta suutma kasutada asjakohaseid kaitsemeetmeid või rakendada sanktsioone, mille eesmärk on takistada eeskirjade eiramist ja edasikindlustuse järelevalve õigusnormide rikkumist.

| (17) | Lepinguportfelli üleandmist hõlmavad sätted peavad olema kooskõlas käesoleva direktiiviga kehtestatud volitusega. Need peavad kehtima edasikindlustusseltside vahel erinevatel alustel sõlmitud lepingute portfellide üleandmise kohta, nagu näiteks lepinguportfelli üleandmine edasikindlustusseltside omavahelisel ühinemisel või muul äriühinguõiguses ette nähtud alusel või lepinguportfelli üleandmine seoses suurte kaotustega teisele edasikindlustusseltsile. Lisaks peaksid portfelli üleandmisega seotud sätted sisaldama konkreetseid sätteid asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse alusel sõlmitud lepingute portfelli üleandmise kohta teisele edasikindlustusseltsile. |
| --- | --- |

(17)

Lepinguportfelli üleandmist hõlmavad sätted peavad olema kooskõlas käesoleva direktiiviga kehtestatud volitusega. Need peavad kehtima edasikindlustusseltside vahel erinevatel alustel sõlmitud lepingute portfellide üleandmise kohta, nagu näiteks lepinguportfelli üleandmine edasikindlustusseltside omavahelisel ühinemisel või muul äriühinguõiguses ette nähtud alusel või lepinguportfelli üleandmine seoses suurte kaotustega teisele edasikindlustusseltsile. Lisaks peaksid portfelli üleandmisega seotud sätted sisaldama konkreetseid sätteid asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse alusel sõlmitud lepingute portfelli üleandmise kohta teisele edasikindlustusseltsile.

| (18) | Sätestada tuleb teabevahetus pädevate asutuste ja asutuste või organite vahel, mis oma funktsiooni tõttu aitavad tugevdada finantssüsteemi stabiilsust. Edastatud teabe konfidentsiaalsuse huvides peab adressaatide loetelu olema rangelt piiratud. Seetõttu on vaja täpsustada tingimusi lubamaks eespoolnimetatud teabevahetust; lisaks sellele, kui on sätestatud, et teavet võib avalikustada üksnes pädeva asutuse selgelt väljendatud nõusolekul, võib teha nõusoleku andmise sõltuvaks rangete tingimuste täitmisest. Seoses sellega ja tagamaks pädeva asutuse korrektset järelevalvet edasikindlustusseltside üle sätestatakse käesolevas direktiivis kord, mis võimaldab liikmesriikidel sõlmida teabevahetuse osas kokkuleppeid kolmandate riikidega tingimusel, et edastatud teabe osas tagatakse asjakohane ametisaladuse hoidmine. |
| --- | --- |

(18)

Sätestada tuleb teabevahetus pädevate asutuste ja asutuste või organite vahel, mis oma funktsiooni tõttu aitavad tugevdada finantssüsteemi stabiilsust. Edastatud teabe konfidentsiaalsuse huvides peab adressaatide loetelu olema rangelt piiratud. Seetõttu on vaja täpsustada tingimusi lubamaks eespoolnimetatud teabevahetust; lisaks sellele, kui on sätestatud, et teavet võib avalikustada üksnes pädeva asutuse selgelt väljendatud nõusolekul, võib teha nõusoleku andmise sõltuvaks rangete tingimuste täitmisest. Seoses sellega ja tagamaks pädeva asutuse korrektset järelevalvet edasikindlustusseltside üle sätestatakse käesolevas direktiivis kord, mis võimaldab liikmesriikidel sõlmida teabevahetuse osas kokkuleppeid kolmandate riikidega tingimusel, et edastatud teabe osas tagatakse asjakohane ametisaladuse hoidmine.

| (19) | Edasikindlustusseltside usaldatavusnormatiivide järgimise järelevalve tugevdamiseks sätestatakse audiitorile kohustus teatada koheselt pädevale asutusele, kui ta saab vastavalt käesolevale direktiivile oma ametikohustuste täitmisel teada asjaoludest, millel on edasikindlustusseltsi finantsseisundile või juhtimisele või raamatupidamisele rasked tagajärjed. Eesmärke arvestades on soovitatav, et liikmesriigid sätestaksid audiitorile sellise kohustuse juhuks, kui ta tuvastab need asjaolud oma ametikohustuste täitmisel edasikindlustusseltsiga märkimisväärses seoses olevas ettevõtjas. Audiitori kohustus teatada pädevale asutusele teatud edasikindlustusseltsi puudutavaid asjaolusid või otsuseid, mis selguvad tema ametikohustuste täitmise käigus muus ettevõtjas kui kõnealuses edasikindlustusseltsis, ei muuda iseenesest audiitori ülesandeid selles ettevõtjas ega viisi, kuidas neid ülesandeid peab selles ettevõtjas täitma. |
| --- | --- |

(19)

Edasikindlustusseltside usaldatavusnormatiivide järgimise järelevalve tugevdamiseks sätestatakse audiitorile kohustus teatada koheselt pädevale asutusele, kui ta saab vastavalt käesolevale direktiivile oma ametikohustuste täitmisel teada asjaoludest, millel on edasikindlustusseltsi finantsseisundile või juhtimisele või raamatupidamisele rasked tagajärjed. Eesmärke arvestades on soovitatav, et liikmesriigid sätestaksid audiitorile sellise kohustuse juhuks, kui ta tuvastab need asjaolud oma ametikohustuste täitmisel edasikindlustusseltsiga märkimisväärses seoses olevas ettevõtjas. Audiitori kohustus teatada pädevale asutusele teatud edasikindlustusseltsi puudutavaid asjaolusid või otsuseid, mis selguvad tema ametikohustuste täitmise käigus muus ettevõtjas kui kõnealuses edasikindlustusseltsis, ei muuda iseenesest audiitori ülesandeid selles ettevõtjas ega viisi, kuidas neid ülesandeid peab selles ettevõtjas täitma.

| (20) | Sätestada tuleb käesoleva direktiivi kohaldamise olemasolevate edasikindlustusseltside suhtes, millel on tegevusluba või õigus tegeleda edasikindlustusega vastavalt liikmesriigi õigusnormidele juba enne direktiivi kohaldamist. |
| --- | --- |

(20)

Sätestada tuleb käesoleva direktiivi kohaldamise olemasolevate edasikindlustusseltside suhtes, millel on tegevusluba või õigus tegeleda edasikindlustusega vastavalt liikmesriigi õigusnormidele juba enne direktiivi kohaldamist.

| (21) | Võimaldamaks edasikindlustusseltsil täita oma kohustusi, peab päritoluliikmesriik nõudma edasikindlustusseltsilt piisavate kindlustustehniliste eraldiste moodustamist. Nende kindlustustehniliste eraldiste suurus määratakse vastavalt 19. detsembri 1991.aasta direktiivile 91/674/EMÜ kindlustusseltside raamatupidamise aasta- ja konsolideeritud aruannete kohta (10) ja elukindlustuse edasikindlustuse osas tuleks lubada päritoluliikmesriigil sätestada täpsem kord vastavalt direktiivile 2002/83/EÜ. |
| --- | --- |

(21)

Võimaldamaks edasikindlustusseltsil täita oma kohustusi, peab päritoluliikmesriik nõudma edasikindlustusseltsilt piisavate kindlustustehniliste eraldiste moodustamist. Nende kindlustustehniliste eraldiste suurus määratakse vastavalt 19. detsembri 1991.aasta direktiivile 91/674/EMÜ kindlustusseltside raamatupidamise aasta- ja konsolideeritud aruannete kohta (10) ja elukindlustuse edasikindlustuse osas tuleks lubada päritoluliikmesriigil sätestada täpsem kord vastavalt direktiivile 2002/83/EÜ.

| (22) | Krediidikindlustuse edasikindlustusega tegelevalt edasikindlustusseltsilt, mille krediidikindlustuse edasikindlustus moodustab enam kui väheolulise osa tema kogutegevusest, tuleb nõuda omavahenditest väljajääva tasanduseraldise moodustamist; selle eraldise suurus arvutatakse vastavalt ühele direktiivis 73/239/EMÜ toodud ja võrdväärsetena käsitletud meetoditele; lisaks tuleb käesolevas direktiivis lubada päritoluliikmesriigil nõuda tema territooriumil asuva peakontoriga edasikindlustusseltsilt tasanduseraldise moodustamist muude riskide kui krediidiriski edasikindlustuse osas, järgides selles päritoluliikmesriigis kehtestatud korda.
  Pärast rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi IFRS 4 (International Financial Reporting Standards) kehtestamist peaks käesolev direktiiv selgitama vastavalt käesolevale direktiivile moodustatud tasanduseraldiste usaldatavusnormatiivide kohast käsitlemist. Kuna edasikindlustusvajaduste järelevalvet tuleb projekti “Solvency II” kohaselt uuesti hinnata, ei välista käesolev direktiiv võimalikku tulevast edasikindlustuse järelevalvet projekti “Solvency II” alusel. |
| --- | --- |

(22)

Krediidikindlustuse edasikindlustusega tegelevalt edasikindlustusseltsilt, mille krediidikindlustuse edasikindlustus moodustab enam kui väheolulise osa tema kogutegevusest, tuleb nõuda omavahenditest väljajääva tasanduseraldise moodustamist; selle eraldise suurus arvutatakse vastavalt ühele direktiivis 73/239/EMÜ toodud ja võrdväärsetena käsitletud meetoditele; lisaks tuleb käesolevas direktiivis lubada päritoluliikmesriigil nõuda tema territooriumil asuva peakontoriga edasikindlustusseltsilt tasanduseraldise moodustamist muude riskide kui krediidiriski edasikindlustuse osas, järgides selles päritoluliikmesriigis kehtestatud korda.
  Pärast rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi IFRS 4 (International Financial Reporting Standards) kehtestamist peaks käesolev direktiiv selgitama vastavalt käesolevale direktiivile moodustatud tasanduseraldiste usaldatavusnormatiivide kohast käsitlemist. Kuna edasikindlustusvajaduste järelevalvet tuleb projekti “Solvency II” kohaselt uuesti hinnata, ei välista käesolev direktiiv võimalikku tulevast edasikindlustuse järelevalvet projekti “Solvency II” alusel.

| (23) | Edasikindlustusseltsil peavad kindlustustehniliste eraldiste
  ja tasanduseraldiste
  katteks olema edasikindlustusseltsi tegevuse tüüpi, eriti eeldatavate väljamaksete laadi, suurust ja kestust arvestavad varad tagamaks tema investeeringute piisavust, likviidsust, turvalisust, kvaliteeti, kasumlikkust ja vastavust, kusjuures ettevõtja tagab investeeringute mitmekesisuse ja asjakohase jaotuse ning investeeringud võimaldavad ettevõtjal asjakohaselt reageerida muutuvatele majandustingimustele, eelkõige arengutele finantsturgudel ja kinnisvaraturgudel, või raskete tagajärgedega katastroofidele. |
| --- | --- |

(23)

Edasikindlustusseltsil peavad kindlustustehniliste eraldiste
  ja tasanduseraldiste
  katteks olema edasikindlustusseltsi tegevuse tüüpi, eriti eeldatavate väljamaksete laadi, suurust ja kestust arvestavad varad tagamaks tema investeeringute piisavust, likviidsust, turvalisust, kvaliteeti, kasumlikkust ja vastavust, kusjuures ettevõtja tagab investeeringute mitmekesisuse ja asjakohase jaotuse ning investeeringud võimaldavad ettevõtjal asjakohaselt reageerida muutuvatele majandustingimustele, eelkõige arengutele finantsturgudel ja kinnisvaraturgudel, või raskete tagajärgedega katastroofidele.

| (24) | Edasikindlustusseltsil peaks olema täiendav reserv lisaks kindlustustehnilistele eraldistele, mida tuntakse kui omavahendeid ja mis koosneksid vabadest varadest ning pädeva asutuse nõusolekul teistest bilansivälistest varadest ja mis oleks puhvriks äritegevuse negatiivse kõikumise korral. See nõue on usaldatavusnormatiivide järgimise järelevalve oluline komponent. Komisjoni poolt niinimetatud “Solvency II projekti” raames läbi viidud omavahenditele kehtivate eeskirjade läbivaatamisel tuleb edasikindlustusseltsi omavahendite normatiivi määramiseks kohaldada senistes otsekindlustustegevuse õigusaktides sätestatud korda. |
| --- | --- |

(24)

Edasikindlustusseltsil peaks olema täiendav reserv lisaks kindlustustehnilistele eraldistele, mida tuntakse kui omavahendeid ja mis koosneksid vabadest varadest ning pädeva asutuse nõusolekul teistest bilansivälistest varadest ja mis oleks puhvriks äritegevuse negatiivse kõikumise korral. See nõue on usaldatavusnormatiivide järgimise järelevalve oluline komponent. Komisjoni poolt niinimetatud “Solvency II projekti” raames läbi viidud omavahenditele kehtivate eeskirjade läbivaatamisel tuleb edasikindlustusseltsi omavahendite normatiivi määramiseks kohaldada senistes otsekindlustustegevuse õigusaktides sätestatud korda.

| (25) | Arvestades surmariski katva elukindlustuse ja kahjukindlustuse sarnasust, eriti kindlustusriski katmise ja elukindlustuslepingute kestuse osas, tuleb elukindlustuse omavahendite normatiiv kindlaks määrata vastavalt käesolevas direktiivis kehtestatud sätetele kahjukindlustuse edasikindlustuse omavahendite normatiivide määramise korrale; päritoluliikmesriigil tuleks siiski lubada rakendada direktiivis 2002/83/EÜ kehtestatud sätteid elukindlustuse edasikindlustuse omavahendite normatiivide määramiseks seoses investeerimisfondide ja osaluslepingutega. |
| --- | --- |

(25)

Arvestades surmariski katva elukindlustuse ja kahjukindlustuse sarnasust, eriti kindlustusriski katmise ja elukindlustuslepingute kestuse osas, tuleb elukindlustuse omavahendite normatiiv kindlaks määrata vastavalt käesolevas direktiivis kehtestatud sätetele kahjukindlustuse edasikindlustuse omavahendite normatiivide määramise korrale; päritoluliikmesriigil tuleks siiski lubada rakendada direktiivis 2002/83/EÜ kehtestatud sätteid elukindlustuse edasikindlustuse omavahendite normatiivide määramiseks seoses investeerimisfondide ja osaluslepingutega.

| (26) | Teatud edasikindlustuslepingute või -liikide iseärasuste arvestamiseks tuleb sätestada omavahendite normatiivi korrigeerimise võimaluse; korrigeerima peab komisjon oma asutamislepinguga sätestatud rakendusvolitusi teostades pärast konsulteerimist komisjoni 5. novembri 2003. aasta otsusega 2004/9/EÜ
   (11) moodustatud Euroopa kindlustus- ja ametipensionikomiteega. Need meetmed tuleb vastu võtta regulatiivkomitee menetlusega, mis on sätestatud nõukogu 28. juuni 1999.aasta otsuse 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused,
   (12) artiklis 5. |
| --- | --- |

(26)

Teatud edasikindlustuslepingute või -liikide iseärasuste arvestamiseks tuleb sätestada omavahendite normatiivi korrigeerimise võimaluse; korrigeerima peab komisjon oma asutamislepinguga sätestatud rakendusvolitusi teostades pärast konsulteerimist komisjoni 5. novembri 2003. aasta otsusega 2004/9/EÜ
   (11) moodustatud Euroopa kindlustus- ja ametipensionikomiteega. Need meetmed tuleb vastu võtta regulatiivkomitee menetlusega, mis on sätestatud nõukogu 28. juuni 1999.aasta otsuse 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused,
   (12) artiklis 5.

| (27) | Käesolevas direktiivis sätestatud omavahenditeks sobilike varade loetelu vastab direktiivides 73/239/EMÜ ja 2002/83/EÜ toodule. |
| --- | --- |

(27)

Käesolevas direktiivis sätestatud omavahenditeks sobilike varade loetelu vastab direktiivides 73/239/EMÜ ja 2002/83/EÜ toodule.

| (28) | Edasikindlustusselts peab omama garantiifondi tagamaks piisavate vahendite olemasolu seltsi asutamisel ja seda, et seltsi tegevuse käigus ei langeks tema omavahendid kunagi allapoole maksejõulisuse miinimumtaset; siiski tuleb emaettevõtja riske edasi kindlustava tütarettevõtja iseärasuste arvestamiseks lubada päritoluliikmesriigil kehtestada sellise ettevõtja jaoks väiksem minimaalne garantiifond. |
| --- | --- |

(28)

Edasikindlustusselts peab omama garantiifondi tagamaks piisavate vahendite olemasolu seltsi asutamisel ja seda, et seltsi tegevuse käigus ei langeks tema omavahendid kunagi allapoole maksejõulisuse miinimumtaset; siiski tuleb emaettevõtja riske edasi kindlustava tütarettevõtja iseärasuste arvestamiseks lubada päritoluliikmesriigil kehtestada sellise ettevõtja jaoks väiksem minimaalne garantiifond.

| (29) | Käesoleva direktiivi teatud sätted määratlevad miinimumstandardeid. Päritoluliikmesriigil peab olema õigus kehtestada tema pädevalt asutuselt tegevusloa saanud edasikindlustusseltside ja eelkõige omavahendite osas rangem kord. |
| --- | --- |

(29)

Käesoleva direktiivi teatud sätted määratlevad miinimumstandardeid. Päritoluliikmesriigil peab olema õigus kehtestada tema pädevalt asutuselt tegevusloa saanud edasikindlustusseltside ja eelkõige omavahendite osas rangem kord.

| (30) | Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada piiratud edasikindlustusele; seetõttu tuleb määratleda piiratud edasikindlustuse mõiste käesoleva direktiivi tähenduses; arvestades seda liiki edasikindlustuse iseärasust, peaks päritoluliikmesriigil olema võimalus kehtestada piiratud edasikindlustust reguleerivaid erisätteid. Sellised sätted võivad teatud arvu spetsiifiliste punktide osas erineda käesolevas direktiivis sätestatud üldisest süsteemist. |
| --- | --- |

(30)

Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada piiratud edasikindlustusele; seetõttu tuleb määratleda piiratud edasikindlustuse mõiste käesoleva direktiivi tähenduses; arvestades seda liiki edasikindlustuse iseärasust, peaks päritoluliikmesriigil olema võimalus kehtestada piiratud edasikindlustust reguleerivaid erisätteid. Sellised sätted võivad teatud arvu spetsiifiliste punktide osas erineda käesolevas direktiivis sätestatud üldisest süsteemist.

| (31) | Käesolev direktiiv peab kehtestama reeglid nimetatud sihtotstarbelistele ühingutele, mis võtavad enda kanda kindlustus- ja edasikindlustusseltside riske. Niisuguste sihtotstarbeliste ühingute, mis ei ole kindlustus- või edasikindlustusseltsid, erilise iseloomu tõttu tuleb liikmesriikides kehtestada erisätted. Käesolev direktiiv peaks sätestama, et päritoluliikmesriik peab kehtestada täpsemad reeglid selleks, millistel tingimustel saaks sihtotstarbeliste ühingute suuri summasid kasutada kindlustus- või edasikindlustusseltsikindlustustehniliste eraldiste katmiseks.Käesolev direktiiv peaks ka sätestama, et sihtotstarbelistelt ühingutelt saadavaid summasid võib pidada summadeks, mida saab edasikindlustus- või retrosessioonilepingu raames vastavalt käesoleva direktiivi sätestatud piirmäärale maha arvata juhul, kui kindlustusselts on päritoluliikmesriigi pädevale asutusele esitanud asjakohase tõendi ja saab viimaselt selleks loa. |
| --- | --- |

(31)

Käesolev direktiiv peab kehtestama reeglid nimetatud sihtotstarbelistele ühingutele, mis võtavad enda kanda kindlustus- ja edasikindlustusseltside riske. Niisuguste sihtotstarbeliste ühingute, mis ei ole kindlustus- või edasikindlustusseltsid, erilise iseloomu tõttu tuleb liikmesriikides kehtestada erisätted. Käesolev direktiiv peaks sätestama, et päritoluliikmesriik peab kehtestada täpsemad reeglid selleks, millistel tingimustel saaks sihtotstarbeliste ühingute suuri summasid kasutada kindlustus- või edasikindlustusseltsikindlustustehniliste eraldiste katmiseks.Käesolev direktiiv peaks ka sätestama, et sihtotstarbelistelt ühingutelt saadavaid summasid võib pidada summadeks, mida saab edasikindlustus- või retrosessioonilepingu raames vastavalt käesoleva direktiivi sätestatud piirmäärale maha arvata juhul, kui kindlustusselts on päritoluliikmesriigi pädevale asutusele esitanud asjakohase tõendi ja saab viimaselt selleks loa.

| (32) | Tuleb sätestada meetmed juhuks, kui edasikindlustusseltsi finantsseisund muutub selliseks, et tal on raske täita oma kindlustuslepingutest tulenevaid kohustusi. Teatud olukordades peab pädeval asutusel olema õigus sekkuda piisavalt varases etapis, kuid selle õiguse teostamisel peab pädev asutus teatama edasikindlustusseltsile järelevalvelise meetme rakendamise põhjused vastavalt kindla juhtimise ja põhjendatud protsessi põhimõtetele. Sellise olukorra jätkumisel ei tohi pädev asutus väljastada tõendit, mis kinnitaks piisavate omavahendite olemasolu edasikindlustusseltsil. |
| --- | --- |

(32)

Tuleb sätestada meetmed juhuks, kui edasikindlustusseltsi finantsseisund muutub selliseks, et tal on raske täita oma kindlustuslepingutest tulenevaid kohustusi. Teatud olukordades peab pädeval asutusel olema õigus sekkuda piisavalt varases etapis, kuid selle õiguse teostamisel peab pädev asutus teatama edasikindlustusseltsile järelevalvelise meetme rakendamise põhjused vastavalt kindla juhtimise ja põhjendatud protsessi põhimõtetele. Sellise olukorra jätkumisel ei tohi pädev asutus väljastada tõendit, mis kinnitaks piisavate omavahendite olemasolu edasikindlustusseltsil.

| (33) | Tuleb sätestada koostöö liikmesriikide pädevate asutuste vahel, et tagada asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse alusel tegutseva edasikindlustusseltsi poolt temale vastuvõtvas liikmesriigis kohaldatavate õigusnormide järgimist. |
| --- | --- |

(33)

Tuleb sätestada koostöö liikmesriikide pädevate asutuste vahel, et tagada asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse alusel tegutseva edasikindlustusseltsi poolt temale vastuvõtvas liikmesriigis kohaldatavate õigusnormide järgimist.

| (34) | Sätestada tuleb kohtulik kaebeõigus tegevusloa andmisest keeldumise või tegevusloa tühistamise korral. |
| --- | --- |

(34)

Sätestada tuleb kohtulik kaebeõigus tegevusloa andmisest keeldumise või tegevusloa tühistamise korral.

| (35) | Oluline on sätestada, et väljaspool ühendust asuva peakontoriga ja ühenduses edasikindlustustega tegelevat edasikindlustusseltsile ei
  kohaldataks sätteid, mis tagaks neile soodsama kohtlemise
  kui liikmesriigis asuva peakontoriga
  edasikindlustusseltsile. |
| --- | --- |

(35)

Oluline on sätestada, et väljaspool ühendust asuva peakontoriga ja ühenduses edasikindlustustega tegelevat edasikindlustusseltsile ei
  kohaldataks sätteid, mis tagaks neile soodsama kohtlemise
  kui liikmesriigis asuva peakontoriga
  edasikindlustusseltsile.

| (36) | Edasikindlustuse rahvusvahelisuse arvestamiseks tuleb lubada rahvusvaheliste kokkulepete sõlmimist kolmanda riigiga, eesmärgiga määratleda vahendid nende edasikindlustusseltside järelevalveks, mis tegutsevad mõlema lepinguosalise territooriumil. |
| --- | --- |

(36)

Edasikindlustuse rahvusvahelisuse arvestamiseks tuleb lubada rahvusvaheliste kokkulepete sõlmimist kolmanda riigiga, eesmärgiga määratleda vahendid nende edasikindlustusseltside järelevalveks, mis tegutsevad mõlema lepinguosalise territooriumil.

| (37) | Sätestada tuleb paindlik menetlus, mis võimaldaks hinnata ühenduse usaldatavusnormatiivide vastavust kolmandate riikide omadega, et parandada kolmandates riikides edasikindlustusteenuste liberaliseerimist kas asutamise või teenuste piiriülese osutamise kaudu. Selles osas sätestatakse käesolevas direktiivis kolmandate riikidega läbirääkimiste pidamise kord. |
| --- | --- |

(37)

Sätestada tuleb paindlik menetlus, mis võimaldaks hinnata ühenduse usaldatavusnormatiivide vastavust kolmandate riikide omadega, et parandada kolmandates riikides edasikindlustusteenuste liberaliseerimist kas asutamise või teenuste piiriülese osutamise kaudu. Selles osas sätestatakse käesolevas direktiivis kolmandate riikidega läbirääkimiste pidamise kord.

| (38) | Komisjonil peab olema õigus vastu võtta rakendusmeetmeid tingimusel, et need ei muuda käesoleva direktiivi olulisi komponente. Need rakendusmeetmed peavad võimaldama ühendusel arvestada edasikindlustuse edasiste arengutega. Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleb vastu võtta vastavalt otsusele 1999/468/EÜ. |
| --- | --- |

(38)

Komisjonil peab olema õigus vastu võtta rakendusmeetmeid tingimusel, et need ei muuda käesoleva direktiivi olulisi komponente. Need rakendusmeetmed peavad võimaldama ühendusel arvestada edasikindlustuse edasiste arengutega. Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleb vastu võtta vastavalt otsusele 1999/468/EÜ.

| (39) | Praegust ühenduse õigusraamistikku kindlustuse alal tuleb kohandada arvestamaks käesoleva direktiiviga kehtestatud edasikindlustusseltside uut järelevalvekorda ning tagamaks tervele kindlustussektorile järjepidevat õigusraamistikku. Eelkõige tuleb kohandada olemasolevaid õigusnorme, mis lubavad edasikindlustusseltsi “kaudset järelevalvet” otsekindlustusseltsi üle järelevalve teostamiseks pädeva asutuse poolt. Lisaks tuleb kaotada praegused õigusnormid, mis võimaldavad liikmesriigil
  mis tahes vormis
  nõuda kindlustusseltsi tehniliste eraldiste katteks olevate varade pantimist, kui kindlustusseltsi edasikindlustajaks on käesoleva direktiivi alusel tegevusloa saanud edasikindlustusselts või teine kindlustusselts. Lõpuks tuleb sätestada, et edasikindlustusega tegeleva kindlustusseltsi omavahenditele, kui see tegevus moodustab olulise osa tema kogutegevusest, kehtib edasikindlustusseltsidele käesoleva direktiiviga kehtestatud maksejõulisuse kord. Seetõttu tuleb direktiive 73/239/EMÜ, 92/49/EMÜ ja 2002/83/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(39)

Praegust ühenduse õigusraamistikku kindlustuse alal tuleb kohandada arvestamaks käesoleva direktiiviga kehtestatud edasikindlustusseltside uut järelevalvekorda ning tagamaks tervele kindlustussektorile järjepidevat õigusraamistikku. Eelkõige tuleb kohandada olemasolevaid õigusnorme, mis lubavad edasikindlustusseltsi “kaudset järelevalvet” otsekindlustusseltsi üle järelevalve teostamiseks pädeva asutuse poolt. Lisaks tuleb kaotada praegused õigusnormid, mis võimaldavad liikmesriigil
  mis tahes vormis
  nõuda kindlustusseltsi tehniliste eraldiste katteks olevate varade pantimist, kui kindlustusseltsi edasikindlustajaks on käesoleva direktiivi alusel tegevusloa saanud edasikindlustusselts või teine kindlustusselts. Lõpuks tuleb sätestada, et edasikindlustusega tegeleva kindlustusseltsi omavahenditele, kui see tegevus moodustab olulise osa tema kogutegevusest, kehtib edasikindlustusseltsidele käesoleva direktiiviga kehtestatud maksejõulisuse kord. Seetõttu tuleb direktiive 73/239/EMÜ, 92/49/EMÜ ja 2002/83/EÜ vastavalt muuta.

| (40) | Direktiivi 98/78/EÜ tuleb muuta, et tagada täiendava järelevalve kehtimine kindlustus- või edasikindlustuskontserni edasikindlustusseltsile samal viisil nagu praegu kindlustuskontserni kindlustusseltsile. |
| --- | --- |

(40)

Direktiivi 98/78/EÜ tuleb muuta, et tagada täiendava järelevalve kehtimine kindlustus- või edasikindlustuskontserni edasikindlustusseltsile samal viisil nagu praegu kindlustuskontserni kindlustusseltsile.

| (41) | Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe

   (13)

  lõikega 34 peaks nõukogu ergutama liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning neid tabeleid avaldama. |
| --- | --- |

(41)

Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe

   (13)

  lõikega 34 peaks nõukogu ergutama liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning neid tabeleid avaldama.

| (42) | Kuna liikmesriigid ei suuda kavandatud meetme eesmärki, nimelt edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise jaoks õigusraamistiku loomist, piisavalt saavutada ning seetõttu saab seda meetme ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta vastu meetmed vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Selles artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei ületa käesolev direktiiv selle eesmärgi saavutamiseks vajalikke piire. Kuna käesolev direktiiv määratleb miinimumstandardeid, võivad liikmesriigid kehtestada rangema korra, |
| --- | --- |

(42)

Kuna liikmesriigid ei suuda kavandatud meetme eesmärki, nimelt edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise jaoks õigusraamistiku loomist, piisavalt saavutada ning seetõttu saab seda meetme ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta vastu meetmed vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Selles artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei ületa käesolev direktiiv selle eesmärgi saavutamiseks vajalikke piire. Kuna käesolev direktiiv määratleb miinimumstandardeid, võivad liikmesriigid kehtestada rangema korra,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I JAOTIS

REGULEERIMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Reguleerimisala

1.   Käesolev direktiiv sätestab sõltumatu tegevusena edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise edasikindlustusseltsi poolt, mis tegeleb üksnes edasikindlustusega ja mis on asutatud liikmesriigis või mida soovitakse seal asutada.

2.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata:

| a) | kindlustusseltside suhtes, millele kohaldatakse direktiive 73/239/EMÜ ja 2002/83/EÜ; |
| --- | --- |

a)

kindlustusseltside suhtes, millele kohaldatakse direktiive 73/239/EMÜ ja 2002/83/EÜ;

| b) | direktiivi 73/239/EMÜ
  artiklites 2 ja 3
  viidatud tegevuste ja organite suhtes; |
| --- | --- |

b)

direktiivi 73/239/EMÜ
  artiklites 2 ja 3
  viidatud tegevuste ja organite suhtes;

| c) | direktiivi 2002/83/EÜ artiklis 3 viidatud tegevuste ja organite suhtes; |
| --- | --- |

c)

direktiivi 2002/83/EÜ artiklis 3 viidatud tegevuste ja organite suhtes;

| d) | liikmesriigi valitsuse teostatud
  või täielikult garanteeritud
  edasikindlustustegevuse suhtes, kui seda tehakse olulistes avalikes huvides viimase võimaliku edasikindlustusandjana,
  sealhulgas
  olukorras, kus seda nõuab turuolukord, kus
  piisavat kommertskindlustuse katet
  on turult

  võimatu
  saada. |
| --- | --- |

d)

liikmesriigi valitsuse teostatud
  või täielikult garanteeritud
  edasikindlustustegevuse suhtes, kui seda tehakse olulistes avalikes huvides viimase võimaliku edasikindlustusandjana,
  sealhulgas
  olukorras, kus seda nõuab turuolukord, kus
  piisavat kommertskindlustuse katet
  on turult

  võimatu
  saada.

Artikkel 2

Mõisted

1.   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | edasikindlustus tähendab tegevust, mis seisneb kindlustusseltsi
  või
  teise
  edasikindlustusseltsi poolt
  ülekantud riskide vastuvõtmises.
  Lloyd'sina tuntud liikmete assotsiatsiooni puhul tähendab edasikindlustus ka Lloyd'si mis tahes liikme poolt üle kantud riskide vastuvõtmist muu kindlustus- või edasikindlustusseltsi poolt peale Lloyd'sina tuntud liikmete assotsiatsiooni. |
| --- | --- |

a)

edasikindlustus tähendab tegevust, mis seisneb kindlustusseltsi
  või
  teise
  edasikindlustusseltsi poolt
  ülekantud riskide vastuvõtmises.
  Lloyd'sina tuntud liikmete assotsiatsiooni puhul tähendab edasikindlustus ka Lloyd'si mis tahes liikme poolt üle kantud riskide vastuvõtmist muu kindlustus- või edasikindlustusseltsi poolt peale Lloyd'sina tuntud liikmete assotsiatsiooni.

| b) | emaettevõtja riske edasi kindlustav tütarettevõtja tähendab edasikindlustusseltsi, mille omanikuks on kas muu finantsettevõtja kui kindlustusselts või edasikindlustusselts või kindlustus- või edasikindlustusseltside kontsern, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 98/78/EÜ, või üks või mitu mittefinantsettevõtjat ja mille eesmärk on kindlustada edasi üksnes selle ettevõtja või nende ettevõtjate riske, millele ta kuulub, või selle ettevõtja või ettevõtjate kontserni riske, mille osa riske edasikindlustav tütarettevõtja on; |
| --- | --- |

b)

emaettevõtja riske edasi kindlustav tütarettevõtja tähendab edasikindlustusseltsi, mille omanikuks on kas muu finantsettevõtja kui kindlustusselts või edasikindlustusselts või kindlustus- või edasikindlustusseltside kontsern, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 98/78/EÜ, või üks või mitu mittefinantsettevõtjat ja mille eesmärk on kindlustada edasi üksnes selle ettevõtja või nende ettevõtjate riske, millele ta kuulub, või selle ettevõtja või ettevõtjate kontserni riske, mille osa riske edasikindlustav tütarettevõtja on;

| c) | edasikindlustusselts tähendab ettevõtjat, mis on saanud ametliku tegevusloa vastavalt artiklile 3; |
| --- | --- |

c)

edasikindlustusselts tähendab ettevõtjat, mis on saanud ametliku tegevusloa vastavalt artiklile 3;

| d) | filiaal tähendab edasikindlustusseltsi esindust või filiaali; |
| --- | --- |

d)

filiaal tähendab edasikindlustusseltsi esindust või filiaali;

| e) | asutamine tähendab edasikindlustusseltsi peakontorit või filiaali, arvestades punkti d; |
| --- | --- |

e)

asutamine tähendab edasikindlustusseltsi peakontorit või filiaali, arvestades punkti d;

| f) | päritoluliikmesriik tähendab liikmesriiki, kus asub edasikindlustusseltsi peakontor; |
| --- | --- |

f)

päritoluliikmesriik tähendab liikmesriiki, kus asub edasikindlustusseltsi peakontor;

| g) | filiaali liikmesriik tähendab liikmesriiki, kus asub edasikindlustusseltsi filiaal; |
| --- | --- |

g)

filiaali liikmesriik tähendab liikmesriiki, kus asub edasikindlustusseltsi filiaal;

| h) | vastuvõttev liikmesriik tähendab liikmesriiki, kus edasikindlustusseltsil on filiaal või kus ta osutab teenuseid; |
| --- | --- |

h)

vastuvõttev liikmesriik tähendab liikmesriiki, kus edasikindlustusseltsil on filiaal või kus ta osutab teenuseid;

| i) | kontroll tähendab emaettevõtja ja tütarettevõtja vahelist suhet nagu see on määratletud direktiivi 83/349/EMÜ (14) artiklis 1 või sellega sarnane suhe füüsilise või juriidilise isiku ja ettevõtja vahel; |
| --- | --- |

i)

kontroll tähendab emaettevõtja ja tütarettevõtja vahelist suhet nagu see on määratletud direktiivi 83/349/EMÜ (14) artiklis 1 või sellega sarnane suhe füüsilise või juriidilise isiku ja ettevõtja vahel;

| j) | oluline osalus tähendab otsest või kaudset aktsiate või osade või aktsiatega või osadega määratud häälte omamist 10 või enama protsendi ulatuses või nii, et see annab võimaluse mõjutada oluliselt selle ettevõtja juhtimist, milles osalust omatakse; |
| --- | --- |

j)

oluline osalus tähendab otsest või kaudset aktsiate või osade või aktsiatega või osadega määratud häälte omamist 10 või enama protsendi ulatuses või nii, et see annab võimaluse mõjutada oluliselt selle ettevõtja juhtimist, milles osalust omatakse;

| k) | emaettevõtja tähendab emaettevõtjat nagu see on määratletud direktiivi 83/349/EMÜ artiklites 1 ja 2; |
| --- | --- |

k)

emaettevõtja tähendab emaettevõtjat nagu see on määratletud direktiivi 83/349/EMÜ artiklites 1 ja 2;

| l) | tütarettevõtja tähendab tütarettevõtjat nagu see on määratletud direktiivi 83/349/EMÜ artiklites 1 ja 2; |
| --- | --- |

l)

tütarettevõtja tähendab tütarettevõtjat nagu see on määratletud direktiivi 83/349/EMÜ artiklites 1 ja 2;

| m) | pädev asutus tähendab riigiasutust, millele on õigus- või haldusaktiga antud volitused teostada edasikindlustusseltside järelevalvet; |
| --- | --- |

m)

pädev asutus tähendab riigiasutust, millele on õigus- või haldusaktiga antud volitused teostada edasikindlustusseltside järelevalvet;

| n) | märkimisväärne seos tähendab olukorda, kus kaks või rohkem füüsilist või juriidilist isikut on seotud:






  i) | osaluse kaudu, mis tähendab otsest või kontrolli kaudu ettevõtja aktsiate või osade või aktsiatega või osadega määratud häälte omamist 20 või enama protsendi ulatuses, või |
| --- | --- | --- |

n)

märkimisväärne seos tähendab olukorda, kus kaks või rohkem füüsilist või juriidilist isikut on seotud:

i)

osaluse kaudu, mis tähendab otsest või kontrolli kaudu ettevõtja aktsiate või osade või aktsiatega või osadega määratud häälte omamist 20 või enama protsendi ulatuses, või

| ii) | valitseva mõju kaudu kõikidel direktiivi 83/349/EMÜ artikli 1 lõigetes 1 ja 2 viidatud juhtudel ning sellega sarnase suhte olemasolul füüsilise või juriidilise isiku ja ettevõtja vahel; |
| --- | --- |

ii)

valitseva mõju kaudu kõikidel direktiivi 83/349/EMÜ artikli 1 lõigetes 1 ja 2 viidatud juhtudel ning sellega sarnase suhte olemasolul füüsilise või juriidilise isiku ja ettevõtja vahel;

| o) | finantsettevõtja on üks järgnevatest isikutest:










  i) | krediidiasutus, finantseerimisasutus või krediidiasutuse abiettevõtja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivi 2000/12/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta

   (15)

  artikli 1 lõigete 5 ja 23 tähenduses; |
| --- | --- | --- |

o)

finantsettevõtja on üks järgnevatest isikutest:

i)

krediidiasutus, finantseerimisasutus või krediidiasutuse abiettevõtja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivi 2000/12/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta

   (15)

  artikli 1 lõigete 5 ja 23 tähenduses;

| ii) | kindlustusselts, edasikindlustusselts või kindlustusvaldusettevõtja direktiivi 98/78/EÜ artikli 1 punkti i tähenduses; |
| --- | --- |

ii)

kindlustusselts, edasikindlustusselts või kindlustusvaldusettevõtja direktiivi 98/78/EÜ artikli 1 punkti i tähenduses;

| iii) | investeerimisühing või finantseerimisasutus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta

   (16)

  artikli 4 lõike 1 punkti 1 tähenduses; |
| --- | --- |

iii)

investeerimisühing või finantseerimisasutus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta

   (16)

  artikli 4 lõike 1 punkti 1 tähenduses;

| iv) | segafinantsvaldusettevõtja direktiivi 2002/87/EÜ artikli 2 punkti 15 tähenduses. |
| --- | --- |

iv)

segafinantsvaldusettevõtja direktiivi 2002/87/EÜ artikli 2 punkti 15 tähenduses.

| p) | sihtotstarbeline ühing tähendab mis tahes ettevõtjat, mis võtab enda kanda edasikindlustus- või kindlustusseltsi riski ja finantseerib täielikult oma sellise riski võlakirjade väljaandmise või mõne muu finantsmehhanismi kaudu, kus niisuguse võla või finantsmehhanismi andja tagasimakseõigus sõltub nimetatud vahendi edasikindlustuskohustusest, tegemist võib olla juriidilise või mittejuriidilise isikuga, välja arvatud olemasolevad edasikindlustus- või kindlustusseltsid; |
| --- | --- |

p)

sihtotstarbeline ühing tähendab mis tahes ettevõtjat, mis võtab enda kanda edasikindlustus- või kindlustusseltsi riski ja finantseerib täielikult oma sellise riski võlakirjade väljaandmise või mõne muu finantsmehhanismi kaudu, kus niisuguse võla või finantsmehhanismi andja tagasimakseõigus sõltub nimetatud vahendi edasikindlustuskohustusest, tegemist võib olla juriidilise või mittejuriidilise isikuga, välja arvatud olemasolevad edasikindlustus- või kindlustusseltsid;

| q) | piiratud edasikindlustus tähendab edasikindlustust, mis hõlmab maksimaalset rahalise kaotuse riski, mida väljendatakse maksimaalse majandusliku riski ülekandmisega, mis on seotud märkimisväärsete edasikindlustuslepingutest tulenevate kohustuste ja ajalise riski ülekandmisega, ületab lepingu kehtivuse ajal makstava kindlustusmakse piiratud, kuid märkimisväärses osas, mida iseloomustab üks alljärgnevatest omadustest:










  i) | raha ajalise väärtuse otsene ja materiaalne arvestamine; |
| --- | --- | --- |

q)

piiratud edasikindlustus tähendab edasikindlustust, mis hõlmab maksimaalset rahalise kaotuse riski, mida väljendatakse maksimaalse majandusliku riski ülekandmisega, mis on seotud märkimisväärsete edasikindlustuslepingutest tulenevate kohustuste ja ajalise riski ülekandmisega, ületab lepingu kehtivuse ajal makstava kindlustusmakse piiratud, kuid märkimisväärses osas, mida iseloomustab üks alljärgnevatest omadustest:

i)

raha ajalise väärtuse otsene ja materiaalne arvestamine;

| ii) | lepingulised sätted majandustegevuse tasakaalu reguleerimiseks osapoolte vahel pikema aja vältel, et saavutada määratletud riski ülekandmine. |
| --- | --- |

ii)

lepingulised sätted majandustegevuse tasakaalu reguleerimiseks osapoolte vahel pikema aja vältel, et saavutada määratletud riski ülekandmine.

2.   
  Lõike 1 punkti a tähenduses käsitletakse käesoleva direktiivi reguleerimisalas oleva tegevusena ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/41/EÜ tööandjapensioni kogumisasutuste tegevuse ja järelevalve kohta

   (17)

  reguleerimisalas oleva ametipensioneid maksva institutsiooni kindlustamist edasikindlustusseltsi poolt, kui nimetatud institutsiooni päritoluliikmesriigi õigusnormid sellist kindlustamist lubavad.

Lõike 1 punkti d tähenduses käsitletakse
  edasikindlustusseltsi
  alalist kohalolu liikmesriigi territooriumil esinduse või filiaalina isegi juhul, kui see kohalolu ei toimu esinduse või filiaali kujul, vaid tähendab üksnes kontorit, mida juhib kas ettevõtja enda töötaja või isik, kes on sõltumatu, kuid kellel on alaline volitus tegutseda ettevõtja nimel nagu seda teeks esindus.

Lõike 1 punkti j tähenduses ja seoses
  artiklitega 12 ning 19 kuni 23
  ja
  artiklites 19 kuni 23
  viidatud teiste osalustasanditega tuleb arvestada direktiivi 2001/34/EÜ (18) artiklis 92 nimetatud hääleõigust.

Lõike 1 punkti l tähenduses käsitletakse tütarettevõtja tütarettevõtjat selle ettevõtja tütarettevõtjana, mis on nende ettevõtjate põhiemaettevõtja.

Lõike 1 punkti n tähenduses käsitletakse tütarettevõtja tütarettevõtjat selle emaettevõtja tütarettevõtjana, mis on nende ettevõtjate eesotsas.

Lõike 1 punkti n tähenduses käsitletakse olukorda, kus kaks või rohkem füüsilist või juriidilist isikut on valitseva mõju kaudu ühe ja sama isikuga alaliselt seotud, käsitletakse ka nimetatud isikute vahelise märkimisväärse seosena.

3.   Kui käesolevas direktiivis nimetatakse eurot võetakse omavääringu konverteerimisväärtuseks alates iga aasta 31. detsembrist väärtus eelmise oktoobrikuu viimasel päeval, mille kohta on olemas euro konverteerimisväärtus kõigis vastavates ühenduse valuutades.

II JAOTIS

EDASIKINDLUSTUSSELTSI ASUTAMINE EDASIKINDLUSTUSSELTSILE

TEGEVUSLOA ANDMINE

Artikkel 3

Tegevusloa põhimõte

Edasikindlustustegevuse alustamiseks on vaja eelnevat ametlikku tegevusluba.

Seda tegevusluba peavad päritoluliikmesriigi pädevalt asutuselt taotlema:

| a) | kõik edasikindlustusseltsid, kes asutavad selle riigi territooriumil oma peakontori; |
| --- | --- |

a)

kõik edasikindlustusseltsid, kes asutavad selle riigi territooriumil oma peakontori;

| b) | kõik tegevusluba omavad edasikindlustusseltsid, kes pärast esimeses lõigus nõutava tegevusloa saamist laiendavad oma tegevust teistele kui juba tegevusloaga hõlmatud edasikindlustustegevustele. |
| --- | --- |

b)

kõik tegevusluba omavad edasikindlustusseltsid, kes pärast esimeses lõigus nõutava tegevusloa saamist laiendavad oma tegevust teistele kui juba tegevusloaga hõlmatud edasikindlustustegevustele.

Artikkel 4

Tegevusloa ulatus

1.   Artikli 3 alusel antud tegevusluba kehtib kogu ühenduses. See lubab edasikindlustusseltsil seal tegutseda kas asutamisõiguse või teenuste osutamise vabaduse alusel.

2.   Tegevusluba antakse kahjukindlustuse edasikindlustuseks, elukindlustuse edasikindlustuseks või kõikideks edasikindlustustegevusteks vastavalt esitatud taotlusele.

Tegevusloa taotluse käsitlemisel analüüsitakse vastavalt artikli 6 punktile b ja artiklile 11 esitatud tegevuskava ning selle liikmesriigi tegevusloa tingimuste täitmist, kus soovitakse tegevusluba saada.

Artikkel 5

Edasikindlustusseltsi vorm

1.   Päritoluliikmesriik nõuab, et kõik tegevusluba taotlevad edasikindlustusseltsid tegutseksid üksnes I lisas kindlaksmääratud vormis.

Edasikindlustusselts võib tegutseda ka Euroopa äriühingu (SE) vormis nagu see on määratletud määruses (EÜ) nr 2157/2001 (19).

2.   Liikmesriigid võivad vajaduse korral asutada mistahes avalik-õiguslikus vormis ettevõtja tingimusel, et selline organ tegeleb edasikindlustustegevusega samadel tingimusel eraõiguslike ettevõtjatega.

Artikkel 6

Tingimused

Päritoluliikmesriik nõuab kõikidelt tegevusluba taotlevatelt edasikindlustusseltsidelt, et nad:

| a) | piiraks oma tegevuse edasikindlustusega ja sellega seotud tegevustega; see nõue võib hõlmata valdusettevõtja funktsiooni ja tegevusi finantssektoris direktiivi 2002/87/EÜ artikli 2 punkti 8 tähenduses; |
| --- | --- |

a)

piiraks oma tegevuse edasikindlustusega ja sellega seotud tegevustega; see nõue võib hõlmata valdusettevõtja funktsiooni ja tegevusi finantssektoris direktiivi 2002/87/EÜ artikli 2 punkti 8 tähenduses;

| b) | esitaks tegevuskava artikli 11 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

esitaks tegevuskava artikli 11 kohaselt;

| c) | omaksid artikli 40 lõikes 2 sätestatud minimaalset garantiifondi; |
| --- | --- |

c)

omaksid artikli 40 lõikes 2 sätestatud minimaalset garantiifondi;

| d) | tegutseksid hea maine ning vastava kutsekvalifikatsiooni või kogemusega isikute tõhusal juhtimisel. |
| --- | --- |

d)

tegutseksid hea maine ning vastava kutsekvalifikatsiooni või kogemusega isikute tõhusal juhtimisel.

Artikkel 7

Märkimisväärne seos

1.   Kui edasikindlustusseltsi ja mõne teise füüsilise või juriidilise isiku vahel on märkimisväärne seos, annab pädev asutus tegevusloa ainult sel juhul, kui nimetatud seos ei takista tal teostada tõhusat järelevalvet.

2.   Pädev asutus keeldub tegevusloa andmisest, kui kolmanda riigi õigusnormid, mis hõlmavad ettevõtjaga märkimisväärses seoses olevat üht või mitut füüsilist või juriidilist isikut, või nende jõustamisega seotud raskused takistavad tal teostada tõhusat järelevalvet.

3.   Pädev asutus nõuab edasikindlustusseltsidelt vajalikku teavet, et pidevalt jälgida vastavust lõikes 1 nimetatud tingimustele.

Artikkel 8

Edasikindlustusseltsi peakontor

Liikmesriigid nõuavad, et kindlustusseltside peakorterid oleksid samas liikmesriigis, kus on nende registrijärgne asukoht.

Artikkel 9

Kindlustuslepingu tingimused ja preemiad

1.   Käesolev direktiiv ei takista liikmesriikidel säilitada kehtivaid või kehtestada õigusnorme, mis nõuavad asutamislepingu ja põhikirja heakskiitmist ning kõigi muude harilikuks järelevalvetegevuseks vajalike dokumentide esitamist.

2.   Liikmesriigid ei või võtta vastu sätteid, mis nõuavad kindlustuse üld- ja eritingimuste, kindlustusmaksete tariifide ja vormide ning selliste trükitud dokumentide eelnevat heakskiitmist või süstemaatilist esitamist, mida edasikindlustusselts kavatseb kasutada oma asjaajamises edasikindlustusvõtjatega.

Artikkel 10

Turu majanduslikud nõuded

Liikmesriigid ei tohi nõuda, et tegevusloa taotluste läbivaatamisel arvestataks turust tingitud majandusnõudeid.

Artikkel 11

Tegevuskava

1.   Artikli 6 punktis b viidatud tegevuskava sisaldab üksikasju või tõendeid järgneva kohta:

| a) | riskide laad, mida edasikindlustusselts kavatseb kindlustada; |
| --- | --- |

a)

riskide laad, mida edasikindlustusselts kavatseb kindlustada;

| b) | edasikindlustusprogrammid, mida edasikindlustusselts kavatseb edasikindlustusvõtjatele pakkuda; |
| --- | --- |

b)

edasikindlustusprogrammid, mida edasikindlustusselts kavatseb edasikindlustusvõtjatele pakkuda;

| c) | retrosessiooni juhtpõhimõtted; |
| --- | --- |

c)

retrosessiooni juhtpõhimõtted;

| d) | minimaalse garantiifondi komponendid; |
| --- | --- |

d)

minimaalse garantiifondi komponendid;

| e) | haldusteenuste ja kindlustustegevuse korraldamise hinnangulised kulud ning nende kulude katmiseks kavandatud rahalised vahendid. |
| --- | --- |

e)

haldusteenuste ja kindlustustegevuse korraldamise hinnangulised kulud ning nende kulude katmiseks kavandatud rahalised vahendid.

2.   Lisaks lõikes 1 toodud nõuetele peab tegevuskavas olema esimese kolme majandusaasta kohta:

| a) | halduskulude, välja arvatud asutamiskulude, ja eriti jooksvate üldkulude ja komisjonitasude kalkulatsioonid; |
| --- | --- |

a)

halduskulude, välja arvatud asutamiskulude, ja eriti jooksvate üldkulude ja komisjonitasude kalkulatsioonid;

| b) | preemiate või sissemaksete ja kahjunõuete kalkulatsioonid; |
| --- | --- |

b)

preemiate või sissemaksete ja kahjunõuete kalkulatsioonid;

| c) | bilansi prognoos; |
| --- | --- |

c)

bilansi prognoos;

| d) | kalkulatsioonid lepinguliste kohustuste ja omavahendite katmiseks kavandatud rahaliste vahendite kohta. |
| --- | --- |

d)

kalkulatsioonid lepinguliste kohustuste ja omavahendite katmiseks kavandatud rahaliste vahendite kohta.

Artikkel 12

Olulise osalusega aktsionärid või osanikud ja liikmed

Päritoluliikmesriigi pädev asutus ei anna ettevõtjale edasikindlustustegevuse alustamise luba enne, kui talle on teatatud kõigi otseselt või kaudselt selles ettevõtjas olulist osalust omavate füüsilisest või juriidilisest isikust aktsionäride või osanike või liikmete nimed ning nende osaluse suurus.

Sama asutus keeldub tegevusloa väljaandmisest, kui asutus ei ole edasikindlustusseltsi aruka ja usaldusväärse juhtimise tagamise vajaduse arvessevõtmisel veendunud aktsionäride või osanike või liikmete sobivuses.

Artikkel 13

Tegevusloa andmisest keeldumine

Igast tegevusloa andmisest keeldumise otsusest teatatakse koos üksikasjaliku põhjendusega kõnealusele ettevõtjale.

Iga liikmesriik sätestab õiguse pöörduda tegevusloa andmisest keeldumise korral kohtusse vastavalt artiklile 53.

Samasugune õigus sätestatakse juhtudeks, kui pädev asutus ei ole tegevusloa taotlust kuue kuu jooksul alates selle kättesaamisest läbi vaadanud.

Artikkel 14

Eelnev konsulteerimine teise liikmesriigi pädeva asutusega

1.   Teise kaasatud liikmesriigi pädeva asutusega tuleb konsulteerida enne tegevusloa andmist edasikindlustusseltsile, mis on:

| a) | teises liikmesriigis tegevusloa saanud kindlustus- või edasikindlustusseltsi tütarettevõtja või |
| --- | --- |

a)

teises liikmesriigis tegevusloa saanud kindlustus- või edasikindlustusseltsi tütarettevõtja või

| b) | teises liikmesriigis tegevusloa saanud kindlustus- või edasikindlustusseltsi emaettevõtja tütarettevõtja või |
| --- | --- |

b)

teises liikmesriigis tegevusloa saanud kindlustus- või edasikindlustusseltsi emaettevõtja tütarettevõtja või

| c) | sama füüsilise või juriidilise isiku valitseva mõju all, kelle valitseva mõju all on teises liikmesriigis tegevusloa saanud kindlustus- või edasikindlustusselts. |
| --- | --- |

c)

sama füüsilise või juriidilise isiku valitseva mõju all, kelle valitseva mõju all on teises liikmesriigis tegevusloa saanud kindlustus- või edasikindlustusselts.

2.   Krediidiasutuste või investeerimisühingute järelevalve eest vastutavate kaasatud liikmesriigi pädeva asutusega tuleb konsulteerida enne tegevusloa andmist edasikindlustusseltsile, mis on:

| a) | ühenduses tegevusloa saanud krediidiasutuse või investeerimisühingu tütarettevõtja või |
| --- | --- |

a)

ühenduses tegevusloa saanud krediidiasutuse või investeerimisühingu tütarettevõtja või

| b) | ühenduses tegevusloa saanud krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtja tütarettevõtja või |
| --- | --- |

b)

ühenduses tegevusloa saanud krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtja tütarettevõtja või

| c) | sama füüsilise või juriidilise isiku valitseva mõju all, kelle valitseva mõju all on ühenduses tegevusloa saanud krediidiasutus või investeerimisühing. |
| --- | --- |

c)

sama füüsilise või juriidilise isiku valitseva mõju all, kelle valitseva mõju all on ühenduses tegevusloa saanud krediidiasutus või investeerimisühing.

3.   Lõigetes 1 ja 2 viidatud asjakohased pädevad asutused peavad konsulteerima esmajoones üksteisega, hinnates sama kontserni teise ettevõtja aktsionäride või osanike sobivust ja juhtimisega seotud isikute mainet ning kogemust. Nad peavad vastastikku üksteisele edastama aktsionäride või osanike sobivust ja juhtivate isikute mainet ning kogemust puudutavaid andmeid, mis on teiste kaasatud pädevate asutuste jaoks tegevusloa andmise ja samuti tegutsemistingimuste järgimise pideva hindamise seisukohalt asjakohased.

III JAOTIS

EDASIKINDLUSTUSTEGEVUSE TINGIMUSED

1. peatükk

Finantsjärelevalve põhimõtted ja metoodika

1. osa

Pädev asutus ja üldine kord

Artikkel 15

Pädev asutus ja järelevalve objekt

1.   Edasikindlustusseltsi finantsjärelevalve, sealhulgas filiaalide kaudu või teenuste osutamise vabaduse alusel toimuva tegevuse järelevalve, on ainult päritoluliikmesriigi kohustus.

Kui vastuvõtva liikmesriigi pädeval asutusel on alust arvata, et edasikindlustusseltsi tegevus võib mõjutada selle majanduslikku usaldatavust, teatab ta sellest edasikindlustusseltsi päritoluliikmesriigi pädevale asutusele. See asutus teeb kindlaks, kas edasikindlustusselts järgib käesolevas direktiivis sätestatud usaldatavusnormatiive.

2.   Finantsjärelevalve lõike 1 tähenduses hõlmab kogu edasikindlustusseltsi tegevust silmas pidades tema maksevõime, kindlustustehniliste eraldiste moodustamist ja nende kattevarade kontrollimist päritoluliikmesriigis ettenähtud eeskirjade või järgitavate tavade kohaselt ühenduse tasandil vastuvõetud sätete põhjal.

3.   Edasikindlustusseltsi päritoluliikmesriik ei tohi edasikindlustusseltsil keelata retrosessioonilepingu sõlmimist käesoleva direktiivi alusel tegevusloa saanud edasikindlustusseltsiga või direktiivide 73/239/EMÜ või 2002/83/EÜ alusel tegevusloa saanud kindlustusseltsiga otseselt selle edasikindlustusseltsi või kindlustusseltsi usaldusväärsuse tõttu.

4.   Päritoluliikmesriigi pädev asutus nõuab, et igal edasikindlustusseltsil oleksid head juhtimis- ja raamatupidamistavad ning piisavad sisekontrollimehhanismid.

Artikkel 16

Teises liikmesriigis asutatud filiaali järelevalve

Filiaali liikmesriik sätestab, et kui teises liikmesriigis tegevusloa saanud edasikindlustusselts tegutseb filiaali kaudu, võib päritoluliikmesriigi pädev asutus pärast filiaali liikmesriigi pädeva asutuse teavitamist kontrollida kohapeal ise või nende poolt selleks määratud isikute vahendusel ettevõtja finantsjärelevalve tagamiseks vajalikku teavet. Kontrollides võivad osaleda filiaali liikmesriigi ametiasutused.

Artikkel 17

Raamatupidamine, usaldatavus- ja statistiline teave: järelevalvevolitused

1.   Iga liikmesriik nõuab, et iga edasikindlustusselts, mille peakontor asub tema territooriumil, koostaks kõiki tegevusliike hõlmava aastaaruande oma varalise seisundi ja maksevõime kohta.

2.   Liikmesriigid nõuavad, et nende territooriumil asuva peakontoriga edasikindlustusseltsid esitaksid korrapäraselt aruanded koos järelevalveks vajalike statistiliste dokumentidega. Pädevad asutused edastavad üksteisele kõik dokumendid ja kogu teabe, mida järelevalveks vaja on.

3.   Liikmesriik võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et pädeval asutusel on volitused ja vahendid, mis on vajalikud tema territooriumil asuva peakontoriga edasikindlustusseltside tegevuse järelevalveks, kaasa arvatud tegevus väljaspool seda territooriumi,

Pädev asutus peab olema eelkõige suuteline:

| a) | korraldama üksikasjalikke küsitlusi elukindlustusseltsi olukorra ja kogu tegevuse kohta, muu hulgas kogudes teavet või nõudes edasikindlustustegevust käsitlevate dokumentide esitamist ning korraldades kohapealset kontrolli edasikindlustusseltsi ruumides; |
| --- | --- |

a)

korraldama üksikasjalikke küsitlusi elukindlustusseltsi olukorra ja kogu tegevuse kohta, muu hulgas kogudes teavet või nõudes edasikindlustustegevust käsitlevate dokumentide esitamist ning korraldades kohapealset kontrolli edasikindlustusseltsi ruumides;

| b) | võtma edasikindlustusseltsi, selle direktorite või juhatajate või seda kontrollivate isikute suhtes kõik meetmed, mis on asjakohased ja vajalikud tagamaks, et selle edasikindlustusseltsi tegevus vastab nendele õigusnormidele, mida edasikindlustusselts peab igas liikmesriigis järgima; |
| --- | --- |

b)

võtma edasikindlustusseltsi, selle direktorite või juhatajate või seda kontrollivate isikute suhtes kõik meetmed, mis on asjakohased ja vajalikud tagamaks, et selle edasikindlustusseltsi tegevus vastab nendele õigusnormidele, mida edasikindlustusselts peab igas liikmesriigis järgima;

| c) | tagama nende meetmete täitmise, vajaduse korral sundi kasutades või kohtulikul teel. |
| --- | --- |

c)

tagama nende meetmete täitmise, vajaduse korral sundi kasutades või kohtulikul teel.

Lisaks võivad liikmesriigid sätestada, et pädev asutus saab kogu teabe vahendajate valduses olevate lepingute kohta.

Artikkel 18

Lepinguportfelli üleandmine

Riigisisestes õigusaktides ettenähtud tingimustel lubab liikmesriik oma territooriumil asuva peakontoriga edasikindlustusseltsidel osaliselt või tervikuna üle anda oma asutamisõiguse või teenuste osutamise vabaduse alusel sõlmitud lepingute portfelli ühenduses asuvale vastuvõtvale edasikindlustusseltsile, kui vastuvõtva edasikindlustusseltsi päritoluliikmesriigi pädev asutus tõendab, et viimasel on pärast üleandmise arvestamist kolmandas peatükis nimetatud vajalikud omavahendid.

2. osa

Oluline osa

Artikkel 19

Omandamine

Liikmesriigid kohustavad iga füüsilist või juriidilist isikut, kes soovib kas otseselt või kaudselt omandada olulist osalust edasikindlustusseltsis, teatama sellest kõigepealt päritoluliikmesriigi pädevale asutusele, näidates omandatava osaluse suuruse. Lisaks peab selline isik teavitama päritoluliikmesriigi pädevat asutust juhul, kui ta taotleb oma olulise osaluse suurendamist sel määral, et tema osa hääleõigusest või tema omanduses olevast kapitalist on 20 %, 33 % või 50 % või suurem või ulatub sellise määrani, et edasikindlustusselts muutub tema tütarettevõtjaks.

Päritoluliikmesriigi pädeval asutusel on esimeses lõigus ettenähtud teate esitamise kuupäevast alates kuni kolm kuud aega, et sellisele kavatsusele vastuväiteid esitada, kui ta edasikindlustusseltsi kindla ja usaldusväärse juhtimise tagamise vajadust silmas pidades ei ole veendunud esimeses lõigus nimetatud isiku kvalifikatsioonis. Kui ta kõnealusele kavatsusele vastuväiteid ei esita, võib ta kindlaks määrata selle elluviimise maksimumtähtaja.

Artikkel 20

Finantsettevõtja omandamine

Kui artiklis 19 nimetatud osaluse omandaja on teises liikmesriigi tegevusloa saanud kindlustusselts, edasikindlustusselts, krediidiasutus või investeerimisühing või sellise ettevõtja emaettevõtja või sellist ettevõtjat kontrolliv füüsiline või juriidiline isik ja kui selle omandamise tulemusena see ettevõtja, kus omandaja soovib osalust saada, muutub omandaja tütarettevõtjaks või tema poolt kontrollitavaks ettevõtjaks, tuleb enne omandamise hindamist konsulteerida vastavalt artiklile 14.

Artikkel 21

Võõrandamine

Liikmesriigid näevad ette, et iga füüsiline või juriidiline isik, kes soovib kas otseselt või kaudselt võõrandada olulist osalust edasikindlustusseltsis, teataks sellest kõigepealt päritoluliikmesriigi pädevale asutusele, näidates eeldatava osaluse suuruse.

Lisaks peab see isik teavitama pädevat asutust juhul, kui ta taotleb oma olulise osaluse vähendamist sel määral, et tema osa hääleõigusest või tema omanduses olevast kapitalist langeb alla 20 %, 33 % või 50 % või sellisel määral, et edasikindlustusselts lakkab olemast tema tütarettevõtja.

Artikkel 22

Pädeva asutuse teavitamine edasikindlustusseltsi poolt

Kui edasikindlustusselts saab teada, et tema kapitali osaluse omandamise või võõrandamise tõttu osalus kapitalis kasvab üle või langeb alla artiklites 19 ja 21 nimetatud piirmäärade, teatab ta sellest päritoluliikmesriigi pädevale asutusele.

Lisaks teatab ta pädevale asutusele vähemalt kord aastas olulisi osalusi omavate aktsionäride või osanike ja liikmete nimed ja kõnealuste osaluste suuruse, nagu see on esitatud aktsionäride või osanike ja liikmete üldkoosolekul või saadud börsil noteeritud äriühingutele kehtestatud eeskirjade täitmise tulemusena.

Artikkel 23

Oluline osalus: Pädeva asutuse volitused

Kui artiklis 19 nimetatud isikute mõju tõenäoliselt kahjustab edasikindlustusseltsi kindlat ja usaldusväärset juhtimist, nõuavad liikmesriigid, et päritoluliikmesriigi pädev asutus võtaks asjakohaseid meetmeid sellise olukorra lõpetamiseks. Sellised meetmed võivad olla näiteks ettekirjutused, sanktsioonid juhtkonna suhtes või kõnealuste aktsionäride või osanike või liikmete aktsiatest või osadest tuleneva hääleõiguse peatamine.

Samasuguseid meetmeid kohaldatakse füüsiliste või juriidiliste isikute suhtes, kes ei täida artiklis 19 sätestatud kohustust anda eelnevat teavet. Kui osalus omandatakse pädeva asutuse vastuseisust hoolimata, näevad liikmesriigid olenemata mis tahes muudest sanktsioonidest ette kas vastava hääleõiguse peatamise, hääletamisel antud häälte õigustühiseks tunnistamise või võimaluse need õigustühiseks tunnistada.

3. osa

Ametisaladus ja teabevahetus

Artikkel 24

Kohustus

1.   Liikmesriigid näevad ette, et kõik isikud, kes töötavad või on töötanud pädeva asutuse heaks, ning pädeva asutuse huvides tegutsevad audiitorid ja eksperdid on kohustatud hoidma ametisaladust.

Tulenevalt sellest kohustusest ei tohi nad avaldada ühelegi isikule ega ametiasutusele neile ametikohustuste täitmisel teatavaks saanud konfidentsiaalset teavet, välja arvatud kokkuvõttena või üldistatuna, et edasikindlustusseltsi poleks võimalik identifitseerida; ilma et see piiraks kriminaalõiguse kohaldamist.

2.   Sellest olenemata võib edasikindlustusseltsi pankroti või sundlikvideerimise korral tsiviilasja või kaubandusõigusliku menetluse käigus avalikustada konfidentsiaalset teavet, mis ei puuduta kõnealuse ettevõtja päästmise katsetega seotud kolmandaid isikuid.

Artikkel 25

Teabevahetus liikmesriikide pädevate asutuste vahel

Artikkel 24 ei takista eri liikmesriikide pädevate asutuste teabevahetust edasikindlustusseltside suhtes kohaldatavate direktiivide alusel. Sellise teabe kohta kehtib artiklis 24 ettenähtud ametisaladuse hoidmise kohustus.

Artikkel 26

Koostöökokkulepped kolmandate riikidega

Liikmesriigid võivad sõlmida kolmandate riikide pädevate asutuste või artikli 28 lõigetes 1 ja 2 määratletud kolmandate riikide ametiasutuste või organitega teabevahetust sätestavaid koostöölepinguid ainult tingimusel, et edastatava teabe kohta kehtib vähemalt käesolevas osas sätestatuga samaväärne ametisaladuse hoidmise kohustus. Sellise teabevahetuse eesmärk peab olema nimetatud ametiasutuste või organite järelevalvefunktsiooni täitmine.

Kui teave pärineb teisest liikmesriigist, võib seda avalikustada ainult selgesõnalisel kokkuleppel teabe avaldanud pädeva asutusega ja vajaduse korral üksnes selle asutusega kokkulepitud eesmärkidel.

Artikkel 27

Konfidentsiaalse teabe kasutamine

Pädev asutus, kes saab konfidentsiaalset teavet artiklite 24 ja 25 alusel, võib seda kasutada ainult oma ametikohustuste täitmisel:

| a) | edasikindlustustegevuse alustamist reguleerivate tingimuste täitmise kontrolliks ja sellise tegevuse jälgimise hõlbustamiseks, pidades eriti silmas kindlustustehniliste eraldiste, omavahendite, haldus- ja raamatupidamiskorra ja sisekontrollimehhanismide jälgimist, |
| --- | --- |

a)

edasikindlustustegevuse alustamist reguleerivate tingimuste täitmise kontrolliks ja sellise tegevuse jälgimise hõlbustamiseks, pidades eriti silmas kindlustustehniliste eraldiste, omavahendite, haldus- ja raamatupidamiskorra ja sisekontrollimehhanismide jälgimist,

| b) | sanktsioonide rakendamiseks, |
| --- | --- |

b)

sanktsioonide rakendamiseks,

| c) | pädeva asutuse otsuste peale esitatud halduskaebuste korral või |
| --- | --- |

c)

pädeva asutuse otsuste peale esitatud halduskaebuste korral või

| d) | kohtuasjades, mis on algatatud vastavalt artiklile 53 või erisätetele, mis on ette nähtud käesoleva direktiiviga ja teiste kindlustus- ja edasikindlustuse valdkonnas vastuvõetud direktiividega. |
| --- | --- |

d)

kohtuasjades, mis on algatatud vastavalt artiklile 53 või erisätetele, mis on ette nähtud käesoleva direktiiviga ja teiste kindlustus- ja edasikindlustuse valdkonnas vastuvõetud direktiividega.

Artikkel 28

Teabevahetus teiste asutustega

1.   Artiklid 24
  ja
  27 ei välista teabevahetust liikmesriigi piires, kui ühes ja samas liikmesriigis on kaks või rohkem pädevat asutust, ega liikmesriikide vahel, kui teavet vahetavad pädevad asutused ja:

| a) | krediidi- ja muude finantsasutuste ametliku järelevalve eest vastutav asutus ning finantsturgude järelevalve eest vastutav asutus, |
| --- | --- |

a)

krediidi- ja muude finantsasutuste ametliku järelevalve eest vastutav asutus ning finantsturgude järelevalve eest vastutav asutus,

| b) | organid, kes tegelevad kindlustus- ja edasikindlustusseltside likvideerimise ja pankroti ning muude samalaadsete menetlustega, ning |
| --- | --- |

b)

organid, kes tegelevad kindlustus- ja edasikindlustusseltside likvideerimise ja pankroti ning muude samalaadsete menetlustega, ning

| c) | isikud, kes vastutavad kindlustus- ja edasikindlustusseltside ning muude finantsasutuste raamatupidamise kohustusliku auditeerimise eest, |
| --- | --- |

c)

isikud, kes vastutavad kindlustus- ja edasikindlustusseltside ning muude finantsasutuste raamatupidamise kohustusliku auditeerimise eest,

täites oma järelevalvefunktsiooni ja avaldades (sund)likvideerimise menetlusi või garantiifonde haldavatele organitele nende ametikohustuste täitmiseks vajalikku teavet. Nende ametiasutuste, organite ja isikute saadud teabe suhtes kohaldatakse artiklis 24 sätestatud ametisaladuse hoidmise kohustust.

2.   Olenemata artiklitest 24-27 võivad liikmesriigid anda loa teabevahetuseks pädeva asutuse ja:

| a) | ametiasutuste vahel, kes vastutavad kindlustus- või edasikindlustusseltside likvideerimise ja pankrotiga ning muude selliste menetlustega seotud organite kontrollimise eest või |
| --- | --- |

a)

ametiasutuste vahel, kes vastutavad kindlustus- või edasikindlustusseltside likvideerimise ja pankrotiga ning muude selliste menetlustega seotud organite kontrollimise eest või

| b) | ametiasutuste vahel, kes vastutavad kindlustus- või edasikindlustusseltside, krediidiasutuste, investeerimisühingute ja teiste finantsasutuste raamatupidamise kohustusliku auditeerimisega tegelevate isikute kontrollimise eest või |
| --- | --- |

b)

ametiasutuste vahel, kes vastutavad kindlustus- või edasikindlustusseltside, krediidiasutuste, investeerimisühingute ja teiste finantsasutuste raamatupidamise kohustusliku auditeerimisega tegelevate isikute kontrollimise eest või

| c) | kindlustus- või edasikindlustusseltside üle õiguslikku järelevalvet teostavate sõltumatute aktuaaride vahel, samuti organite vahel, kes vastutavad nimetatud aktuaaride kontrollimise eest. |
| --- | --- |

c)

kindlustus- või edasikindlustusseltside üle õiguslikku järelevalvet teostavate sõltumatute aktuaaride vahel, samuti organite vahel, kes vastutavad nimetatud aktuaaride kontrollimise eest.

Liikmesriigid, kes kasutavad esimeses lõigus ettenähtud võimalust, nõuavad vähemalt järgmiste tingimuste täitmist:

| a) | kõnealune teave on mõeldud esimeses lõigus nimetatud kontrolli või õigusliku järelevalve teostamiseks; |
| --- | --- |

a)

kõnealune teave on mõeldud esimeses lõigus nimetatud kontrolli või õigusliku järelevalve teostamiseks;

| b) | selliselt saadud teabe kohta kehtib artiklis 24 kehtestatud ametisaladuse hoidmise kohustus; |
| --- | --- |

b)

selliselt saadud teabe kohta kehtib artiklis 24 kehtestatud ametisaladuse hoidmise kohustus;

| c) | kui teave pärineb mõnest teisest liikmesriigist, võib seda avalikustada ainult selgesõnalisel kokkuleppel teabe avaldanud pädeva asutusega ja vajaduse korral üksnes selle asutusega kokkulepitud eesmärkidel. |
| --- | --- |

c)

kui teave pärineb mõnest teisest liikmesriigist, võib seda avalikustada ainult selgesõnalisel kokkuleppel teabe avaldanud pädeva asutusega ja vajaduse korral üksnes selle asutusega kokkulepitud eesmärkidel.

Liikmesriigid teevad komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatavaks nende ametiasutuste, isikute ja organite nimed, kes käesoleva lõike kohaselt võivad teavet saada.

3.   Olenemata artiklitest 24-27 võivad liikmesriigid rahandussüsteemi stabiilsuse ja terviklikkuse tugevdamise eesmärgil anda loa teabevahetuseks pädevate asutuste ja nende ametiasutuste või organite vahel, kes seaduse järgi vastutavad äriühinguõiguse rikkumiste tuvastamise ja uurimise eest.

Liikmesriigid, kes kasutavad esimeses lõigus ettenähtud võimalust, nõuavad vähemalt järgmiste tingimuste täitmist:

| a) | kõnealune teave on mõeldud esimeses lõigus nimetatud ülesande täitmiseks; |
| --- | --- |

a)

kõnealune teave on mõeldud esimeses lõigus nimetatud ülesande täitmiseks;

| b) | selliselt saadud teabe kohta kehtib artiklis 24 kehtestatud ametisaladuse hoidmise kohustus; |
| --- | --- |

b)

selliselt saadud teabe kohta kehtib artiklis 24 kehtestatud ametisaladuse hoidmise kohustus;

| c) | kui teave pärineb mõnest teisest liikmesriigist, võib seda avalikustada ainult selgesõnalisel kokkuleppel teabe avaldanud pädeva asutusega ja vajaduse korral üksnes selle asutusega kokkulepitud eesmärkidel. |
| --- | --- |

c)

kui teave pärineb mõnest teisest liikmesriigist, võib seda avalikustada ainult selgesõnalisel kokkuleppel teabe avaldanud pädeva asutusega ja vajaduse korral üksnes selle asutusega kokkulepitud eesmärkidel.

Kui ühe liikmesriigi ametiasutused või organid, mida on nimetatud esimeses lõigus, täidavad oma tuvastamis- ja uurimisülesandeid selleks ametisse nimetatud eripädevusega isikute kaasabil, kes ei tööta riiklikus sektoris, võib esimeses lõigus ettenähtud teabevahetuse võimalus laieneda nimetatud isikutele teises lõigus kindlaksmääratud tingimustel.

Teise lõigu viimase taande rakendamiseks teatavad esimeses lõigus nimetatud ametiasutused või organid teabe avalikustanud pädevatele asutustele nende isikute nimed ja täpsed kohustused, kellele nimetatud teave tuleb saata.

Liikmesriigid teevad komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatavaks nende ametiasutuste ja organite nimed, kes käesoleva lõike kohaselt võivad teavet saada.

Artikkel 29

Teabe edastamine keskpankadele ja rahandusasutustele

Käesolev osa ei takista pädeval asutusel edastamast teavet keskpankadele ja teistele samasuguse rahandusasutuse funktsiooniga organitele ning vajaduse korral teistele maksesüsteemide kontrollimise eest vastutavatele organitele, kui seda teavet edastatakse nende ülesannete täitmise eesmärgil. Samuti ei takista see sellistel ametiasutustel või organitel edastamast pädevatele asutustele sellist teavet, mida nad vajavad artikli 27 tähenduses.

Niiviisi saadud teabe suhtes kehtib käesolevas osas sätestatud ametisaladuse kohustus.

Artikkel 30

Teabe avalikustamine finantsseadusandluse eest vastutavatele riigiasutustele

Olenemata artiklitest 24 ja 27 võivad liikmesriigid õigusnormides ettenähtud tingimustel lubada teatavat teavet edastada ka teistele oma keskvalitsuse asutustele, kes vastutavad krediidiasutuste, finantsasutuste, investeerimisteenuste ja kindlustus- või edasikindlustusseltside järelevalvet käsitlevate õigusaktide eest, ning nende asutuste nimel tegutsevatele inspektoritele.

Sellistel tingimustel võib teavet edastada siiski vaid usaldatavusnormatiivide täitmise kontrollimiseks.

Liikmesriigid peavad siiski sätestama, et artikli 25 ja artikli 28 lõike 1 alusel ning artiklis 16 nimetatud kohapealse kontrollimise käigus saadud teavet võib käesolevas artiklis nimetatud juhtudel avalikustada ainult siis, kui selleks on selgesõnaline nõusolek teabe avalikustanud pädevatelt asutustelt või selle liikmesriigi pädevalt asutuselt, mis riigis toimus kohapealne kontroll.

4. osa

Audiitori ülesanded

Artikkel 31

Audiitori ülesanded

1.   Liikmesriigid sätestavad vähemalt, et iga vastavalt direktiivile 84/253/EMÜ (20) tegevusloa saanud isik on direktiivi 78/660/EMÜ (21) artiklis 51, direktiivi 83/349/EMÜ artiklis 37 või direktiivi 85/611/EMÜ (22) artiklis 31 kirjeldatud ülesannete või muude seadusest tulenevate ülesannete täitmisel edasikindlustusseltsis kohustatud viivitamata teatama pädevale asutusele kõigist selle ettevõtjaga seotud asjaoludest või otsustest, mis talle on ülesannete täitmise jooksul teatavaks saanud ja mis võivad:

| a) | oluliselt rikkuda tegevusloa andmise tingimusi sätestavaid või konkreetselt kindlustus- või edasikindlustusseltside tegevuse jätkamist reguleerivaid õigusnorme või |
| --- | --- |

a)

oluliselt rikkuda tegevusloa andmise tingimusi sätestavaid või konkreetselt kindlustus- või edasikindlustusseltside tegevuse jätkamist reguleerivaid õigusnorme või

| b) | mõjutada edasikindlustusseltsi tegevuse jätkamist või |
| --- | --- |

b)

mõjutada edasikindlustusseltsi tegevuse jätkamist või

| c) | viia raamatupidamisarvestuse kinnitamata jätmiseni või tuua kaasa lisatingimusi. |
| --- | --- |

c)

viia raamatupidamisarvestuse kinnitamata jätmiseni või tuua kaasa lisatingimusi.

Samuti on nimetatud isik kohustatud ette kandma kõikidest talle tööülesannete täitmisel teatavaks saanud esimeses lõigus kirjeldatud asjaoludest ja otsustest ettevõtjas, millel on kontrollisuhetest tulenevalt märkimisväärne seos edasikindlustusseltsiga, kus ta oma eespool nimetatud tööülesandeid täidab.

2)   Kui isikud, kes on saanud direktiivi 84/253/EMÜ kohase tegevusloa, edastavad pädevale asutusele heas usus teavet lõikes 1 nimetatud asjaolude või otsuste kohta, ei käsitleta seda lepingu või õigusnormidega teabe avaldamisele kehtestatud piirangute rikkumisena ning nimetatud isikud ei kanna selle eest mingit vastutust.

2. peatükk

Nõuded kindlustustehnilistele eraldistele

Artikkel 32

Kindlustustehniliste eraldiste moodustamine

1.   Päritoluliikmesriik nõuab, et iga edasikindlustusselts moodustaks kogu oma tegevuse jaoks piisavad kindlustustehnilised eraldised.

Selliste kindlustustehniliste eraldiste summa määratakse kindlaks vastavalt direktiivis 91/674/EMÜ sätestatud korrale. Vajaduse korral võib liikmesriik sätestada konkreetsema korra vastavalt direktiivi 2002/83/EÜ artiklile 20.

2.   Liikmesriik ei säilita ega vii sisse ettemakstud preemiate ja rahuldamata nõuete eraldiste kattevarade pantimist nõudvat brutoreserveerimise süsteemi, kui edasikindlustusandja on käesoleva direktiivi alusel tegevusloa saanud edasikindlustusselts või vastavalt direktiividele 73/239/EMÜ või 2002/83/EÜ tegevusloa saanud kindlustusselts.

3.   Kui päritoluliikmesriik lubab kindlustustehniliste eraldiste katmiseks kasutada nõudeid käesoleva direktiivi alusel tegevusluba mitteomava edasikindlustusseltsi või direktiivide 73/239/EMÜ või 2002/83/EÜ alusel tegevusluba mitteomava kindlustusseltsi vastu,
  sätestab ta selliste nõuete vastuvõtmise tingimused
  .

Artikkel 33

Tasanduseraldis

1.   Päritoluliikmesriik nõuab tasanduseraldise moodustamist kõikidelt edasikindlustusseltsidelt, kes kindlustavad edasi direktiivi 73/239/EMÜ lisa punkti A 14. liigi riske, et katta majandusaasta jooksul sellest liigist tulenev kindlustustehniline puudujääk või keskmisest suuremad nõuded.

2.   Krediidikindlustuse edasikindlustuse tasanduseraldis arvutatakse päritoluliikmesriigi poolt vastavalt ühele direktiivi 73/239/EMÜ lisa punktis D toodud ja võrdväärsetena käsitletud neljast meetodist sätestatud korrale.

3.   Päritoluliikmesriik võib edasikindlustusseltsi vabastada krediidiriski edasikindlustuse tasanduseraldise moodustamise kohustusest, kui krediidiriski edasikindlustusest saadud kindlustusmaksed või sissemaksed moodustavad vähem kui 4 % tema kindlustusmaksete või sissemaksete kogusummast ja vähem kui 2 500 000 EUR.

4.   Päritoluliikmesriik võib kõikidelt edasikindlustusseltsidelt nõuda tasanduseraldise moodustamist teiste liikide kui krediidikindlustuse osas. Tasanduseraldis arvutatakse vastavalt päritoluliikmesriigi kehtestatud korrale.

Artikkel 34

Kindlustustehniliste eraldiste kattevara

1.
     
  Päritoluliikmesriik nõuab igalt edasikindlustusseltsilt artiklis 33 osutatud kindlustustehniliste eraldiste ja tasanduseraldise kattevara investeerimist kooskõlas järgmiste reeglitega:

| a) | kattevara arvestab edasikindlustusseltsi äritegevuse liiki, eriti eeldatavate väljamaksete laadi, suurust ja kestust viisil, mis tagab tema investeeringute piisavuse, likviidsuse, turvalisuse, kvaliteedi, kasumlikkuse ja vastavuse; |
| --- | --- |

a)

kattevara arvestab edasikindlustusseltsi äritegevuse liiki, eriti eeldatavate väljamaksete laadi, suurust ja kestust viisil, mis tagab tema investeeringute piisavuse, likviidsuse, turvalisuse, kvaliteedi, kasumlikkuse ja vastavuse;

| b) | edasikindlustusselts tagab investeeringute mitmekesisuse ja asjakohase jaotuse ning olukorra, et investeeringud võimaldavad tal asjakohaselt reageerida muutuvatele majandustingimustele, eelkõige arengutele finantsturgudel ja kinnisvaraturgudel või raskete tagajärgedega katastroofidele. Ettevõtja hindab ebareeglipäraste turuolukordade mõju tema varale ja mitmekesistab seda viisil, mis vähendab sellist mõju; |
| --- | --- |

b)

edasikindlustusselts tagab investeeringute mitmekesisuse ja asjakohase jaotuse ning olukorra, et investeeringud võimaldavad tal asjakohaselt reageerida muutuvatele majandustingimustele, eelkõige arengutele finantsturgudel ja kinnisvaraturgudel või raskete tagajärgedega katastroofidele. Ettevõtja hindab ebareeglipäraste turuolukordade mõju tema varale ja mitmekesistab seda viisil, mis vähendab sellist mõju;

| c) | investeeringud varasse, millega ei ole lubatud reguleeritud finantsturul kaubelda, tuleb igal juhul hoida mõistlikul tasemel; |
| --- | --- |

c)

investeeringud varasse, millega ei ole lubatud reguleeritud finantsturul kaubelda, tuleb igal juhul hoida mõistlikul tasemel;

| d) | investeeringuid tuletisinstrumentidesse võib teha niivõrd, kui need aitavad kaasa investeerimisriskide vähendamisele või hõlbustavad portfelli tõhusat haldamist. Selliseid investeeringuid tuleb hinnata kaalutletult, võttes arvesse alusvara, ning kaasata need institutsiooni vara hindamisse. Institutsioon peab vältima ka ülemäärast riskiohtu seoses ühe vastaspoole ja muude tuletistehingutega; |
| --- | --- |

d)

investeeringuid tuletisinstrumentidesse võib teha niivõrd, kui need aitavad kaasa investeerimisriskide vähendamisele või hõlbustavad portfelli tõhusat haldamist. Selliseid investeeringuid tuleb hinnata kaalutletult, võttes arvesse alusvara, ning kaasata need institutsiooni vara hindamisse. Institutsioon peab vältima ka ülemäärast riskiohtu seoses ühe vastaspoole ja muude tuletistehingutega;

| e) | vara mitmekesistatakse viisil, mis võimaldab vältida ülemäärast tuginemist ühele konkreetsele vara liigile, emitendile või kontsernile ning riski akumulatsiooni portfellis tervikuna. Investeeringud sama emitendi või samasse kontserni kuuluvate emitentide emiteeritud varasse ei tohi ettevõtja jaoks kaasa tuua riski ülemäärast kontsentratsiooni. |
| --- | --- |

e)

vara mitmekesistatakse viisil, mis võimaldab vältida ülemäärast tuginemist ühele konkreetsele vara liigile, emitendile või kontsernile ning riski akumulatsiooni portfellis tervikuna. Investeeringud sama emitendi või samasse kontserni kuuluvate emitentide emiteeritud varasse ei tohi ettevõtja jaoks kaasa tuua riski ülemäärast kontsentratsiooni.

Liikmesriigid võivad otsustada mitte kohaldada punktis e osutatud nõudeid investeeringutele riigi võlakirjadesse.

2.
     
  Liikmesriigid ei nõua nende territooriumil asuvatelt edasikindlustusseltsidelt investeerimist teatud kindlasse vara liiki.

3.
     
  Liikmesriigid ei nõua nende territooriumil asuva edasikindlustusseltsi või viimase investeerimisjuhi investeerimisotsuste mis tahes eelnevat heakskiitmist või nendest süstemaatiliselt teatamist.

4.
     
  Olenemata lõigete 1 kuni 3 sätetest võib päritoluliikmesriik igale tema territooriumil asuva peakorteriga edasikindlustusseltsile kehtestada järgmised kvantitatiivsed reeglid, tingimusel, et need on mõistlikult põhjendatud:

| a) | kindlustustehniliste kogueraldiste investeeringud muudes vääringutes kui vääringud, milles kindlustustehnilised eraldised on tehtud, peaksid olema piiratud 30 %ga; |
| --- | --- |

a)

kindlustustehniliste kogueraldiste investeeringud muudes vääringutes kui vääringud, milles kindlustustehnilised eraldised on tehtud, peaksid olema piiratud 30 %ga;

| b) | kindlustustehniliste eraldiste investeeringud aktsiatesse ja muudesse aktsiatena käsitletavatesse vabalt kaubeldavatesse väärtpaberitesse, võlakirjadesse ning sellistesse võlakirjadesse, millega ei ole lubatud kaubelda reguleeritud turul, peaksid olema piiratud 30 %ga; |
| --- | --- |

b)

kindlustustehniliste eraldiste investeeringud aktsiatesse ja muudesse aktsiatena käsitletavatesse vabalt kaubeldavatesse väärtpaberitesse, võlakirjadesse ning sellistesse võlakirjadesse, millega ei ole lubatud kaubelda reguleeritud turul, peaksid olema piiratud 30 %ga;

| c) | päritoluliikmesriik võib nõuda, et sama ettevõtja aktsiatesse ja muudesse aktsiatena käsitletavatesse vabalt kaubeldavatesse väärtpaberitesse, võlakirjadesse ning muudesse raha- ja kapitalituru instrumentidesse ei või edasikindlustusseltsi kindlustehnilistest kogueraldistest investeerida rohkem kui 5 % ning sama kontserni liikmeteks olevate ettevõtjate aktsiatesse ja muudesse aktsiatena käsitletavatesse vabalt kaubeldavatesse väärtpaberitesse, võlakirjadesse ning muudesse raha- ja kapitalituru instrumentidesse rohkem kui 10 %. |
| --- | --- |

c)

päritoluliikmesriik võib nõuda, et sama ettevõtja aktsiatesse ja muudesse aktsiatena käsitletavatesse vabalt kaubeldavatesse väärtpaberitesse, võlakirjadesse ning muudesse raha- ja kapitalituru instrumentidesse ei või edasikindlustusseltsi kindlustehnilistest kogueraldistest investeerida rohkem kui 5 % ning sama kontserni liikmeteks olevate ettevõtjate aktsiatesse ja muudesse aktsiatena käsitletavatesse vabalt kaubeldavatesse väärtpaberitesse, võlakirjadesse ning muudesse raha- ja kapitalituru instrumentidesse rohkem kui 10 %.

5.
     
  Lisaks sätestab päritoluliikmesriik kooskõlas käesoleva artikliga üksikasjalikumad reeglid, millega kehtestatakse tingimused sihtotstarbelisest ühingust laekumata summade kasutamiseks kindlustustehniliste eraldiste kattevarana.

3. peatükk

Nõuded omavahenditele ja garantiifond

1. osa

Omavahendid

Artikkel 35

Üldine kord

Iga liikmesriik nõuab, et igal edasikindlustusseltsil, kelle peakontor asub tema territooriumil, oleks kogu oma tegevuse jaoks igal ajahetkel piisavalt omavahendeid, mis vastaksid vähemalt käesoleva direktiivi nõuetele.

Artikkel 36

Lubatud omavahendid

1.   Omavahendid koosnevad edasikindlustusseltsi varadest, millest on maha arvatud kõik prognoositavad kohustused ja immateriaalne vara, sealhulgas:

| a) | sissemakstud aktsia- või osakapital või vastastikuse edasikindlustusseltsi korral tegelikud esialgsed vahendid koos kõigi liikmete arvetega, mis vastavad järgmistele tingimustele:






  i) | asutamisleping ja põhikiri peavad ette nägema, et nendelt arvetelt võib liikmetele makseid teha ainult niivõrd, kui see ei põhjusta omavahendite langemist nõutavast tasemest madalamale, või pärast ettevõtja likvideerimist, kui kõik ettevõtja muud võlad on makstud; |
| --- | --- | --- |

a)

sissemakstud aktsia- või osakapital või vastastikuse edasikindlustusseltsi korral tegelikud esialgsed vahendid koos kõigi liikmete arvetega, mis vastavad järgmistele tingimustele:

i)

asutamisleping ja põhikiri peavad ette nägema, et nendelt arvetelt võib liikmetele makseid teha ainult niivõrd, kui see ei põhjusta omavahendite langemist nõutavast tasemest madalamale, või pärast ettevõtja likvideerimist, kui kõik ettevõtja muud võlad on makstud;

| ii) | asutamisleping ja põhikiri peavad kõigi punktis i nimetatud maksete suhtes, mis ei ole seotud liikmeksoleku isikliku lõpetamisega, ette nägema, et pädevale asutusele tuleb teatada vähemalt kuu aega ette ja see võivad selle aja jooksul makse keelata; |
| --- | --- |

ii)

asutamisleping ja põhikiri peavad kõigi punktis i nimetatud maksete suhtes, mis ei ole seotud liikmeksoleku isikliku lõpetamisega, ette nägema, et pädevale asutusele tuleb teatada vähemalt kuu aega ette ja see võivad selle aja jooksul makse keelata;

| iii) | asutamislepingu ja põhikirja asjakohaseid sätteid võib muuta ainult juhul, kui pädev asutus on kinnitanud, et tal ei ole muutmisele vastuväiteid, kui punktides i ja ii nimetatud tingimustest ei tulene teisiti; |
| --- | --- |

iii)

asutamislepingu ja põhikirja asjakohaseid sätteid võib muuta ainult juhul, kui pädev asutus on kinnitanud, et tal ei ole muutmisele vastuväiteid, kui punktides i ja ii nimetatud tingimustest ei tulene teisiti;

| b) | lepingulistele kohustustele mittevastavad
  või tasanduseraldistena klassifitseeritud
  kohustuslikud ja vabad reservid
  ; |
| --- | --- |

b)

lepingulistele kohustustele mittevastavad
  või tasanduseraldistena klassifitseeritud
  kohustuslikud ja vabad reservid
  ;

| c) | eelmiste perioodide jaotamata kasum või kahjum pärast dividendide mahaarvamist. |
| --- | --- |

c)

eelmiste perioodide jaotamata kasum või kahjum pärast dividendide mahaarvamist.

2.   Omavahendeid vähendatakse edasikindlustusseltsi otseses valduses olevate oma aktsiate või osade summa võrra.

Nende edasikindlustusseltside omavahenditest, kes hindavad oma kahjukindlustuse tehnilised eraldised alla või vähendavad neid, et rahuldamata nõuetes võetaks arvesse vastavalt direktiivi 91/674/EMÜ artikli 60 lõike 1 punktile g lubatud investeeringutulu, lahutatakse aruannete lisades toodud allahindamata või vähendamata tehniliste eraldiste väärtuse ja allahinnatud tehniliste eraldiste väärtuse vahe. See korrigeerimine toimub kõikide direktiivi 73/239/EMÜ lisa punktis A loetletud riskide, välja arvatud selle lisa liikide 1 ja 2 all loetletud riskide osas. Kindlustustehnilistesse eraldistesse kaasatud annuiteetide allahindamist ei tule korrigeerida muude liikide kui selle lisa liikide 1 ja 2 osas.

Lisaks esimeses ja teises lõigus toodud vähendustele lahutatakse omavahenditest:

| a) | osalused, mida edasikindlustusselts omab järgmistes ettevõtjates:






  i) | kindlustusselts direktiivi 73/239/EMÜ artikli 6, direktiivi 2002/83/EÜ artikli 4 või direktiivi 98/78/EÜ artikli 1 punkti b tähenduses, |
| --- | --- | --- |

a)

osalused, mida edasikindlustusselts omab järgmistes ettevõtjates:

i)

kindlustusselts direktiivi 73/239/EMÜ artikli 6, direktiivi 2002/83/EÜ artikli 4 või direktiivi 98/78/EÜ artikli 1 punkti b tähenduses,

| ii) | edasikindlustusselts käesoleva direktiivi artikli 3 tähenduses või kolmanda riigi edasikindlustusselts direktiivi 98/78/EÜ artikli 1 lõike 1 tähenduses, |
| --- | --- |

ii)

edasikindlustusselts käesoleva direktiivi artikli 3 tähenduses või kolmanda riigi edasikindlustusselts direktiivi 98/78/EÜ artikli 1 lõike 1 tähenduses,

| iii) | kindlustusvaldusettevõtja direktiivi 98/78/EÜ artikli 1 punkti i tähenduses, |
| --- | --- |

iii)

kindlustusvaldusettevõtja direktiivi 98/78/EÜ artikli 1 punkti i tähenduses,

| iv) | krediidiasutus ja finantsasutus direktiivi 2000/12/EÜ artikli 1 lõigete 1 ja 5 tähenduses, |
| --- | --- |

iv)

krediidiasutus ja finantsasutus direktiivi 2000/12/EÜ artikli 1 lõigete 1 ja 5 tähenduses,

| v) | investeerimisühing ja finantsasutus nõukogu 10. mai 1993. aasta direktiivi 93/22/EMÜ väärtpaberiturul pakutavate investeerimisteenuste kohta
   (23) artikli 1 lõike 2 ning nõukogu 15. märtsi 1993. aasta direktiivi 93/6/EMÜ investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta
   (24) artikli 2 lõigete 4 ja 7 tähenduses; |
| --- | --- |

v)

investeerimisühing ja finantsasutus nõukogu 10. mai 1993. aasta direktiivi 93/22/EMÜ väärtpaberiturul pakutavate investeerimisteenuste kohta
   (23) artikli 1 lõike 2 ning nõukogu 15. märtsi 1993. aasta direktiivi 93/6/EMÜ investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta
   (24) artikli 2 lõigete 4 ja 7 tähenduses;

| b) | järgmised kirjed, mis on edasikindlustusseltsil seoses punktis a määratletud ettevõtjatega, mille osalust ta omab:






  i) | lõikes 4 nimetatud instrumendid, |
| --- | --- | --- |

b)

järgmised kirjed, mis on edasikindlustusseltsil seoses punktis a määratletud ettevõtjatega, mille osalust ta omab:

i)

lõikes 4 nimetatud instrumendid,

| ii) | direktiivi 2002/83/EÜ artikli 27 lõikes 3 nimetatud instrumendid, |
| --- | --- |

ii)

direktiivi 2002/83/EÜ artikli 27 lõikes 3 nimetatud instrumendid,

| iii) | direktiivi 2000/12/EÜ artiklis 35 ja artikli 36 lõikes 3 nimetatud allutatud laenukapital ja instrumendid. |
| --- | --- |

iii)

direktiivi 2000/12/EÜ artiklis 35 ja artikli 36 lõikes 3 nimetatud allutatud laenukapital ja instrumendid.

Kui teise krediidiasutuse, investeerimisühingu, kindlustus- või edasikindlustusseltsi või kindlustusvaldusettevõtja aktsiaid või osasid omatakse ajutiselt finantsabi eesmärgil, et see ettevõtja ümber korraldada või päästa, võib pädev asutus loobuda neljanda lõigu punktides a ja b viidatud vähendamise sätetest.

Alternatiivina nende neljanda lõigu punktides a ja b nimetatud kirjete lahutamisele, mida edasikindlustusselts omab krediidiasutuses, investeerimisühingus ja finantsasutuses, võib liikmesriik lubada edasikindlustusseltsil kohaldada direktiivi 2002/87/EÜ I lisas toodud mutatis mutandis meetodeid 1, 2 ja 3. Esimest meetodit (raamatupidamise konsolideerimine) kohaldataks üksnes siis, kui pädev asutus on rahul integreeritud juhtimise ja sisekontrolli tasemega ettevõtjates, mis kuuluksid konsolideerimisele. Valitud meetodit tuleb kohaldada järjepidevalt pikema aja jooksul.

Liikmesriik võib näha ette, et käesolevas direktiivis sätestatud omavahendite suuruse arvutamiseks ei ole direktiivi 98/78/EÜ või direktiivi 2002/87/EÜ alusel täiendava järelevalve alla kuuluvatel edasikindlustusseltsidel vaja lahutada neljanda lõigu punktides a ja b viidatud kirjeid, mida omatakse täiendava järelevalve alla kaasatud krediidiasutuses, investeerimisühingus, finantsasutuses, kindlustus- või edasikindlustusseltsis või kindlustusvaldusettevõtjas.

Käesolevas lõikes viidatud osaluste lahutamise eesmärgil tähendab osalus osalust direktiivi 98/78/EÜ tähenduses.

3.   Omavahendid võivad koosneda ka järgmistest osadest:

| a) | kumulatiivne eelisaktsiakapital ja allutatud laenukapital võivad moodustada kuni 50 % omavahenditest või omavahendite normatiivist, olenevalt sellest, kumb on madalam; sellest summast kuni 25 % võib olla fikseeritud tähtajaga allutatud laene või kumulatiivset eelisaktsiakapitali, tingimusel et edasikindlustusseltsi pankroti või likvideerimise korral on olemas siduvad lepingud, mille alusel allutatud laenukapital või eelisaktsiad on väiksema tähtsusega kui kõigi teiste võlausaldajate nõuded ja need makstakse tagasi alles siis, kui kõik teised sel ajal maksmata võlad on tasutud.
  Allutatud laenukapital peab vastama ka järgmistele tingimustele:






  i) | arvesse võib võtta üksnes täielikult sissemakstud vahendeid; |
| --- | --- | --- |

a)

kumulatiivne eelisaktsiakapital ja allutatud laenukapital võivad moodustada kuni 50 % omavahenditest või omavahendite normatiivist, olenevalt sellest, kumb on madalam; sellest summast kuni 25 % võib olla fikseeritud tähtajaga allutatud laene või kumulatiivset eelisaktsiakapitali, tingimusel et edasikindlustusseltsi pankroti või likvideerimise korral on olemas siduvad lepingud, mille alusel allutatud laenukapital või eelisaktsiad on väiksema tähtsusega kui kõigi teiste võlausaldajate nõuded ja need makstakse tagasi alles siis, kui kõik teised sel ajal maksmata võlad on tasutud.

Allutatud laenukapital peab vastama ka järgmistele tingimustele:

i)

arvesse võib võtta üksnes täielikult sissemakstud vahendeid;

| ii) | fikseeritud tähtajaga laenude puhul peab esialgne tähtaeg olema vähemalt viis aastat. Hiljemalt aasta enne tagasimaksetähtpäeva peab edasikindlustusselts esitama pädevale asutusele heakskiitmiseks kava selle kohta, kuidas omavahendeid nõutaval tasemel hoitakse või tähtpäevaks sellele tuuakse, juhul kui määra, mille ulatuses laenu võib lugeda omavahendite osaks, järk-järgult ei vähendata vähemalt viimase viie aasta jooksul enne tagasimaksetähtpäeva. Pädev asutus võib lubada selliste laenude varasemat tagasimaksmist juhul, kui taotluse esitab emiteerinud edasikindlustusselts ja selle omavahendid ei lange nõutavast tasemest madalamale; |
| --- | --- |

ii)

fikseeritud tähtajaga laenude puhul peab esialgne tähtaeg olema vähemalt viis aastat. Hiljemalt aasta enne tagasimaksetähtpäeva peab edasikindlustusselts esitama pädevale asutusele heakskiitmiseks kava selle kohta, kuidas omavahendeid nõutaval tasemel hoitakse või tähtpäevaks sellele tuuakse, juhul kui määra, mille ulatuses laenu võib lugeda omavahendite osaks, järk-järgult ei vähendata vähemalt viimase viie aasta jooksul enne tagasimaksetähtpäeva. Pädev asutus võib lubada selliste laenude varasemat tagasimaksmist juhul, kui taotluse esitab emiteerinud edasikindlustusselts ja selle omavahendid ei lange nõutavast tasemest madalamale;

| iii) | laenud, mille tagasimaksetähtpäeva ei ole määratud, võib tagasi maksta üksnes viieaastase etteteatamisega, välja arvatud juhul, kui laene ei käsitleta enam omavahendite osana või kui varasemaks tagasimaksmiseks on vaja pädeva asutuse eelnevat nõusolekut. Viimasel juhul peab edasikindlustusselts teatama pädevale asutusele sellest vähemalt kuus kuud enne kavatsetud tagasimaksetähtpäeva, täpsustades omavahendid ja omavahendite normatiivi nii enne kui ka pärast kõnealust tagasimaksmist. Pädev asutus lubab tagasimaksmist ainult juhul, kui edasikindlustusseltsi omavahendid ei lange nõutavast tasemest madalamale; |
| --- | --- |

iii)

laenud, mille tagasimaksetähtpäeva ei ole määratud, võib tagasi maksta üksnes viieaastase etteteatamisega, välja arvatud juhul, kui laene ei käsitleta enam omavahendite osana või kui varasemaks tagasimaksmiseks on vaja pädeva asutuse eelnevat nõusolekut. Viimasel juhul peab edasikindlustusselts teatama pädevale asutusele sellest vähemalt kuus kuud enne kavatsetud tagasimaksetähtpäeva, täpsustades omavahendid ja omavahendite normatiivi nii enne kui ka pärast kõnealust tagasimaksmist. Pädev asutus lubab tagasimaksmist ainult juhul, kui edasikindlustusseltsi omavahendid ei lange nõutavast tasemest madalamale;

| iv) | laenuleping ei või sisaldada tingimusi, mille kohaselt teatud asjaoludel, välja arvatud edasikindlustusseltsi likvideerimine, kuulub võlg tagasimaksmisele enne kokkulepitud tagasimaksekuupäeva; |
| --- | --- |

iv)

laenuleping ei või sisaldada tingimusi, mille kohaselt teatud asjaoludel, välja arvatud edasikindlustusseltsi likvideerimine, kuulub võlg tagasimaksmisele enne kokkulepitud tagasimaksekuupäeva;

| v) | laenulepingut võib muuta ainult juhul, kui pädev asutus on kinnitanud, et temal ei ole muudatustele vastuväiteid; |
| --- | --- |

v)

laenulepingut võib muuta ainult juhul, kui pädev asutus on kinnitanud, et temal ei ole muudatustele vastuväiteid;

| b) | väärtpaberid, mille tagasimaksetähtpäeva ei ole määratud, ja muud instrumendid, sealhulgas muud kui punktis a nimetatud kumulatiivsed eelisaktsiad, võivad koos punktis a nimetatud allutatud laenukapitaliga moodustada kuni 50 % omavahenditest või omavahendite normatiivist, olenevalt sellest, kumb on madalam, kui on täidetud järgmised tingimused:






  i) | neid ei või tagasi maksta esitaja algatusel ega ilma pädeva asutuse eelneva nõusolekuta; |
| --- | --- | --- |

b)

väärtpaberid, mille tagasimaksetähtpäeva ei ole määratud, ja muud instrumendid, sealhulgas muud kui punktis a nimetatud kumulatiivsed eelisaktsiad, võivad koos punktis a nimetatud allutatud laenukapitaliga moodustada kuni 50 % omavahenditest või omavahendite normatiivist, olenevalt sellest, kumb on madalam, kui on täidetud järgmised tingimused:

i)

neid ei või tagasi maksta esitaja algatusel ega ilma pädeva asutuse eelneva nõusolekuta;

| ii) | emissioonileping peab võimaldama edasikindlustusseltsil laenuintressi maksmist edasi lükata; |
| --- | --- |

ii)

emissioonileping peab võimaldama edasikindlustusseltsil laenuintressi maksmist edasi lükata;

| iii) | laenuandja nõuded edasikindlustusseltsi vastu peavad tähtsuse järjekorras täielikult järgnema kõikidele allutamata võlausaldajate nõuetele; |
| --- | --- |

iii)

laenuandja nõuded edasikindlustusseltsi vastu peavad tähtsuse järjekorras täielikult järgnema kõikidele allutamata võlausaldajate nõuetele;

| iv) | väärtpaberite emiteerimist reguleerivad dokumendid peavad ette nägema võla ja maksmata intresside kasutamist kahjumi katteks, võimaldades edasikindlustusseltsil tegevust jätkata; |
| --- | --- |

iv)

väärtpaberite emiteerimist reguleerivad dokumendid peavad ette nägema võla ja maksmata intresside kasutamist kahjumi katteks, võimaldades edasikindlustusseltsil tegevust jätkata;

| v) | arvesse võib võtta üksnes täielikult sissemakstud summasid. |
| --- | --- |

v)

arvesse võib võtta üksnes täielikult sissemakstud summasid.

4.   Kui ettevõtja on päritoluliikmesriigi pädevale asutusele esitanud põhjendatud taotluse ja pädev asutus on sellega nõustunud, võivad omavahendid koosneda ka järgmistest osadest:

| a) | pool sissemaksmata aktsia- või osakapitalist või esialgsetest vahenditest, kui sissemakstud osa ulatub 25 protsendini aktsia- või osakapitalist või esialgsetest vahenditest, kuid kuni 50 protsendini omavahenditest või omavahendite normatiivist, olenevalt sellest, kumb on madalam; |
| --- | --- |

a)

pool sissemaksmata aktsia- või osakapitalist või esialgsetest vahenditest, kui sissemakstud osa ulatub 25 protsendini aktsia- või osakapitalist või esialgsetest vahenditest, kuid kuni 50 protsendini omavahenditest või omavahendite normatiivist, olenevalt sellest, kumb on madalam;

| b) | muutuva sissemaksega vastastikuse kahjukindlustusseltsi nõuded oma liikmetele teha majandusaasta jooksul täiendavaid sissemakseid, ulatuses, mis võrdub poolega maksimaalse sissemakse ja tegelikult sooritatud sissemakse vahest ja kuni 50 protsendini omavahenditest või omavahendite normatiivist, olenevalt sellest, kumb on madalam. Pädev asutus peab välja andma juhendi, mis määrab kindlaks tingimused, mille alusel võib täiendavad sissemaksed heaks kiita; |
| --- | --- |

b)

muutuva sissemaksega vastastikuse kahjukindlustusseltsi nõuded oma liikmetele teha majandusaasta jooksul täiendavaid sissemakseid, ulatuses, mis võrdub poolega maksimaalse sissemakse ja tegelikult sooritatud sissemakse vahest ja kuni 50 protsendini omavahenditest või omavahendite normatiivist, olenevalt sellest, kumb on madalam. Pädev asutus peab välja andma juhendi, mis määrab kindlaks tingimused, mille alusel võib täiendavad sissemaksed heaks kiita;

| c) | varade hindamisel selguvad varjatud netovahendid, kui need ei ole erandlikku laadi. |
| --- | --- |

c)

varade hindamisel selguvad varjatud netovahendid, kui need ei ole erandlikku laadi.

5.   Lisaks võivad elukindlustuse edasikindlustuse korral, kui ettevõtja on päritoluliikmesriigi pädevale asutusele esitanud põhjendatud taotluse ja pädev asutus on sellega nõustunud, omavahendid koosneda ka järgmistest osadest:

| a) | kuni 31. detsembrini 2009 summa, mis vastab 50 protsendile kindlustusseltsi edaspidisest kasumist, kuid ei ületa 25 protsenti omavahenditest või omavahendite normatiivist, olenevalt sellest, kumb on madalam; edaspidise kasumi suuruse määratlemiseks korrutatakse eeldatav aastakasum teguriga, mis vastab kindlustuspoliiside keskmisele järelejäänud kehtivusajale; kasutatav tegur ei või olla suurem kui kuus; eeldatav aastakasum ei tohi ületada direktiivi 2002/83/EÜ artikli 2 lõikes 1 loetletud tegevuse viie viimase majandusaasta kasumite matemaatilist keskmist.
  Pädev asutus võib nõustuda sellise summa arvestamisega omavahendite hulka üksnes sel juhul, kui:






  i) | pädevale asutusele esitatakse aktuaari aruanne, milles tõendatakse nimetatud tulevaste kasumite tekkimise tõenäosust, ja |
| --- | --- | --- |

a)

kuni 31. detsembrini 2009 summa, mis vastab 50 protsendile kindlustusseltsi edaspidisest kasumist, kuid ei ületa 25 protsenti omavahenditest või omavahendite normatiivist, olenevalt sellest, kumb on madalam; edaspidise kasumi suuruse määratlemiseks korrutatakse eeldatav aastakasum teguriga, mis vastab kindlustuspoliiside keskmisele järelejäänud kehtivusajale; kasutatav tegur ei või olla suurem kui kuus; eeldatav aastakasum ei tohi ületada direktiivi 2002/83/EÜ artikli 2 lõikes 1 loetletud tegevuse viie viimase majandusaasta kasumite matemaatilist keskmist.

Pädev asutus võib nõustuda sellise summa arvestamisega omavahendite hulka üksnes sel juhul, kui:

i)

pädevale asutusele esitatakse aktuaari aruanne, milles tõendatakse nimetatud tulevaste kasumite tekkimise tõenäosust, ja

| ii) | seda osa lõike 4 punktis c nimetatud varjatud netovahenditest moodustuvast tulevasest kasumist ei ole juba arvese võetud; |
| --- | --- |

ii)

seda osa lõike 4 punktis c nimetatud varjatud netovahenditest moodustuvast tulevasest kasumist ei ole juba arvese võetud;

| b) | zillmereerimata või osaliselt zillmereeritud matemaatilise eraldise ja kindlustusmaksetes sisalduvate sõlmimisväljaminekute lisaga samaväärse määraga zillmereeritud matemaatilise eraldise vahe, kui zillmereerimist ei toimu või kui zillmereerimine on väiksema ulatusega kui kindlustusmaksetes sisalduvate sõlmimisväljaminekute lisa; nimetatud summa ei tohi siiski olla suurem kui 3,5 % elukindlustustegevuse asjaomaste kogusummade ja kõigi zillmereerimist võimaldavate poliiside matemaatiliste eraldiste vahede summast; nimetatud vahest arvatakse maha võimalikud varadena raamatupidamisdokumentidesse kantud amortiseerimata sõlmimisväljaminekud. |
| --- | --- |

b)

zillmereerimata või osaliselt zillmereeritud matemaatilise eraldise ja kindlustusmaksetes sisalduvate sõlmimisväljaminekute lisaga samaväärse määraga zillmereeritud matemaatilise eraldise vahe, kui zillmereerimist ei toimu või kui zillmereerimine on väiksema ulatusega kui kindlustusmaksetes sisalduvate sõlmimisväljaminekute lisa; nimetatud summa ei tohi siiski olla suurem kui 3,5 % elukindlustustegevuse asjaomaste kogusummade ja kõigi zillmereerimist võimaldavate poliiside matemaatiliste eraldiste vahede summast; nimetatud vahest arvatakse maha võimalikud varadena raamatupidamisdokumentidesse kantud amortiseerimata sõlmimisväljaminekud.

6.   Lõigete 1 kuni 5 muudatused omavahenditeks sobivate osade tehnilisi kohandusi õigustava arengu arvessevõtmiseks võetakse vastu käesoleva direktiivi artikli 55 lõikes 2 sätestatud korras.

2. osa

Omavahendite normatiiv

Artikkel 37

Kahjukindlustuse edasikindlustuse omavahendite normatiiv

1.   Omavahendite normatiiv määratakse kas kindlustusmaksete või sissemaksete iga-aastase summa või viimase kolme majandusaasta kahjunõuete keskmise määra alusel.

Ent edasikindlustusseltsi puhul, kes põhiliselt kindlustab ainult ühe või mitme riski, nagu krediidi, tormi, rahe või külma vastu, arvutatakse kahjunõuete keskmine määr viimase seitsme majandusaasta põhjal.

2.   Kui artiklist 40 ei tulene teisiti, võrdub omavahendite normatiiv lõigetes 3 ja 4 nimetatud kahest tulemusest suuremaga.

3.   Kindlustusmakse alus arvutatakse, kasutades suurimat allpool esitatud viisil arvutatud kindlustusmaksete või sissemaksete kogusummat ja teenitud kindlustusmaksete või sissemaksete kogusummat.

Direktiivi 73/239/EMÜ lisa punktis A loetletud liikide 11, 12 ja 13 kindlustusmakseid või sissemakseid suurendatakse 50 %.

Teatud edasikindlustustegevuste või lepingutüüpide korral võib nende tegevuste või lepingutüüpide iseärasuste arvestamiseks suurendada teiste liikide kui direktiivi 73/239/EMÜ lisa punktis A loetletud liikide 11, 12 ja 13 kindlustusmakseid või sissemakseid kuni 50 % vastavalt käesoleva direktiivi artikli 55 lõikes 2 viidatud menetluskorrale. Kindlustusmaksed või sissemaksed, kaasa arvatud kindlustusmaksete või sissemaksetega kaasnevad maksud, mis kuuluvad maksmisele viimase majandusaasta edasikindlustuse tulemusena, liidetakse kokku.

Sellest summast lahutatakse viimasel majandusaastal tühistatud kindlustusmaksete või sissemaksete kogusumma, samuti nende maksude ja lõivude kogusumma, mis on seotud selles summas sisalduvate kindlustusmaksete või sissemaksetega.

Niiviisi saadud summa jaotatakse kaheks osaks, esimene osa on kuni 50 000 000 EUR, teine hõlmab ülejääki; nimetatud osadest arvutatakse välja vastavalt 18 % ja 16 % ning need liidetakse kokku.

Sel viisil saadud summa korrutatakse suhtarvuga, mis saadakse, jagades pärast retrosessioonist saadavate summade lahutamist edasikindlustusseltsile jääva kolme viimase majandusaasta kindlustuskohustuste summa ja nõuete kogusumma; nimetatud suhtarv ei tohi mingil juhul olla väiksem kui 50 %.
  Rakendamisel võib edasikindlustusselts käesoleva direktiivi artiklis 46 nimetatud sihtotstarbelistelt ühingutelt saadaolevad summad lahutada retrosessioonina, kui esitab päritoluliikmesriigi pädevale asutusele asjakohased tõendid ja saab viimaselt selleks loa.

Pädeva asutuse loal võib kindlustusmaksete või sissemaksete eraldamiseks kasutada statistilisi meetodeid.

4.   Nõuete alus arvutatakse järgmiselt, kasutades direktiivi 73/239/EMÜ lisa punktis A loetletud liikide 11, 12 ja 13 puhul 50 % võrra suurendatud nõudeid, eraldisi ja makstud nõudeid.

Teatud edasikindlustustegevuste või lepingutüüpide korral võib nende tegevuste või lepingute iseärasuste arvestamiseks suurendada teiste liikide kui direktiivi 73/239/EMÜ lisa punktis A loetletud liikide 11, 12 ja 13 nõuete eraldisi ja makstud nõudeid kuni 50 % vastavalt käesoleva direktiivi artikli 55 lõikes 2 viidatud menetluskorrale.

Lõikes 1 täpsustatud ajavahemikel rahuldatud nõuete summad liidetakse kokku, lahutamata retrosessionääride makstud nõudeid.

Sellele summale lisatakse rahuldamata nõuete eraldiste summa viimase majandusaasta lõpus.

Sellest summast lahutatakse lõikes 1 täpsustatud ajavahemike jooksul makstud nõuete summa.

Allesjäänud summast lahutatakse teise majandusaasta alguses enne viimast majandusaastat, mille kohta on aruanded, olemasolevate rahuldamata nõuete eraldiste summa. Kui lõikes 1 kehtestatud uuritav periood on seitse aastat, arvatakse maha kuuenda majandusaasta alguses enne viimast majandusaastat, mille kohta on aruanded, olemasolevate rahuldamata nõuete eraldiste summa.

Vastavalt lõikes 1 ettenähtud uuritavale perioodile jaotatakse üks kolmandik või üks seitsmendik nii saadud summast kaheks osaks, esimene osa on kuni 35 000 000 EUR, teine hõlmab ülejäägi; esimesest osast arvutatakse 26 % ja teisest 23 % ning liidetakse kokku.

Sel viisil saadud summa korrutatakse suhtarvuga, mis saadakse, jagades pärast retrosessioonist saadavate summade lahutamist edasikindlustusseltsile jääva kolme viimase majandusaasta kindlustuskohustuste summa ja nõuete kogusumma; nimetatud suhtarv ei tohi mingil juhul olla väiksem kui 50 %.
  Rakendamisel võib edasikindlustusselts käesoleva direktiivi artiklis 46 nimetatud sihtotstarbelistelt ühingutelt saadaolevad summad lahutada retrosessioonina, kui esitab päritoluliikmesriigi pädevale asutusele asjakohased tõendid ja saab viimaselt selleks loa.

Pädeva asutuse loal võib nõuete, eraldiste ja tagasi nõutud summade määramiseks kasutada statistilisi meetodeid.

5.   Kui lõigete 2, 3 ja 4 kohaselt arvutatud omavahendite normatiiv on madalam kui eelmise aasta omavahendite normatiiv, peab see olema vähemalt niisama suur kui eelmise aasta omavahendite normatiiv, mida on korrutatud viimase majandusaasta lõpu rahuldamata nõuetega seotud kindlustustehniliste eraldiste ja viimase majandusaasta alguse rahuldamata nõuetega seotud kindlustustehniliste eraldiste suhtarvuga. Nende arvutuste puhul arvutatakse kindlustustehnilised eraldised retrosessiooni võrra vähendatuna, kuid see suhtarv ei tohi mingil juhul olla suurem kui üks.

6.   Lõike 3 kuuendas lõigus ja lõike 4 kuuendas lõigus nimetatud osade suhtes kohaldatavaid murdosi vähendatakse mõlemaid kolmandikuni tervisekindlustuse edasikindlustuse puhul, millega tegeldakse samal alusel kui elukindlustuse edasikindlustusega, kui

| a) | makstavaid kindlustusmakseid arvutatakse haigestumustabelite alusel kindlustusmatemaatilise meetodi kohaselt; |
| --- | --- |

a)

makstavaid kindlustusmakseid arvutatakse haigestumustabelite alusel kindlustusmatemaatilise meetodi kohaselt;

| b) | eluea pikenemise tarvis moodustatakse eraldis; |
| --- | --- |

b)

eluea pikenemise tarvis moodustatakse eraldis;

| c) | piisava suurusega kindlusvaru loomiseks nõutakse lisamakset; |
| --- | --- |

c)

piisava suurusega kindlusvaru loomiseks nõutakse lisamakset;

| d) | kindlustusselts võib lepingu tühistada hiljemalt enne kolmanda kindlustusaasta lõppu; |
| --- | --- |

d)

kindlustusselts võib lepingu tühistada hiljemalt enne kolmanda kindlustusaasta lõppu;

| e) | leping näeb ette kindlustusmaksete suurendamise või väljamaksete vähendamise võimaluse isegi kehtivate lepingute korral. |
| --- | --- |

e)

leping näeb ette kindlustusmaksete suurendamise või väljamaksete vähendamise võimaluse isegi kehtivate lepingute korral.

Artikkel 38

Elukindlustuse edasikindlustuse omavahendite normatiiv

1.   Elukindlustuse edasikindlustuse omavahendite normatiiv määratakse kindlaks
  käesoleva direktiivi artiklis 37 sätestatud korras
  .

2.   
  Vaatamata lõikele 1 võivad päritoluliikmesriigid sätestada, et Direktiivi 2002/83/EÜ artikli 2 lõike 1 punktiga a hõlmatud ja investeerimisfondidega seotud elukindlustuste edasikindlustuse ning direktiivi 2002/83/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis b, artikli lõike 2 punktides b, c, d ja e nimetatud toimingute edasikindlustuse puhul määratakse omavahendite normatiiv vastavalt direktiivi 2002/83/EÜ artiklile 28.

Artikkel 39

Nii kahju- kui elukindlustust edasikindlustava seltsi omavahendite normatiiv

1.   Päritoluliikmesriik nõuab nii kahju- kui elukindlustuse edasikindlustusega tegelevalt edasikindlustusseltsilt nii elu- kui kahjukindlustuse edasikindlustuse osas vastavalt artiklitele 37 ja 38 määratud omavahendite normatiivi katvate omavahendite olemasolu.

2.   Pädev asutus rakendab artiklites 42 ja 43 sätestatud meetmeid, kui omavahendid ei vasta lõikes 1 nõutud tasemele.

3. osa

Garantiifond

Artikkel 40

Garantiifondi suurus

1.   Üks kolmandik artiklites 37 kuni 39 nimetatud omavahendite normatiivist moodustab garantiifondi. See fond koosneb artikli 36 lõigetes 1 kuni 3 ning päritoluliikmesriigi pädeva asutuse nõusolekul lõike 4 punktis c loetletud osadest.

2.   Garantiifond ei tohi olla väiksem kui 3 000 000 EUR.

Iga liikmesriik võib sätestada, et emaettevõtja riske edasi kindlustava tütarettevõtja korral ei tohi garantiifond olla väiksem kui 1 000 000 EUR.

Artikkel 41

Garantiifondisuuruse ülevaatamine

1.   Artikli 40 lõikes 2 sätestatud summa eurodes vaadatakse alates ... (25) igal aastal uuesti läbi, et võtta arvesse muutusi Eurostati avaldatavas kõiki liikmesriike hõlmavas Euroopa tarbijahinnaindeksis.

Seda summat kohandatakse automaatselt, suurendades baasosa eurodes nimetatud indeksis käesoleva direktiivi jõustumise ja ülevaatamiskuupäeva vahelisel ajal toimunud muutusega protsentides ja ümardades seda täis 100 000 EUR.

Kui muutus protsentides pärast viimast kohandamist on alla 5 %, summat ei kohandata.

2.   Komisjon teatab igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule ülevaatamisest ja lõikes 1 nimetatud kohandatud summast.

4. peatükk

Raskustes või eeskirju eirav edasikindlustusselts ja tegevusloa tühistamine

Artikkel 42

Raskustes edasikindlustusselts

1.   Kui edasikindlustusselts ei järgi artiklit 32, võib tema päritoluliikmesriigi pädev asutus keelata tema varade vaba käsutamise pärast oma kavatsusest teatamist vastuvõtvate liikmesriikide pädevatele asutustele.

2.   Artiklites 37, 38 ja 39 nõutavast miinimumist väiksemate omavahenditega edasikindlustusseltsi varalise seisundi taastamiseks nõuab päritoluliikmesriigi pädev asutus, et talle esitataks heakskiitmiseks usaldusväärse finantsseisundi taastamise kava.

Erandlikel asjaoludel, kui pädev asutus on arvamusel, et edasikindlustusseltsi varaline seisund halveneb veelgi, võib ta samuti piirata edasikindlustusseltsi varade vaba käsutamist või selle keelata. Ta teatab kõigist võetud meetmetest nende liikmesriikide ametiasutustele, mille territooriumil edasikindlustusselts tegutseb, ja need ametiasutused võtavad nimetatud pädeva asutuse taotlusel samad meetmed.

3.   Kui omavahendid on artiklis 40 määratletud garantiifondist väiksemad, nõuab päritoluliikmesriigi pädev asutus, et edasikindlustusselts esitaks talle heakskiitmiseks lühiajalise rahastamiskava.

Samuti võib ta piirata edasikindlustusseltsi varade vaba käsutamist või selle keelata. Ta teatab meetmetest nende liikmesriikide ametiasutustele, mille territooriumil edasikindlustusselts tegutseb, ja need ametiasutused võtavad nimetatud pädeva asutuse taotlusel samad meetmed.

4.   Iga liikmesriik võtab kõik vajalikud meetmed, mis võimaldavad tal siseriikliku õiguse kohaselt keelata lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud juhtudel tema territooriumil asuvate varade vaba käsutamise edasikindlustusseltsi päritoluliikmesriigi taotluse põhjal, milles tuleb täpsustada selliste meetmetega hõlmatavad varad.

Artikkel 43

Rahaliste vahendite taastamise kava

1.   Liikmesriigid tagavad, et pädeval asutusel on volitused nõuda edasikindlustusseltsidelt rahaliste vahendite taastamise kava, kui see pädev asutus leiab, et nende edasikindlustuslepingutest tulenevad kohustused on ohus.

2.   Rahaliste vahendite taastamise kava peab sisaldama vähemalt järgmisi kolme järgmist majandusaastat hõlmavaid üksikasju või tõendeid:

| a) | halduskulude, eelkõige jooksvate üldkulude ja kasutustasude kalkulatsioonid; |
| --- | --- |

a)

halduskulude, eelkõige jooksvate üldkulude ja kasutustasude kalkulatsioonid;

| b) | kava, milles esitatakse sissetuleva ja väljamineva edasikindlustuse tulude ja kulude üksikasjalikud kalkulatsioonid; |
| --- | --- |

b)

kava, milles esitatakse sissetuleva ja väljamineva edasikindlustuse tulude ja kulude üksikasjalikud kalkulatsioonid;

| c) | bilansi prognoos; |
| --- | --- |

c)

bilansi prognoos;

| d) | edasikindlustuslepingutest tulenevate kohustuste ja omavahendite normatiivi katteks kavandatud rahaliste vahendite kalkulatsioonid; |
| --- | --- |

d)

edasikindlustuslepingutest tulenevate kohustuste ja omavahendite normatiivi katteks kavandatud rahaliste vahendite kalkulatsioonid;

| e) | üldine retrosessioonipoliitika. |
| --- | --- |

e)

üldine retrosessioonipoliitika.

3.   Kui edasikindlustusseltsi finantsseisund halveneb ja edasikindlustusseltsi lepingulised kohustused on ohus, tagavad liikmesriigid, et pädevatel asutustel on volitused teha edasikindlustusseltsidele kohustuslikuks kõrgem omavahendite normatiiv, et edasikindlustusselts suudaks lähitulevikus täita maksejõulisuse nõudeid. Selle kõrgema omavahendite normatiivi tase põhineb lõikes 1 nimetatud rahaliste vahendite taastamise kaval.

4.   Liikmesriigid tagavad, et pädevatel asutustel on volitused alandada kõikide lubatud omavahendite väärtust eeskätt juhul, kui nende turuväärtuses on pärast viimase majandusaasta lõppu toimunud olulisi muutusi.

5.   Liikmesriigid tagavad, et pädevatel asutustel on volitused piirata artiklite 37, 38 ja 39 kohaselt kindlaksmääratud retrosessioonil põhinevat omavahendite normatiivi alandamist, kui:

| a) | retrosessioonilepingute laad või kvaliteet on pärast viimast majandusaastat oluliselt muutunud; |
| --- | --- |

a)

retrosessioonilepingute laad või kvaliteet on pärast viimast majandusaastat oluliselt muutunud;

| b) | retrosessioonilepingutega seoses olevat riski üleandmist ei toimu või see
  on piiratud
  . |
| --- | --- |

b)

retrosessioonilepingutega seoses olevat riski üleandmist ei toimu või see
  on piiratud
  .

6.   Kui pädev asutus on nõudnud edasikindlustusseltsilt rahaliste vahendite taastamise kava lõike 1 kohaselt, hoidub ta sertifikaadi väljastamisest artikli 18 kohaselt seni, kuni ta leiab, et edasikindlustusseltsi edasikindlustuslepingutest tulenevat kohustused on ohus lõike 1 tähenduses.

Artikkel 44

Tegevusloa tühistamine

1.   Edasikindlustusseltsile päritoluliikmesriigi pädeva asutuse poolt antud tegevusloa võib see asutus tühistada, kui kõnealune ettevõtja:

| a) | ei kasuta tegevusluba 12 kuu jooksul, selgesõnaliselt loobub tegevusloast või lõpetab tegevuse rohkem kui kuueks kuuks, kui kõnealune liikmesriik ei ole ette näinud, et sellistel juhtudel tegevusluba aegub; |
| --- | --- |

a)

ei kasuta tegevusluba 12 kuu jooksul, selgesõnaliselt loobub tegevusloast või lõpetab tegevuse rohkem kui kuueks kuuks, kui kõnealune liikmesriik ei ole ette näinud, et sellistel juhtudel tegevusluba aegub;

| b) | ei täida enam tegevusloa andmise tingimusi; |
| --- | --- |

b)

ei täida enam tegevusloa andmise tingimusi;

| c) | ei ole suutnud võimaldatud aja jooksul võtta artiklis 42 nimetatud taastamis- või rahastamiskavas täpsustatud meetmeid; |
| --- | --- |

c)

ei ole suutnud võimaldatud aja jooksul võtta artiklis 42 nimetatud taastamis- või rahastamiskavas täpsustatud meetmeid;

| d) | jätab olulisel määral täitmata oma kohustused, mis tulenevad tema tegevust reguleerivatest normidest. |
| --- | --- |

d)

jätab olulisel määral täitmata oma kohustused, mis tulenevad tema tegevust reguleerivatest normidest.

Tegevusloa tühistamise või aegumise korral teatab päritoluliikmesriigi pädev asutus sellest teiste liikmesriikide pädevatele asutustele, kes võtavad asjakohaseid meetmeid, et takistada elukindlustusseltsil nende territooriumil uute edasikindlustustegevust kas asutamisvabaduse või teenuste osutamise vabaduse alusel.

2.   Iga tegevusloa tühistamise otsust tuleb täpselt põhjendada ja sellest tuleb teatada kõnealusele edasikindlustusseltsile.

IV JAOTIS

PIIRATUD EDASIKINDLUSTUSE JA SIHTOTSTARBELISTE ÜHINGUTEGA SEONDUVAD SÄTTED

Artikkel 45

Piiratud edasikindlustus

1.
     
  Päritoluliikmesriik võib kehtestada erisätted piiratud edasikindlustustegevuse läbiviimise kohta, hõlmates järgmist:

| — | kohustuslike tingimuste lisamine kõikidesse sõlmitavatesse lepingutesse; |
| --- | --- |

—

kohustuslike tingimuste lisamine kõikidesse sõlmitavatesse lepingutesse;

| — | põhjendatud haldus- ja raamatupidamismenetlused, piisavad sisekontrollimehhanismid ja riskijuhtimisnõuded; |
| --- | --- |

—

põhjendatud haldus- ja raamatupidamismenetlused, piisavad sisekontrollimehhanismid ja riskijuhtimisnõuded;

| — | raamatupidamis-, usaldatavusnormatiivide ja statistilise teabe nõuded; |
| --- | --- |

—

raamatupidamis-, usaldatavusnormatiivide ja statistilise teabe nõuded;

| — | sätete kehtestamine
  kindlustustehniliste eraldiste
  kohta, et tagada nende piisavus, usaldusväärsus ja objektiivsus; |
| --- | --- |

—

sätete kehtestamine
  kindlustustehniliste eraldiste
  kohta, et tagada nende piisavus, usaldusväärsus ja objektiivsus;

| — | varade investeerimine, mis hõlmab sätteid kindlustustehniliste eraldiste kohta, et tagada edasikindlustusseltsi teostatava tegevusliigi arvessevõtmine, arvestades eriti eeldatavate maksenõuete iseloomu, suurust ja kestvust viisil, mis tagaks piisavuse, likviidsuse, turvalisuse, tulukuse ja varade sobivuse
  ; |
| --- | --- |

—

varade investeerimine, mis hõlmab sätteid kindlustustehniliste eraldiste kohta, et tagada edasikindlustusseltsi teostatava tegevusliigi arvessevõtmine, arvestades eriti eeldatavate maksenõuete iseloomu, suurust ja kestvust viisil, mis tagaks piisavuse, likviidsuse, turvalisuse, tulukuse ja varade sobivuse
  ;

| — | reeglid omavahendite ja omavahendite normatiivi ning nõutud miinimumgarantiifondi kohta, mille edasikindlustusselts säilitab seoses piiratud edasikindlustustegevustega. |
| --- | --- |

—

reeglid omavahendite ja omavahendite normatiivi ning nõutud miinimumgarantiifondi kohta, mille edasikindlustusselts säilitab seoses piiratud edasikindlustustegevustega.

2.
     
  Läbipaistvuse huvides edastavad liikmesriigid lõikes 1 nimetatud eesmärgil nende riiklikes õigusaktides kehtestatud sätete teksti viivitamatult komisjonile.

Artikkel 46

Kindlustus- või edasikindlustusseltside riske võtvad sihtotstarbelised ühingud

1.
     
  Kui liikmesriik otsustab lubada oma territooriumil asutada sihtotstarbelisi ühinguid käesoleva direktiivi tähenduses, tuleb pädevalt asutuselt selleks eelnevalt luba küsida.

2.
     
  Liikmesriik, kus on asutatud sihtotstarbelised ühingud, kehtestab tingimused, mille kohaselt niisuguse seltsi tegevusi läbi viiakse. Eelkõige kehtestab liikmesriik reeglid seoses alljärgnevaga:

| — | volituste ulatus; kohustuslike tingimuste lülitamine kõikidesse väljastatud lepingutesse; |
| --- | --- |

—

volituste ulatus; kohustuslike tingimuste lülitamine kõikidesse väljastatud lepingutesse;

| — | sihtotstarbelisi ühinguid juhtivate isikute hea reputatsioon ja sobiv kutsealane kvalifikatsioon; |
| --- | --- |

—

sihtotstarbelisi ühinguid juhtivate isikute hea reputatsioon ja sobiv kutsealane kvalifikatsioon;

| — | sobivad ja nõuetekohased tingimused sihtotstarbeliste ühingute enamusaktsionäridele, -osanikele või liikmetele; |
| --- | --- |

—

sobivad ja nõuetekohased tingimused sihtotstarbeliste ühingute enamusaktsionäridele, -osanikele või liikmetele;

| — | põhjendatud haldus- ja raamatupidamismenetlused, piisavad sisekontrollimehhanismid ja riskijuhtimisnõuded; |
| --- | --- |

—

põhjendatud haldus- ja raamatupidamismenetlused, piisavad sisekontrollimehhanismid ja riskijuhtimisnõuded;

| — | raamatupidamis-, usaldatavusnormatiivide ja statistilise teabe nõuded; |
| --- | --- |

—

raamatupidamis-, usaldatavusnormatiivide ja statistilise teabe nõuded;

| — | reeglid sihtotstarbeliste ühingute omavahendite kohta. |
| --- | --- |

—

reeglid sihtotstarbeliste ühingute omavahendite kohta.

3.
     
  Läbipaistvuse huvides edastavad liikmesriigid lõikes 2 nimetatud eesmärgil nende riiklikes õigusaktides kehtestatud sätete teksti viivitamatult komisjonile.

V JAOTIS

ASUTAMISÕIGUSE JA TEENUSTE OSUTAMISE VABADUSEGA SEOTUD SÄTTED

Artikkel 47

Õigusnorme rikkuv edasikindlustusselts

1.   Kui vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus teeb kindlaks, et edasikindlustusselts, kelle filiaal asub tema territooriumil või kes tegutseb tema territooriumil teenuste osutamise vabaduse alusel, ei järgi tema suhtes selles liikmesriigis kohaldatavaid õigusnorme, nõuab ta asjaomaselt edasikindlustusseltsilt õigusvastase tegevuse lõpetamist. Samal ajal teatab ta sellest päritoluliikmesriigi pädevale asutusele.

Kui päritoluliikmesriigi võetud meetmetest hoolimata või seetõttu, et need meetmed osutuvad ebapiisavaks, jätkab edasikindlustusselts kõnealuses liikmesriigis kehtivate õigusnormide rikkumist, võib viimane pärast päritoluliikmesriigi pädevale asutusele teatamist võtta asjakohaseid meetmeid, et edasisi rikkumisi takistada või nende eest karistada, sealhulgas takistada edasikindlustusseltsil, kui see on tingimata vajalik, uute edasikindlustuslepingute sõlmimist tema territooriumil. Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumil selliste meetmete võtmiseks vajalikud õigusdokumendid toimetatakse edasikindlustusseltsidele.

2.   Lõike 1 alusel võetud meetmed, mis sisaldavad karistusi või edasikindlustusteenuste osutamise vabaduse piiranguid, peavad olema nõuetekohaselt põhjendatud ning asjaomasele edasikindlustusseltsile teatavaks tehtud.

Artikkel 48

Likvideerimine

Edasikindlustusseltsi likvideerimisel täidetakse filiaali kaudu või teenuste osutamise vabaduse alusel sõlmitud lepingutest tulenevaid kohustusi samal viisil kui muudest sama ettevõtja edasikindlustuslepingutest tulenevaid kohustusi.

VI JAOTIS

VÄLJASPOOL ÜHENDUST ASUVA PEAKONTORIGA EDASIKINDLUSTUSSELTS, KES TEGELEB ÜHENDUSES EDASIKINDLUSTUSTEGEVUSEGA

Artikkel 49

Edasikindlustustegevusega tegelemise põhimõte ja tingimused

Liikmesriik ei kohalda väljaspool ühendust asuva peakontoriga edasikindlustusseltsile, kes alustab tema territooriumil edasikindlustustegevust või tegeleb seal sellega, sätteid, mis põhjustavad soodsamat kohtlemist kui võimaldatakse selles liikmesriigis peakontorit omavatele edasikindlustusseltsidele.

Artikkel 50

Kokkulepped kolmandate riikidega

1.   Komisjon võib teha nõukogule ettepaneku pidada läbirääkimisi kokkulepete sõlmimiseks ühe või mitme kolmanda riigiga, et teostada järelevalvet järgmiste ettevõtjate üle:

| a) | edasikindlustusseltsid, kelle peakontor asub kolmandas riigis ja kes tegelevad ühenduses edasikindlustusega, |
| --- | --- |

a)

edasikindlustusseltsid, kelle peakontor asub kolmandas riigis ja kes tegelevad ühenduses edasikindlustusega,

| b) | edasikindlustusseltsid, kelle peakontor asub ühenduses ja kes tegelevad kolmanda riigi territooriumil edasikindlustusega. |
| --- | --- |

b)

edasikindlustusseltsid, kelle peakontor asub ühenduses ja kes tegelevad kolmanda riigi territooriumil edasikindlustusega.

2.   Lõikes 1 nimetatud kokkulepete eesmärk on peamiselt tagada võrdväärseid usaldatavusnormatiive rakendades edasikindlustusseltsidele tõhus turulepääs lepinguosaliste territooriumil ja sätestada edasikindlustuse osas järelevalveeeskirjade vastastikune tunnustamine. Kokkulepete eesmärk on ka see, et:

| a) | liikmesriikide pädevad asutused saaksid järelevalveks vajalikku teavet edasikindlustusseltside kohta, kes asetsevad ühenduses ja tegelevad edasikindlustusega asjakohaste kolmandate riikide territooriumil, |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide pädevad asutused saaksid järelevalveks vajalikku teavet edasikindlustusseltside kohta, kes asetsevad ühenduses ja tegelevad edasikindlustusega asjakohaste kolmandate riikide territooriumil,

| b) | kolmandate riikide pädevad asutused saaksid järelevalveks vajalikku teavet edasikindlustusseltside kohta, kes asetsevad nende territooriumil ja tegelevad ühenduses edasikindlustusega. |
| --- | --- |

b)

kolmandate riikide pädevad asutused saaksid järelevalveks vajalikku teavet edasikindlustusseltside kohta, kes asetsevad nende territooriumil ja tegelevad ühenduses edasikindlustusega.

3.   Ilma et see piiraks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 300 lõigete 1 ja 2 toimimist, analüüsib komisjon koos Euroopa kindlustus- ja ametipensionikomiteega lõikes 1 nimetatud läbirääkimiste tulemusi ja nendest tulenevat olukorda.

VII JAOTIS

KOLMANDA RIIGI SEADUSTEGA REGULEERITUD EMAETTEVÕTJA TÜTARETTEVÕTJAD NING SELLISE EMAETTEVÕTJA OMANDATAVATE OSALUSTE SUHTES KOHALDATAV KORD

Artikkel 51

Liikmesriikide teave komisjonile

Liikmesriikide pädevad asutused teatavad komisjonile
  ja teiste liikmesriikide pädevatele asutustele:

| a) | tegevusloa andmisest tütarettevõtjale, mida otseselt või kaudselt kontrollib vähemalt üks kolmanda riigi seaduste alusel tegutsev emaettevõtja; |
| --- | --- |

a)

tegevusloa andmisest tütarettevõtjale, mida otseselt või kaudselt kontrollib vähemalt üks kolmanda riigi seaduste alusel tegutsev emaettevõtja;

| b) | kui selline emaettevõtja omandab osaluse ühenduse edasikindlustusseltsis, mille tulemusena see muutub emaettevõtja
  tütarettevõtjaks
  . |
| --- | --- |

b)

kui selline emaettevõtja omandab osaluse ühenduse edasikindlustusseltsis, mille tulemusena see muutub emaettevõtja
  tütarettevõtjaks
  .

Kui punktis a osutatud
  tegevusluba antakse tütarettevõtjale, keda otseselt või kaudselt kontrollib vähemalt üks kolmanda riigi seaduste alusel tegutsev emaettevõtja, täpsustab pädev asutus sellise kontserni struktuuri teatises, mis esitatakse komisjonile.

Artikkel 52

Ühenduse edasikindlustusseltsi kohtlemine kolmandas riigis

1.   Liikmesriigid teatavad komisjonile üldistest raskustest, mis tekivad nende edasikindlustusseltsidel seoses asutamise või tegevusega kolmandas riigis või edasikindlustusteenuste osutamisel kolmandale riigile.

2.   Komisjon koostab lõikes 3 nimetatud tingimusi arvesse võttes regulaarselt ettekande ühenduse edasikindlustusseltside kohtlemise kohta kolmandates riikides seoses ühenduse edasikindlustusseltside asutamisega kolmandas riigis, kolmandate riikide edasikindlustusseltsides osaluse omandamisega, nende ettevõtjate sooritatud edasikindlustustegevusega ning edasikindlustusteenuste piiriülese osutamisega ühendusest kolmandatele riikidele. Komisjon esitab nimetatud aruanded koos asjakohaste ettepanekute ja soovitustega nõukogule.

3.   Kui komisjonile selgub lõikes 2 nimetatud aruannete või muu teabe põhjal, et kolmas riik ei võimalda ühenduse edasikindlustusseltsidele tõhusat turulepääsu, võib komisjon pöörduda nõukogu poole ettepanekuga saada vajalikud volitused läbirääkimisteks, et saavutada ühenduse edasikindlustusseltsidele parem turulepääs.

4.   Käesoleva artikli alusel võetud meetmed peavad olema kooskõlas ühenduse kohustustega, mis tulenevad rahvusvahelistes lepingutest, eriti Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames sõlmitud lepingutest.

VIII JAOTIS

MUUD
  SÄTTED

Artikkel
  53

Õigus pöörduda kohtusse

Liikmesriigid tagavad, et edasikindlustusseltse käsitlevate otsuste puhul, mis on tehtud käesoleva direktiiviga kooskõlas vastuvõetud õigusnormide alusel, on õigus pöörduda kohtusse.

Artikkel 54

Liikmesriikide ja komisjoni koostöö

1.   Liikmesriigid teevad üksteisega koostööd ühenduses edasikindlustuse järelevalve ja käesoleva direktiivi kohaldamise hõlbustamiseks.

2.   Komisjon ja liikmesriikide pädevad asutused teevad tihedat koostööd edasikindlustuse järelevalve hõlbustamiseks ühenduses ja käesoleva direktiivi kohaldamisel tekkida võivate raskuste analüüsimiseks.

Artikkel 55

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab
  Euroopa kindlustus
  -
  ja ametipensionikomitee
  .

2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 kohaseks tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

3.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 56

Rakendusmeetmed

Vastavalt artikli 55 lõikes 2 nimetatud menetlusele võetakse vastu järgmisel käesoleva direktiivi rakendusmeetmed:

| a) | käesoleva direktiivi I lisas sätestatud õiguslike vormide täiendamine, |
| --- | --- |

a)

käesoleva direktiivi I lisas sätestatud õiguslike vormide täiendamine,

| b) | artiklis 36 loetletud omavahendite koostisosade selgitamine, et võtta arvesse uusi finantsinstrumente, |
| --- | --- |

b)

artiklis 36 loetletud omavahendite koostisosade selgitamine, et võtta arvesse uusi finantsinstrumente,

| c) | teatud edasikindlustustegevuste või lepingutüüpide korral nende tegevuste või lepingute iseärasuste arvestamiseks teiste liikide kui direktiivi 73/239/EMÜ lisa punktis A loetletud liikide 11, 12 ja 13 osas artikli 37 lõigetes 3 ja 4 sätestatud omavahendite normatiivi arvutamiseks kasutatud kindlustusmaksete ja nõuete suurendamine kuni 50 %, |
| --- | --- |

c)

teatud edasikindlustustegevuste või lepingutüüpide korral nende tegevuste või lepingute iseärasuste arvestamiseks teiste liikide kui direktiivi 73/239/EMÜ lisa punktis A loetletud liikide 11, 12 ja 13 osas artikli 37 lõigetes 3 ja 4 sätestatud omavahendite normatiivi arvutamiseks kasutatud kindlustusmaksete ja nõuete suurendamine kuni 50 %,

| d) | artikli 40 lõikes 2 sätestatud minimaalse garantiifondi muutmine, et võtta arvesse majandus- ja finantsarengut, |
| --- | --- |

d)

artikli 40 lõikes 2 sätestatud minimaalse garantiifondi muutmine, et võtta arvesse majandus- ja finantsarengut,

| e) | artikli 2 definitsioonide selgitamine, et tagada käesoleva direktiivi ühetaoline kohaldamine kogu ühenduses. |
| --- | --- |

e)

artikli 2 definitsioonide selgitamine, et tagada käesoleva direktiivi ühetaoline kohaldamine kogu ühenduses.

IX JAOTIS

OLEMASOLEVATE DIREKTIIVIDE MUUTMINE

Artikkel 57

Direktiivi 73/239/EMÜ muutmine

Direktiivi 73/239/EMÜ muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artiklis 12a asendatakse lõiked 1 ja 2 järgmiselt:
  “1.   Asjaomase teise liikmesriigi pädeva asutusega konsulteeritakse enne tegevusloa andmist elukindlustusseltsile, kes on:






  a) | teises liikmesriigis tegevusloa saanud kindlustus- või edasikindlustusseltsi tütarettevõtja või |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklis 12a asendatakse lõiked 1 ja 2 järgmiselt:

“1.   Asjaomase teise liikmesriigi pädeva asutusega konsulteeritakse enne tegevusloa andmist elukindlustusseltsile, kes on:

a)

teises liikmesriigis tegevusloa saanud kindlustus- või edasikindlustusseltsi tütarettevõtja või

| b) | teises liikmesriigis tegevusloa saanud kindlustus- või edasikindlustusseltsi emaettevõtja tütarettevõtja või |
| --- | --- |

b)

teises liikmesriigis tegevusloa saanud kindlustus- või edasikindlustusseltsi emaettevõtja tütarettevõtja või

| c) | sama füüsilise või juriidilise isiku valitseva mõju all, kelle valitseva mõju all on teises liikmesriigis tegevusloa saanud kindlustus- või edasikindlustusselts. |
| --- | --- |

c)

sama füüsilise või juriidilise isiku valitseva mõju all, kelle valitseva mõju all on teises liikmesriigis tegevusloa saanud kindlustus- või edasikindlustusselts.

2.   Asjaomase teise liikmesriigi pädeva asutusega, kes vastutab krediidiasutuste või investeerimisühingute järelevalve eest, konsulteeritakse enne tegevusloa andmist kahjukindlustusseltsile, kes on:

| a) | ühenduses tegevusloa saanud krediidiasutuse või investeerimisühingu tütarettevõtja või |
| --- | --- |

a)

ühenduses tegevusloa saanud krediidiasutuse või investeerimisühingu tütarettevõtja või

| b) | ühenduses tegevusloa saanud krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtja tütarettevõtja või |
| --- | --- |

b)

ühenduses tegevusloa saanud krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtja tütarettevõtja või

| c) | sama füüsilise või juriidilise isiku valitseva mõju all, kelle valitseva mõju all on ühenduses tegevusloa saanud krediidiasutus või investeerimisühing.” |
| --- | --- |

c)

sama füüsilise või juriidilise isiku valitseva mõju all, kelle valitseva mõju all on ühenduses tegevusloa saanud krediidiasutus või investeerimisühing.”

| 2) | Artikli 13 lõikesse 2 lisatakse järgmine kolmas lõik:
  “Kindlustusseltsi päritoluliikmesriik ei tohi keelata kindlustusseltsi poolt edasikindlustuslepingu sõlmimist Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 200./../EÜ (26) [edasikindlustuse direktiiv] alusel tegevusloa saanud edasikindlustusseltsiga või käesoleva direktiivi või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/83/EÜ (27) alusel tegevusloa saanud kindlustusseltsiga selle edasikindlustusseltsi või kindlustusseltsi usaldusväärsusega otseselt seotud põhjustel.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 13 lõikesse 2 lisatakse järgmine kolmas lõik:

“Kindlustusseltsi päritoluliikmesriik ei tohi keelata kindlustusseltsi poolt edasikindlustuslepingu sõlmimist Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 200./../EÜ (26) [edasikindlustuse direktiiv] alusel tegevusloa saanud edasikindlustusseltsiga või käesoleva direktiivi või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/83/EÜ (27) alusel tegevusloa saanud kindlustusseltsiga selle edasikindlustusseltsi või kindlustusseltsi usaldusväärsusega otseselt seotud põhjustel.”

| 3) | Artiklis 15 asendatakse
  lõiked 2 ja 3
  järgmiselt:
  “
  2.
     
  Päritoluliikmesriik nõuab igalt kindlustusseltsilt artiklis 15a osutatud kindlustustehniliste eraldiste katmist ja tasanduseraldise moodustamist vastavalt direktiivi 88/357/EMÜ artiklis 6 sätestatud korrale. Euroopa Ühenduse piires esineva riskiolukorra osas peavad need varad asuma ühenduse piires. Liikmesriigid ei nõua kindlustusseltsidelt nende varade asumist teatud kindlas liikmesriigis. Päritoluliikmesriik võib siiski lubada lõdvendada varade asumist käsitlevaid reegleid.


  3.   Liikmesriik ei säilita ega vii sisse ettemakstud kindlustusmaksete ja rahuldamata nõuete eraldiste kattevarade pantimist nõudvat brutoreserveerimise süsteemi, kui edasikindlustusandja on direktiivi 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] alusel tegevusloa saanud edasikindlustusselts või vastavalt käesolevale direktiivile või direktiivile 2002/83/EÜ tegevusloa saanud kindlustusselts.
  Kui päritoluliikmesriik lubab kindlustustehniliste eraldiste katmiseks kasutada nõudeid direktiivi 200./../EÜ alusel tegevusluba mitteomava edasikindlustusseltsi või käesoleva direktiivi või direktiivi 2002/83/EÜ alusel tegevusluba mitteomava kindlustusseltsi vastu,
  sätestab ta selliste nõuete vastuvõtmise tingimused
  .” |
| --- | --- |

3)

Artiklis 15 asendatakse
  lõiked 2 ja 3
  järgmiselt:

“
  2.
     
  Päritoluliikmesriik nõuab igalt kindlustusseltsilt artiklis 15a osutatud kindlustustehniliste eraldiste katmist ja tasanduseraldise moodustamist vastavalt direktiivi 88/357/EMÜ artiklis 6 sätestatud korrale. Euroopa Ühenduse piires esineva riskiolukorra osas peavad need varad asuma ühenduse piires. Liikmesriigid ei nõua kindlustusseltsidelt nende varade asumist teatud kindlas liikmesriigis. Päritoluliikmesriik võib siiski lubada lõdvendada varade asumist käsitlevaid reegleid.

3.   Liikmesriik ei säilita ega vii sisse ettemakstud kindlustusmaksete ja rahuldamata nõuete eraldiste kattevarade pantimist nõudvat brutoreserveerimise süsteemi, kui edasikindlustusandja on direktiivi 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] alusel tegevusloa saanud edasikindlustusselts või vastavalt käesolevale direktiivile või direktiivile 2002/83/EÜ tegevusloa saanud kindlustusselts.

Kui päritoluliikmesriik lubab kindlustustehniliste eraldiste katmiseks kasutada nõudeid direktiivi 200./../EÜ alusel tegevusluba mitteomava edasikindlustusseltsi või käesoleva direktiivi või direktiivi 2002/83/EÜ alusel tegevusluba mitteomava kindlustusseltsi vastu,
  sätestab ta selliste nõuete vastuvõtmise tingimused
  .”

| 4) | Artikli 16 lõige 2 muudetakse järgmiselt:










  a) | punkt b asendatakse järgmiselt:








  “
  b) | reservid (põhikirjajärgsed ja vabareservid), mis ei vasta lepingulistele kohustustele või mida käsitletakse tasanduseraldistena;
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Artikli 16 lõige 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt b asendatakse järgmiselt:

“
  b)

reservid (põhikirjajärgsed ja vabareservid), mis ei vasta lepingulistele kohustustele või mida käsitletakse tasanduseraldistena;
  ”

| b) | neljanda lõigu sissejuhatav lause ja punkt a asendatakse järgmiselt:

  “Omavahenditest lahutatakse ka järgmised kirjed:






  a) | osalused, mida kindlustusselts omab






  — | kindlustusseltsides käesoleva direktiivi artikli 6, direktiivi 2002/83/EÜ artikli 4 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/78/EÜ (28)
  artikli 1 lõike b tähenduses, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

neljanda lõigu sissejuhatav lause ja punkt a asendatakse järgmiselt:

“Omavahenditest lahutatakse ka järgmised kirjed:

a)

osalused, mida kindlustusselts omab

—

kindlustusseltsides käesoleva direktiivi artikli 6, direktiivi 2002/83/EÜ artikli 4 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/78/EÜ (28)
  artikli 1 lõike b tähenduses,

| — | edasikindlustusseltsides direktiivi 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] artikli 3 tähenduses või kolmanda riigi edasikindlustusseltsides direktiivi 98/78/EÜ artikli 1 lõike 1 tähenduses, |
| --- | --- |

—

edasikindlustusseltsides direktiivi 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] artikli 3 tähenduses või kolmanda riigi edasikindlustusseltsides direktiivi 98/78/EÜ artikli 1 lõike 1 tähenduses,

| — | kindlustusvaldusettevõtjates direktiivi 98/78/EÜ artikli 1 punkti i tähenduses, |
| --- | --- |

—

kindlustusvaldusettevõtjates direktiivi 98/78/EÜ artikli 1 punkti i tähenduses,

| — | krediidiasutustes ja finantsasutustes Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ (29) artikli 1 lõigete 1 ja 5 tähenduses, |
| --- | --- |

—

krediidiasutustes ja finantsasutustes Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ (29) artikli 1 lõigete 1 ja 5 tähenduses,

| — | investeerimisühingutes ja finantsasutustes nõukogu direktiivi 93/22/EMÜ (30) artikli 1 lõike 2 ja nõukogu direktiivi 93/6/EMÜ (31) artikli 2 lõigete 4 ja 7 tähenduses.” |
| --- | --- |

—

investeerimisühingutes ja finantsasutustes nõukogu direktiivi 93/22/EMÜ (30) artikli 1 lõike 2 ja nõukogu direktiivi 93/6/EMÜ (31) artikli 2 lõigete 4 ja 7 tähenduses.”

| 5) | Artiklit 16 a muudetakse järgmiselt:










  a) | lõike 3 seitsmes lõik asendatakse järgmiselt
  :
  “
  Sel viisil saadud summa korrutatakse suhtarvuga, mis saadakse, jagades pärast edasikindlustuse hüvitatavate summade lahutamist kindlustusseltsile jääva kolme viimase majandusaasta kindlustuskohustuste summa ja nõuete kogusumma; nimetatud suhtarv ei tohi mingil juhul olla väiksem kui 50 %. Rakendamisel võib edasikindlustusselts Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] artiklis 46 nimetatud sihtotstarbelised ühingud lahutada retrosessioonina, kui esitab päritoluliikmesriigi pädevale asutusele asjakohased tõendid ja saab viimaselt selleks loa.
  ” |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklit 16 a muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 3 seitsmes lõik asendatakse järgmiselt
  :

“
  Sel viisil saadud summa korrutatakse suhtarvuga, mis saadakse, jagades pärast edasikindlustuse hüvitatavate summade lahutamist kindlustusseltsile jääva kolme viimase majandusaasta kindlustuskohustuste summa ja nõuete kogusumma; nimetatud suhtarv ei tohi mingil juhul olla väiksem kui 50 %. Rakendamisel võib edasikindlustusselts Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] artiklis 46 nimetatud sihtotstarbelised ühingud lahutada retrosessioonina, kui esitab päritoluliikmesriigi pädevale asutusele asjakohased tõendid ja saab viimaselt selleks loa.
  ”

| b) | lõike 4 seitsmes lõik asendatakse järgmiselt
  :
  “
  Sel viisil saadud summa korrutatakse suhtarvuga, mis saadakse, jagades pärast edasikindlustuse hüvitatavate summade lahutamist kindlustusseltsile jääva kolme viimase majandusaasta kindlustuskohustuste summa ja nõuete kogusumma; nimetatud suhtarv ei tohi mingil juhul olla väiksem kui 50 %. Rakendamisel võib edasikindlustusselts Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] artiklis 46 nimetatud sihtotstarbelised ühingud lahutada retrosessioonina, kui esitab päritoluliikmesriigi pädevale asutusele asjakohased tõendid ja saab viimaselt selleks loa.
  ” |
| --- | --- |

b)

lõike 4 seitsmes lõik asendatakse järgmiselt
  :

“
  Sel viisil saadud summa korrutatakse suhtarvuga, mis saadakse, jagades pärast edasikindlustuse hüvitatavate summade lahutamist kindlustusseltsile jääva kolme viimase majandusaasta kindlustuskohustuste summa ja nõuete kogusumma; nimetatud suhtarv ei tohi mingil juhul olla väiksem kui 50 %. Rakendamisel võib edasikindlustusselts Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] artiklis 46 nimetatud sihtotstarbelised ühingud lahutada retrosessioonina, kui esitab päritoluliikmesriigi pädevale asutusele asjakohased tõendid ja saab viimaselt selleks loa.
  ”

| 6) | Lisatakse järgmine artikkel 17 b:
  “Artikkel 17 b
  1.   
  Iga liikmesriik kohaldab selle direktiivi artikleid 35–39 tema territooriumil asuva peakontoriga kindlustusseltside suhtes seoses nende sissetuleva edasikindlustustegevusega, minimaalse garantiifondiga vastavalt direktiivi 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] artiklile 40, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:








  a) | kogutud edasikindlustusmaksed moodustavad üle 10 % kindlustusmaksete kogusummast; |
| --- | --- | --- |

6)

Lisatakse järgmine artikkel 17 b:

“Artikkel 17 b

1.   
  Iga liikmesriik kohaldab selle direktiivi artikleid 35–39 tema territooriumil asuva peakontoriga kindlustusseltside suhtes seoses nende sissetuleva edasikindlustustegevusega, minimaalse garantiifondiga vastavalt direktiivi 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] artiklile 40, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

a)

kogutud edasikindlustusmaksed moodustavad üle 10 % kindlustusmaksete kogusummast;

| b) | kogutud edasikindlustusmaksed ületavad
  50 000 000 EUR
  ; |
| --- | --- |

b)

kogutud edasikindlustusmaksed ületavad
  50 000 000 EUR
  ;

| c) | sissetuleva edasikindlustustegevuse kindlustustehnilised eraldised moodustavad üle 10 % kindlustustehniliste eraldiste kogusummast. |
| --- | --- |

c)

sissetuleva edasikindlustustegevuse kindlustustehnilised eraldised moodustavad üle 10 % kindlustustehniliste eraldiste kogusummast.

2.   
  Iga liikmesriik võib lõikes 1 nimetatud ja tema territooriumil asuva peakontoriga kindlustusseltside sissetuleva edasikindlustustegevuse suhtes kohaldada direktiivi 200./../EÜ [edasikindlustamise direktiiv] artikli 34 sätteid, kui on täidetud üks lõikes 1 sätestatud tingimustest.

Sellisel juhul nõuab asjaomane liikmesriik, et kindlustusseltsi poolt sissetuleva edasikindlustamise kindlustustehniliste eraldiste katmiseks kasutatavat kogu vara hoitakse, hallatakse ja korraldatakse kindlustusseltsi otsekindlustustegevusest eraldi ning et seda vara ei oleks võimalik üle kanda. Sellisel juhul ja ainult nende sissetuleva edasikindlustamistegevusega seonduvalt ei kohaldata kindlustusseltside suhtes direktiivi 92/49/EMÜ artikleid 20–22 ja direktiivi 88/357/EMÜ I lisa.

Iga liikmesriik tagab, et tema pädevad asutused kontrollivad eelmises lõigus sätestatud eraldamist.

3.
     
  Kui komisjon otsustab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] artikli 56 punkti c alusel suurendada selle direktiivi artikli 37 lõigetes 3 ja 4 sätestatud omavahendite normatiivi arvutamiseks kasutatavaid summasid, kohaldab liikmesriik selle direktiivi artikleid 35–39 tema territooriumil asuva peakontoriga kindlustusseltside suhtes seoses nende sissetuleva edasikindlustustegevusega.
  ”

| 7) | Artiklis 20 a asendatakse lõige 4 järgmiselt:


  “
  4.
     
  Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused omaksid volitust vähendada edasikindlustuse valduses olevaid omavahendeid vastavalt artiklile 16 a, kui:










  a) | edasikindlustuslepingute iseloom või kvaliteet on eelmise majandusaastaga võrreldes märgatavalt muutunud; |
| --- | --- | --- |

7)

Artiklis 20 a asendatakse lõige 4 järgmiselt:

“
  4.
     
  Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused omaksid volitust vähendada edasikindlustuse valduses olevaid omavahendeid vastavalt artiklile 16 a, kui:

a)

edasikindlustuslepingute iseloom või kvaliteet on eelmise majandusaastaga võrreldes märgatavalt muutunud;

| b) | retrosessioonilepingutega seotud riski üleandmist ei toimu või see on piiratud.
  ” |
| --- | --- |

b)

retrosessioonilepingutega seotud riski üleandmist ei toimu või see on piiratud.
  ”

Artikkel 58

Direktiivi 92/49/EMÜ muutmine

Direktiivi 92/49/EMÜ muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artiklis 15 asendatakse lõige 1 a järgmiselt:
  “1a.   Kui lõikes 1 viidatud osaluse omandaja on teises liikmesriigi tegevusloa saanud kindlustusselts, edasikindlustusselts, krediidiasutus või investeerimisühing või sellise ettevõtja emaettevõtja või sellist ettevõtjat kontrolliv füüsiline või juriidiline isik ja kui selle omandamise tulemusena see ettevõtja, kus omandaja soovib osalust saada, muutub omandaja tütarettevõtjaks või tema kontrolli aluseks, tuleb enne omandamise hindamist konsulteerida vastavalt direktiivi 73/239/EMÜ artiklile 12a.” |
| --- | --- |

1)

Artiklis 15 asendatakse lõige 1 a järgmiselt:

“1a.   Kui lõikes 1 viidatud osaluse omandaja on teises liikmesriigi tegevusloa saanud kindlustusselts, edasikindlustusselts, krediidiasutus või investeerimisühing või sellise ettevõtja emaettevõtja või sellist ettevõtjat kontrolliv füüsiline või juriidiline isik ja kui selle omandamise tulemusena see ettevõtja, kus omandaja soovib osalust saada, muutub omandaja tütarettevõtjaks või tema kontrolli aluseks, tuleb enne omandamise hindamist konsulteerida vastavalt direktiivi 73/239/EMÜ artiklile 12a.”

| 2) | Artiklis 16 asendatakse lõiked 4, 5 ja 5 a järgmiselt:
  “4.   Pädev asutus, kes saab konfidentsiaalset teavet lõigete 1 või 2 alusel, võib seda kasutada ainult oma ametikohustuste täitmisel:






  — | kahjukindlustustegevuse alustamist reguleerivate tingimuste täitmise kontrolliks ja sellise tegevuse jälgimise hõlbustamiseks, pidades eriti silmas kindlustustehniliste eraldiste, omavahendite, haldus- ja raamatupidamiskorra ja sisekontrollimehhanismide jälgimist, |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklis 16 asendatakse lõiked 4, 5 ja 5 a järgmiselt:

“4.   Pädev asutus, kes saab konfidentsiaalset teavet lõigete 1 või 2 alusel, võib seda kasutada ainult oma ametikohustuste täitmisel:

—

kahjukindlustustegevuse alustamist reguleerivate tingimuste täitmise kontrolliks ja sellise tegevuse jälgimise hõlbustamiseks, pidades eriti silmas kindlustustehniliste eraldiste, omavahendite, haldus- ja raamatupidamiskorra ja sisekontrollimehhanismide jälgimist,

| — | sanktsioonide rakendamiseks, |
| --- | --- |

—

sanktsioonide rakendamiseks,

| — | pädeva asutuse otsuste peale esitatud halduskaebuste korral või |
| --- | --- |

—

pädeva asutuse otsuste peale esitatud halduskaebuste korral või

| — | kohtuasjades, mis on algatatud vastavalt artiklile 53 või erisätetele, mis on ette nähtud käesoleva direktiiviga ja teiste kindlustus- ja edasikindlustuse valdkonnas vastuvõetud direktiividega. |
| --- | --- |

—

kohtuasjades, mis on algatatud vastavalt artiklile 53 või erisätetele, mis on ette nähtud käesoleva direktiiviga ja teiste kindlustus- ja edasikindlustuse valdkonnas vastuvõetud direktiividega.

5.   Lõiked 1 ja 4 ei välista teabevahetust liikmesriigi piires, kui ühes ja samas liikmesriigis on kaks või rohkem pädevat asutust, ega liikmesriikide vahel, kui teavet vahetavad pädev asutus ja:

| — | krediidi- ja muude finantsasutuste ametliku järelevalve eest vastutav asutus ning finantsturgude järelevalve eest vastutav asutus, |
| --- | --- |

—

krediidi- ja muude finantsasutuste ametliku järelevalve eest vastutav asutus ning finantsturgude järelevalve eest vastutav asutus,

| — | organid, kes tegelevad kindlustus- ja edasikindlustusseltside likvideerimise ja pankroti ning muude samalaadsete menetlustega, ning |
| --- | --- |

—

organid, kes tegelevad kindlustus- ja edasikindlustusseltside likvideerimise ja pankroti ning muude samalaadsete menetlustega, ning

| — | isikud, kes vastutavad kindlustus- ja edasikindlustusseltside ning muude finantsasutuste raamatupidamise kohustusliku auditeerimise eest, |
| --- | --- |

—

isikud, kes vastutavad kindlustus- ja edasikindlustusseltside ning muude finantsasutuste raamatupidamise kohustusliku auditeerimise eest,

täites oma järelevalvefunktsiooni ja avaldades (sund)likvideerimise menetlusi või garantiifonde haldavatele organitele nende ametikohustuste täitmiseks vajalikku teavet. Nende ametiasutuste, organite ja isikute saadud teabe suhtes kohaldatakse lõikes 1 sätestatud ametisaladuse hoidmise kohustust.

5 a.   Olenemata lõigetest 1 kuni 4 võivad liikmesriigid anda loa teabevahetuseks pädeva asutuse ja:

| — | ametiasutuste vahel, kes vastutavad kindlustus- või edasikindlustusseltside likvideerimise ja pankrotiga ning muude selliste menetlustega seotud organite kontrollimise eest, või |
| --- | --- |

—

ametiasutuste vahel, kes vastutavad kindlustus- või edasikindlustusseltside likvideerimise ja pankrotiga ning muude selliste menetlustega seotud organite kontrollimise eest, või

| — | ametiasutuste vahel, kes vastutavad kindlustus- või edasikindlustusseltside, krediidiasutuste, investeerimisühingute ja teiste finantsasutuste raamatupidamise kohustusliku auditeerimisega tegelevate isikute kontrollimise eest, või |
| --- | --- |

—

ametiasutuste vahel, kes vastutavad kindlustus- või edasikindlustusseltside, krediidiasutuste, investeerimisühingute ja teiste finantsasutuste raamatupidamise kohustusliku auditeerimisega tegelevate isikute kontrollimise eest, või

| — | kindlustus- või edasikindlustusseltside üle õiguslikku järelevalvet teostavate sõltumatute aktuaaride vahel, samuti organite vahel, kes vastutavad nimetatud aktuaaride kontrollimise eest. |
| --- | --- |

—

kindlustus- või edasikindlustusseltside üle õiguslikku järelevalvet teostavate sõltumatute aktuaaride vahel, samuti organite vahel, kes vastutavad nimetatud aktuaaride kontrollimise eest.

Liikmesriigid, kes kasutavad esimeses lõigus ettenähtud võimalust, nõuavad vähemalt järgmiste tingimuste täitmist:

| — | kõnealune teave on mõeldud esimeses lõigus nimetatud kontrolli või õigusliku järelevalve teostamiseks, |
| --- | --- |

—

kõnealune teave on mõeldud esimeses lõigus nimetatud kontrolli või õigusliku järelevalve teostamiseks,

| — | selliselt saadud teabe kohta kehtib lõikes 1 kehtestatud ametisaladuse hoidmise kohustus, |
| --- | --- |

—

selliselt saadud teabe kohta kehtib lõikes 1 kehtestatud ametisaladuse hoidmise kohustus,

| — | kui teave pärineb mõnest teisest liikmesriigist, võib seda avalikustada ainult selgesõnalisel kokkuleppel teabe avaldanud pädeva asutusega ja vajaduse korral üksnes selle asutusega kokkulepitud eesmärkidel. |
| --- | --- |

—

kui teave pärineb mõnest teisest liikmesriigist, võib seda avalikustada ainult selgesõnalisel kokkuleppel teabe avaldanud pädeva asutusega ja vajaduse korral üksnes selle asutusega kokkulepitud eesmärkidel.

Liikmesriigid teevad komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatavaks nende ametiasutuste, isikute ja organite nimed, kes käesoleva lõike kohaselt võivad teavet saada.”

| 3) | Artikli 21 lõige 1 muudetakse järgmiselt:










  a) | sissejuhatus asendatakse järgmiselt:


  “
  1.
     
  Päritoluliikmesriik ei või lubada kindlustusseltsidel tagada oma kindlustustehnilisi ja tasanduseraldisi ühegi teise peale alljärgnevatesse liikidesse kuuluva varaga:
  ” |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 21 lõige 1 muudetakse järgmiselt:

a)

sissejuhatus asendatakse järgmiselt:

“
  1.
     
  Päritoluliikmesriik ei või lubada kindlustusseltsidel tagada oma kindlustustehnilisi ja tasanduseraldisi ühegi teise peale alljärgnevatesse liikidesse kuuluva varaga:
  ”

| b) | punkti b alapunkt f asendatakse järgmiselt:








  “
  f) | edasikindlustajate võlad, sealhulgas edasikindlustajate osad kindlustustehnilistes eraldistes ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000./../EÜ (32) [edasikindlustuse direktiiv] artiklis 46 nimetatud sihtotstarbelised ühingud.
  ” |
| --- | --- | --- |

b)

punkti b alapunkt f asendatakse järgmiselt:

“
  f)

| c) | kolmas lõik asendatakse järgmiselt:


  “
  Esimeses lõigus loetletud vara või varaliigi hõlmamine ei tähenda, et kõiki varaliike tuleks automaatselt aktsepteerida kindlustustehniliste eraldiste kattena. Päritoluliikmesriik sätestab üksikasjalikumad eeskirjad, mis kinnitavad lubatavate varade kasutamise tingimused.
  ” |
| --- | --- |

c)

kolmas lõik asendatakse järgmiselt:

“
  Esimeses lõigus loetletud vara või varaliigi hõlmamine ei tähenda, et kõiki varaliike tuleks automaatselt aktsepteerida kindlustustehniliste eraldiste kattena. Päritoluliikmesriik sätestab üksikasjalikumad eeskirjad, mis kinnitavad lubatavate varade kasutamise tingimused.
  ”

| 4) | Artikli 22 lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmiselt:


  “
  1.
     
  Kindlustustehniliste eraldiste ja tasanduseraldiste reservi kattevarade puhul nõuab iga päritoluliikmesriik, et ükski kindlustusselts ei investeeriks rohkem kui:
  ” |
| --- | --- |

4)

Artikli 22 lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmiselt:

“
  1.
     
  Kindlustustehniliste eraldiste ja tasanduseraldiste reservi kattevarade puhul nõuab iga päritoluliikmesriik, et ükski kindlustusselts ei investeeriks rohkem kui:
  ”

Artikkel 59

Direktiivi 2002/83/EÜ muutmine

Direktiivi 2002/83/EÜ muudetakse järgmiselt

| 1) | Artikli 1 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt s:






  “s) | “edasikindlustusselts” on edasikindlustusselts Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 200./../EÜ (33) [edasikindlustuse direktiiv] artikli 2 punkti c tähenduses.” |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 1 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt s:

“s)

“edasikindlustusselts” on edasikindlustusselts Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 200./../EÜ (33) [edasikindlustuse direktiiv] artikli 2 punkti c tähenduses.”

| 2) | Lisatakse järgmine artikkel 9 a:
  “Artikkel 9 a
  Eelnev konsulteerimine teise liikmesriigi pädeva asutusega
  1.   Teise kaasatud liikmesriigi pädeva asutusega tuleb konsulteerida enne tegevusloa andmist elukindlustusseltsile, mis on:






  a) | teises liikmesriigis tegevusloa saanud kindlustus- või edasikindlustusseltsi tütarettevõtja või |
| --- | --- | --- |

2)

Lisatakse järgmine artikkel 9 a:

“Artikkel 9 a

Eelnev konsulteerimine teise liikmesriigi pädeva asutusega

1.   Teise kaasatud liikmesriigi pädeva asutusega tuleb konsulteerida enne tegevusloa andmist elukindlustusseltsile, mis on:

a)

teises liikmesriigis tegevusloa saanud kindlustus- või edasikindlustusseltsi tütarettevõtja või

| b) | teises liikmesriigis tegevusloa saanud kindlustus- või edasikindlustusseltsi emaettevõtja tütarettevõtja või |
| --- | --- |

b)

teises liikmesriigis tegevusloa saanud kindlustus- või edasikindlustusseltsi emaettevõtja tütarettevõtja või

| c) | sama füüsilise või juriidilise isiku valitseva mõju all, kelle valitseva mõju all on teises liikmesriigis tegevusloa saanud kindlustus- või edasikindlustusselts. |
| --- | --- |

c)

sama füüsilise või juriidilise isiku valitseva mõju all, kelle valitseva mõju all on teises liikmesriigis tegevusloa saanud kindlustus- või edasikindlustusselts.

2.   Krediidiasutuste või investeerimisühingute järelevalve eest vastutavate kaasatud liikmesriigi pädevate asutustega tuleb konsulteerida enne tegevusloa andmist elukindlustusseltsile, kes on:

| a) | ühenduses tegevusloa saanud krediidiasutuse või investeerimisühingu tütarettevõtja või |
| --- | --- |

a)

ühenduses tegevusloa saanud krediidiasutuse või investeerimisühingu tütarettevõtja või

| b) | ühenduses tegevusloa saanud krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtja tütarettevõtja või |
| --- | --- |

b)

ühenduses tegevusloa saanud krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtja tütarettevõtja või

| c) | sama füüsilise või juriidilise isiku valitseva mõju all, kelle valitseva mõju all on ühenduses tegevusloa saanud krediidiasutus või investeerimisühing. |
| --- | --- |

c)

sama füüsilise või juriidilise isiku valitseva mõju all, kelle valitseva mõju all on ühenduses tegevusloa saanud krediidiasutus või investeerimisühing.

3.   Lõigetes 1 ja 2 viidatud asjakohased pädevad asutused peavad konsulteerima esmajoones üksteisega, hinnates sama kontserni teise ettevõtja aktsionäride või osanike sobivust ja juhtimisega seotud isikute mainet ning kogemust. Nad peavad vastastikku üksteisele edastama aktsionäride või osanike sobivust ja juhtivate isikute mainet ning kogemust puudutavaid andmeid, mis on teiste kaasatud pädevate asutuste jaoks tegevusloa andmise ja samuti tegutsemistingimuste järgimise pideva hindamise seisukohalt asjakohased.”

| 3) | Artikli 10 lõikesse 2 lisatakse järgmise teine lõik:
  “Kindlustusseltsi päritoluliikmesriik ei tohi keelata kindlustusseltsi poolt edasikindlustuslepingu sõlmimist direktiivi 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] alusel tegevusloa saanud edasikindlustusseltsiga või direktiivi 73/239/EMÜ või käesoleva direktiivi alusel tegevusloa saanud kindlustusseltsiga selle edasikindlustusseltsi või kindlustusseltsi usaldusväärsusega otseselt seotud põhjustel” |
| --- | --- |

3)

Artikli 10 lõikesse 2 lisatakse järgmise teine lõik:

“Kindlustusseltsi päritoluliikmesriik ei tohi keelata kindlustusseltsi poolt edasikindlustuslepingu sõlmimist direktiivi 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] alusel tegevusloa saanud edasikindlustusseltsiga või direktiivi 73/239/EMÜ või käesoleva direktiivi alusel tegevusloa saanud kindlustusseltsiga selle edasikindlustusseltsi või kindlustusseltsi usaldusväärsusega otseselt seotud põhjustel”

| 4) | Artiklisse 15 lisatakse järgmine lõige 1 a:
  “1 a.   Kui lõikes 1 viidatud osaluse omandaja on teises liikmesriigi tegevusloa saanud kindlustusselts, edasikindlustusselts, krediidiasutus või investeerimisühing või sellise ettevõtja emaettevõtja või sellist ettevõtjat kontrolliv füüsiline või juriidiline isik ja kui selle omandamise tulemusena see ettevõtja, kus omandaja soovib osalust saada, muutub omandaja tütarettevõtjaks või läheb tema kontrolli alla, tuleb enne omandamise hindamist konsulteerida vastavalt artiklile 9 a.” |
| --- | --- |

4)

Artiklisse 15 lisatakse järgmine lõige 1 a:

“1 a.   Kui lõikes 1 viidatud osaluse omandaja on teises liikmesriigi tegevusloa saanud kindlustusselts, edasikindlustusselts, krediidiasutus või investeerimisühing või sellise ettevõtja emaettevõtja või sellist ettevõtjat kontrolliv füüsiline või juriidiline isik ja kui selle omandamise tulemusena see ettevõtja, kus omandaja soovib osalust saada, muutub omandaja tütarettevõtjaks või läheb tema kontrolli alla, tuleb enne omandamise hindamist konsulteerida vastavalt artiklile 9 a.”

| 5) | Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 4, 5 ja 6 asendatakse järgmiselt
  “4.   Pädev asutus, kes saab konfidentsiaalset teavet lõigete 1 või 2 alusel, võib seda kasutada ainult oma ametikohustuste täitmisel:






  — | elukindlustustegevuse alustamist reguleerivate tingimuste täitmise kontrolliks ja sellise tegevuse jälgimise hõlbustamiseks, pidades eriti silmas kindlustustehniliste eraldiste, omavahendite, haldus- ja raamatupidamiskorra ja sisekontrollimehhanismide jälgimist, |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 4, 5 ja 6 asendatakse järgmiselt

“4.   Pädev asutus, kes saab konfidentsiaalset teavet lõigete 1 või 2 alusel, võib seda kasutada ainult oma ametikohustuste täitmisel:

—

elukindlustustegevuse alustamist reguleerivate tingimuste täitmise kontrolliks ja sellise tegevuse jälgimise hõlbustamiseks, pidades eriti silmas kindlustustehniliste eraldiste, omavahendite, haldus- ja raamatupidamiskorra ja sisekontrollimehhanismide jälgimist,

| — | sanktsioonide rakendamiseks, |
| --- | --- |

—

sanktsioonide rakendamiseks,

| — | pädeva asutuse otsuste vastu esitatud halduskaebuste korral või |
| --- | --- |

—

pädeva asutuse otsuste vastu esitatud halduskaebuste korral või

| — | kohtuasjades, mis on algatatud vastavalt artiklile 67 või erisätetele, mis on ette nähtud käesoleva direktiiviga ja teiste elukindlustus- ja edasikindlustuse valdkonnas vastuvõetud direktiividega. |
| --- | --- |

—

kohtuasjades, mis on algatatud vastavalt artiklile 67 või erisätetele, mis on ette nähtud käesoleva direktiiviga ja teiste elukindlustus- ja edasikindlustuse valdkonnas vastuvõetud direktiividega.

5.   Lõiked 1 ja 4 ei välista teabevahetust liikmesriigi piires, kui ühes ja samas liikmesriigis on kaks või rohkem pädevat asutust, ega liikmesriikide vahel, kui teavet vahetavad pädev asutus ja:

| — | krediidi- ja muude finantsasutuste ametliku järelevalve eest vastutav asutus ning finantsturgude järelevalve eest vastutav asutus, |
| --- | --- |

—

krediidi- ja muude finantsasutuste ametliku järelevalve eest vastutav asutus ning finantsturgude järelevalve eest vastutav asutus,

| — | organid, kes tegelevad kindlustus- ja edasikindlustusseltside likvideerimise ja pankroti ning muude samalaadsete menetlustega, ning |
| --- | --- |

—

organid, kes tegelevad kindlustus- ja edasikindlustusseltside likvideerimise ja pankroti ning muude samalaadsete menetlustega, ning

| — | isikud, kes vastutavad kindlustus- ja edasikindlustusseltside ning muude finantsasutuste raamatupidamise kohustusliku auditeerimise eest, |
| --- | --- |

—

isikud, kes vastutavad kindlustus- ja edasikindlustusseltside ning muude finantsasutuste raamatupidamise kohustusliku auditeerimise eest,

täites oma järelevalvefunktsiooni ja avaldades (sund)likvideerimise menetlusi või garantiifonde haldavatele organitele nende ametikohustuste täitmiseks vajalikku teavet. Nende ametiasutuste, organite ja isikute saadud teabe suhtes kohaldatakse lõikes 1 sätestatud ametisaladuse hoidmise kohustust.

6.   Olenemata lõigetest 1 kuni 4 võivad liikmesriigid anda loa teabevahetuseks pädeva asutuse ja:

| — | ametiasutuste vahel, kes vastutavad kindlustus- või edasikindlustusseltside likvideerimise ja pankrotiga ning muude selliste menetlustega seotud organite kontrollimise eest, või |
| --- | --- |

—

ametiasutuste vahel, kes vastutavad kindlustus- või edasikindlustusseltside likvideerimise ja pankrotiga ning muude selliste menetlustega seotud organite kontrollimise eest, või

| — | ametiasutuste vahel, kes vastutavad kindlustus- või edasikindlustusseltside, krediidiasutuste, investeerimisühingute ja teiste finantsasutuste raamatupidamise kohustusliku auditeerimisega tegelevate isikute kontrollimise eest, või |
| --- | --- |

—

ametiasutuste vahel, kes vastutavad kindlustus- või edasikindlustusseltside, krediidiasutuste, investeerimisühingute ja teiste finantsasutuste raamatupidamise kohustusliku auditeerimisega tegelevate isikute kontrollimise eest, või

| — | kindlustus- või edasikindlustusseltside üle õiguslikku järelevalvet teostavate sõltumatute aktuaaride vahel, samuti organite vahel, kes vastutavad nimetatud aktuaaride kontrollimise eest. |
| --- | --- |

—

kindlustus- või edasikindlustusseltside üle õiguslikku järelevalvet teostavate sõltumatute aktuaaride vahel, samuti organite vahel, kes vastutavad nimetatud aktuaaride kontrollimise eest.

Liikmesriigid, kes kasutavad esimeses lõigus ettenähtud võimalust, nõuavad vähemalt järgmiste tingimuste täitmist:

| — | kõnealune teave on mõeldud esimeses lõigus nimetatud kontrolli või õigusliku järelevalve teostamiseks, |
| --- | --- |

—

kõnealune teave on mõeldud esimeses lõigus nimetatud kontrolli või õigusliku järelevalve teostamiseks,

| — | selliselt saadud teabe kohta kehtib lõikes 1 kehtestatud ametisaladuse hoidmise kohustus, |
| --- | --- |

—

selliselt saadud teabe kohta kehtib lõikes 1 kehtestatud ametisaladuse hoidmise kohustus,

| — | kui teave pärineb mõnest teisest liikmesriigist, võib seda avalikustada ainult selgesõnalisel kokkuleppel teabe avaldanud pädeva asutusega ja vajaduse korral üksnes selle asutusega kokkulepitud eesmärkidel. |
| --- | --- |

—

kui teave pärineb mõnest teisest liikmesriigist, võib seda avalikustada ainult selgesõnalisel kokkuleppel teabe avaldanud pädeva asutusega ja vajaduse korral üksnes selle asutusega kokkulepitud eesmärkidel.

Liikmesriigid teevad komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatavaks nende ametiasutuste, isikute ja organite nimed, kes käesoleva lõike kohaselt võivad teavet saada.”

| b) | lõige 8 asendatakse järgmiselt:
  “8   Lõiked 1 kuni 7 ei takista pädeval asutusel edastamast






  — | keskpankadele ja teistele samasuguse rahandusasutuse funktsiooniga organitele, |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 8 asendatakse järgmiselt:

“8   Lõiked 1 kuni 7 ei takista pädeval asutusel edastamast

—

keskpankadele ja teistele samasuguse rahandusasutuse funktsiooniga organitele,

| — | vajaduse korral teistele maksesüsteemide kontrollimise eest vastutavatele organitele |
| --- | --- |

—

vajaduse korral teistele maksesüsteemide kontrollimise eest vastutavatele organitele

nende ülesannete täitmiseks mõeldud teavet ega takista sellistel ametiasutustel või organitel edastamast pädevatele asutustele sellist teavet, mida nad vajavad lõike 4 tähenduses. Selliselt saadud teabe suhtes kehtib käesolevas artiklis sätestatud ametisaladuse kohustus”

| 6) | Artikli 20 lõige 4 asendatakse järgmiselt:
  “4.   Liikmesriik ei säilita ega vii sisse ettemakstud preemiate ja rahuldamata nõuete eraldiste kattevarade pantimist nõudvat brutoreserveerimise süsteemi, kui edasikindlustusandja on direktiivi 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] alusel tegevusloa saanud edasikindlustusselts või vastavalt direktiivile 73/239/EMÜ või käesolevale direktiivile tegevusloa saanud kindlustusselts.
  Kui päritoluliikmesriik lubab kindlustustehniliste eraldiste katmiseks kasutada nõudeid direktiivi 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] alusel tegevusluba mitteomava edasikindlustusseltsi või direktiivi 73/239/EMÜ või käesoleva direktiivi alusel tegevusluba mitteomava kindlustusseltsi vastu,
  sätestab ta selliste nõuete vastuvõtmise tingimused
  .” |
| --- | --- |

6)

Artikli 20 lõige 4 asendatakse järgmiselt:

“4.   Liikmesriik ei säilita ega vii sisse ettemakstud preemiate ja rahuldamata nõuete eraldiste kattevarade pantimist nõudvat brutoreserveerimise süsteemi, kui edasikindlustusandja on direktiivi 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] alusel tegevusloa saanud edasikindlustusselts või vastavalt direktiivile 73/239/EMÜ või käesolevale direktiivile tegevusloa saanud kindlustusselts.

Kui päritoluliikmesriik lubab kindlustustehniliste eraldiste katmiseks kasutada nõudeid direktiivi 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] alusel tegevusluba mitteomava edasikindlustusseltsi või direktiivi 73/239/EMÜ või käesoleva direktiivi alusel tegevusluba mitteomava kindlustusseltsi vastu,
  sätestab ta selliste nõuete vastuvõtmise tingimused
  .”

| 7) | Artiklit 23 muudetakse järgmiselt:










  a) | lõike 1 punkti b alapunkt f asendatakse järgmiselt:








  “
  f) | edasikindlustajate võlad, sealhulgas edasikindlustajate osad kindlustustehnilistes eraldistes ja direktiivi 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] artiklis 46 nimetatud sihtotstarbelised ühingud;
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Artiklit 23 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkti b alapunkt f asendatakse järgmiselt:

“
  f)

| b) | asendatakse lõike 3 esimene lõik järgmiselt:


  “
  3.
     
  Esimeses lõikes loetletud vara või varaliigi hõlmamine ei tähenda, et kõiki varaliike tuleks automaatselt aktsepteerida kindlustustehniliste eraldiste kattena. Päritoluliikmesriik sätestab üksikasjalikumad eeskirjad, mis kinnitavad lubatavate varade kasutamise tingimused.
  ” |
| --- | --- |

b)

asendatakse lõike 3 esimene lõik järgmiselt:

“
  3.
     
  Esimeses lõikes loetletud vara või varaliigi hõlmamine ei tähenda, et kõiki varaliike tuleks automaatselt aktsepteerida kindlustustehniliste eraldiste kattena. Päritoluliikmesriik sätestab üksikasjalikumad eeskirjad, mis kinnitavad lubatavate varade kasutamise tingimused.
  ”

| 8) | Artikli 27 lõikesse 2 lisatakse järgmised teine, kolmas, neljas, viies, kuues ja seitsmes lõik:
  “Omavahenditest lahutatakse ka järgmised kirjed:






  a) | osalused, mida elukindlustusselts omab






  — | kindlustusseltsides käesoleva direktiivi artikli 4, direktiivi 73/239/EMÜ artikli 6 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/78/EÜ (34) artikli 1 punkti b tähenduses, |
| --- | --- | --- | --- |

8)

Artikli 27 lõikesse 2 lisatakse järgmised teine, kolmas, neljas, viies, kuues ja seitsmes lõik:

“Omavahenditest lahutatakse ka järgmised kirjed:

a)

osalused, mida elukindlustusselts omab

—

kindlustusseltsides käesoleva direktiivi artikli 4, direktiivi 73/239/EMÜ artikli 6 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/78/EÜ (34) artikli 1 punkti b tähenduses,

| — | edasikindlustusseltsides direktiivi 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] artikli 3 tähenduses või kolmanda riigi edasikindlustusseltsides direktiivi 98/78/EÜ artikli 1 lõike b tähenduses, |
| --- | --- |

—

edasikindlustusseltsides direktiivi 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] artikli 3 tähenduses või kolmanda riigi edasikindlustusseltsides direktiivi 98/78/EÜ artikli 1 lõike b tähenduses,

| — | kindlustusvaldusettevõtjates direktiivi 98/78/EÜ artikli 1 punkti i tähenduses, |
| --- | --- |

—

kindlustusvaldusettevõtjates direktiivi 98/78/EÜ artikli 1 punkti i tähenduses,

| — | krediidiasutustes ja finantsasutustes direktiivi 2000/12/EÜ artikli 1 lõigete 1 ja 5 tähenduses, |
| --- | --- |

—

krediidiasutustes ja finantsasutustes direktiivi 2000/12/EÜ artikli 1 lõigete 1 ja 5 tähenduses,

| — | investeerimisühingutes ja finantsasutustes direktiivi 93/22/EMÜ artikli 1 lõike 2 ja nõukogu direktiivi 93/6/EMÜ (35) artikli 2 lõigete 4 ja 7 tähenduses; |
| --- | --- |

—

investeerimisühingutes ja finantsasutustes direktiivi 93/22/EMÜ artikli 1 lõike 2 ja nõukogu direktiivi 93/6/EMÜ (35) artikli 2 lõigete 4 ja 7 tähenduses;

| b) | järgmised kirjed, mis on elukindlustusseltsil seoses punktis a määratletud ettevõtjatega, mille osalust ta omab:






  — | lõikes 3 viidatud instrumendid, |
| --- | --- | --- |

b)

järgmised kirjed, mis on elukindlustusseltsil seoses punktis a määratletud ettevõtjatega, mille osalust ta omab:

—

lõikes 3 viidatud instrumendid,

| — | direktiivi 73/239/EMÜ artikli 16 lõikes 3 viidatud instrumendid, |
| --- | --- |

—

direktiivi 73/239/EMÜ artikli 16 lõikes 3 viidatud instrumendid,

| — | direktiivi 2000/12/EÜ artiklis 35 ja artikli 36 lõikes 3 viidatud allutatud nõuded ja instrumendid. |
| --- | --- |

—

direktiivi 2000/12/EÜ artiklis 35 ja artikli 36 lõikes 3 viidatud allutatud nõuded ja instrumendid.

Kui teise krediidiasutuse, investeerimisühingu, kindlustus- või edasikindlustusseltsi või kindlustusvaldusettevõtja aktsiaid või osasid omatakse ajutiselt finantsabi eesmärgil, et see ettevõtja ümber korraldada või päästa, võib pädev asutus loobuda kolmanda lõigu punktides a ja b viidatud vähendamise sätetest.

Alternatiivina kolmanda lõigu punktides a ja b viidatud kirjete, mida kindlustusselts omab krediidiasutuses, investeerimisühingus ja finantsasutuses, lahutamisele võib liikmesriik lubada kindlustusseltsil kohaldada mutatis mutandis Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/87/EÜ (36) I lisas toodud meetodeid 1, 2 ja 3. 1. meetodit (raamatupidamise konsolideerimine) kohaldataks üksnes siis, kui pädev asutus on rahul integreeritud juhtimise ja sisekontrolli tasemega ettevõtjates, mis kuuluksid konsolideerimisele. Valitud meetodit tuleb kohaldada järjepidevalt.

Liikmesriik võib sätestada, et käesolevas direktiivis sätestatud omavahendite arvutamiseks ei ole vastavalt direktiivile 98/78/EÜ või direktiivile 2002/87/EÜ täiendava järelevalve alla kuuluvatel kindlustusseltsidel vaja lahutada kolmanda lõigu punktides a ja b viidatud kirjeid, mida omatakse täiendava järelevalve alla kaasatud krediidiasutuses, investeerimisühingus, finantsasutuses, kindlustus- või edasikindlustusseltsis või kindlustusvaldusettevõtjas.

Käesolevas lõikes viidatud osaluste lahutamise eesmärgil tähendab osalus osalust direktiivi 98/78/EÜ artikli 1 punkti g tähenduses.”

| 9) | Artiklit 28 muudetakse järgmiselt:










  a) | punkt a asendatakse järgmiselt:








  “
  a) | esimene tulemus:



  4 % suurune osa matemaatilistest eraldistest, mis on seotud väljamineva edasikindlustuse otsekindlustusega enne maksude mahaarvamist ja sissetuleva edasikindlustusega, korrutatakse viimase majandusaasta osas kõigi matemaatiliste eraldiste, millest on maha arvatud väljaminev edasikindlustus, ja matemaatiliste eraldiste brutosumma suhtarvuga. Nimetatud suhtarv ei tohi mingil juhul olla väiksem kui 85 %; rakendamisel võib edasikindlustusselts direktiivi 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] artiklis 46 nimetatud sihtotstarbelised ühingud lahutada retrosessioonina, kui esitab päritoluliikmesriigi pädevale asutusele asjakohased tõendid ja saab viimaselt selleks loa.
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

9)

Artiklit 28 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt a asendatakse järgmiselt:

“
  a)

4 % suurune osa matemaatilistest eraldistest, mis on seotud väljamineva edasikindlustuse otsekindlustusega enne maksude mahaarvamist ja sissetuleva edasikindlustusega, korrutatakse viimase majandusaasta osas kõigi matemaatiliste eraldiste, millest on maha arvatud väljaminev edasikindlustus, ja matemaatiliste eraldiste brutosumma suhtarvuga. Nimetatud suhtarv ei tohi mingil juhul olla väiksem kui 85 %; rakendamisel võib edasikindlustusselts direktiivi 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] artiklis 46 nimetatud sihtotstarbelised ühingud lahutada retrosessioonina, kui esitab päritoluliikmesriigi pädevale asutusele asjakohased tõendid ja saab viimaselt selleks loa.
  ”

| b) | punkti b esimene lõik asendatakse järgmiselt:








  “
  b) | teine tulemus:



  poliiside puhul, mille riskikapital ei ole negatiivne arv, korrutatakse 0,3 % suurune osa sellisest elukindlustusseltsi kindlustatud riskikapitalist viimase majandusaasta osas kogu pärast väljaminevat edasikindlustust ja retrosessioone kindlustusseltsi kohustusena jääva riskikapitali ja edasikindlustust sisaldava riskikapitali kogusumma suhtarvuga; nimetatud suhtarv ei tohi mingil juhul olla väiksem kui 50 %. Rakendamisel võib edasikindlustusselts direktiivi 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] artiklis 46 nimetatud sihtotstarbelised ühingud lahutada retrosessioonina, kui esitab päritoluliikmesriigi pädevale asutusele asjakohased tõendid ja saab viimaselt selleks loa.
  ” |
| --- | --- | --- |

b)

punkti b esimene lõik asendatakse järgmiselt:

“
  b)

poliiside puhul, mille riskikapital ei ole negatiivne arv, korrutatakse 0,3 % suurune osa sellisest elukindlustusseltsi kindlustatud riskikapitalist viimase majandusaasta osas kogu pärast väljaminevat edasikindlustust ja retrosessioone kindlustusseltsi kohustusena jääva riskikapitali ja edasikindlustust sisaldava riskikapitali kogusumma suhtarvuga; nimetatud suhtarv ei tohi mingil juhul olla väiksem kui 50 %. Rakendamisel võib edasikindlustusselts direktiivi 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] artiklis 46 nimetatud sihtotstarbelised ühingud lahutada retrosessioonina, kui esitab päritoluliikmesriigi pädevale asutusele asjakohased tõendid ja saab viimaselt selleks loa.
  ”

| 10) | Lisatakse järgmine artikkel 28 a:
  “Artikkel 28 a
  Edasikindlustustegevusega tegeleva elukindlustusseltsi omavahendite normatiiv


  1.
     
  Iga liikmesriik kohaldab tema territooriumil asuva peakontoriga kindlustusseltside suhtes

  seoses nende sissetuleva

  edasikindlustustegevusega direktiivi

  200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] artikleid 35–39, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:






  a) | kogutud edasikindlustusmaksed moodustavad üle 10 % kindlustusmaksete kogusummast; |
| --- | --- | --- |

10)

Lisatakse järgmine artikkel 28 a:

“Artikkel 28 a

Edasikindlustustegevusega tegeleva elukindlustusseltsi omavahendite normatiiv

1.
     
  Iga liikmesriik kohaldab tema territooriumil asuva peakontoriga kindlustusseltside suhtes

  seoses nende sissetuleva

  edasikindlustustegevusega direktiivi

  200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] artikleid 35–39, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

a)

kogutud edasikindlustusmaksed moodustavad üle 10 % kindlustusmaksete kogusummast;

| b) | kogutud edasikindlustusmaksed ületavad
  50 000 000 EUR
  ; |
| --- | --- |

b)

kogutud edasikindlustusmaksed ületavad
  50 000 000 EUR
  ;

| c) | sissetuleva edasikindlustustegevuse kindlustustehnilised eraldised moodustavad üle 10 % kindlustustehniliste eraldiste kogusummast. |
| --- | --- |

c)

sissetuleva edasikindlustustegevuse kindlustustehnilised eraldised moodustavad üle 10 % kindlustustehniliste eraldiste kogusummast.

2.
     
  Kui lõikes 1 kehtestatud tingimused on täidetud, võib iga liikmesriik kohaldada lõikes 1 nimetatud edasikindlustusseltside suhtes, kelle peakorter on tema territooriumil, seoses nende sissetuleva edasikindlustustegevusega direktiivi 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] artikli 34 sätteid, kui on täidetud üks lõikes 1 sätestatud tingimustest.

Sellisel juhul nõuab asjaomane liikmesriik, et kindlustusseltsi poolt sissetuleva edasikindlustamise kindlustustehniliste eraldiste katmiseks kasutatavat kogu vara hoitakse, hallatakse ja korraldatakse kindlustusseltsi otsekindlustustegevusest eraldi ning et seda vara ei ole võimalik üle kanda. Sellisel juhul ja ainult nende sissetuleva edasikindlustamistegevusega seonduvalt ei kohaldata kindlustusseltside suhtes artiklite 22 kuni 26 sätteid.

Iga liikmesriik tagab, et tema pädevad asutused kontrollivad teises lõigus sätestatud eraldamist.
  ”

| 11) | Artikli 37 lõige 4 asendatakse järgmiselt:


  “
  4.
     
  Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused omaksid volitust vähendada edasikindlustuse valduses olevaid omavahendeid vastavalt artiklile 28, kui:










  a) | edasikindlustuslepingute iseloom või kvaliteet on eelmise majandusaastaga võrreldes märgatavalt muutunud; |
| --- | --- | --- |

11)

Artikli 37 lõige 4 asendatakse järgmiselt:

“
  4.
     
  Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused omaksid volitust vähendada edasikindlustuse valduses olevaid omavahendeid vastavalt artiklile 28, kui:

a)

edasikindlustuslepingute iseloom või kvaliteet on eelmise majandusaastaga võrreldes märgatavalt muutunud;

| b) | edasikindlustuslepingutega seotud riski üleandmist ei toimu või see on piiratud.
  ” |
| --- | --- |

b)

edasikindlustuslepingutega seotud riski üleandmist ei toimu või see on piiratud.
  ”

Artikkel 60

Direktiivi 98/78/EÜ muutmine

Direktiivi 98/78/EÜ muudetakse järgmiselt

| 1) | Pealkiri asendatakse järgmiselt:
  “Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 1998. aasta direktiiv 98/78/EÜ kindlustusandjate või edasikindlustusandjate kontserni kuuluvate kindlustus- ja edasikindlustusseltside täiendava järelevalve kohta.” |
| --- | --- |

1)

Pealkiri asendatakse järgmiselt:

“Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 1998. aasta direktiiv 98/78/EÜ kindlustusandjate või edasikindlustusandjate kontserni kuuluvate kindlustus- ja edasikindlustusseltside täiendava järelevalve kohta.”

| 2) | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | Punktid c, i, j ja k asendatakse järgmiselt:






  “c) | “edasikindlustusselts” on ettevõtja, kellele on antud tegevusluba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 200./../EÜ (37) [edasikindlustuse direktiiv] artiklile 3; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

Punktid c, i, j ja k asendatakse järgmiselt:

“c)

“edasikindlustusselts” on ettevõtja, kellele on antud tegevusluba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 200./../EÜ (37) [edasikindlustuse direktiiv] artiklile 3;

| i) | “kindlustusvaldusettevõtja” on emaettevõtja, kelle peamine tegevus on osaluse soetamine ja valdamine tütarettevõtjates, kes on ainult või peamiselt kindlustusseltsid, edasikindlustusseltsid või kolmandate riikide kindlustusseltsid või kolmandate riikide edasikindlustusseltsid ja kellest vähemalt üks tütarettevõtja on kindlustusselts või edasikindlustusselts ning mis ei ole segakindlustusvaldusettevõtja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/87/EÜ (38) tähenduses; |
| --- | --- |

i)

“kindlustusvaldusettevõtja” on emaettevõtja, kelle peamine tegevus on osaluse soetamine ja valdamine tütarettevõtjates, kes on ainult või peamiselt kindlustusseltsid, edasikindlustusseltsid või kolmandate riikide kindlustusseltsid või kolmandate riikide edasikindlustusseltsid ja kellest vähemalt üks tütarettevõtja on kindlustusselts või edasikindlustusselts ning mis ei ole segakindlustusvaldusettevõtja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/87/EÜ (38) tähenduses;

| j) | “segakindlustusvaldusettevõtja” on emaettevõtja, kes ei ole kindlustusselts, kolmanda riigi kindlustusselts, edasikindlustusselts, kolmanda riigi edasikindlustusselts, kindlustusvaldusettevõtja ega segakindlustusvaldusettevõtja direktiivi 2002/87/EÜ tähenduses ja kelle tütarettevõtjate hulka kuulub vähemalt üks kindlustusselts või edasikindlustusselts; |
| --- | --- |

j)

“segakindlustusvaldusettevõtja” on emaettevõtja, kes ei ole kindlustusselts, kolmanda riigi kindlustusselts, edasikindlustusselts, kolmanda riigi edasikindlustusselts, kindlustusvaldusettevõtja ega segakindlustusvaldusettevõtja direktiivi 2002/87/EÜ tähenduses ja kelle tütarettevõtjate hulka kuulub vähemalt üks kindlustusselts või edasikindlustusselts;

| k) | “pädev asutus” on liikmesriigi asutus, kelle pädevusse on seaduse või määrusega antud kindlustusseltside või edasikindlustusseltside järelevalve.” |
| --- | --- |

k)

“pädev asutus” on liikmesriigi asutus, kelle pädevusse on seaduse või määrusega antud kindlustusseltside või edasikindlustusseltside järelevalve.”

| b) | Lisatakse järgmine punkt l






  “l) | “kolmanda riigi edasikindlustusselts” on ettevõtja, kellel on vaja tegevusluba vastavalt direktiivi 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] artiklile 3, kui ta registrijärgne asukoht on ühenduses;” |
| --- | --- | --- |

b)

Lisatakse järgmine punkt l

“l)

“kolmanda riigi edasikindlustusselts” on ettevõtja, kellel on vaja tegevusluba vastavalt direktiivi 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] artiklile 3, kui ta registrijärgne asukoht on ühenduses;”

| (3) | Artiklid 2, 3 ja 4 asendatakse järgmiselt:
  “Artikkel 2
  Täiendava järelevalve kohaldamine kindlustus- ja edasikindlustusseltside suhtes
  1.   Lisaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 73/239/EMÜ, 2002/83/EÜ (39) ja direktiivi 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] sätetele, millega on ette nähtud kindlustusseltside ja edasikindlustusseltside järelevalve eeskirjad, sätestavad liikmesriigid, et järelevalvet kõigi selliste kindlustus- ja edasikindlustusseltside üle, kes on osalev ettevõtja vähemalt ühes kindlustusseltsis, edasikindlustusseltsis, kolmanda riigi kindlustusseltsis või kolmanda riigi edasikindlustusseltsis, täiendatakse nii, nagu on kirjeldatud artiklites 5, 6, 8 ja 9.
  2.   Kõigi kindlustus- või edasikindlustusseltside suhtes, kelle emaettevõtja on kindlustusvaldusettevõtja, kolmanda riigi kindlustusselts või kolmanda riigi edasikindlustusselts, kohaldatakse täiendavat järelevalvet nii, nagu on sätestatud artikli 5 lõikes 2 ning artiklites 6, 8 ja 10.
  3.   Kõigi kindlustus- või edasikindlustusseltside suhtes, kelle emaettevõtja on segakindlustusvaldusettevõtja, kohaldatakse täiendavat järelevalvet nii, nagu on sätestatud artikli 5 lõikes 2 ning artiklites 6 ja 8.
  Artikkel 3
  Täiendava järelevalve ulatus
  1.   Täiendav järelevalve artikli 2 tähenduses ei tähenda mingil juhul, et pädev asutus peab teostama järelevalvet kolmandate riikide kindlustusseltside, kolmandate riikide edasikindlustusseltside, kindlustusvaldusettevõtjate või segakindlustusvaldusettevõtjate üle eraldi.
  2.   Täiendava järelevalve alla kuuluvad artiklites 5, 6, 8, 9 ja 10 nimetatud:






  — | kindlustus- või edasikindlustusseltsi sidusettevõtjad, |
| --- | --- | --- |

(3)

Artiklid 2, 3 ja 4 asendatakse järgmiselt:

“Artikkel 2

Täiendava järelevalve kohaldamine kindlustus- ja edasikindlustusseltside suhtes

1.   Lisaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 73/239/EMÜ, 2002/83/EÜ (39) ja direktiivi 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] sätetele, millega on ette nähtud kindlustusseltside ja edasikindlustusseltside järelevalve eeskirjad, sätestavad liikmesriigid, et järelevalvet kõigi selliste kindlustus- ja edasikindlustusseltside üle, kes on osalev ettevõtja vähemalt ühes kindlustusseltsis, edasikindlustusseltsis, kolmanda riigi kindlustusseltsis või kolmanda riigi edasikindlustusseltsis, täiendatakse nii, nagu on kirjeldatud artiklites 5, 6, 8 ja 9.

2.   Kõigi kindlustus- või edasikindlustusseltside suhtes, kelle emaettevõtja on kindlustusvaldusettevõtja, kolmanda riigi kindlustusselts või kolmanda riigi edasikindlustusselts, kohaldatakse täiendavat järelevalvet nii, nagu on sätestatud artikli 5 lõikes 2 ning artiklites 6, 8 ja 10.

3.   Kõigi kindlustus- või edasikindlustusseltside suhtes, kelle emaettevõtja on segakindlustusvaldusettevõtja, kohaldatakse täiendavat järelevalvet nii, nagu on sätestatud artikli 5 lõikes 2 ning artiklites 6 ja 8.

Artikkel 3

Täiendava järelevalve ulatus

1.   Täiendav järelevalve artikli 2 tähenduses ei tähenda mingil juhul, et pädev asutus peab teostama järelevalvet kolmandate riikide kindlustusseltside, kolmandate riikide edasikindlustusseltside, kindlustusvaldusettevõtjate või segakindlustusvaldusettevõtjate üle eraldi.

2.   Täiendava järelevalve alla kuuluvad artiklites 5, 6, 8, 9 ja 10 nimetatud:

—

kindlustus- või edasikindlustusseltsi sidusettevõtjad,

| — | kindlustus- või edasikindlustusseltsis osalevad ettevõtjad, |
| --- | --- |

—

kindlustus- või edasikindlustusseltsis osalevad ettevõtjad,

| — | kindlustus- või edasikindlustusseltsis osalevate ettevõtjate sidusettevõtjad. |
| --- | --- |

—

kindlustus- või edasikindlustusseltsis osalevate ettevõtjate sidusettevõtjad.

3.   Ilma et see piiraks I lisa punkti 2.5 ja II lisa punkti 4 kohaldamist, võivad liikmesriigid otsustada, et artiklis 2 nimetatud täiendava järelevalve puhul ei võeta arvesse ettevõtjaid, kelle registrijärgne asukoht on kolmandas riigis, kus vajaliku teabe edastamise suhtes kehtivad õiguslikud takistused.

Lisaks sellele võib täiendava järelevalve teostamise eest vastutav pädev asutus allpool loetletud juhtudel otsustada igal üksikjuhul eraldi, et artiklis 2 nimetatud täiendava järelevalve puhul ei võeta teatavat ettevõtjat arvesse:

| — | kui ettevõtja, kelle üle tuleks teostada järelevalvet, ei ole kindlustusseltside või edasikindlustusseltside täiendava järelevalve eesmärkide seisukohast märkimisväärselt oluline; |
| --- | --- |

—

kui ettevõtja, kelle üle tuleks teostada järelevalvet, ei ole kindlustusseltside või edasikindlustusseltside täiendava järelevalve eesmärkide seisukohast märkimisväärselt oluline;

| — | kui ettevõtja finantsseisundi järelevalve kaasamine oleks kindlustusseltside või edasikindlustusseltside täiendava järelevalve eesmärkide seisukohast ebaotstarbekas või eksitav. |
| --- | --- |

—

kui ettevõtja finantsseisundi järelevalve kaasamine oleks kindlustusseltside või edasikindlustusseltside täiendava järelevalve eesmärkide seisukohast ebaotstarbekas või eksitav.

Artikkel 4

Täiendava järelevalve teostamiseks pädevad asutused

1.   Täiendavat järelevalvet teostab selle liikmesriigi pädev asutus, kus kindlustusseltsile või edasikindlustusseltsile on antud ametlik tegevusluba vastavalt direktiivi 73/239/EMÜ artiklile 6 või direktiivi 2002/83/EÜ artiklile 4 või direktiivi 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] artiklile 3.

2.   Kui kahes või enamas liikmesriigis tegevusluba omavate kindlustus- või edasikindlustusseltside emaettevõtja on üks ja seesama kindlustusvaldusettevõtja, kolmanda riigi kindlustusselts, kolmanda riigi edasikindlustusselts või segakindlustusvaldusettevõtja, võivad liikmesriikide pädevad asutused kokku leppida, kes neist vastutab täiendava järelevalve eest.

3.   Kui liikmesriigis on kindlustusseltside ja edasikindlustusseltside usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalveks rohkem kui üks pädev asutus, võtab see liikmesriik kõneluste asutuste töö kooskõlastamiseks vajalikud meetmed.”

| 4) | Artiklis 5 asendatakse lõige 1 järgmiselt:
  “1.   Liikmesriigid näevad ette, et pädev asutus nõuab kõigilt täiendava järelevalve alla kuuluvatelt kindlustus- või edasikindlustusseltsidelt piisavate sisekontrolli mehhanismide olemasolu, mis võimaldaks esitada täiendava järelevalve jaoks olulised andmed ja teabe.” |
| --- | --- |

4)

Artiklis 5 asendatakse lõige 1 järgmiselt:

“1.   Liikmesriigid näevad ette, et pädev asutus nõuab kõigilt täiendava järelevalve alla kuuluvatelt kindlustus- või edasikindlustusseltsidelt piisavate sisekontrolli mehhanismide olemasolu, mis võimaldaks esitada täiendava järelevalve jaoks olulised andmed ja teabe.”

| 5) | Artiklid 6, 7 ja 8 asendatakse järgmiselt:
  “Artikkel 6
  Juurdepääs teabele
  1.   Liikmesriigid näevad ette, et nende täiendava järelevalve teostamise eest vastutaval pädeval asutusel on juurdepääs igasugusele teabele, mis võib täiendava järelevalve alla kuuluva kindlustus- või edasikindlustusseltsi järelevalve seisukohast oluline olla. Pädev asutus võib vajaliku teabe saamiseks pöörduda artikli 3 lõikes 2 nimetatud asjaomaste ettevõtjate poole otse ainult juhul, kui sellist teavet on palutud kindlustus- või edasikindlustusseltsilt ja seda ei ole saadud.
  2.   Liikmesriigid näevad ette, et nende pädev asutus võib nende territooriumil ise või selleks ametisse määratud isikute vahendusel kohapeal kontrollida lõikes 1 nimetatud teavet järgmistes kohtades:






  — | täiendava järelevalve alla kuuluv kindlustusselts, |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklid 6, 7 ja 8 asendatakse järgmiselt:

“Artikkel 6

Juurdepääs teabele

1.   Liikmesriigid näevad ette, et nende täiendava järelevalve teostamise eest vastutaval pädeval asutusel on juurdepääs igasugusele teabele, mis võib täiendava järelevalve alla kuuluva kindlustus- või edasikindlustusseltsi järelevalve seisukohast oluline olla. Pädev asutus võib vajaliku teabe saamiseks pöörduda artikli 3 lõikes 2 nimetatud asjaomaste ettevõtjate poole otse ainult juhul, kui sellist teavet on palutud kindlustus- või edasikindlustusseltsilt ja seda ei ole saadud.

2.   Liikmesriigid näevad ette, et nende pädev asutus võib nende territooriumil ise või selleks ametisse määratud isikute vahendusel kohapeal kontrollida lõikes 1 nimetatud teavet järgmistes kohtades:

—

täiendava järelevalve alla kuuluv kindlustusselts,

| — | täiendava järelevalve alla kuuluv edasikindlustusselts, |
| --- | --- |

—

täiendava järelevalve alla kuuluv edasikindlustusselts,

| — | nimetatud kindlustusseltsi tütarettevõtjad, |
| --- | --- |

—

nimetatud kindlustusseltsi tütarettevõtjad,

| — | nimetatud edasikindlustusseltsi tütarettevõtjad, |
| --- | --- |

—

nimetatud edasikindlustusseltsi tütarettevõtjad,

| — | nimetatud kindlustusseltsi emaettevõtjad, |
| --- | --- |

—

nimetatud kindlustusseltsi emaettevõtjad,

| — | nimetatud edasikindlustusseltsi emaettevõtjad, |
| --- | --- |

—

nimetatud edasikindlustusseltsi emaettevõtjad,

| — | nimetatud kindlustusseltsi emaettevõtja tütarettevõtjad, |
| --- | --- |

—

nimetatud kindlustusseltsi emaettevõtja tütarettevõtjad,

| — | nimetatud edasikindlustusseltsi emaettevõtja tütarettevõtjad. |
| --- | --- |

—

nimetatud edasikindlustusseltsi emaettevõtja tütarettevõtjad.

3.   Kui ühe liikmesriigi pädev asutus soovib käesoleva artikli kohaldamisel kontrollida konkreetsetel juhtudel olulist teavet teises liikmesriigis asuva ettevõtja kohta, kes on täiendava järelevalve alla kuuluva kindlustusseltsi või edasikindlustusseltsi siduskindlustusselts, sidusedasikindlustusselts, tema tütarettevõtja, emaettevõtja või emaettevõtja tütarettevõtja, peab ta kontrollimist taotlema kõnealuse teise liikmesriigi pädevalt asutuselt. Asutus, kes on sellise taotluse saanud, peab oma pädevuse piires teabe vastavust ise kontrollima või lubama seda teha kas taotluse esitanud asutustel, audiitoril või eksperdil.

Taotluse esitanud pädev asutus võib soovi korral kontrollis osaleda, kui ta ise kontrolli ei teosta.

Artikkel 7

Koostöö pädevate asutuste vahel

1.   Kui eri liikmesriikides asutatud kindlustusseltsid või edasikindlustusseltsid on omavahel otseselt või kaudselt seotud või kui neil on sama osalev ettevõtja, edastavad liikmesriikide pädevad asutused vastava taotluse korral üksteisele kogu vajaliku teabe, mis võimaldab käesoleva direktiivi kohast täiendavat järelevalvet või aitab sellele kaasa, ja edastavad omal algatusel kogu teabe, mis on nende arvates teise pädeva asutuse jaoks vajalik.

2.   Kui kindlustusselts või edasikindlustusselts on otseselt või kaudselt seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2000/12/EÜ (40) määratletud krediidiasutuse, direktiivis 93/22/EMÜ määratletud investeerimisühinguga või mõlemaga või kui neil on sama osalev ettevõtja, teevad pädevad asutused ja muude nimetatud ettevõtjate riikliku järelevalve eest vastutavad asutused tihedat koostööd. Nimetatud asutused edastavad üksteisele teabe, mis võiks nende tööd lihtsustada eelkõige käesoleva direktiivi raames, ilma et see piiraks nende vastavaid kohustusi.

3.   Vastavalt käesolevale direktiivile saadud teabele ja eriti käesolevas direktiivis sätestatud pädevate asutuste vahelise teabevahetuse puhul kehtib direktiivi 92/49/EMÜ artiklis 16 ja direktiivi 2002/83/EÜ artiklis 16 ning direktiivi 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] artiklis ... määratletud ametisaladuse hoidmise kohustus.

Artikkel 8

Kontsernisisesed tehingud

1.   Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused teostavad üldist järelevalvet tehingute üle, mis toimuvad:

| a) | kindlustusseltsi või edasikindlustusseltsi ja:






  i) | kindlustusseltsi või edasikindlustusseltsi sidusettevõtja vahel; |
| --- | --- | --- |

a)

kindlustusseltsi või edasikindlustusseltsi ja:

i)

kindlustusseltsi või edasikindlustusseltsi sidusettevõtja vahel;

| ii) | kindlustusseltsis või edasikindlustusseltsis osaleva ettevõtja vahel; |
| --- | --- |

ii)

kindlustusseltsis või edasikindlustusseltsis osaleva ettevõtja vahel;

| iii) | kindlustusseltsis või edasikindlustusseltsis osaleva ettevõtja sidusettevõtja vahel; |
| --- | --- |

iii)

kindlustusseltsis või edasikindlustusseltsis osaleva ettevõtja sidusettevõtja vahel;

| b) | kindlustusseltsi või edasikindlustusseltsi ja füüsilise isiku vahel, kellel on osalus:






  i) | kindlustus- või edasikindlustusseltsis või ükskõik millises tema sidusettevõtjas; |
| --- | --- | --- |

b)

kindlustusseltsi või edasikindlustusseltsi ja füüsilise isiku vahel, kellel on osalus:

i)

kindlustus- või edasikindlustusseltsis või ükskõik millises tema sidusettevõtjas;

| ii) | kindlustusseltsis või edasikindlustusseltsis osalevas ettevõtjas; |
| --- | --- |

ii)

kindlustusseltsis või edasikindlustusseltsis osalevas ettevõtjas;

| iii) | kindlustusseltsis või edasikindlustusseltsis osaleva ettevõtja sidusettevõtjas; |
| --- | --- |

iii)

kindlustusseltsis või edasikindlustusseltsis osaleva ettevõtja sidusettevõtjas;

Kõnealused tehingud on seotud eelkõige järgmisega:

| — | laenud, |
| --- | --- |

—

laenud,

| — | tagatised ja bilansivälised tehingud, |
| --- | --- |

—

tagatised ja bilansivälised tehingud,

| — | omavahenditeks sobivad elemendid, |
| --- | --- |

—

omavahenditeks sobivad elemendid,

| — | investeeringud, |
| --- | --- |

—

investeeringud,

| — | edasikindlustus- ja retrosessioonitoimingud, |
| --- | --- |

—

edasikindlustus- ja retrosessioonitoimingud,

| — | kulude jaotamise kokkulepped. |
| --- | --- |

—

kulude jaotamise kokkulepped.

2.   Liikmesriigid nõuavad kindlustus- ja edasikindlustusseltsidelt asjakohaste riskijuhtimisprotsesside ja sisekontrollimehhanismide, sealhulgas usaldusväärsete aruandlus- ja raamatupidamisprotseduuride olemasolu, et tuvastada, mõõta, jälgida ja kontrollida tehinguid vastavalt lõikes 1 sätestatule. Liikmesriigid nõuavad ka kindlustus- ja edasikindlustusseltsidelt vähemalt kord aastas andmete esitamist pädevale asutusele oluliste tehingute kohta. Pädev asutus vaatab need protsessid ja mehhanismid üle.

Kui nimetatud teabe põhjal tundub, et kindlustusseltsi või edasikindlustusseltsi maksejõulisus on ohus või võib ohtu sattuda, võtab pädev asutus nimetatud kindlustus- või edasikindlustusseltsi suhtes vajalikud meetmed.”

| 6) | Artiklis 9 asendatakse lõige 3 järgmiselt:
  “3.   Kui lõikes 1 nimetatud arvutusest ilmneb, et korrigeeritud maksejõulisus on negatiivne, võtab pädev asutus kõnealuse kindlustus- või edasikindlustusseltsi suhtes vajalikud meetmed.” |
| --- | --- |

6)

Artiklis 9 asendatakse lõige 3 järgmiselt:

“3.   Kui lõikes 1 nimetatud arvutusest ilmneb, et korrigeeritud maksejõulisus on negatiivne, võtab pädev asutus kõnealuse kindlustus- või edasikindlustusseltsi suhtes vajalikud meetmed.”

| 7) | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmiselt:
  “Kindlustusvaldusettevõtjad, kolmandate riikide kindlustusseltsid ja kolmandate riikide edasikindlustusseltsid” |
| --- | --- | --- |

7)

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmiselt:

“Kindlustusvaldusettevõtjad, kolmandate riikide kindlustusseltsid ja kolmandate riikide edasikindlustusseltsid”

| b) | lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmiselt:
  “2.   Artikli 2 lõikes 2 nimetatud juhul hõlmab arvutus kõiki kindlustusvaldusettevõtja, kolmanda riigi kindlustusseltsi või kolmanda riigi edasikindlustusseltsi sidusettevõtjaid nii, nagu on sätestatud II lisas.
  3.   Kui kõnealuse arvutuse põhjal ilmneb, et kindlustusvaldusettevõtja, kolmanda riigi kindlustusseltsi või kolmanda riigi edasikindlustusseltsi tütarettevõtjast kindlustus- või edasikindlustusseltsi maksejõulisus on ohus või võib ohtu sattuda, võtab pädev asutus kõnealuse kindlustusseltsi või edasikindlustusseltsi suhtes vajalikke meetmeid.” |
| --- | --- |

b)

lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmiselt:

“2.   Artikli 2 lõikes 2 nimetatud juhul hõlmab arvutus kõiki kindlustusvaldusettevõtja, kolmanda riigi kindlustusseltsi või kolmanda riigi edasikindlustusseltsi sidusettevõtjaid nii, nagu on sätestatud II lisas.

3.   Kui kõnealuse arvutuse põhjal ilmneb, et kindlustusvaldusettevõtja, kolmanda riigi kindlustusseltsi või kolmanda riigi edasikindlustusseltsi tütarettevõtjast kindlustus- või edasikindlustusseltsi maksejõulisus on ohus või võib ohtu sattuda, võtab pädev asutus kõnealuse kindlustusseltsi või edasikindlustusseltsi suhtes vajalikke meetmeid.”

| 8) | Artiklit 10 a muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 1 asendatakse punkt b järgmiselt:






  “b) | edasikindlustusseltsid, mille osalevateks ettevõtjateks on artiklis 2 osutatud ettevõtjad, kelle peakontor asub kolmandas riigis; |
| --- | --- | --- | --- |

8)

Artiklit 10 a muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 1 asendatakse punkt b järgmiselt:

“b)

edasikindlustusseltsid, mille osalevateks ettevõtjateks on artiklis 2 osutatud ettevõtjad, kelle peakontor asub kolmandas riigis;

| c) | kolmandate riikide kindlustusseltsid või kolmandate riikide edasikindlustusseltsid, mille osalevateks ettevõtjateks on artiklis 2 osutatud ettevõtjad, kelle peakontor asub ühenduses.” |
| --- | --- |

c)

kolmandate riikide kindlustusseltsid või kolmandate riikide edasikindlustusseltsid, mille osalevateks ettevõtjateks on artiklis 2 osutatud ettevõtjad, kelle peakontor asub ühenduses.”

| b) | lõige 2 asendatakse järgmiselt:
  “2.   Lõikes 1 nimetatud kokkulepetega püütakse eelkõige tagada, et:






  a) | liikmesriikide pädevatele asutustele on vajalik teave kättesaadav, et teostada täiendavat järelevalvet selliste ühenduses asuva peakontoriga kindlustusseltside ja edasikindlustusseltside üle, millel on tütarettevõtjad või osalused väljaspool ühendust asuvates ettevõtjates, ja |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmiselt:

“2.   Lõikes 1 nimetatud kokkulepetega püütakse eelkõige tagada, et:

a)

liikmesriikide pädevatele asutustele on vajalik teave kättesaadav, et teostada täiendavat järelevalvet selliste ühenduses asuva peakontoriga kindlustusseltside ja edasikindlustusseltside üle, millel on tütarettevõtjad või osalused väljaspool ühendust asuvates ettevõtjates, ja

| b) | kolmandate riikide pädevatele asutustele on kättesaadav vajalik teave, et teostada täiendavat järelevalvet selliste oma territooriumil asuva peakontoriga kindlustusseltside ja edasikindlustusseltside üle, millel on tütarettevõtjad või osalused ühes või mitmes liikmesriigis asuvates ettevõtjates.” |
| --- | --- |

b)

kolmandate riikide pädevatele asutustele on kättesaadav vajalik teave, et teostada täiendavat järelevalvet selliste oma territooriumil asuva peakontoriga kindlustusseltside ja edasikindlustusseltside üle, millel on tütarettevõtjad või osalused ühes või mitmes liikmesriigis asuvates ettevõtjates.”

| 9) | I ja II lisa asendatakse käesoleva direktiivi II lisas toodud tekstiga. |
| --- | --- |

9)

I ja II lisa asendatakse käesoleva direktiivi II lisas toodud tekstiga.

X JAOTIS

ÜLEMINEKU- JA
  LÕPPSÄTTED

Artikkel 61

Olemasolevate edasikindlustusseltside saadud õigused

1.
     
  Käesoleva direktiiviga reguleeritud edasikindlustusseltsid, mis on enne käesoleva direktiivi jõustumiskuupäeva saanud tegevusloa või alustanud tegevust selles liikmesriigis kehtivate õigusaktide kohaselt, kus asub nende peakontor, loetakse tegevusloa saanuks vastavalt artiklile 3.

Siiski peavad nad käesoleva direktiivi sätteid järgima edasikindlustustegevuse teostamise ning artikli 6 punktides a, c, d, artiklites 7, 8 ja 12 ning artiklites 32 kuni 41 sätestatud nõuete osas alates artikli 64 lõikes 1 nimetatud õigus- ja haldusnormide rakendamiskuupäevast.

2.
     
  Liikmesriigid võivad lõikes 1 nimetatud edasikindlustusseltsidele, kes ei järgi direktiivi jõustumise hetkel artikli 6 punkti a, artikleid 7, 8 ja 32 kuni 40, võimaldada nende nõuete järgimise saavutamiseks perioodi kuni ...

   (41).

Artikkel 62

Tegevust lõpetav edasikindlustusselts

1.
     
  Käesoleva direktiiviga ei reguleerita edasikindlustusseltse, kes on ...

   (42)

  lõpetanud uute edasikindlustuslepingute sõlmimise ja haldavad oma kindlustusportfelli üksnes oma tegevuse lõpetamise eesmärgil.

2.
     
  Liikmesriigid koostavad asjaomaste edasikindlustusseltside nimekirjad ja edastavad need kõikidele teistele liikmesriikidele.

Artikkel 63

Artikli 57 lõike 3 ja artikli 59 lõike 6 üleminekuperiood

Liikmesriik võib edasi lükata käesoleva direktiivi artikli 57 lõike 3, millega muudetakse direktiivi 73/239/EMÜ artikli 15 lõiget 3, ning käesoleva direktiivi artikli 59 lõike 6, millega muudetakse direktiivi 2002/83/EÜ artikli 20 lõiget 4,sätete rakendamist kuni ...

   (41).

Artikkel 64

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusaktid vastu hiljemalt... (42). Seejärel edastavad liikmesriigid komisjonile nende sätete
  tekstid
  .

Kui liikmesriigid võtavad need sätted vastu, lisavad nad nendesse sätetesse või nende sätete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi otsustavad liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate riigisiseste põhiliste õigusnormide teksti.

Artikkel 65

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub päeval, arvates Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamisest.

Artikkel 66

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

....

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 120, 20.5.2005, lk 1.

1

(2)  ELT C,, lk .

2

ELT

(3)  Euroopa Parlamendi 7. juuni 2005. aasta seisukoht.

3

Euroopa Parlamendi 7. juuni 2005. aasta seisukoht.

(4)  EÜT L 228, 16.8.1973, lk 3. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ (
  ELT L 79, 24.3.2005, lk 9).

4

Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ (

(5)  EÜT L 228, 11.8.1992, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ.

5

on

muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ.

(6)  EÜT L 345, 19.12.2002, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ.

6

Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ.

(7)  EÜT 56, 4.4.1964, lk 878.

7

(8)  EÜT L 330, 5.12.1998, lk 1. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ.

8

(9)  ELT L 35, 11.2.2003, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ.

9

(10)  EÜT L 374, 31.12.1991, lk 7. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/51/EÜ (ELT L 178, 17.7.2003, lk 16).

10

on muudetud

(11)  ELT L 3, 7.1.2004, lk 34. Vaata ka nõukogu direktiivi 91/675/EMÜ (EÜT L 374, 31.12.1991, lk 32), viimati muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ.

11

(12)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

12

(13)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

13

(14)  Nõukogu 13. juuni 1983. aasta seitsmes direktiiv 83/349/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb raamatupidamise ühendaruandeid (
  EÜT L 193, 18.7.1983, lk 1
  ). Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/51/EÜ (
  ELT L 178, 17.7.2003, lk 16).

14

Nõukogu 13. juuni 1983. aasta seitsmes direktiiv 83/349/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb raamatupidamise ühendaruandeid (

). Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/51/EÜ (

(15)  EÜT L 126, 26.5.2000, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ.

15

(16)  ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.

16

(17)  ELT L 235, 23.9.2003, lk 10.

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. mai 2001. aasta direktiiv 2001/34/EÜ, mis käsitleb väärtpaberite ametlikku noteerimist väärtpaberibörsil ja nende väärtpaberite kohta avaldatavat teavet (
  ELT L 184, 6.7.2001, lk 1). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ.

18

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. mai 2001. aasta direktiiv 2001/34/EÜ, mis käsitleb väärtpaberite ametlikku noteerimist väärtpaberibörsil ja nende väärtpaberite kohta avaldatavat teavet (

(19)  Nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2157/2001 Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta (
  EÜT L 294, 10.11.2001, lk 1). Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 885/2004 (
  ELT L 168, 1.5.2004, lk 1).

19

Nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2157/2001 Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta (

lk 1). Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 885/2004 (

(20)  Nõukogu 10. aprilli 1984. aasta kaheksas direktiiv 84/253/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb raamatupidamisdokumentide seadusjärgse auditeerimise eest vastutavate isikute tunnustamist (
  EÜT L 126, 12.5.1984, lk 20
  ).

20

Nõukogu 10. aprilli 1984. aasta kaheksas direktiiv 84/253/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb raamatupidamisdokumentide seadusjärgse auditeerimise eest vastutavate isikute tunnustamist (

)

(21)  Nõukogu 25. juuli 1978. aasta neljas direktiiv 78/660/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid (
  EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11
  ). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/51/EÜ.

21

Nõukogu 25. juuli 1978. aasta neljas direktiiv 78/660/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid (

)

Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/51/EÜ.

(22)  Nõukogu 20. detsembri 1985. aasta direktiiv 85/611/EMÜ avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (
  EÜT L 375, 31.12.1985, lk 3
  ). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ.

22

Nõukogu 20. detsembri 1985. aasta direktiiv 85/611/EMÜ avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (

)

Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ.

(23)  EÜT L 141, 11.6.1993, lk 27. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/87/EÜ (
  EÜT L 35, 11.2.2003, lk 1).

23

Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/87/EÜ (

(24)  EÜT L 141, 11.6.1993, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ.

24

Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ.

(25)  Artikli 64 lõikes 1 kindlaks määratud rakenduskuupäev.

25

Artikli 64 lõikes 1 kindlaks määratud rakenduskuupäev.

(26)  EÜT L...

26

EÜT L...

(27)  EÜT L 345, 19.12.2002, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ.

27

(28)  EÜT L 330, 5.12.1998, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ.

28

Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ.

(29)  EÜT L 126, 26.5.2000, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ.

29

Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ.

(30)  EÜT L 141, 11.6.1993, lk 27. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2002/87/EÜ.

30

Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2002/87/EÜ.

(31)  EÜT L 141, 11.6.1993, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ.

31

Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ.

(32)  
  ELT L ...

32

ELT L ...

(33)  ELT L...

33

ELT

(34)  EÜT L 330, 5.12.1998, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ.

34

Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ.

(35)  EÜT L 141, 11.6.1993, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ.

35

Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ.

(36)  ELT L 35, 11.2.2003, lk 1. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ.

36

Direktiivi on muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ.

(37)  EÜT L ...

37

(38)  ELT L 35, 11.2.2003, lk 1. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ.

38

Direktiivi on muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ.

(39)  EÜT L 345, 19.12.2002, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ.

39

Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ.

(40)  EÜT L 126, 26.5.2000, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ.

40

Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ.

(41)  
  36 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

41

36 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(42)  
  24 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist..

42

24 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist..

I LISA

Edasikindlustusseltside vorm:

| — | Belgia Kuningriigis: “société anonyme/naamloze vennootschap”, “société en commandite par actions/commanditaire vennootschap op aandelen”, “association d'assurance mutuelle/onderlinge verzekeringsvereniging”, “société coopérative/coöperatieve vennootschap”; |
| --- | --- |

—

Belgia Kuningriigis: “société anonyme/naamloze vennootschap”, “société en commandite par actions/commanditaire vennootschap op aandelen”, “association d'assurance mutuelle/onderlinge verzekeringsvereniging”, “société coopérative/coöperatieve vennootschap”;

| — | Tšehhi Vabariigis: “akciová společnost”; |
| --- | --- |

—

Tšehhi Vabariigis: “akciová společnost”;

| — | Taani Kuningriigis: “aktieselskaber”, “gensidige selskaber”; |
| --- | --- |

—

Taani Kuningriigis: “aktieselskaber”, “gensidige selskaber”;

| — | Saksamaa Liitvabariigis: “Aktiengesellschaft”, “Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit”, “Öffentlich-rechtliches Wettbewerbsversicherungsunternehmen”; |
| --- | --- |

—

Saksamaa Liitvabariigis: “Aktiengesellschaft”, “Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit”, “Öffentlich-rechtliches Wettbewerbsversicherungsunternehmen”;

| — | Eesti Vabariigis: “aktsiaselts”; |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariigis: “aktsiaselts”;

| — | Kreeka Vabariigis: “ανώνυμη εταιρία”, “αλληλασφαλιστικός συνεταιρισμός”; |
| --- | --- |

—

Kreeka Vabariigis: “ανώνυμη εταιρία”, “αλληλασφαλιστικός συνεταιρισμός”;

| — | Hispaania Kuningriigis: “sociedad anónima”; |
| --- | --- |

—

Hispaania Kuningriigis: “sociedad anónima”;

| — | Prantsuse Vabariigis: “société anonyme”, “société d'assurance mutuelle”, “institution de prévoyance régie par le code de la sécurité sociale”, “institution de prévoyance régie par le code rural”, “mutuelles régies par le code de la mutualité”; |
| --- | --- |

—

Prantsuse Vabariigis: “société anonyme”, “société d'assurance mutuelle”, “institution de prévoyance régie par le code de la sécurité sociale”, “institution de prévoyance régie par le code rural”, “mutuelles régies par le code de la mutualité”;

| — | Iirimaal: “incorporated companies limited by shares or by guarantee or unlimited”; |
| --- | --- |

—

Iirimaal: “incorporated companies limited by shares or by guarantee or unlimited”;

| — | Itaalia Vabariigis: “società per azioni”; |
| --- | --- |

—

Itaalia Vabariigis: “società per azioni”;

| — | Küprose Vabariigis:
  “
  Εταιρεία Περιορισμένης Ευθύνης με μετοχές”, “Εταιρεία Περιορισμένης Ευθύνης με εγγύηση”; |
| --- | --- |

—

Küprose Vabariigis:
  “
  Εταιρεία Περιορισμένης Ευθύνης με μετοχές”, “Εταιρεία Περιορισμένης Ευθύνης με εγγύηση”;

| — | Läti Vabariigis: “akciju sabiedrība”, “sabiedrība ar ierobežotu atbildību”; |
| --- | --- |

—

Läti Vabariigis: “akciju sabiedrība”, “sabiedrība ar ierobežotu atbildību”;

| — | Leedu Vabariigis: “akcinė bendrovė”, “uždaroji akcinė bendrovė”; |
| --- | --- |

—

Leedu Vabariigis: “akcinė bendrovė”, “uždaroji akcinė bendrovė”;

| — | Luksemburgi Suurhertsogiriigis: “société anonyme”,
  “société en commandite par actions”, “association d'assurances mutuelles”, “société coopérative”; |
| --- | --- |

—

Luksemburgi Suurhertsogiriigis: “société anonyme”,
  “société en commandite par actions”, “association d'assurances mutuelles”, “société coopérative”;

| — | Ungari Vabariigis: “biztosító részvénytársaság”, “biztosító szövetkezet”, “harmadik országbeli biztosító magyarországi fióktelepe”; |
| --- | --- |

—

Ungari Vabariigis: “biztosító részvénytársaság”, “biztosító szövetkezet”, “harmadik országbeli biztosító magyarországi fióktelepe”;

| — | Malta Vabariigis: “limited liability company”; |
| --- | --- |

—

Malta Vabariigis: “limited liability company”;

| — | Madalmaade Kuningriigis: “naamloze vennootschap”, “onderlinge waarborgmaatschappij”; |
| --- | --- |

—

Madalmaade Kuningriigis: “naamloze vennootschap”, “onderlinge waarborgmaatschappij”;

| — | Austria Vabariigis: “Aktiengesellschaft”, “Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit”; |
| --- | --- |

—

Austria Vabariigis: “Aktiengesellschaft”, “Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit”;

| — | Poola Vabariigis: “spółka akcyjna”, “towarzystwo ubezpieczeń wzajemnych”; |
| --- | --- |

—

Poola Vabariigis: “spółka akcyjna”, “towarzystwo ubezpieczeń wzajemnych”;

| — | Portugali Vabariigis: “sociedade anónima”, “mútua de seguros”; |
| --- | --- |

—

Portugali Vabariigis: “sociedade anónima”, “mútua de seguros”;

| — | Sloveenia Vabariigis: “delniška družba”; |
| --- | --- |

—

Sloveenia Vabariigis: “delniška družba”;

| — | Slovaki Vabariigis: “akciová spoločnost”; |
| --- | --- |

—

Slovaki Vabariigis: “akciová spoločnost”;

| — | Soome Vabariigis: “keskinäinen vakuutusyhtiö/ömsesidigt försäkringsbolag”, “vakuutusosake-yhtiö/försäkringsaktiebolag”, “vakuutusyhdistys/försäkrings-förening”; |
| --- | --- |

—

Soome Vabariigis: “keskinäinen vakuutusyhtiö/ömsesidigt försäkringsbolag”, “vakuutusosake-yhtiö/försäkringsaktiebolag”, “vakuutusyhdistys/försäkrings-förening”;

| — | Rootsi Kuningriigis: “försäkringsaktiebolag”, “ömsesidigt försäkringsbolag”; |
| --- | --- |

—

Rootsi Kuningriigis: “försäkringsaktiebolag”, “ömsesidigt försäkringsbolag”;

| — | Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigis: “incorporated companies limited by shares or by guarantee or unlimited”, “societies registered under the Industrial and Provident Societies Acts”, “societies registered or incorporated under the Friendly Societies Act”, “the association of underwriters known as Lloyd's”. |
| --- | --- |

—

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigis: “incorporated companies limited by shares or by guarantee or unlimited”, “societies registered under the Industrial and Provident Societies Acts”, “societies registered or incorporated under the Friendly Societies Act”, “the association of underwriters known as Lloyd's”.

II LISA

Direktiivi 98/78/EÜ I ja II lisa asendatakse järgmiselt

I lisa

KINDLUSTUSSELTSIDE JA EDASIKINDLUSTUSSELTSIDE KORRIGEERITUD MAKSEJÕULISUSE ARVUTAMINE

1.   ARVUTUSMEETODI VALIK JA ÜLDPÕHIMÕTTED

| A. | Liikmesriigid näevad ette, et artikli 2 lõikes 1 nimetatud kindlustusseltside ja edasikindlustusseltside korrigeeritud maksejõulisuse arvutamine toimub ühe punktis 3 kirjeldatud meetodi kohaselt. Liikmesriik võib siiski ette näha, et pädev asutus annab loa kasutada või kohustab kasutama muud punktis 3 sätestatud meetodit kui seda, mille valis liikmesriik. |
| --- | --- |

A.

Liikmesriigid näevad ette, et artikli 2 lõikes 1 nimetatud kindlustusseltside ja edasikindlustusseltside korrigeeritud maksejõulisuse arvutamine toimub ühe punktis 3 kirjeldatud meetodi kohaselt. Liikmesriik võib siiski ette näha, et pädev asutus annab loa kasutada või kohustab kasutama muud punktis 3 sätestatud meetodit kui seda, mille valis liikmesriik.

| B. | Proportsionaalsus
  Kindlustusseltsi või edasikindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisuse arvutamisel võetakse arvesse osaleva ettevõtja suhtelist osa tema sidusettevõtjates.
  “Suhteline osa” tähendab punktis 3 kirjeldatud meetodite 1 ja 2 kasutamise puhul otseselt või kaudselt osalevale ettevõtjale kuuluva märgitud kapitali osa suurust ja punktis 3 kirjeldatud meetodi 3 kasutamise puhul konsolideeritud aastaaruannete koostamisel kasutatud protsendimäärasid.
  Kui sidusettevõtja on tütarettevõtja ja tema maksejõulisus on puudulik, tuleb olenemata kasutatud meetodist siiski arvesse võtta tütarettevõtja kogu maksejõulisuse puudujääk.
  Kui pädeva asutuse arvates piirdub kapitali osa omava emaettevõtja vastutus kindlalt ja üheselt ainult nimetatud kapitali osaga, võivad need pädevad asutused anda loa, mille kohaselt tütarettevõtja maksejõulisuse puudujäägi võib arvesse võtta proportsionaalsel alusel.
  Kui kindlustus- või edasikindlustuskontserni mõnede ettevõtjate vahel ei ole kapitalisidemeid, otsustab pädev asutus, millist proportsionaalset osa arvestada. |
| --- | --- |

B.

Proportsionaalsus

Kindlustusseltsi või edasikindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisuse arvutamisel võetakse arvesse osaleva ettevõtja suhtelist osa tema sidusettevõtjates.

“Suhteline osa” tähendab punktis 3 kirjeldatud meetodite 1 ja 2 kasutamise puhul otseselt või kaudselt osalevale ettevõtjale kuuluva märgitud kapitali osa suurust ja punktis 3 kirjeldatud meetodi 3 kasutamise puhul konsolideeritud aastaaruannete koostamisel kasutatud protsendimäärasid.

Kui sidusettevõtja on tütarettevõtja ja tema maksejõulisus on puudulik, tuleb olenemata kasutatud meetodist siiski arvesse võtta tütarettevõtja kogu maksejõulisuse puudujääk.

Kui pädeva asutuse arvates piirdub kapitali osa omava emaettevõtja vastutus kindlalt ja üheselt ainult nimetatud kapitali osaga, võivad need pädevad asutused anda loa, mille kohaselt tütarettevõtja maksejõulisuse puudujäägi võib arvesse võtta proportsionaalsel alusel.

Kui kindlustus- või edasikindlustuskontserni mõnede ettevõtjate vahel ei ole kapitalisidemeid, otsustab pädev asutus, millist proportsionaalset osa arvestada.

| C. | Omakapitali elementide topeltkasutamise välistamine |
| --- | --- |

C.

Omakapitali elementide topeltkasutamise välistamine

| C.1. | Omakapitali elementide üldine käsitlemine
  Olenemata kindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisuse arvutamisel kasutatud meetodist, tuleb välistada omavahenditeks sobivate elementide topeltkasutamine arvutamisel arvessevõetud eri kindlustusseltside või edasikindlustusseltside seas.
  Selleks tuleb kindlustusseltsi või edasikindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisuse arvutamisel ja juhul, kui seda ei ole ette nähtud punktis 3 kirjeldatud meetoditega, välja jätta järgmised summad:






  — | kõnealuse kindlustus- või edasikindlustusseltsi kõigi selliste varade väärtus, mida kasutatakse ühe temaga seotud kindlustus- või edasikindlustusseltsi omavahenditeks sobivate elementide finantseerimiseks, |
| --- | --- | --- |

C.1.

Omakapitali elementide üldine käsitlemine

Olenemata kindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisuse arvutamisel kasutatud meetodist, tuleb välistada omavahenditeks sobivate elementide topeltkasutamine arvutamisel arvessevõetud eri kindlustusseltside või edasikindlustusseltside seas.

Selleks tuleb kindlustusseltsi või edasikindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisuse arvutamisel ja juhul, kui seda ei ole ette nähtud punktis 3 kirjeldatud meetoditega, välja jätta järgmised summad:

—

kõnealuse kindlustus- või edasikindlustusseltsi kõigi selliste varade väärtus, mida kasutatakse ühe temaga seotud kindlustus- või edasikindlustusseltsi omavahenditeks sobivate elementide finantseerimiseks,

| — | kõnealuse kindlustus- või edasikindlustusseltsiga seotud kindlustus- või edasikindlustusseltsi kõigi selliste varade väärtus, mida kasutatakse kõnealuse kindlustus- või edasikindlustusseltsi omavahenditeks sobivate elementide finantseerimiseks, |
| --- | --- |

—

kõnealuse kindlustus- või edasikindlustusseltsiga seotud kindlustus- või edasikindlustusseltsi kõigi selliste varade väärtus, mida kasutatakse kõnealuse kindlustus- või edasikindlustusseltsi omavahenditeks sobivate elementide finantseerimiseks,

| — | kõnealuse kindlustus- või edasikindlustusseltsiga seotud kindlustus- või edasikindlustusseltsi kõigi selliste varade väärtus, mida kasutatakse mõne muu kõnealuse kindlustus- või edasikindlustusseltsiga seotud kindlustus- või edasikindlustusseltsi omavahenditeks sobivate elementide finantseerimiseks. |
| --- | --- |

—

kõnealuse kindlustus- või edasikindlustusseltsiga seotud kindlustus- või edasikindlustusseltsi kõigi selliste varade väärtus, mida kasutatakse mõne muu kõnealuse kindlustus- või edasikindlustusseltsiga seotud kindlustus- või edasikindlustusseltsi omavahenditeks sobivate elementide finantseerimiseks.

| C.2. | Teatavate elementide käsitlemine
  Ilma et see piiraks punkti C.1 sätete kohaldamist:






  — | kindlustus- või edasikindlustusseltsiga, mille korrigeeritud maksejõulisust arvutatakse, seotud elukindlustusseltsi [või seotud eluedasikindlustusseltsi] kasumireserve ja edaspidist kasumit ja |
| --- | --- | --- |

C.2.

Teatavate elementide käsitlemine

Ilma et see piiraks punkti C.1 sätete kohaldamist:

—

kindlustus- või edasikindlustusseltsiga, mille korrigeeritud maksejõulisust arvutatakse, seotud elukindlustusseltsi [või seotud eluedasikindlustusseltsi] kasumireserve ja edaspidist kasumit ja

| — | kindlustus- või edasikindlustusseltsiga, mille korrigeeritud maksejõulisust arvutatakse, seotud kindlustusseltsi või seotud edasikindlustusseltsi märgitud, kuid sissemaksmata kapitali, |
| --- | --- |

—

kindlustus- või edasikindlustusseltsiga, mille korrigeeritud maksejõulisust arvutatakse, seotud kindlustusseltsi või seotud edasikindlustusseltsi märgitud, kuid sissemaksmata kapitali,

võib arvutamisel arvesse võtta, kui nad sobivad kõnealuse sidusettevõtja omavahendite normatiivi katmiseks. Arvutusest jäetakse täiesti välja igasugune märgitud, kuid sissemaksmata kapital, mille puhul on tegemist osaleva ettevõtja võimaliku kohustusega.

Arvutusest jäetakse täiesti välja ka igasugune osaleva kindlustus- või edasikindlustusseltsi märgitud, kuid sissemaksmata kapital, mille puhul on tegemist seotud kindlustus- või edasikindlustusseltsi võimaliku kohustusega.

Arvutusest jäetakse täiesti välja igasugune seotud kindlustus- või edasikindlustusseltsi märgitud, kuid sissemaksmata kapital, mille puhul on tegemist sama osaleva kindlustus- või edasikindlustusseltsiga seotud mõne teise kindlustus- või edasikindlustusseltsi võimaliku kohustusega.

| C.3. | Ülekandmine
  Kui pädev asutus leiab, et teatavad seotud kindlustus- või edasikindlustusseltsi omavahenditeks sobivad elemendid, mida ei nimetatud punktis C.2, ei ole selles osaleva kindlustus- või edasikindlustusseltsi, mille korrigeeritud maksejõulisust arvutatakse, omavahendite normatiivi katmiseks tegelikult kasutatavad, võib kõnealuseid elemente arvutamisel arvesse võtta ainult niivõrd, kuivõrd nad sobivad sidusettevõtja omavahendite normatiivi katmiseks. |
| --- | --- |

C.3.

Ülekandmine

Kui pädev asutus leiab, et teatavad seotud kindlustus- või edasikindlustusseltsi omavahenditeks sobivad elemendid, mida ei nimetatud punktis C.2, ei ole selles osaleva kindlustus- või edasikindlustusseltsi, mille korrigeeritud maksejõulisust arvutatakse, omavahendite normatiivi katmiseks tegelikult kasutatavad, võib kõnealuseid elemente arvutamisel arvesse võtta ainult niivõrd, kuivõrd nad sobivad sidusettevõtja omavahendite normatiivi katmiseks.

| C.4. | Punktides C.2 ja C.3 nimetatud elementide summa ei või olla suurem kui seotud kindlustus- või edasikindlustusseltsi omavahendite normatiiv. |
| --- | --- |

C.4.

Punktides C.2 ja C.3 nimetatud elementide summa ei või olla suurem kui seotud kindlustus- või edasikindlustusseltsi omavahendite normatiiv.

| D. | Kontsernisisese kapitali välistamine
  Korrigeeritud maksejõulisuse arvutamisel ei võeta arvesse omavahenditeks sobivaid elemente, mis pärinevad vastastikusest finantseerimisest kindlustus- või edasikindlustusseltsi ja:






  — | sidusettevõtja, |
| --- | --- | --- |

D.

Kontsernisisese kapitali välistamine

Korrigeeritud maksejõulisuse arvutamisel ei võeta arvesse omavahenditeks sobivaid elemente, mis pärinevad vastastikusest finantseerimisest kindlustus- või edasikindlustusseltsi ja:

—

sidusettevõtja,

| — | osaleva ettevõtja, |
| --- | --- |

—

osaleva ettevõtja,

| — | mõne selles osaleva ettevõtja teise sidusettevõtja vahel. |
| --- | --- |

—

mõne selles osaleva ettevõtja teise sidusettevõtja vahel.

Lisaks sellele ei võeta arvesse ühtegi sellise kindlustus- või edasikindlustusseltsiga, mille korrigeeritud maksejõulisust arvutatakse, seotud kindlustus- või edasikindlustusseltsi omavahenditeks sobivat elementi, kui kõnealune element on pärit vastastikusest finantseerimisest kõnealuse kindlustus- või edasikindlustusseltsi mõne muu sidusettevõtjaga.

Vastastikuse finantseerimisega on tegu eelkõige siis, kui kindlustus- või edasikindlustusseltsile või mõnele tema sidusettevõtjatest kuuluvad teise ettevõtja aktsiad või osad või kui ta annab sellele laenu ja kõnealusele ettevõtjale kuulub otseselt või kaudselt esimese ettevõtja omavahenditeks sobiv element.

| E. | Pädev asutus tagab, et korrigeeritud maksejõulisus arvutatakse sama sageli, nagu on ette nähtud direktiividega 73/239/EMÜ, 2002/83/EÜ ja 200./../EÜ (edasikindlustuse direktiiv) kindlustus- või edasikindlustusseltside omavahendite summa arvutamiseks. Varade ja kohustuste väärtust hinnatakse vastavalt direktiivide 73/239/EMÜ, 2002/83/EÜ, 200./../EÜ (edasikindlustuse direktiiv) ja 91/674/EMÜ asjaomastele sätetele. |
| --- | --- |

E.

Pädev asutus tagab, et korrigeeritud maksejõulisus arvutatakse sama sageli, nagu on ette nähtud direktiividega 73/239/EMÜ, 2002/83/EÜ ja 200./../EÜ (edasikindlustuse direktiiv) kindlustus- või edasikindlustusseltside omavahendite summa arvutamiseks. Varade ja kohustuste väärtust hinnatakse vastavalt direktiivide 73/239/EMÜ, 2002/83/EÜ, 200./../EÜ (edasikindlustuse direktiiv) ja 91/674/EMÜ asjaomastele sätetele.

2.   ARVUTUSMEETODITE KOHALDAMINE

| 2.1. | Seotud kindlustus- ja edasikindlustusseltsid. Korrigeeritud maksejõulisus arvutatakse käesolevas lisas sätestatud üldpõhimõtete ja meetodite kohaselt.
  Kui kindlustus- või edasikindlustusseltsil on rohkem kui üks sidusettevõtja, arvutatakse korrigeeritud maksejõulisus kõigi meetodite puhul selliselt, et arvesse võetakse kõik kõnealused seotud kindlustus- või edasikindlustusseltsid.
  Järjestikuste osaluste puhul (näiteks siis, kui kindlustus- või edasikindlustusselts on osalev ettevõtja teises kindlustus- või edasikindlustusseltsis, kes on omakorda osalev ettevõtja mõnes kindlustus- või edasikindlustusseltsis) arvutatakse korrigeeritud maksejõulisus iga osaleva kindlustus- või edasikindlustusseltsi puhul, kellel on vähemalt üks seotud kindlustus- või edasikindlustusselts. Liikmesriigid võivad loobuda kindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisuse arvutamisest, kui:






  — | ettevõtja on teise samas liikmesriigis tegevusloa saanud kindlustus- või edasikindlustusseltsi sidusettevõtja ja nimetatud sidusettevõtjat on arvestatud osaleva kindlustus- või edasikindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisuse arvutamisel või |
| --- | --- | --- |

2.1.

Seotud kindlustus- ja edasikindlustusseltsid. Korrigeeritud maksejõulisus arvutatakse käesolevas lisas sätestatud üldpõhimõtete ja meetodite kohaselt.

Kui kindlustus- või edasikindlustusseltsil on rohkem kui üks sidusettevõtja, arvutatakse korrigeeritud maksejõulisus kõigi meetodite puhul selliselt, et arvesse võetakse kõik kõnealused seotud kindlustus- või edasikindlustusseltsid.

Järjestikuste osaluste puhul (näiteks siis, kui kindlustus- või edasikindlustusselts on osalev ettevõtja teises kindlustus- või edasikindlustusseltsis, kes on omakorda osalev ettevõtja mõnes kindlustus- või edasikindlustusseltsis) arvutatakse korrigeeritud maksejõulisus iga osaleva kindlustus- või edasikindlustusseltsi puhul, kellel on vähemalt üks seotud kindlustus- või edasikindlustusselts. Liikmesriigid võivad loobuda kindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisuse arvutamisest, kui:

—

ettevõtja on teise samas liikmesriigis tegevusloa saanud kindlustus- või edasikindlustusseltsi sidusettevõtja ja nimetatud sidusettevõtjat on arvestatud osaleva kindlustus- või edasikindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisuse arvutamisel või

| — | kindlustus- või edasikindlustusselts on kas kindlustus- või edasikindlustusseltsiga samas liikmesriigis registrijärgse asukohaga kindlustusvaldusettevõtja sidusettevõtja ning nii kindlustusvaldusettevõtjat kui ka seotud kindlustus- või edasikindlustusseltsi võetakse arvutamisel arvesse. |
| --- | --- |

—

kindlustus- või edasikindlustusselts on kas kindlustus- või edasikindlustusseltsiga samas liikmesriigis registrijärgse asukohaga kindlustusvaldusettevõtja sidusettevõtja ning nii kindlustusvaldusettevõtjat kui ka seotud kindlustus- või edasikindlustusseltsi võetakse arvutamisel arvesse.

Liikmesriigid võivad kindlustus- või edasikindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisuse arvutamisest loobuda ka siis, kui kindlustus- või edasikindlustusselts on mõnes muus liikmesriigis registrijärgse asukohaga teise kindlustusseltsi, edasikindlustusseltsi või kindlustusvaldusettevõtja siduskindlustusselts või sidusedasikindlustusselts ja kui asjaomase liikmesriigi pädev asutus on andnud nõusoleku ülekanda täiendav järelevalve asukohariigi pädevale asutusele.

Arvutamisest võib igal juhul loobuda üksnes juhul, kui arvutamisel arvessevõetavate kindlustus- või edasikindlustusseltside omavahenditeks sobivad elemendid on pädevate asutuste arvates kõnealuste ettevõtjate vahel nõuetekohaselt jaotatud.

Liikmesriigid võivad ette näha, et juhul, kui seotud kindlustus- või edasikindlustusseltsi registrijärgne asukoht ei ole samas liikmesriigis, kus asub kindlustus- või edasikindlustusselts, mille korrigeeritud maksejõulisust arvutatakse, võetakse sidusettevõtja maksejõu puhul arvutamisel arvesse kõnealuse teise liikmesriigi pädeva asutuse hinnangut maksejõu kohta.

| 2.2. | Vahendavad kindlustusvaldusettevõtjad
  Kui arvutatakse sellise kindlustus- või edasikindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisust, kellele kuulub kindlustusvaldusettevõtja vahendusel osalus (seotud) kindlustusseltsis, seotud edasikindlustusseltsis või kolmanda riigi kindlustusseltsis või kolmanda riigi edasikindlustusseltsis, võetakse vahendava kindlustusvaldusettevõtja seisundit arvesse. Ainult käesolevas lisas kirjeldatud üldpõhimõtete ja meetodite kohase arvutamise eesmärgil käsitletakse kõnealust kindlustusvaldusettevõtjat nii, nagu oleks tema näol tegemist kindlustus- või edasikindlustusseltsiga, kelle puhul kehtib maksejõulisuse nullnõue ja kelle suhtes kohaldatakse samu tingimusi, nagu on direktiivi 73/239/EMÜ artiklis 16 või direktiivi 2002/83/EÜ artiklis 27 või direktiivi 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] artiklis 36 sätestatud seoses omavahenditeks sobivate elementidega. |
| --- | --- |

2.2.

Vahendavad kindlustusvaldusettevõtjad

Kui arvutatakse sellise kindlustus- või edasikindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisust, kellele kuulub kindlustusvaldusettevõtja vahendusel osalus (seotud) kindlustusseltsis, seotud edasikindlustusseltsis või kolmanda riigi kindlustusseltsis või kolmanda riigi edasikindlustusseltsis, võetakse vahendava kindlustusvaldusettevõtja seisundit arvesse. Ainult käesolevas lisas kirjeldatud üldpõhimõtete ja meetodite kohase arvutamise eesmärgil käsitletakse kõnealust kindlustusvaldusettevõtjat nii, nagu oleks tema näol tegemist kindlustus- või edasikindlustusseltsiga, kelle puhul kehtib maksejõulisuse nullnõue ja kelle suhtes kohaldatakse samu tingimusi, nagu on direktiivi 73/239/EMÜ artiklis 16 või direktiivi 2002/83/EÜ artiklis 27 või direktiivi 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] artiklis 36 sätestatud seoses omavahenditeks sobivate elementidega.

| 2.3. | Kolmandate riikide seotud kindlustus- või edasikindlustusseltsid
  Kui arvutatakse kolmanda riigi kindlustus- või edasikindlustusseltsis osalevast ettevõtjast kindlustus- või edasikindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisust, käsitletakse kõnealust kolmanda riigi kindlustus- või edasikindlustusseltsi ainult arvutamisega seotud eesmärkidel analoogiliselt seotud kindlustus- või edasikindlustusseltsiga, kohaldades käesolevas lisas kirjeldatud üldisi põhimõtteid ja meetodeid.
  Ent kui kolmas riik, kus on kõnealuse ettevõtja registrijärgne asukoht, nõuab sellise tegevuse puhul tegevusluba ja kehtestab maksejõulisuse nõude, mis on vähemalt võrreldav direktiivides 73/239/EMÜ, 2002/83/EÜ või 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] sätestatuga, võttes arvesse nimetatud nõude katteelemente, võivad liikmesriigid sätestada, et arvutamisel võetakse kõnealuse ettevõtja puhul arvesse maksejõulisuse nõuet ja nimetatud nõude jaoks sobivaid elemente, nii nagu kõnealuse kolmas riik on sätestanud. |
| --- | --- |

2.3.

Kolmandate riikide seotud kindlustus- või edasikindlustusseltsid

Kui arvutatakse kolmanda riigi kindlustus- või edasikindlustusseltsis osalevast ettevõtjast kindlustus- või edasikindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisust, käsitletakse kõnealust kolmanda riigi kindlustus- või edasikindlustusseltsi ainult arvutamisega seotud eesmärkidel analoogiliselt seotud kindlustus- või edasikindlustusseltsiga, kohaldades käesolevas lisas kirjeldatud üldisi põhimõtteid ja meetodeid.

Ent kui kolmas riik, kus on kõnealuse ettevõtja registrijärgne asukoht, nõuab sellise tegevuse puhul tegevusluba ja kehtestab maksejõulisuse nõude, mis on vähemalt võrreldav direktiivides 73/239/EMÜ, 2002/83/EÜ või 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] sätestatuga, võttes arvesse nimetatud nõude katteelemente, võivad liikmesriigid sätestada, et arvutamisel võetakse kõnealuse ettevõtja puhul arvesse maksejõulisuse nõuet ja nimetatud nõude jaoks sobivaid elemente, nii nagu kõnealuse kolmas riik on sätestanud.

| 2.4. | Seotud krediidiasutused, investeerimisühingud ja finantsasutused
  Kui arvutatakse krediidiasutuses, investeerimisühingus või finantsasutuses osalevast ettevõtjast kindlustus- või edasikindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisust, kohaldatakse selliste osaluste kohta mutatis mutandis direktiivi 73/239/EMÜ artiklis 16, direktiivi 2002/83/EÜ artiklis 27 ja direktiivi 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] artiklis 36 sätestatut, samuti liikmesriikide sätestatud õigust lubada teatud tingimustel kasutada alternatiivseid meetodeid ning lubada selliseid osalusi mitte maha arvata. |
| --- | --- |

2.4.

Seotud krediidiasutused, investeerimisühingud ja finantsasutused

Kui arvutatakse krediidiasutuses, investeerimisühingus või finantsasutuses osalevast ettevõtjast kindlustus- või edasikindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisust, kohaldatakse selliste osaluste kohta mutatis mutandis direktiivi 73/239/EMÜ artiklis 16, direktiivi 2002/83/EÜ artiklis 27 ja direktiivi 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] artiklis 36 sätestatut, samuti liikmesriikide sätestatud õigust lubada teatud tingimustel kasutada alternatiivseid meetodeid ning lubada selliseid osalusi mitte maha arvata.

| 2.5. | Vajaliku teabe puudumine
  Kui kindlustus- või edasikindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisuse arvutamiseks vajalik teave liikmesriigis või kolmandas riigis oleva registrijärgse asukohaga sidusettevõtja kohta ei ole mingil põhjusel pädevatele asutusele kättesaadav, arvatakse kõnealuse ettevõtja bilansiline väärtus osalevas kindlustus- või edasikindlustusseltsis maha korrigeeritud omavahenditeks sobivatest elementidest. Sellisel juhul ei peeta sellise osalusega seotud realiseerimata kasumit korrigeeritud omavahenditeks sobivaks elemendiks. |
| --- | --- |

2.5.

Vajaliku teabe puudumine

Kui kindlustus- või edasikindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisuse arvutamiseks vajalik teave liikmesriigis või kolmandas riigis oleva registrijärgse asukohaga sidusettevõtja kohta ei ole mingil põhjusel pädevatele asutusele kättesaadav, arvatakse kõnealuse ettevõtja bilansiline väärtus osalevas kindlustus- või edasikindlustusseltsis maha korrigeeritud omavahenditeks sobivatest elementidest. Sellisel juhul ei peeta sellise osalusega seotud realiseerimata kasumit korrigeeritud omavahenditeks sobivaks elemendiks.

3.   ARVUTUSMEETODID

1. meetod: mahaarvamise ja liitmise meetod

Osaleva kindlustus- või edasikindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisus on vahe

| i) | järgmiste elementide summade vahel:






  a) | osaleva kindlustus- või edasikindlustusseltsi omavahenditeks sobivad elemendid ja |
| --- | --- | --- |

i)

järgmiste elementide summade vahel:

a)

osaleva kindlustus- või edasikindlustusseltsi omavahenditeks sobivad elemendid ja

| b) | osaleva kindlustus- või edasikindlustusseltsi suhteline osa seotud kindlustus- või edasikindlustusseltsi omavahenditeks sobivates elementides |
| --- | --- |

b)

osaleva kindlustus- või edasikindlustusseltsi suhteline osa seotud kindlustus- või edasikindlustusseltsi omavahenditeks sobivates elementides

ning

| ii) | järgmiste elementide summade vahel:






  a) | seotud kindlustus- või edasikindlustusseltsi arvestuslik väärtus osalevas kindlustus- või edasikindlustusseltsis ja |
| --- | --- | --- |

ii)

järgmiste elementide summade vahel:

a)

seotud kindlustus- või edasikindlustusseltsi arvestuslik väärtus osalevas kindlustus- või edasikindlustusseltsis ja

| b) | osaleva kindlustus- või edasikindlustusseltsi maksejõulisuse nõue ja |
| --- | --- |

b)

osaleva kindlustus- või edasikindlustusseltsi maksejõulisuse nõue ja

| c) | seotud kindlustus- või edasikindlustusseltsi maksejõulisuse nõude suhteline osa. |
| --- | --- |

c)

seotud kindlustus- või edasikindlustusseltsi maksejõulisuse nõude suhteline osa.

Kui osalus seotud kindlustus- või edasikindlustusseltsis seisneb täielikult või osaliselt kaudses omandis, hõlmab punkti ii alapunktis a nimetatud element sellise kaudse omandi väärtust, võttes arvesse asjaomaseid järjestikuseid huve ning punkti i alapunktis b ja punkti ii alapunktis c nimetatud elemendid hõlmavad vastavalt seotud kindlustus- või edasikindlustusseltsi omavahenditeks sobivate elementide vastavaid suhtelisi osi.

2. meetod: nõuete mahaarvamise meetod

Osaleva kindlustus- või edasikindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisus on järgmiste elementide vahe:

| i) | osaleva kindlustus- või edasikindlustusseltsi omavahenditeks sobivate elementide summa
  ja |
| --- | --- |

i)

osaleva kindlustus- või edasikindlustusseltsi omavahenditeks sobivate elementide summa

ja

| ii) | järgmiste elementide summa:






  a) | osaleva kindlustus- või edasikindlustusseltsi maksejõulisuse nõue ja |
| --- | --- | --- |

ii)

järgmiste elementide summa:

a)

osaleva kindlustus- või edasikindlustusseltsi maksejõulisuse nõue ja

| b) | seotud kindlustus- või edasikindlustusseltsi maksejõulisuse nõude suhteline osa. |
| --- | --- |

b)

seotud kindlustus- või edasikindlustusseltsi maksejõulisuse nõude suhteline osa.

Hinnates omavahenditeks sobivaid elemente, hinnatakse osalusi käesoleva direktiivi tähenduses kapitaliosaluse meetodi kohaselt vastavalt direktiivi 78/660/EMÜ artikli 59 lõike 2 punktis b sätestatud võimalusele

3. meetod: raamatupidamise konsolideerimisel põhinev meetod

Osaleva kindlustus- või edasikindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisus arvutatakse konsolideeritud aastaaruannete põhjal. Osaleva kindlustus- või edasikindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisus on järgmiste elementide vahe:

konsolideeritud andmete põhjal arvutatud omavahenditeks sobivad elemendid ja

| a) | kas osaleva kindlustus- või edasikindlustusseltsi maksejõulisuse nõude ja konsolideeritud aastaaruannete koostamiseks kasutatud protsendimääradel põhinevate seotud kindlustus- või edasikindlustusseltside maksejõulisuse nõuete suhteliste osade summa, |
| --- | --- |

a)

kas osaleva kindlustus- või edasikindlustusseltsi maksejõulisuse nõude ja konsolideeritud aastaaruannete koostamiseks kasutatud protsendimääradel põhinevate seotud kindlustus- või edasikindlustusseltside maksejõulisuse nõuete suhteliste osade summa,

| b) | või konsolideeritud andmete põhjal arvutatud maksejõulisuse nõue. |
| --- | --- |

b)

või konsolideeritud andmete põhjal arvutatud maksejõulisuse nõue.

Omavahenditeks ja konsolideeritud andmetel põhineva maksejõulisuse nõude jaoks sobivate elementide arvutamise suhtes kohaldatakse direktiivide 73/239/EMÜ, 2002/83/EÜ [edasikindlustuse direktiiv] ja 91/674/EMÜ sätteid.

II lisa

NENDE KINDLUSTUSE- JA EDASIKINDLUSTUSSELTSIDE TÄIENDAV JÄRELEVALVE, MIS ON KINDLUSTUSVALDUSETTEVÕTJATE, KOLMANDA RIIGI KINDLUSTUSSELTSIDE VÕI KOLMANDA RIIGI EDASIKINDLUSTUSSELTSIDE TÜTARETTEVÕTJAD

| 1. | Kui tegemist on kahe või enama artikli 2 lõikes 2 nimetatud kindlustus- või edasikindlustusseltsiga, mis on kindlustusvaldusettevõtja, kolmanda riigi kindlustusseltsi või kolmanda riigi edasikindlustusseltsi tütarettevõtjad ja mis on asutatud eri liikmesriikides, tagab pädev asutus käesolevas lisas kirjeldatud meetodi järjekindla kohaldamise.
  Pädev asutus teostab täiendavat järelevalvet sama sageli, nagu on ette nähtud direktiividega 73/239/EMÜ, 2002/83/EÜ ja 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] kindlustus- ja edasikindlustusseltside omavahendite suuruse arvutamiseks. |
| --- | --- |

1.

Kui tegemist on kahe või enama artikli 2 lõikes 2 nimetatud kindlustus- või edasikindlustusseltsiga, mis on kindlustusvaldusettevõtja, kolmanda riigi kindlustusseltsi või kolmanda riigi edasikindlustusseltsi tütarettevõtjad ja mis on asutatud eri liikmesriikides, tagab pädev asutus käesolevas lisas kirjeldatud meetodi järjekindla kohaldamise.

Pädev asutus teostab täiendavat järelevalvet sama sageli, nagu on ette nähtud direktiividega 73/239/EMÜ, 2002/83/EÜ ja 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] kindlustus- ja edasikindlustusseltside omavahendite suuruse arvutamiseks.

| 2. | Liikmesriigid võivad käesolevas lisas sätestatud arvutusest teatava kindlustus- või edasikindlustusseltsi puhul loobuda juhul:






  — | kui kõnealune kindlustus- või edasikindlustusselts on teise kindlustus- või edasikindlustusseltsi sidusettevõtja ja kui seda võetakse arvesse kõnealuse teise seltsi käesolevas lisas sätestatud arvutuse puhul, |
| --- | --- | --- |

2.

Liikmesriigid võivad käesolevas lisas sätestatud arvutusest teatava kindlustus- või edasikindlustusseltsi puhul loobuda juhul:

—

kui kõnealune kindlustus- või edasikindlustusselts on teise kindlustus- või edasikindlustusseltsi sidusettevõtja ja kui seda võetakse arvesse kõnealuse teise seltsi käesolevas lisas sätestatud arvutuse puhul,

| — | kui kõnealuse kindlustus- või edasikindlustusseltsi ja veel ühe või mitme samas liikmesriigis tegevusloa saanud kindlustus- või edasikindlustusseltsi emaettevõtja on üks ja sama kindlustusvaldusettevõtja, kolmanda riigi kindlustusselts või kolmanda riigi edasikindlustusselts ja seda kindlustus- või edasikindlustusseltsi võetakse arvesse ühe nimetatud seltsi käesolevas lisas sätestatud arvutuste puhul, |
| --- | --- |

—

kui kõnealuse kindlustus- või edasikindlustusseltsi ja veel ühe või mitme samas liikmesriigis tegevusloa saanud kindlustus- või edasikindlustusseltsi emaettevõtja on üks ja sama kindlustusvaldusettevõtja, kolmanda riigi kindlustusselts või kolmanda riigi edasikindlustusselts ja seda kindlustus- või edasikindlustusseltsi võetakse arvesse ühe nimetatud seltsi käesolevas lisas sätestatud arvutuste puhul,

| — | kui kõnealuse kindlustus- või edasikindlustusseltsi ja veel ühe või mitme samas liikmesriigis tegevusloa saanud kindlustus- või edasikindlustusseltsi emaettevõtja on üks ja sama kindlustusvaldusettevõtja, kolmanda riigi kindlustusselts või kolmanda riigi edasikindlustusselts ja artikli 4 lõike 2 kohaselt on sõlmitud kokkulepe, millega kantakse käesoleva lisa kohane täiendava järelevalve teostamine üle teise liikmesriigi järelevalveasutusele. |
| --- | --- |

—

kui kõnealuse kindlustus- või edasikindlustusseltsi ja veel ühe või mitme samas liikmesriigis tegevusloa saanud kindlustus- või edasikindlustusseltsi emaettevõtja on üks ja sama kindlustusvaldusettevõtja, kolmanda riigi kindlustusselts või kolmanda riigi edasikindlustusselts ja artikli 4 lõike 2 kohaselt on sõlmitud kokkulepe, millega kantakse käesoleva lisa kohane täiendava järelevalve teostamine üle teise liikmesriigi järelevalveasutusele.

Järjestikuste osaluste puhul (näiteks kindlustusvaldusettevõtja või kolmanda riigi kindlustus- või edasikindlustusselts, mis kuulub mõnele teisele kindlustusvaldusettevõtjale, või kolmanda riigi kindlustus- või edasikindlustusseltsile) võivad liikmesriigid kohaldada käesolevas lisas sätestatud arvutamist ainult kindlustus- või edasikindlustusseltsi kõige kõrgema taseme emaettevõtja puhul, kelleks on kindlustusvaldusettevõtja, kolmanda riigi kindlustusselts või kolmanda riigi edasikindlustusselts.

| 3. | Pädev asutus tagab, et I lisas kirjeldatud arvutustega analoogilised arvutused tehakse kindlustusvaldusettevõtja, kolmanda riigi kindlustusseltsi või kolmanda riigi edasikindlustusseltsi tasemel.
  Analoogia seisneb I lisas kirjeldatud üldpõhimõtete ja meetodite kohaldamises kindlustusvaldusettevõtja, kolmanda riigi kindlustusseltsi või kolmanda riigi edasikindlustusseltsi tasemel.
  Ainult kõnealuse arvutuse eesmärgil käsitletakse emaettevõtjat nii, nagu oleks tegemist kindlustus- või edasikindlustusseltsiga, kelle suhtes kohaldatakse:






  — | maksejõulisuse nullnõuet, kui tegemist on kindlustusvaldusettevõtjaga, |
| --- | --- | --- |

3.

Pädev asutus tagab, et I lisas kirjeldatud arvutustega analoogilised arvutused tehakse kindlustusvaldusettevõtja, kolmanda riigi kindlustusseltsi või kolmanda riigi edasikindlustusseltsi tasemel.

Analoogia seisneb I lisas kirjeldatud üldpõhimõtete ja meetodite kohaldamises kindlustusvaldusettevõtja, kolmanda riigi kindlustusseltsi või kolmanda riigi edasikindlustusseltsi tasemel.

Ainult kõnealuse arvutuse eesmärgil käsitletakse emaettevõtjat nii, nagu oleks tegemist kindlustus- või edasikindlustusseltsiga, kelle suhtes kohaldatakse:

—

maksejõulisuse nullnõuet, kui tegemist on kindlustusvaldusettevõtjaga,

| — | I lisa punktis 2.3 sätestatud põhimõtete kohaselt kindlaks määratud maksejõulisuse nõuet, kui tegemist on kolmanda riigi kindlustusseltsiga või kolmanda riigi edasikindlustusseltsiga, |
| --- | --- |

—

I lisa punktis 2.3 sätestatud põhimõtete kohaselt kindlaks määratud maksejõulisuse nõuet, kui tegemist on kolmanda riigi kindlustusseltsiga või kolmanda riigi edasikindlustusseltsiga,

ja kelle suhtes kohaldatakse samu tingimusi, kui on sätestatud direktiivi 73/239/EMÜ artiklis 16 ja direktiivi 2002/83/EÜ artiklis 27 ja direktiivi 200./../EÜ [edasikindlustuse direktiiv] artiklis 36 seoses omavahenditeks sobivate elementidega.

| 4. | Vajaliku teabe puudumine
  Kui käesolevas lisas sätestatud arvutamiseks vajalik teave liikmesriigis või kolmandas riigis oleva registrijärgse asukohaga sidusettevõtja kohta ei ole mingil põhjusel pädevale asutusele kättesaadav, arvatakse kõnealuse ettevõtja bilansiline väärtus osalevas ettevõtjas maha käesolevas lisas sätestatud arvutamise jaoks sobivatest elementidest. Sellisel juhul ei peeta sellise osalusega seotud realiseerimata kasumit arvutamise jaoks sobivaks elemendiks.” |
| --- | --- |

4.

Vajaliku teabe puudumine

Kui käesolevas lisas sätestatud arvutamiseks vajalik teave liikmesriigis või kolmandas riigis oleva registrijärgse asukohaga sidusettevõtja kohta ei ole mingil põhjusel pädevale asutusele kättesaadav, arvatakse kõnealuse ettevõtja bilansiline väärtus osalevas ettevõtjas maha käesolevas lisas sätestatud arvutamise jaoks sobivatest elementidest. Sellisel juhul ei peeta sellise osalusega seotud realiseerimata kasumit arvutamise jaoks sobivaks elemendiks.”

P6_TA(2005)0215

Maaelu arengu toetamine EAFRD kaudu *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) toetuse kohta maaelu arengule (KOM(2004)0490 — C6-0181/2004 — 2004/0161(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2004)0490) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2004)0490) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris parlamendiga (C6-0181/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris parlamendiga (C6-0181/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (CESE 251/05); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (CESE 251/05);

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A6–0145/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A6–0145/2005),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul parlamenti informeerida, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda parlamendi poolt heaks kiidetud tekstist; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul parlamenti informeerida, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda parlamendi poolt heaks kiidetud tekstist;

| 4. | palub nõukogul parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| 3) | Ühise põllumajanduspoliitika reform 2003. aasta juunis ja 2004. aasta aprillis tõi kaasa suured muudatused, millel on tõenäoliselt märkimisväärne mõju majandusele kõikjal ühenduse maapiirkondades põllumajandustootmise viiside, maakasutusmeetodite, tööhõive ning maapiirkondade üldiste sotsiaalsete ja majanduslike tingimuste osas. |
| --- | --- |

3)

Ühise põllumajanduspoliitika reform 2003. aasta juunis ja 2004. aasta aprillis tõi kaasa suured muudatused, millel on tõenäoliselt märkimisväärne mõju majandusele kõikjal ühenduse maapiirkondades põllumajandustootmise viiside, maakasutusmeetodite, tööhõive ning maapiirkondade üldiste sotsiaalsete ja majanduslike tingimuste osas.

| 3) | Ühise põllumajanduspoliitika reform 2003. aasta juunis ja 2004. aasta aprillis tõi kaasa suured muudatused, millel on tõenäoliselt märkimisväärne mõju
  põllumajanduse struktuurilisele arengule, tootmise piirkondlikkule jaotumisele ja intensiivsusele ning
  majandusele kõikjal ühenduse maapiirkondades põllumajandustootmise viiside, maakasutusmeetodite, tööhõive ning maapiirkondade üldiste sotsiaalsete ja majanduslike tingimuste osas. |
| --- | --- |

3)

Ühise põllumajanduspoliitika reform 2003. aasta juunis ja 2004. aasta aprillis tõi kaasa suured muudatused, millel on tõenäoliselt märkimisväärne mõju
  põllumajanduse struktuurilisele arengule, tootmise piirkondlikkule jaotumisele ja intensiivsusele ning
  majandusele kõikjal ühenduse maapiirkondades põllumajandustootmise viiside, maakasutusmeetodite, tööhõive ning maapiirkondade üldiste sotsiaalsete ja majanduslike tingimuste osas.

| 3 a) | Lähiaastatel muutub Euroopa toidu- ja põllumajandussektor üha liberaalsemaks ning peab olema ülemaailmsel turul konkurentsivõimeline. ELi ühine poliitika peaks pakkuma võimalusi konkurentsivõime parandamiseks innovatsiooni abil. |
| --- | --- |

3 a)

Lähiaastatel muutub Euroopa toidu- ja põllumajandussektor üha liberaalsemaks ning peab olema ülemaailmsel turul konkurentsivõimeline. ELi ühine poliitika peaks pakkuma võimalusi konkurentsivõime parandamiseks innovatsiooni abil.

| 3 b) | Suurenenud konkurentsivõime toidu- ja põllumajandussektoris teeb vajalikuks töötada välja Euroopa kvaliteedimärgistus, mis kajastaks toidu ohutust, tootmisprotsesside dokumenteeritust (jälgitavust), loomade heaolu, keskkonna- ja töötingimusi. |
| --- | --- |

3 b)

Suurenenud konkurentsivõime toidu- ja põllumajandussektoris teeb vajalikuks töötada välja Euroopa kvaliteedimärgistus, mis kajastaks toidu ohutust, tootmisprotsesside dokumenteeritust (jälgitavust), loomade heaolu, keskkonna- ja töötingimusi.

| 5) | Ühendus võib võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kuna liikmesriikidel ei ole võimalik maaelu arengu eesmärki adekvaatselt saavutada, arvestades selle ning ühise põllumajanduspoliitika muude vahendite vahelisi seoseid, maapiirkondade vaheliste erinevuste ulatust ning liikmesriikide finantsvahendite piiratust laienenud liidus, saab eesmärgid paremini saavutada ühenduse tasandil ühenduse rahastamise mitmeaastase garantii ja prioriteetidele keskendumise abil. Vastavalt asutamislepingu artiklis 5 esitatud proportsionaalsuse põhimõttele hõlmab käesolev määrus ainult seda, mis on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

5)

Ühendus võib võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kuna liikmesriikidel ei ole võimalik maaelu arengu eesmärki adekvaatselt saavutada, arvestades selle ning ühise põllumajanduspoliitika muude vahendite vahelisi seoseid, maapiirkondade vaheliste erinevuste ulatust ning liikmesriikide finantsvahendite piiratust laienenud liidus, saab eesmärgid paremini saavutada ühenduse tasandil ühenduse rahastamise mitmeaastase garantii ja prioriteetidele keskendumise abil. Vastavalt asutamislepingu artiklis 5 esitatud proportsionaalsuse põhimõttele hõlmab käesolev määrus ainult seda, mis on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks.

| 5) | Ühendus võib võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kuna liikmesriikidel ei ole võimalik maaelu arengu eesmärki adekvaatselt saavutada, arvestades selle ning ühise põllumajanduspoliitika muude vahendite vahelisi seoseid, maapiirkondade vaheliste erinevuste ulatust ning liikmesriikide finantsvahendite piiratust laienenud liidus, saab eesmärgid paremini saavutada ühenduse tasandil ühenduse rahastamise mitmeaastase garantii ja prioriteetidele keskendumise abil.
  Euroopa Liit peab tagama käesoleva määruse rahalise elujõulisuse, eraldades selleks piisavalt rahalisi vahendeid, mis võimaldaks nii vanade kui ka uute maaelu arenguga seotud tegevuste rahastamist.
  Vastavalt asutamislepingu artiklis 5 esitatud proportsionaalsuse põhimõttele hõlmab käesolev määrus ainult seda, mis on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

5)

Ühendus võib võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kuna liikmesriikidel ei ole võimalik maaelu arengu eesmärki adekvaatselt saavutada, arvestades selle ning ühise põllumajanduspoliitika muude vahendite vahelisi seoseid, maapiirkondade vaheliste erinevuste ulatust ning liikmesriikide finantsvahendite piiratust laienenud liidus, saab eesmärgid paremini saavutada ühenduse tasandil ühenduse rahastamise mitmeaastase garantii ja prioriteetidele keskendumise abil.
  Euroopa Liit peab tagama käesoleva määruse rahalise elujõulisuse, eraldades selleks piisavalt rahalisi vahendeid, mis võimaldaks nii vanade kui ka uute maaelu arenguga seotud tegevuste rahastamist.
  Vastavalt asutamislepingu artiklis 5 esitatud proportsionaalsuse põhimõttele hõlmab käesolev määrus ainult seda, mis on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks.

| 6) | Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi, edaspidi “fond”, tegevus ning fondi poolt toetatavad tegevuskavad peavad olema kooskõlas ja vastavuses muu ühenduse poliitikaga ning järgima kõiki ühenduse õigusakte. |
| --- | --- |

6)

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi, edaspidi “fond”, tegevus ning fondi poolt toetatavad tegevuskavad peavad olema kooskõlas ja vastavuses muu ühenduse poliitikaga ning järgima kõiki ühenduse õigusakte.

| 6) | Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi, edaspidi “fond”, tegevus ning fondi poolt toetatavad tegevuskavad peavad olema kooskõlas ja vastavuses
  maapiirkondade ühtekuuluvuspoliitikaga ja
  muu ühenduse poliitikaga ning järgima kõiki ühenduse õigusakte. |
| --- | --- |

6)

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi, edaspidi “fond”, tegevus ning fondi poolt toetatavad tegevuskavad peavad olema kooskõlas ja vastavuses
  maapiirkondade ühtekuuluvuspoliitikaga ja
  muu ühenduse poliitikaga ning järgima kõiki ühenduse õigusakte.

| 7) | Maaelu arengu edendamisel püüab ühendus soodustada erinevuste kaotamist ning naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamist vastavalt asutamislepingu artiklitele 2 ja 3. |
| --- | --- |

7)

Maaelu arengu edendamisel püüab ühendus soodustada erinevuste kaotamist ning naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamist vastavalt asutamislepingu artiklitele 2 ja 3.

| 7) | Maaelu arengu edendamisel püüab ühendus soodustada erinevuste kaotamist ning
  mittediskrimineerimise ja
  naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamist vastavalt asutamislepingu artiklitele 2 ja 3. |
| --- | --- |

7)

Maaelu arengu edendamisel püüab ühendus soodustada erinevuste kaotamist ning
  mittediskrimineerimise ja
  naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamist vastavalt asutamislepingu artiklitele 2 ja 3.

| 11) | Maapiirkondade säästva arengu tagamiseks tuleb ühenduse tasandil keskenduda piiratud arvule esmatähtsatele eesmärkidele, mis on seotud põllumajanduse ja metsanduse konkurentsivõimega, maakasutuse ja keskkonnaga ning elukvaliteediga ja tegevuse mitmekesistamisega nendes piirkondades. |
| --- | --- |

11)

Maapiirkondade säästva arengu tagamiseks tuleb ühenduse tasandil keskenduda piiratud arvule esmatähtsatele eesmärkidele, mis on seotud põllumajanduse ja metsanduse konkurentsivõimega, maakasutuse ja keskkonnaga ning elukvaliteediga ja tegevuse mitmekesistamisega nendes piirkondades.

| 11) | Maapiirkondade säästva arengu tagamiseks tuleb ühenduse tasandil keskenduda piiratud arvule esmatähtsatele eesmärkidele, mis on seotud põllumajanduse ja metsanduse konkurentsivõimega, maakasutuse ja keskkonnaga ning elukvaliteediga ja tegevuse mitmekesistamisega nendes piirkondades
  , võttes siiski arvesse olukordade mitmekesisust ELis, alates kaugel asuvatest maapiirkondadest, mis kannatavad rahvastikukao ja taandarengu all, kuni poollinnastunud aladeni, millele linnakeskused üha enam survet avaldavad
  . |
| --- | --- |

11)

Maapiirkondade säästva arengu tagamiseks tuleb ühenduse tasandil keskenduda piiratud arvule esmatähtsatele eesmärkidele, mis on seotud põllumajanduse ja metsanduse konkurentsivõimega, maakasutuse ja keskkonnaga ning elukvaliteediga ja tegevuse mitmekesistamisega nendes piirkondades
  , võttes siiski arvesse olukordade mitmekesisust ELis, alates kaugel asuvatest maapiirkondadest, mis kannatavad rahvastikukao ja taandarengu all, kuni poollinnastunud aladeni, millele linnakeskused üha enam survet avaldavad
  .

| 16) | Eritoetuste andmine noortele põllumajandustootjatele võib hõlpsamaks muuta nii talumajapidamise sisseseadmise kui talumajapidamise struktuurilise kohandamise pärast tegevuse alustamist.
  Tegevuse alustamisega seotud meedet tuleb täiustada, pakkudes ühekordset toetust ja seades tingimuseks äriplaani koostamise, mis tagab noore põllumajandustootja tegevuse arengu. |
| --- | --- |

16)

Eritoetuste andmine noortele põllumajandustootjatele võib hõlpsamaks muuta nii talumajapidamise sisseseadmise kui talumajapidamise struktuurilise kohandamise pärast tegevuse alustamist.
  Tegevuse alustamisega seotud meedet tuleb täiustada, pakkudes ühekordset toetust ja seades tingimuseks äriplaani koostamise, mis tagab noore põllumajandustootja tegevuse arengu.

| 16) | Eritoetuste andmine noortele põllumajandustootjatele võib hõlpsamaks muuta nii talumajapidamise sisseseadmise kui talumajapidamise struktuurilise kohandamise pärast tegevuse alustamist.
  Alustamistoetust tuleks anda kohustusega, et noor põllumajandustootja esitab sobiva äriplaani, mis tagab, et ta uue ettevõtte tegevust aja jooksul edasi arendab. Uue ettevõtte alustamise lihtsustamiseks ja arendamiseks peaks seda äriplaani toetama asjakohased stiimulid erinevaid interventsioonitelgi käsitlevate meetmete integreeritud pakkena. |
| --- | --- |

16)

Eritoetuste andmine noortele põllumajandustootjatele võib hõlpsamaks muuta nii talumajapidamise sisseseadmise kui talumajapidamise struktuurilise kohandamise pärast tegevuse alustamist.
  Alustamistoetust tuleks anda kohustusega, et noor põllumajandustootja esitab sobiva äriplaani, mis tagab, et ta uue ettevõtte tegevust aja jooksul edasi arendab. Uue ettevõtte alustamise lihtsustamiseks ja arendamiseks peaks seda äriplaani toetama asjakohased stiimulid erinevaid interventsioonitelgi käsitlevate meetmete integreeritud pakkena.

| 23) | Tuleks soodustada põllu- ja metsamajanduse toodangu töötlemise ja turustamise täiustamist, toetades neid investeeringuid, mille eesmärk on tõhususe parandamine töötlemis- ja turustussektoris, edendades põllu- ja metsamajanduse toodangu töötlemist taastuva energia jaoks, võttes kasutusele uusi tehnoloogiaid, avades põllu- ja metsamajanduse toodangule uusi turuvõimalusi, pannes rõhku kvaliteedile, parandades tulemuslikkust keskkonnakaitse, tööohutuse, hügieeni ja loomade heaolu valdkondades,
  seades sihtmärgiks väike- ja
  mikroettevõtted, millel on paremad võimalused kohalike toodete väärtuse tõstmiseks, ning lihtsustades samas investeerimistoetuse saamise tingimusi, võrreldes nõukogu määruses (EÜ) nr 1257/1999 sätestatud tingimustega. |
| --- | --- |

23)

Tuleks soodustada põllu- ja metsamajanduse toodangu töötlemise ja turustamise täiustamist, toetades neid investeeringuid, mille eesmärk on tõhususe parandamine töötlemis- ja turustussektoris, edendades põllu- ja metsamajanduse toodangu töötlemist taastuva energia jaoks, võttes kasutusele uusi tehnoloogiaid, avades põllu- ja metsamajanduse toodangule uusi turuvõimalusi, pannes rõhku kvaliteedile, parandades tulemuslikkust keskkonnakaitse, tööohutuse, hügieeni ja loomade heaolu valdkondades,
  seades sihtmärgiks väike- ja
  mikroettevõtted, millel on paremad võimalused kohalike toodete väärtuse tõstmiseks, ning lihtsustades samas investeerimistoetuse saamise tingimusi, võrreldes nõukogu määruses (EÜ) nr 1257/1999 sätestatud tingimustega.

| 23) | Tuleks soodustada põllu- ja metsamajanduse toodangu töötlemise ja turustamise täiustamist, toetades neid investeeringuid, mille eesmärk on tõhususe parandamine töötlemis- ja turustussektoris, edendades põllu- ja metsamajanduse toodangu töötlemist taastuva energia jaoks, võttes kasutusele uusi tehnoloogiaid, avades põllu- ja metsamajanduse toodangule uusi turuvõimalusi, pannes rõhku kvaliteedile, parandades tulemuslikkust keskkonnakaitse, tööohutuse, hügieeni ja loomade heaolu valdkondades,
  toetades
  mikroettevõtted,
  väike- ja keskmise suurusega ettevõtteid ja tootjarühmi,
  millel on paremad võimalused kohalike toodete väärtuse tõstmiseks, ning lihtsustades samas investeerimistoetuse saamise tingimusi, võrreldes nõukogu määruses (EÜ) nr 1257/1999 sätestatud tingimustega. |
| --- | --- |

23)

Tuleks soodustada põllu- ja metsamajanduse toodangu töötlemise ja turustamise täiustamist, toetades neid investeeringuid, mille eesmärk on tõhususe parandamine töötlemis- ja turustussektoris, edendades põllu- ja metsamajanduse toodangu töötlemist taastuva energia jaoks, võttes kasutusele uusi tehnoloogiaid, avades põllu- ja metsamajanduse toodangule uusi turuvõimalusi, pannes rõhku kvaliteedile, parandades tulemuslikkust keskkonnakaitse, tööohutuse, hügieeni ja loomade heaolu valdkondades,
  toetades
  mikroettevõtted,
  väike- ja keskmise suurusega ettevõtteid ja tootjarühmi,
  millel on paremad võimalused kohalike toodete väärtuse tõstmiseks, ning lihtsustades samas investeerimistoetuse saamise tingimusi, võrreldes nõukogu määruses (EÜ) nr 1257/1999 sätestatud tingimustega.

| 32) | Toetused ebasoodsate looduslike tingimustega mägialadele ja teistele ebasoodsate tingimustega aladele peaks põllumajandusmaa jätkuva kasutuse läbi kaasa aitama paikkondade säilitamisele ja säästva põllumajandustootmise säilimisele ja edendamisele. Samuti peaks kehtestatama objektiivsed parameetrid toetuste määra kinnitamiseks tagamaks toetuskava efektiivsuse ja selle eesmärkide saavutamise. |
| --- | --- |

32)

Toetused ebasoodsate looduslike tingimustega mägialadele ja teistele ebasoodsate tingimustega aladele peaks põllumajandusmaa jätkuva kasutuse läbi kaasa aitama paikkondade säilitamisele ja säästva põllumajandustootmise säilimisele ja edendamisele. Samuti peaks kehtestatama objektiivsed parameetrid toetuste määra kinnitamiseks tagamaks toetuskava efektiivsuse ja selle eesmärkide saavutamise.

| 32) | Toetused ebasoodsate looduslike tingimustega mägialadele ja teistele ebasoodsate tingimustega aladele peaks põllumajandusmaa jätkuva kasutuse läbi kaasa aitama paikkondade säilitamisele ja säästva põllumajandustootmise säilimisele ja edendamisele. Samuti peaks kehtestatama objektiivsed parameetrid toetuste määra kinnitamiseks tagamaks toetuskava efektiivsuse ja selle eesmärkide saavutamise.
  Tulevikus peaks peamine põhimõte keskenduma peamiselt ebasoodsate looduslike tingimustega aladele liikmesriigi sees, samal ajal säilitades vajaliku järjepidevuse ebasoodsate tingimustega alade piiritlemisel. Kompenseerivate maksete süsteemi jaoks tuleks liikmesriike kutsuda üles töötama välja objektiivselt diferentseerivad süsteemid. Komisjoni kutsutakse üles esitama tervikliku ja kõiki asjakohaseid aspekte käsitleva uurimuse selle kohta, kuidas määratleda ebasoodsate tingimustega alasid. Kuni selle ajani tuleks kohaldada praegu kehtivat määratlust. |
| --- | --- |

32)

Toetused ebasoodsate looduslike tingimustega mägialadele ja teistele ebasoodsate tingimustega aladele peaks põllumajandusmaa jätkuva kasutuse läbi kaasa aitama paikkondade säilitamisele ja säästva põllumajandustootmise säilimisele ja edendamisele. Samuti peaks kehtestatama objektiivsed parameetrid toetuste määra kinnitamiseks tagamaks toetuskava efektiivsuse ja selle eesmärkide saavutamise.
  Tulevikus peaks peamine põhimõte keskenduma peamiselt ebasoodsate looduslike tingimustega aladele liikmesriigi sees, samal ajal säilitades vajaliku järjepidevuse ebasoodsate tingimustega alade piiritlemisel. Kompenseerivate maksete süsteemi jaoks tuleks liikmesriike kutsuda üles töötama välja objektiivselt diferentseerivad süsteemid. Komisjoni kutsutakse üles esitama tervikliku ja kõiki asjakohaseid aspekte käsitleva uurimuse selle kohta, kuidas määratleda ebasoodsate tingimustega alasid. Kuni selle ajani tuleks kohaldada praegu kehtivat määratlust.

| 33) | Tuleks jätkata toetuse andmist talupidajatele, et aidata toime tulla eriomaste ebasoodsate tingimustega vastavatel aladel tulenevalt 2. aprilli 1979. aasta nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta ja nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta rakendamisest aitamaks kaasa Natura 2000 alade tõhusale majandamisele. |
| --- | --- |

33)

Tuleks jätkata toetuse andmist talupidajatele, et aidata toime tulla eriomaste ebasoodsate tingimustega vastavatel aladel tulenevalt 2. aprilli 1979. aasta nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta ja nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta rakendamisest aitamaks kaasa Natura 2000 alade tõhusale majandamisele.

| 33) | Tuleks jätkata toetuse andmist talupidajatele
  ja metsavaldajatele
  , et aidata toime tulla eriomaste ebasoodsate tingimustega vastavatel aladel tulenevalt 2. aprilli 1979. aasta nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta ja nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta rakendamisest aitamaks kaasa Natura 2000 alade tõhusale majandamisele
  ; Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond peaks sellisel rahastamisel olema üksnes lisaallikaks. Lisaks muudele Euroopa fondidele on rahastamise esmaseks allikaks eelkõige riiklikud eelarved
  . |
| --- | --- |

33)

Tuleks jätkata toetuse andmist talupidajatele
  ja metsavaldajatele
  , et aidata toime tulla eriomaste ebasoodsate tingimustega vastavatel aladel tulenevalt 2. aprilli 1979. aasta nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta ja nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta rakendamisest aitamaks kaasa Natura 2000 alade tõhusale majandamisele
  ; Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond peaks sellisel rahastamisel olema üksnes lisaallikaks. Lisaks muudele Euroopa fondidele on rahastamise esmaseks allikaks eelkõige riiklikud eelarved
  .

| 34) | Põllumajanduse keskkonnatoetused peaksid olema jätkuvalt olulised maapiirkondade säästva arengu toetamisel ja ühiskonna kasvava keskkonnateenuste nõudlusele vastamisel. Nad peaksid ka edaspidi julgustama talupidajaid teenima ühiskonda tervikuna, võttes kasutusele või jätkates keskkonna, maastiku ja selle iseloomulike vormide, loodusvarade, pinnase ja geneetilise mitmekesisuse kaitsmisele ja -edendamisele vastavaid põllumajandusliku tootmise viise või jätkates nende rakendamist. Vastavalt põhimõttele, et saastaja maksab, peaks need toetused katma ainult kohustusi, mis ületavad asjakohaseid kohustuslikke standardeid. |
| --- | --- |

34)

Põllumajanduse keskkonnatoetused peaksid olema jätkuvalt olulised maapiirkondade säästva arengu toetamisel ja ühiskonna kasvava keskkonnateenuste nõudlusele vastamisel. Nad peaksid ka edaspidi julgustama talupidajaid teenima ühiskonda tervikuna, võttes kasutusele või jätkates keskkonna, maastiku ja selle iseloomulike vormide, loodusvarade, pinnase ja geneetilise mitmekesisuse kaitsmisele ja -edendamisele vastavaid põllumajandusliku tootmise viise või jätkates nende rakendamist. Vastavalt põhimõttele, et saastaja maksab, peaks need toetused katma ainult kohustusi, mis ületavad asjakohaseid kohustuslikke standardeid.

| 34) | Põllumajanduse keskkonnatoetused peaksid olema jätkuvalt olulised maapiirkondade säästva arengu toetamisel ja ühiskonna kasvava keskkonnateenuste nõudlusele vastamisel. Nad peaksid ka edaspidi julgustama talupidajaid teenima ühiskonda tervikuna, võttes kasutusele või jätkates keskkonna, maastiku ja selle iseloomulike vormide, loodusvarade, pinnase ja geneetilise mitmekesisuse kaitsmisele ja -edendamisele vastavaid põllumajandusliku tootmise viise või jätkates nende rakendamist. Vastavalt põhimõttele, et saastaja maksab, peaks need toetused katma ainult kohustusi, mis ületavad asjakohaseid kohustuslikke standardeid
  , kusjuures lisaks mõjutuste kulude ja tulude kompenseerimisele peaksid toetused olema ka julgustavad
  . |
| --- | --- |

34)

Põllumajanduse keskkonnatoetused peaksid olema jätkuvalt olulised maapiirkondade säästva arengu toetamisel ja ühiskonna kasvava keskkonnateenuste nõudlusele vastamisel. Nad peaksid ka edaspidi julgustama talupidajaid teenima ühiskonda tervikuna, võttes kasutusele või jätkates keskkonna, maastiku ja selle iseloomulike vormide, loodusvarade, pinnase ja geneetilise mitmekesisuse kaitsmisele ja -edendamisele vastavaid põllumajandusliku tootmise viise või jätkates nende rakendamist. Vastavalt põhimõttele, et saastaja maksab, peaks need toetused katma ainult kohustusi, mis ületavad asjakohaseid kohustuslikke standardeid
  , kusjuures lisaks mõjutuste kulude ja tulude kompenseerimisele peaksid toetused olema ka julgustavad
  .

| 45) | Muutusi maapiirkondades tuleb soodustada, aidates talupidamistegevusi põllumajandusväliste tegevuste abil mitmekesistada ning põllumajandusväliseid sektoreid arendada, suurendada tööhõivet, täiustada põhiteenuseid ja teha investeeringuid, muutes nii maapiirkonnad atraktiivsemateks, et peatada maapiirkondade sotsiaalse ja majandusliku allakäigu ning rahvastikukao tendentse. Samuti on selles osas vaja suurendada inimpotentsiaali. |
| --- | --- |

45)

Muutusi maapiirkondades tuleb soodustada, aidates talupidamistegevusi põllumajandusväliste tegevuste abil mitmekesistada ning põllumajandusväliseid sektoreid arendada, suurendada tööhõivet, täiustada põhiteenuseid ja teha investeeringuid, muutes nii maapiirkonnad atraktiivsemateks, et peatada maapiirkondade sotsiaalse ja majandusliku allakäigu ning rahvastikukao tendentse. Samuti on selles osas vaja suurendada inimpotentsiaali.

| 45) | Muutusi maapiirkondades tuleb soodustada, aidates talupidamistegevusi põllumajandusväliste tegevuste abil mitmekesistada ning põllumajandusväliseid sektoreid arendada, suurendada tööhõivet, täiustada põhiteenuseid ja teha investeeringuid, muutes nii maapiirkonnad atraktiivsemateks, et peatada maapiirkondade sotsiaalse ja majandusliku allakäigu ning rahvastikukao tendentse. Samuti on selles osas vaja suurendada inimpotentsiaali.
  Maaelu arendamise, esmajoones sihtala 3 meetmeid tuleks rakendada lisaks olemasolevale poliitikale ning seeläbi luua maapiirkondades spetsiifiline sünergia. |
| --- | --- |

45)

Muutusi maapiirkondades tuleb soodustada, aidates talupidamistegevusi põllumajandusväliste tegevuste abil mitmekesistada ning põllumajandusväliseid sektoreid arendada, suurendada tööhõivet, täiustada põhiteenuseid ja teha investeeringuid, muutes nii maapiirkonnad atraktiivsemateks, et peatada maapiirkondade sotsiaalse ja majandusliku allakäigu ning rahvastikukao tendentse. Samuti on selles osas vaja suurendada inimpotentsiaali.
  Maaelu arendamise, esmajoones sihtala 3 meetmeid tuleks rakendada lisaks olemasolevale poliitikale ning seeläbi luua maapiirkondades spetsiifiline sünergia.

| 50) | Arvestades LEADER lähenemise tähtsust, peaks
  oluline
  osa fondi panusest olema eraldatud selle prioriteedi täitmisele. |
| --- | --- |

50)

Arvestades LEADER lähenemise tähtsust, peaks
  oluline
  osa fondi panusest olema eraldatud selle prioriteedi täitmisele.

| 50) | Arvestades LEADER lähenemise tähtsust, peaks
  piisav
  osa fondi panusest olema eraldatud selle prioriteedi täitmisele. |
| --- | --- |

50)

Arvestades LEADER lähenemise tähtsust, peaks
  piisav
  osa fondi panusest olema eraldatud selle prioriteedi täitmisele.

| 56) | Nendele summadele lisaks peavad liikmesriigid arvesse võtma muudatuste tõttu kogunenud summasid, nagu on näidatud määruse (EÜ) nr ..../... [ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta] artikli 12 lõikes 2. |
| --- | --- |

56)

Nendele summadele lisaks peavad liikmesriigid arvesse võtma muudatuste tõttu kogunenud summasid, nagu on näidatud määruse (EÜ) nr ..../... [ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta] artikli 12 lõikes 2.

| 56) | Nendele summadele lisaks peavad liikmesriigid arvesse võtma muudatuste tõttu kogunenud summasid, nagu on näidatud määruse (EÜ) nr ..../... [ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta] artikli 12 lõikes 2
  ; neid summasid tuleks – tingimusel, et nad on pärit esimesest sambast – kasutada ühise põllumajanduspoliitika otsetoetamiseks põllumajanduses ja metsanduses, eriti abi suurendamise teel talupidajatele, kes saavad kõige vähem
  . |
| --- | --- |

56)

Nendele summadele lisaks peavad liikmesriigid arvesse võtma muudatuste tõttu kogunenud summasid, nagu on näidatud määruse (EÜ) nr ..../... [ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta] artikli 12 lõikes 2
  ; neid summasid tuleks – tingimusel, et nad on pärit esimesest sambast – kasutada ühise põllumajanduspoliitika otsetoetamiseks põllumajanduses ja metsanduses, eriti abi suurendamise teel talupidajatele, kes saavad kõige vähem
  .

| 58) | Fondi panuse määr maaelu arengu programmidesse peaks olema määratud vastavalt liikmesriikide riiklikele kulutustele, võttes arvesse maamajanduse ja keskkonnaprioriteetide olulisust, lähenemiseesmärgiga hõlmatud piirkondi, LEADER lähenemise
  tähtsust
  , lepingu artiklis 299 mainitud äärepoolsemaid piirkondi ja neid saari, mis on ära toodud nõukogu 19. juuli 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2019/93 väiksemate Egeuse mere saarte heaks teatavate põllumajandussaaduste suhtes kohaldatavate erimeetmete kohta. |
| --- | --- |

58)

Fondi panuse määr maaelu arengu programmidesse peaks olema määratud vastavalt liikmesriikide riiklikele kulutustele, võttes arvesse maamajanduse ja keskkonnaprioriteetide olulisust, lähenemiseesmärgiga hõlmatud piirkondi, LEADER lähenemise
  tähtsust
  , lepingu artiklis 299 mainitud äärepoolsemaid piirkondi ja neid saari, mis on ära toodud nõukogu 19. juuli 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2019/93 väiksemate Egeuse mere saarte heaks teatavate põllumajandussaaduste suhtes kohaldatavate erimeetmete kohta.

(Ei puuduta eestikeelset versiooni)

| 66) | LEADER lähenemisele reserveeritud ühenduse vahendeid tuleks määrata, arvestades programmide tulemuslikkust selles suhtes. Selle määramise kriteeriumid tuleks vastavalt sätestada. |
| --- | --- |

66)

LEADER lähenemisele reserveeritud ühenduse vahendeid tuleks määrata, arvestades programmide tulemuslikkust selles suhtes. Selle määramise kriteeriumid tuleks vastavalt sätestada.

kustutatud

Fond aitab kaasa maaelu säästvale arengule kogu ühenduses, täiendades ühise põllumajanduspoliitika, ühtekuuluvuspoliitika ja ühise kalanduspoliitika turu- ja tulutoetuspoliitikaid.

Viidates eriti asutamislepingu artikli 33 lõikele 1 ja rõhutades eriti ühise põllumajanduspoliitika eesmärke,

  aitab fond kaasa säästvale maaelu

  territoriaalse

  arengu edendamisele kogu ühenduses
  ning maapiirkondade rahvastikukadu vältimisele
  , täiendades ühise põllumajanduspoliitika turu- ja tulutoetuspoliitikaid, ühtekuuluvuspoliitikat

  , sotsiaalse integratsiooni poliitikat, mitte-diskrimineerimise poliitikat, võrdsete võimaluste edendamise poliitikat

  ja ühist kalanduspoliitikat.

| a) | põllumajanduse ja metsanduse konkurentsivõime edendamine ümberkorralduste toetamise kaudu; |
| --- | --- |

a)

põllumajanduse ja metsanduse konkurentsivõime edendamine ümberkorralduste toetamise kaudu;

| a) | põllumajanduse ja metsanduse konkurentsivõime edendamine
  arengu ja
  ümberkorralduste
  , innovatsiooni, koolituse ja professionaalse kvalifikatsiooni
  toetamise kaudu; |
| --- | --- |

a)

põllumajanduse ja metsanduse konkurentsivõime edendamine
  arengu ja
  ümberkorralduste
  , innovatsiooni, koolituse ja professionaalse kvalifikatsiooni
  toetamise kaudu;

| b) | keskkonna
  ja
  paikkonna edendamine maamajanduse toetamise kaudu; |
| --- | --- |

b)

keskkonna
  ja
  paikkonna edendamine maamajanduse toetamise kaudu;

| b) | keskkonna
  ,
  paikkonna ja
  maa harimise
  edendamine
  säästva
  maamajanduse toetamise kaudu; |
| --- | --- |

b)

keskkonna
  ,
  paikkonna ja
  maa harimise
  edendamine
  säästva
  maamajanduse toetamise kaudu;

| c) | maapiirkondade elukvaliteedi tõstmine ja majandustegevuse mitmekesistamise julgustamine. |
| --- | --- |

c)

maapiirkondade elukvaliteedi tõstmine ja majandustegevuse mitmekesistamise julgustamine.

| c) | maapiirkondade elukvaliteedi tõstmine
  ning kuultuurilise arengu
  ja majandustegevuse
  arengu ja
  mitmekesistamise julgustamine. |
| --- | --- |

c)

maapiirkondade elukvaliteedi tõstmine
  ning kuultuurilise arengu
  ja majandustegevuse
  arengu ja
  mitmekesistamise julgustamine.

| c a) | kohaliku ja regionaalse elanikkonna nende piirkonnas toodetud põllumajandustoodetega varustamise parandamine; |
| --- | --- |

c a)

| c b) | panuse suurendamine säästvasse energiatootmisse ja kliima kaitsesse. |
| --- | --- |

c b)

1.   Fond täiendab riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke tegevusi, mis aitavad kaasa ühenduse prioriteetidele.

1.   
  Kahjustamata vastavate riiklike arenguprogrammide täitmist

  täiendab fond riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke tegevusi, mis aitavad kaasa ühenduse prioriteetidele.

2.   Ühendus ja liikmesriigid tagavad, et fondi ja liikmesriikide abi on kooskõlas ühenduse tegevuse, poliitika ja prioriteetidega. Fondi abi peab olema kooskõlas majandusliku
  ja
  sotsiaalse ühtekuuluvuse ja eriti Euroopa kalandusfondi eesmärkidega.

2.   Ühendus ja liikmesriigid tagavad, et fondi ja liikmesriikide abi on kooskõlas ühenduse tegevuse, poliitika ja prioriteetidega. Fondi abi peab olema kooskõlas majandusliku
  ,
  sotsiaalse
  ja territoriaalse
  ühtekuuluvuse ja eriti Euroopa kalandusfondi
  ning keskkonnapoliitika
  eesmärkidega.

4.   Samuti peab olema kooskõlastatus Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi finantseeritud meetmetega.

4.   Samuti peab olema kooskõlastatus Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi finantseeritud meetmetega
  , mis peab olema selgesti eristatud muude struktuurifondide poolt paika pandud rahastamismeetmetest
  .

| b) | majanduspartnerid ja töösuhte pooled; |
| --- | --- |

b)

majanduspartnerid ja töösuhte pooled;

| b) | selles sektoris tegutsevad
  majanduspartnereid ja töösuhte
  osapooli esindavad asutused ja maaeluorganisatsioonid
  ; |
| --- | --- |

b)

selles sektoris tegutsevad
  majanduspartnereid ja töösuhte
  osapooli esindavad asutused ja maaeluorganisatsioonid
  ;

3.   Partnerlus kaasatakse riikliku strateegiaplaani ettevalmistamisse ja järelevalvesse ning maaelu arengu programmide ettevalmistusse, elluviimisse, järelevalvesse ning hindamisse. Liikmesriigid kaasavad kõik asjassepuutuvad pooled erinevatesse programmitöö etappidesse,
  arvestades iga etapi ajalist piirangut
  .

3.   Partnerlus kaasatakse riikliku strateegiaplaani ettevalmistamisse ja järelevalvesse ning maaelu arengu programmide ettevalmistusse, elluviimisse, järelevalvesse ning hindamisse. Liikmesriigid kaasavad kõik asjassepuutuvad pooled erinevatesse programmitöö etappidesse.
  Programmi kavandamisel tuleb seepärast hoolt kanda, et jääks piisavalt aega erinevate pooltega konsulteerimiseks ja tõelise osaluse tagamiseks
  .

Liikmesriigid vastutavad maaelu arengu programmide elluviimise eest vastaval territoriaalsel tasemel vastavalt nende institutsioonilisele korraldusele. Seda vastutust rakendatakse vastavalt käesolevale määrusele.

Liikmesriigid vastutavad maaelu arengu programmide elluviimise eest vastaval territoriaalsel tasemel vastavalt nende institutsioonilisele korraldusele
  ning Euroopa põhiseaduse lepingus sätestatud subsidiaarsusreeglitele
  . Seda vastutust rakendatakse vastavalt käesolevale määrusele.

Liikmesriigid ja komisjon edendavad naiste ja meeste võrdõiguslikkust igal programmitöö etapil.

Liikmesriigid ja komisjon edendavad naiste ja meeste võrdõiguslikkust j
  a mittediskrimineerimist asutamislepingu artiklis 13 toodud alustel
  igal programmitöö etapil.

Siia kuuluvad ideearenduse, rakenduse, järelevalve ja hindamise etapid.

Siia kuuluvad ideearenduse, rakenduse, järelevalve ja hindamise etapid
  , kusjuures programmi kõlbulikkuse peamiseks mõõdupuuks on soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine
  .

Liikmesriigid töötavad välja meetmed, mis annavad võimaluse naistele ühiselt omada majandeid ja saada käesolevas määruses osundatud abi.

Artikkel 8 a

Eritoetus väike- ja mikroettevõtetele

Liikmesriigid ja komisjon peaksid toetama väike- ja mikroettevõtteid nende erilise tähenduse tõttu maapiirkondade tööhõivele ja keskkonnale. Iga liikmesriik kehtestab ettevõtete erilisele sotsiaal-majanduslikule tähendusele toetuskriteeriumid, mis võimaldavad nendele ettevõtetele eelistatud juurdepääsu maa-arengu rahastamisele.

1.   Nõukogu võtab ühenduse tasandil vastu maaelu arendamise strateegilised suunised programmitöö ajavahemikuks 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2013, pidades silmas ühenduse tasandil sätestatud poliitilisi prioriteete.

1.   Nõukogu võtab ühenduse tasandil vastu maaelu arendamiseks

  ja eelkõige artikli 4 eesmärkide teostamiseks
  strateegilised suunised programmitöö ajavahemikuks 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2013, pidades silmas ühenduse tasandil sätestatud poliitilisi prioriteete.

Need suunised sätestavad ühenduse tasandil maaelu arendamise strateegilised prioriteedid programmitöö ajal
  , selleks et rakendada käesolevas määruses sätestatud prioriteete
  .

Need suunised sätestavad ühenduse tasandil maaelu arendamise strateegilised prioriteedid programmitöö ajal.
  Ilma et see piiraks liikmesriikide ainuvolitusi vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele, arvestavad liikmesriigid nimetatud suuniseid oma riiklikes strateegilistes plaanides, nagu viidatud artiklis 11.

| e) | vahendid, millega tagatakse kooskõlastatus
  teiste
  ühise põllumajanduspoliitika
  vahendite ja

  ühtekuuluvuspoliitikaga; |
| --- | --- |

e)

vahendid, millega tagatakse kooskõlastatus
  teiste
  ühise põllumajanduspoliitika
  vahendite ja

  ühtekuuluvuspoliitikaga;

| e) | vahendid, millega tagatakse kooskõlastatus ühise põllumajanduspoliitika
  , sealhulgas selle kahe samba 1a ja 1b ning ühtekuuluvuse, territoriaalse lähenemise, regionaalse konkurentsivõime ja tööhõivepoliitika vahel
  ; |
| --- | --- |

e)

vahendid, millega tagatakse kooskõlastatus ühise põllumajanduspoliitika
  , sealhulgas selle kahe samba 1a ja 1b ning ühtekuuluvuse, territoriaalse lähenemise, regionaalse konkurentsivõime ja tööhõivepoliitika vahel
  ;

| g a) | põhipunktid selle kohta, kuidas kõnealune kava aitab kaasa sotsiaalsele hõlvamisele ja diskrimineerimise vältimisele. |
| --- | --- |

g a)

2.   Iga liikmesriik saadab oma riikliku strateegiakava komisjonile enne maaelu arengu programmide vahekokkuvõtete tegemist.

2.   Iga liikmesriik saadab oma riikliku strateegiakava komisjonile enne maaelu arengu programmide esitamist

  või nende esitamise hetkel
  .
  Kui liikmesriigil on ainult üks maaelu arengu programm, võib riikliku strateegia sellele lisada eraldi peatükina.

Liikmesriigi kokkuvõtlik

  aastaaruanne

1.   
  Esimest korda 2008. aastal ja

  mitte hiljem kui 1. oktoobril
  igal aastal
  peab iga liikmesriik esitama komisjonile kokkuvõtliku aruande, mis näitab selle strateegia rakendamisel tehtud edusamme ja eesmärke ning nende panust ühenduse põllumajandusliku arengu strateegiliste juhiste saavutamisse.

Kokkuvõtlik

  aruanne

  iga liikmesriigi kohta

1.   Hiljemalt 1. oktoobril
  2010
  peab iga liikmesriik esitama komisjonile kokkuvõtliku aruande, mis näitab selle strateegia rakendamisel tehtud edusamme ja eesmärke ning nende panust ühenduse põllumajandusliku arengu strateegiliste juhiste saavutamisse.
  Pärast programmi planeerimisperioodi lõppemist esitab iga liikmesriik kokkuvõtliku aruande planeerimisperioodi 2007–2013 kohta.

Komisjoni
  aastaaruanne

1.   
  Esimest korda 2009. aastal ja iga aasta alguses

  esitab komisjon

  aastaaruande
  , mis võtab kokku peamise arengu, suunad ja väljakutsed, mis on seotud riiklike strateegiakavade ja ühenduse strateegiliste juhiste rakendamisega. Selle aruande aluseks on komisjoni analüüs ja liikmesriikide
  kokkuvõtlike aastaaruannete
  hindamine, millele viidatakse artiklis 12, ning igasugune muu kättesaadav teave. See näitab meetmeid, mida liikmesriigid ja komisjon võtavad või peavad võtma tarvitusele, et tagada asjakohane aruande järelduste kontroll.

Komisjoni
  aruanne

1.   Komisjon esitab

  2011. aastal pärast liikmesriikide aruannete esitamist kokkuvõtliku aruande
  , mis võtab kokku peamise arengu, suunad ja väljakutsed, mis on seotud riiklike strateegiakavade ja ühenduse strateegiliste juhiste rakendamisega. Selle aruande aluseks on komisjoni analüüs ja liikmesriikide
  aruannete
  hindamine, millele viidatakse artiklis 12, ning igasugune muu kättesaadav teave. See näitab meetmeid, mida liikmesriigid ja komisjon võtavad või peavad võtma tarvitusele, et tagada asjakohane aruande järelduste kontroll.

2.   Komisjoni
  aastaaruanne
  saadetakse nõukogule, parlamendile, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ja regioonide komiteele.

2.   Komisjoni
  aruanne
  saadetakse Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ja regioonide komiteele.

2.   Liikmesriik võib esitada kas
  üksikprogrammi oma kogu territooriumi jaoks või programmi iga piirkonna tarbeks
  .

2.   Liikmesriik võib esitada kas
  riikliku programmi või piirkondlikud programmid või kahe programmitüübi kombinatsiooni
  .

Ühenduse finantstoetus kõigile artiklis 4 viidatud kolmele eesmärgile peab katma vähemalt
  15
  % fondi kogupanusest programmi I
  ja III
  prioriteetse üldsuuna jaoks, millele viidatakse I ja III osas vastavalt IV jaotise I peatüki alusel
  ja 25
  % fondi kogupanusest programmi II prioriteetse põhisuuna jaoks, millele viidatakse I peatüki II osas.

Ühenduse finantstoetus kõigile artiklis 4 viidatud viiele eesmärgile peab katma vähemalt
  10
  % fondi kogupanusest programmi I
  osa
  prioriteetse üldsuuna jaoks, millele viidatakse I ja III osas vastavalt IV jaotise I peatüki alusel ja
  25
  % fondi kogupanusest programmi II prioriteetse põhisuuna jaoks, millele viidatakse I peatüki II osas
  ja 8 % fondi kogupanusest programmi III põhisuuna jaoks, millele viidatakse I peatüki III osas
  .

1.   Maaelu arengu programmid tuleb uuesti üle vaadata ja vajaduse korral kohandada järelejäänud perioodiks liikmesriigi või komisjoni initsiatiivil, järgides järelevalvekomitee heakskiitu. Vastava läbivaatamise põhjus on hinnangute ja komisjoni aastaaruannete tulemuste arvessevõtmine eelkõige eesmärgiga tugevdada või kohandada ühenduse prioriteetide arvessevõtmise viisi.
  Maaelu arengu programmid tuleb vajaduse korral läbi vaadata artiklis 92 nimetatud LEADER reservide jaotamise järel.

1.   Maaelu arengu programmid tuleb uuesti üle vaadata ja vajaduse korral kohandada järelejäänud perioodiks liikmesriigi või komisjoni initsiatiivil, järgides järelevalvekomitee heakskiitu. Vastava läbivaatamise põhjus on hinnangute ja komisjoni aastaaruannete tulemuste arvessevõtmine eelkõige eesmärgiga tugevdada või kohandada ühenduse prioriteetide arvessevõtmise viisi.

| v a) | tehniline tugi talupidajatele ja metsavaldajatele; |
| --- | --- |

v a)

| i) | talumajapidamise ajakohastamine, |
| --- | --- |

i)

talumajapidamise ajakohastamine,

| i) | talumajapidamise ajakohastamine
  , mis ulatuks kõige väiksemate majanditeni
  , |
| --- | --- |

i)

talumajapidamise ajakohastamine
  , mis ulatuks kõige väiksemate majanditeni
  ,

| v a) | eksperimentaalne areng; |
| --- | --- |

v a)

| i) | aidates põllumajandustootjatel kohaneda nõutud standarditega, mis põhinevad ühenduse seadusandlusel, |
| --- | --- |

i)

aidates põllumajandustootjatel kohaneda nõutud standarditega, mis põhinevad ühenduse seadusandlusel,

| i) | aidates põllumajandustootjatel kohaneda nõutud standarditega, mis põhinevad ühenduse seadusandlusel
  , eesmärgiga tagada toidu optimaalne ohutus
  , |
| --- | --- |

i)

aidates põllumajandustootjatel kohaneda nõutud standarditega, mis põhinevad ühenduse seadusandlusel
  , eesmärgiga tagada toidu optimaalne ohutus
  ,

| ii) | toetades põllumajandustootjaid, kes osalevad toidu kvaliteedi programmides, |
| --- | --- |

ii)

toetades põllumajandustootjaid, kes osalevad toidu kvaliteedi programmides,

| ii) | toetades põllumajandustootjaid
  ja tootjarühmi
  , kes osalevad toidu kvaliteedi programmides,
  nt nõukogu 14. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2081/92 (põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta)1 raames,

   (2) |
| --- | --- |

ii)

toetades põllumajandustootjaid
  ja tootjarühmi
  , kes osalevad toidu kvaliteedi programmides,
  nt nõukogu 14. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2081/92 (põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta)1 raames,

   (2)

| iii a) | toetades selliseid algatusi nagu kohalike põllumajandustootjate turud ja kohalikud toidukvaliteedi programmi kuuluvad hankekavad; |
| --- | --- |

iii a)

| i) | toetust restruktureeritavatele osaelatustaludele, |
| --- | --- |

i)

toetust restruktureeritavatele osaelatustaludele,

| i) | toetust restruktureeritavatele osaelatustaludele
  , mis tegutsevad maa-, linnalähi- ja linnapiirkondades
  , |
| --- | --- |

i)

toetust restruktureeritavatele osaelatustaludele
  , mis tegutsevad maa-, linnalähi- ja linnapiirkondades
  ,

1.   Toetust, mis on ette nähtud artikli 19 punkti a alapunktis ii, hakatakse andma isikutele, kes:

1.   Toetus, mis on ette nähtud artikli 19 punkti a alapunktis ii
  on liikmesriikidele ja regioonidele kohustuslik ja seda
  hakatakse andma isikutele, kes:

| c) | esitavad äriplaani oma talupidamistegevuse arendamiseks. |
| --- | --- |

c)

| c) | esitavad asjakohase äriplaani, mis vastab nende ettevõtte tegevuse arendamisele. Äriplaani elluviimise kulgemist kontrollitakse kolme aasta jooksul pärast asutamist. |
| --- | --- |

c)

2.   Toetust antakse üksiktoetusena
  I lisas sätestatud maksimumsumma
  piires.

2.   Toetust antakse üksiktoetusena
  ja/või laenu intressitoetusena maksimaalselt 55 000 EUR kapitaliseeritud väärtuse
  piires.

2 a.
     
  Lõike 1 punktis 5 viidatud äriplaani elluviimise toetamiseks on vaja tagada integreeritud meetmete paketi olemasolu, mis oleks abiks uue ettevõtte asutamisel ja arendamisel. Paketis on üks või mitu sekkumismeedet kooskõlas IV jaotisega, lubades ühe või mitme põhisuunaga seotud tegevuse edasist finantseerimist.

2 b.
     
  Meetmed, millega aidatakse noortel talupidajatel rajada oma ettevõte, sisalduvad kõikides riiklikes ja regionaalsetes maaelu arengu programmides.

2 c.
     
  Käesoleva artikli alusel toetatavatele noortele talupidajatele võib pärast ettevõtte rajamist anda aega kuni viis aastat, mille jooksul nad peavad oma tegevuse viima vastavusse ühenduse standardites kehtestatud tingimustega või miinimumnõuetega seoses põllumajandusettevõtete moderniseerimise abiga, toetusega, mis on mõeldud kompensatsiooniks looduslikult ebasoodsate tingimustega mägipiirkondadele ja toetusega muude ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondadele ning samuti põllumajanduse/keskkonnaga ja loomakaitsega seotud toetustega.

| b a) | aidata potentsiaalsetel tulevastel talupidajatel katta kulusid, mis on neil tekkinud äriplaani ettevalmistamisel oma põllumajandustegevuse arendamiseks. |
| --- | --- |

b a)

| a) | parandavad talumajapidamise üldist toimimist ja |
| --- | --- |

a)

parandavad talumajapidamise üldist toimimist ja

| a) | parandavad talumajapidamise üldist
  majanduslikku ja keskkonnaalast
  toimimist ja |
| --- | --- |

a)

parandavad talumajapidamise üldist
  majanduslikku ja keskkonnaalast
  toimimist ja

| a a) | loovad uusi töökohti ja |
| --- | --- |

a a)

Metsade majandusliku väärtuse tõstmine

Metsade majandusliku
  , ökoloogilise ja sotsiaalse
  väärtuse tõstmine

1.   Investeeringute toetust, mis on sätestatud artikli 19 punkti b alapunktis ii antakse eraomanik või nende ühenduste, omavalitsuste või nende ühenduste valduses olevatele metsadele. Seda piirangut ei kohaldata subtroopilistele metsadele ja Assooride, Madeira ja Prantsuse ülemeredepartemangude metsamaadele.

1.   Investeeringute toetust, mis on sätestatud artikli 19 punkti b alapunktis ii antakse eraomanik või nende ühenduste, omavalitsuste või nende ühenduste valduses olevatele metsadele. Seda piirangut ei kohaldata
  troopilistele või
  subtroopilistele metsadele ja
  Euroopa Liidu äärepoolseimate piirkondade
  Assooride, Madeira ja Prantsuse ülemeredepartemangude metsamaadele.
  Investeeringute toetust antakse samuti metsaomanike organisatsioonide rajamiseks ja struktuuriliseks tugevdamiseks seoses projektidega, mis keskenduvad nende metsaomanike metsade säästvale ja tõhusamale majandamisele.

2.   Investeeringud peavad põhinema metsamajandusplaanidel.

2.   Investeeringud peavad põhinema metsamajandusplaanidel
  , mis kehtivad liikmesriikide enda programmides kehtestatud teatud suurusega metsaomandite puhul
  .

| a) | tõstavad ettevõtte üldist tulemuslikkust; |
| --- | --- |

a)

tõstavad ettevõtte üldist tulemuslikkust;

| a) | tõstavad ettevõtte üldist
  majanduslikku ja keskkonnaalast
  tulemuslikkust; |
| --- | --- |

a)

tõstavad ettevõtte üldist
  majanduslikku ja keskkonnaalast
  tulemuslikkust;

2.   Lõike 1 kohane toetus

  piirdub
  komisjoni soovituse 2003/361/EÜ mõistes mikro- ja väikeettevõtetega. Metsandustoodete puhul piirdub toetus mikroettevõtetega.

2.   Lõike 1 kohast toetust

  antakse
  komisjoni soovituses 2003/361/EÜ defineeritud mikroettevõtetele, väikese ja

  keskmise suurusega

  ettevõtetele

  ning mis tahes kollektiivsetele tootmisüksustele
  . Metsandustoodete puhul piirdub toetus mikro-

  ja väikeettevõtete ning mikro- ja väikeettevõtete ühendustega
  .

Toetus, mis on sätestatud artikli 19 punkti b alapunktis iv, võib hõlmata eelkõige toimingud, mis on seotud juurdepääsuga talu- ja metsamaale, energiavarudele ja veejuhtimisele.

Toetus, mis on sätestatud artikli 19 punkti b alapunktis iv, võib hõlmata eelkõige toimingud, mis on seotud
  maakorraldusega – kusjuures arvesse tuleb võtta maastikukaitse huve –,
  juurdepääsuga talu- ja metsamaale, energiavarudele ja veejuhtimisele
  ning põllumajandus-toidusektorile tehnilist tuge pakkuvate riiklike keskuste rahastamisele ja seadmetele
  .

| b) | on ühenduse toidu kvaliteedi programmide jaoks, või nende jaoks, mis on tunnustatud liikmesriikide poolt, vastates täpsele kriteeriumile, mis tuleb määratleda kooskõlas artikli 95 lõikes 2 osutatud korraga; programmid, mille ainus eesmärk on pakkuda kõrgemat kohustuslike standardite järgimise kontrolli taset ühenduse või riiklike õigusaktide alusel, ei ole toetuskõlbulikud, |
| --- | --- |

b)

on ühenduse toidu kvaliteedi programmide jaoks, või nende jaoks, mis on tunnustatud liikmesriikide poolt, vastates täpsele kriteeriumile, mis tuleb määratleda kooskõlas artikli 95 lõikes 2 osutatud korraga; programmid, mille ainus eesmärk on pakkuda kõrgemat kohustuslike standardite järgimise kontrolli taset ühenduse või riiklike õigusaktide alusel, ei ole toetuskõlbulikud,

| b) | on ühenduse toidu kvaliteedi programmide jaoks
  nt määruse (EMÜ) nr 2081/92 raames
  , või nende jaoks, mis on tunnustatud liikmesriikide poolt, vastates täpsele kriteeriumile, mis tuleb määratleda kooskõlas artikli 95 lõikes 2 osutatud korraga; programmid, mille ainus eesmärk on pakkuda kõrgemat kohustuslike standardite järgimise kontrolli taset ühenduse või riiklike õigusaktide alusel, ei ole toetuskõlbulikud, |
| --- | --- |

b)

on ühenduse toidu kvaliteedi programmide jaoks
  nt määruse (EMÜ) nr 2081/92 raames
  , või nende jaoks, mis on tunnustatud liikmesriikide poolt, vastates täpsele kriteeriumile, mis tuleb määratleda kooskõlas artikli 95 lõikes 2 osutatud korraga; programmid, mille ainus eesmärk on pakkuda kõrgemat kohustuslike standardite järgimise kontrolli taset ühenduse või riiklike õigusaktide alusel, ei ole toetuskõlbulikud,

Toetus võib sisaldada info- ja edendustegevusi:

| a) | põllumajandustöötajate, töötlejate või teiste põllumajandus-toiduturul tegutsevate ettevõtjate vaheliseks koostööks, infoedastamiseks või koostöövõrkude loomiseks; |
| --- | --- |

a)

põllumajandustöötajate, töötlejate või teiste põllumajandus-toiduturul tegutsevate ettevõtjate vaheliseks koostööks, infoedastamiseks või koostöövõrkude loomiseks;

| b) | põllumajandustöötajate, töötlejate või teiste põllumajandus-toiduturul tegutsevate ettevõtjate vaheliseks oskusteabe ja parimate tavade vahetamiseks. |
| --- | --- |

b)

põllumajandustöötajate, töötlejate või teiste põllumajandus-toiduturul tegutsevate ettevõtjate vaheliseks oskusteabe ja parimate tavade vahetamiseks.

| iv) | põllumajandusliku keskkonna ja loomade heaolu toetustena, |
| --- | --- |

iv)

põllumajandusliku keskkonna ja loomade heaolu toetustena,

| iv) | põllumajandusliku keskkonna ja loomade heaolu toetustena
  ja meetmed põllumajanduse geneetilise mitmekesisuse säilitamiseks ja talunduses kasutamiseks
  , |
| --- | --- |

iv)

põllumajandusliku keskkonna ja loomade heaolu toetustena
  ja meetmed põllumajanduse geneetilise mitmekesisuse säilitamiseks ja talunduses kasutamiseks
  ,

| iv a) | mahepõllumajanduse edendamiseks, |
| --- | --- |

iv a)

| v) | metsakeskkonna toetustena, |
| --- | --- |

v)

metsakeskkonna toetustena,

| v) | metsakeskkonna toetustena
  ja meetmed metsanduse eesmärgil geneetilise mitmekesisuse kasutamiseks ja säilitamiseks, |
| --- | --- |

v)

metsakeskkonna toetustena
  ja meetmed metsanduse eesmärgil geneetilise mitmekesisuse kasutamiseks ja säilitamiseks,

4.   Toetusi makstakse järk-järgult väheneva summana, olles kõrgemal piirkonna majapidamise kohta arvestatavast lävetasemest, mis määratletakse programmis.

4.   
  Otsustavaid eesmärke arvesse võttes

  makstakse toetusi järk-järgult väheneva summana, olles kõrgemal piirkonna majapidamise kohta arvestatavast lävetasemest, mis määratletakse programmis.

Toetust, mis on sätestatud artikli 34 punkti a alapunktis iii, makstakse talupidajatele iga-aastaselt ja kasutatud põllumajandusmaa hektari kohta, et kompenseerida tekkinud kulusid ja vähenenud sissetulekut, mis on tingitud ebasoodsast olukorrast asjaomastes piirkondades seoses direktiivide 79/409/EMÜ
  ja
  92/43/EMÜ rakendamisega.

Toetust, mis on sätestatud artikli 34 punkti a alapunktis iii, makstakse talupidajatele iga-aastaselt ja kasutatud põllumajandusmaa hektari kohta, et kompenseerida tekkinud kulusid ja vähenenud sissetulekut, mis on tingitud ebasoodsast olukorrast asjaomastes piirkondades seoses direktiivide 79/409/EMÜ
  ,
  92/43/EMÜ
  ja 2000/60/EÜ
  rakendamisega.

Toetusele kehtestatakse I lisas sätestatud ülemmäär.

Toetusele kehtestatakse I lisas sätestatud ülemmäär.
  Toetussumma suuruseks on pikaks perspektiiviks ja pikendamisvõimalusega kehtestatud 200 eurot/ha aastas.

3.   Põllumajandusliku keskkonna ja heaolu toetused katavad ainult need kohustused, mis lähevad kaugemale asjakohastest kohustuslikest standarditest, mis on kehtestatud vastavalt artiklitele 4 ja 5 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 III ja IV lisale, ning teistest asjakohastest kohustuslikest nõuetest, mis on kehtestatud siseriiklikes õigusaktides ja on tuvastatud programmis.
  Lisaks, põllumajandustootjad ja teised maahaldajad, kes võtavad üle põllumajandusliku keskkonna kohustused, peavad arvestama programmis määratletud väetamise ja taimekaitseproduktide kasutamise miinimumnõuetega.

3.   Põllumajandusliku keskkonna ja heaolu toetused katavad ainult need kohustused, mis lähevad kaugemale asjakohastest kohustuslikest standarditest, mis on kehtestatud vastavalt artiklitele 4 ja 5 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 III ja IV lisale, ning teistest asjakohastest kohustuslikest nõuetest, mis on kehtestatud siseriiklikes õigusaktides ja on tuvastatud programmis.

Need kohustused tuleb üle võtta viieks aastaks. Vajaduse korral ja kui see on õigustatud, võib teatavate kohustuse puhul määratleda pikema ajavahemiku
  vastavalt korrale, millele viidatakse artikli 95 lõikes 2
  .

Need kohustused tuleb
  põhimõtteliselt
  üle võtta viieks aastaks. Vajaduse korral ja kui see on õigustatud, võib teatavate kohustuse puhul määratleda pikema ajavahemiku
  , mis ei ületa seitset aastat. Õigustatud erijuhtudel on võimalik määratleda ka alla viieaastast ajavahemikku.

4.   Toetusi antakse iga-aastaselt
  ja need katavad
  lisakulusid ja saamata jäänud tulu, mis tulenevad antud kohustusest;
  vajaduse korral võivad need katta ka tehingute kulusid.

4.   Toetusi antakse iga-aastaselt.
  Toetused sisaldavad 20 %-list stimuleerivat komponenti katmaks
  lisakulusid ja saamata jäänud tulu, mis tulenevad antud kohustusest.

Vajaduse korral valitakse kasusaajad välja pakkumiskutsete põhjal, rakendades majanduslikke, keskkonna- ja loomade heaolu tõhususe kriteeriumeid.

Vajaduse korral valitakse kasusaajad välja pakkumiskutsete põhjal, rakendades majanduslikke, keskkonna- ja loomade heaolu
  ja hügieeni
  tõhususe kriteeriumeid.

| b) | põllumajandusettevõtete tasandi
  investeeringutele, mis tõstavad asjaomaste NATURA 2000 alade puhkamisväärtust. |
| --- | --- |

b)

põllumajandusettevõtete tasandi
  investeeringutele, mis tõstavad asjaomaste NATURA 2000 alade puhkamisväärtust.

| b) | investeeringutele, mis tõstavad asjaomaste NATURA 2000 alade
  ja muude alade, mis on looduskaitse seisukohast olulised,
  puhkamisväärtust. |
| --- | --- |

b)

investeeringutele, mis tõstavad asjaomaste NATURA 2000 alade
  ja muude alade, mis on looduskaitse seisukohast olulised,
  puhkamisväärtust.

3.   Jõulukuused ja lühikese raieringiga kiirekasvulised puuliigid arvatakse antava toetuse hulgast välja.

3.   Jõulukuused,
  invasiivsed liigid või võõrliigid
  ja lühikese raieringiga kiirekasvulised puuliigid arvatakse antava toetuse hulgast välja.

Artikli 31 punkti b alapunktis iv ettenähtud toetusi makstakse igal aastal
  ning
  hektari metsa kohta erametsaomanikele või nende ühingutele, et hüvitada tehtud kulutusi, mida on põhjustanud metsade ning teiste metsastatud maade kasutusele piirangute kehtestamine seoses direktiivide 79/409/EMÜ ja 92/43/EMÜ rakendamisega asjaomasel alal.

Artikli 31 punkti b alapunktis iv ettenähtud toetusi makstakse igal aastal hektari metsa kohta erametsaomanikele või nende ühingutele
  projektide raames üldsummana
  , et hüvitada tehtud kulutusi
  ja vähenenud sissetulekut
  , mida on põhjustanud metsade ning teiste metsastatud maade kasutusele piirangute kehtestamine seoses direktiivide 79/409/EMÜ ja 92/43/EMÜ rakendamisega asjaomasel alal.

2.   Hüvitised
  katavad kohustusest tulenevad lisakulud. Neid
  arvestatakse
  tegelike kulude
  põhjal.

2.   Hüvitised arvestatakse
  tavapäraste hindamismeetodite
  põhjal.

| b) | mis suurendavad asjaomase piirkonna avalikke puhkamisväärtusi. |
| --- | --- |

b)

mis suurendavad asjaomase piirkonna avalikke puhkamisväärtusi.

| b) | mis suurendavad
  või säilitavad
  asjaomase piirkonna avalikke puhkamisväärtusi. |
| --- | --- |

b)

mis suurendavad
  või säilitavad
  asjaomase piirkonna avalikke puhkamisväärtusi.

1.   Liikmesriigid määravad artikli 34 artikli punkti a alapunktides i, ii ja iii, samuti kõnealuse artikli punkti b alapunktides i, iii, iv ja vi sätestatud hüvitiste suhtes toetuskõlbulikud alad, võttes arvesse kõnealuse artikli lõikeid 2, 3, 4 ja 5.

1.   Liikmesriigid määravad
  kooskõlas oma institutsioonilise struktuuriga
  artikli 34 artikli punkti a alapunktides i, ii ja iii, samuti kõnealuse artikli punkti b alapunktides i, iii, iv ja vi sätestatud hüvitiste suhtes toetuskõlbulikud alad, võttes arvesse kõnealuse artikli lõikeid 2, 3, 4 ja 5.
  Esmakordselt metsastatavate alade puhul: eriseadusliku loamenetluse puhul alasid ei nimetata.

| a) | eriti rasked kõrgusest tingitud ilmastikutingimused, mille tagajärjel kasvuperiood oluliselt lüheneb; |
| --- | --- |

a)

eriti rasked kõrgusest tingitud ilmastikutingimused, mille tagajärjel kasvuperiood oluliselt lüheneb;

| a) | eriti rasked kõrgusest
  või põhja pool asumisest
  tingitud ilmastikutingimused, mille tagajärjel kasvuperiood oluliselt lüheneb; |
| --- | --- |

a)

eriti rasked kõrgusest
  või põhja pool asumisest
  tingitud ilmastikutingimused, mille tagajärjel kasvuperiood oluliselt lüheneb;

| b a) | väikesearvuline või kahanev elanikkond, kes sõltub oluliselt põllumajandussektorist, mille kiirenev kahanemine ohustaks kõnealuse piirkonna sotsiaal-majanduslikku ja keskkondlikku säästvat arengut. |
| --- | --- |

b a)

| b b) | nende lülitamine mägi- ja vähemsoodsate piirkondade hulka, kus on ette nähtud toetuste järk-järguline likvideerimine; |
| --- | --- |

b b)

Mägipiirkondadena käsitatakse
  62.
  laiuskraadist põhja pool paiknevaid piirkondi ning nendega külgnevaid alasid.

Mägipiirkondadena käsitatakse
  60.
  laiuskraadist põhja pool paiknevaid piirkondi ning nendega külgnevaid alasid.

| b a) | väikesearvuline või kahanev elanikkond, kes peamiselt sõltub põllumajandussektorist, mille kiirenev kahanemine ohustaks kõnealuse piirkonna sotsiaal-majanduslikku ja keskkondlikku säästvat arengut. |
| --- | --- |

b a)

| b d) | nende kuulumine mägi- ja vähemsoodsate piirkondade hulka, kus on ette nähtud toetuste järk-järguline likvideerimine; |
| --- | --- |

b d)

Mis puudutab esimese alalõigu punktis b viidatud erilistest ebasoodsatest looduslikest tingimustest mõjutatud alasid, siis nende kogupindala ei tohi ületada 10 % asjaomase liikmesriigi pindalast.

kustutatud

Liikmesriigid
  piiritlevad programmides kõnealused piirkonnad
  vastavalt erisätetele, mis määratletakse kooskõlas artikli 95 lõikes 2 viidatud menetlusega.

Liikmesriigid
  kinnitavad või muudavad programmides kõnealuste piirkondade olemasolevat piiritlust
  vastavalt erisätetele, mis määratletakse kooskõlas artikli 95 lõikes 2 viidatud menetlusega.

5.   Piirkonnad, mille puhul metsastamine on asjakohane, kuna seda tingib keskkond
  nagu näiteks
  kaitse erosiooni eest
  või metsaressursside laiendamine, et leevendada kliimamuutusi,
  vastavad hüvitiste suhtes artikli 34 punkti b alapunktides i ja iii sätestatud nõuetele.

5.   Piirkonnad, mille puhul metsastamine on asjakohane, kuna seda tingib keskkond
  ja
  kaitse erosiooni eest vastavad hüvitiste suhtes artikli 34 punkti b alapunktides i ja iii sätestatud nõuetele.
  Metsaressursside laiendamine, et leevendada kliimamuutusi ei vasta nõuetele.

| i) | mittepõllumajandusliku tegevuse mitmekesistamine, |
| --- | --- |

i)

mittepõllumajandusliku tegevuse mitmekesistamine,

| i) | mittepõllumajandusliku tegevuste

  , sealhulgas talutegevuste
  mitmekesistamine, |
| --- | --- |

i)

mittepõllumajandusliku tegevuste

  , sealhulgas talutegevuste
  mitmekesistamine,

| i a) | põllumajandustöötajate sissetulekute mitmekesistamine kohaliku töötlemise, otseturunduse ja geograafilise päritolu märgistusega ning spetsiaalsete kvaliteedimärkidega toodete tootmise soodustamise teel, |
| --- | --- |

i a)

| ii) | toetus mikroettevõtete loomiseks ja arendamiseks, eesmärgiga soodustada ettevõtlust ning arendada majanduslikku terviklikkust, |
| --- | --- |

ii)

toetus mikroettevõtete loomiseks ja arendamiseks, eesmärgiga soodustada ettevõtlust ning arendada majanduslikku terviklikkust,

| ii) | toetus mikroettevõtete
  ja väikeettevõtete, sealhulgas pereettevõtete loomiseks, ülevõtmiseks
  ja arendamiseks, eesmärgiga soodustada ettevõtlust ning arendada majanduslikku terviklikkust, |
| --- | --- |

ii)

toetus mikroettevõtete
  ja väikeettevõtete, sealhulgas pereettevõtete loomiseks, ülevõtmiseks
  ja arendamiseks, eesmärgiga soodustada ettevõtlust ning arendada majanduslikku terviklikkust,

| iii) | turismiga seotud tegevuse toetamine, |
| --- | --- |

iii)

turismiga seotud tegevuse toetamine,

| iii) | säästva
  turismiga seotud tegevuse toetamine, |
| --- | --- |

iii)

säästva
  turismiga seotud tegevuse toetamine,

| iv) | looduspärandi
  kaitse ja haldamine, selle kvaliteedi parandamine,
  mille eesmärgiks on majanduse püsiv areng
  ; |
| --- | --- |

iv)

looduspärandi
  kaitse ja haldamine, selle kvaliteedi parandamine,
  mille eesmärgiks on majanduse püsiv areng
  ;

| iv) | maapiirkondade (loodus-, ajaloo- või kultuuri-)
  pärandi kaitse ja haldamine, selle kvaliteedi parandamine; |
| --- | --- |

iv)

maapiirkondade (loodus-, ajaloo- või kultuuri-)
  pärandi kaitse ja haldamine, selle kvaliteedi parandamine;

| iv a) | toetus naiste tegutsemiseks maapiirkondades ja selle soodustamine; |
| --- | --- |

iv a)

| ii) | külade renoveerimine ja arendamine ning maapiirkondade kultuuripärandi kaitsmine ning selle kvaliteedi parandamine; |
| --- | --- |

ii)

külade renoveerimine ja arendamine ning maapiirkondade kultuuripärandi kaitsmine ning selle kvaliteedi parandamine;

| ii) | külade renoveerimine ja arendamine ning maapiirkondade kultuuripärandi kaitsmine ning selle kvaliteedi parandamine
  ning maastiku haldamine ja looduskaitse
  ; |
| --- | --- |

ii)

külade renoveerimine ja arendamine ning maapiirkondade kultuuripärandi kaitsmine ning selle kvaliteedi parandamine
  ning maastiku haldamine ja looduskaitse
  ;

| c) | kutseõppe meede ettevõtjatele, kes tegutsevad valdkondades, mida hõlmab 3. prioriteetne põhisuund; |
| --- | --- |

c)

kustutatud

Artikli 49 punkti a alapunktis i sätestatud toetuse saaja on kas talupidaja, tema abikaasa või üks nende lastest.

Artikli 49 punkti a alapunktis i sätestatud toetuse saaja on kas talupidaja, tema abikaasa või üks nende lastest
  , ja ka muu isik, kelle sissetulek sõltub otseselt põllumajandusest, s.o kes töötab aastaringselt kas põllumajanduses või sellele eelnevas või järgnevas majandusharus.

Artikkel 50 a

Turustusmeetmete toetus

Artikli 49 punkti a alapunktis i a sätestatud toetuse saaja on kas talupidaja, tema abikaasa või üks nende lastest.

Ettevõtete asutamise ja nende arendamise toetus

Ettevõtete asutamise
  , taaskäivitamise
  ja nende arendamise toetus

| c a) | väikesemahulise maaturismi infrastruktuuri loomine ja moderniseerimine. |
| --- | --- |

c a)

Artikli 49 punkti a alapunktis iv sätestatud toetus hõlmab keskkonnateadlikke meetmeid, turismi parandamist
  ning NATURA 2000 paikade ning teiste kõrge loodusliku väärtusega paikadega seotud kaitse- ning haldusplaanide väljatöötamist
  .

Artikli 49 punkti a alapunktis iv sätestatud toetus hõlmab keskkonnateadlikke meetmeid
  ja
  turismi parandamist.

Artikli 49 punktis c sätestatud kutseõppetoetus ei hõlma sellist teoreetilist või praktilist õpet, mis moodustab kesk- või kõrghariduse tavaprogrammide või -süsteemide osa.

kustutatud

| a) | selgelt määratletud maaterritooriumite allpiirkondadele
  suunatud piirkondlikud kavad; |
| --- | --- |

a)

selgelt määratletud maaterritooriumite allpiirkondadele
  suunatud piirkondlikud kavad;

| a) | piirkondlikele põllumajandusterritooriumidele, sealhulgas vähemsoodsate tingimustega ja mägipiirkondadele ning piirkondadele, kus toetusi järkjärguliselt likvideeritakse
  suunatud piirkondlikud kavad; |
| --- | --- |

a)

piirkondlikele põllumajandusterritooriumidele, sealhulgas vähemsoodsate tingimustega ja mägipiirkondadele ning piirkondadele, kus toetusi järkjärguliselt likvideeritakse
  suunatud piirkondlikud kavad;

2.   Liikmesriikide algatusel võib fond iga maaelu arengu programmi puhul rahastada programmi toetuse ettevalmistuse, haldamise, järelevalve, hindamise, informatsiooni ja kontrollimehhanisme.

2.   Liikmesriikide algatusel võib fond iga maaelu arengu programmi
  ja riikliku strateegilise plaani
  puhul rahastada programmi toetuse ettevalmistuse, haldamise, järelevalve, hindamise, informatsiooni ja kontrollimehhanisme.

Iga programmi kogusummast võib antud meetmetele eraldada kuni
  4
  %.

Iga programmi kogusummast võib antud meetmetele eraldada kuni
  2
  %.

Eelnevas alalõigus antud piirmäära piires peab iga programm reserveerima summa, artiklis 69 osutatud riikliku maaelu võrgustiku rajamiseks ja tööshoidmiseks.

Eelnevas alalõigus antud piirmäära piires peab iga programm reserveerima summa, artiklis 69 osutatud riikliku maaelu võrgustiku rajamiseks ja tööshoidmiseks
  ja riikliku strateegilise plaaniga seotud tehniliseks abiks
  .

Ühenduse tasemel maaelu arenguga tegelevate siseriiklike võrgustike, ettevõtete ja administratsioonide omavahelise võrgustiku moodustamiseks tuleb paika panna Euroopa maaelu arengu võrgustik vastavalt artikli 67 lõikele 1.

Ühenduse tasemel maaelu arenguga tegelevate riiklike võrgustike,
  esinduslike majandus- ja ühiskondlike
  organisatsioonide ja administratsioonide omavahelise võrgustiku moodustamiseks tuleb
  viivitamata
  paika panna Euroopa maaelu arengu võrgustik vastavalt artikli 67 lõikele 1.

1.   Iga liikmesriik asutab riikliku maaeluvõrgustiku, mis koondab kõik maaelu arengus osalevad organisatsioonid ja asutused.

1.   Iga liikmesriik asutab
  viivitamata
  riikliku maaeluvõrgustiku, mis koondab kõik maaelu arengus osalevad
  esinduslikud majandus- ja ühiskondlikud
  organisatsioonid ja asutused.

1.   Kulutusteks ettenähtud Fondi rahalised vahendid ajavahemikuks 2007–2013 on
  88.75
  miljardit eurot vastavalt 2004. aasta hindadele. Aastane analüüs on esitatud II lisas. Nendest rahalistest vahenditest, vähemalt 31.3 miljardit eurot koondatakse vastavalt 2004. aasta hindadele lähenemiseesmärgi suhtes toetuskõlbulikele piirkondadele.

1.   Kulutusteks ettenähtud Fondi rahalised vahendid ajavahemikuks 2007–2013 on
  95,75
  miljardit eurot vastavalt 2004. aasta hindadele.
  Selle summa suurus sõltub selle ühitatavusest 2007. aastal algava finantsperspektiiviga ning vajaduse korral võib seda kohandada.
  Aastane analüüs on esitatud II lisas. Nendest rahalistest vahenditest, vähemalt 31.3 miljardit eurot koondatakse vastavalt 2004. aasta hindadele lähenemiseesmärgi suhtes toetuskõlbulikele piirkondadele.

2. 3 % lõikes 1 viidatud rahalistest vahenditest, koguseliselt 2.66 miljardit eurot vastavalt 2004. aasta hindadele, paigutatakse artiklis 92 mainitud varusse.

kustutatud

4 a.
     
  Maaelu arengu eelarvesse lisatakse summad, mis on vajalikud kompensatsiooni maksmiseks NATURA 2000 kohaste looduskaitsemeetmete eest.

5.   Komisjon teeb liikmesriigiti pärast
  lõigetes 2 ja 3
  esitatud summade mahaarvamist lõikes 1 nimetatud summade esialgse iga-aastase suunava jaotuse, mis põhineb objektiivsetel kriteeriumitel ja võtab arvesse järgmist:

5.   Komisjon teeb liikmesriigiti pärast
  lõikes 3
  esitatud summade mahaarvamist lõikes 1 nimetatud summade esialgse iga-aastase suunava jaotuse, mis põhineb objektiivsetel kriteeriumitel ja võtab arvesse järgmist:

Komisjon vaatab 2011. aastal läbi 2012. ja 2013. aasta aastaeraldused lõikes 2 viidatud summade jaotamise eesmärgil.

kustutatud

6.   Lisaks lõikes 5 toodud kogustele võtab liikmesriik programmeerimise eesmärgil arvesse kohandustest tulenevad kogused nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr.../... [ ühise põllumajanduspoliitika rahastamine] artikli 12 lõikes 2.

6.   Lisaks lõikes 5 toodud kogustele võtab liikmesriik programmeerimise eesmärgil arvesse kohandustest tulenevad kogused nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr.../... [ ühise põllumajanduspoliitika rahastamine] artikli 12 lõikes 2.
  Neid summasid kasutatakse I ja II prioriteetse põhisuuna kohaste projektide tarbeks, millest NATURA 2000 maksed tuleks maha arvata.

1.   Otsus, mis võtab vastu maaelu arengu programmi, määrab maksimaalse toetuse hulga fondilt iga prioriteetse valdkonna kohta. Otsus peab vajaduse korral selgelt määratlema lähenemiseesmärgi alusel toetuskõlbulikele piirkondadele ettenähtud assigneeringud.

1.   Otsus, mis võtab vastu maaelu arengu programmi, määrab maksimaalse toetuse hulga fondilt iga prioriteetse valdkonna kohta. Otsus peab vajaduse korral selgelt määratlema lähenemiseesmärgi alusel toetuskõlbulikele piirkondadele ettenähtud assigneeringud
  , sealhulgas statistilise ja loodusliku mõjuga regioonid
  .

4.   Hoolimata lõikes 3 sätestatud ülemmäärast,
  võib
  fondi toetust suurendada
  viie protsendi võrra
  äärepoolsemate piirkondade ja väiksemate Egeuse saarte programmide osas.

4.   Hoolimata lõikes 3 sätestatud ülemmäärast,
  tuleb
  fondi toetust suurendada
  85 %ni subsideeritavatest riiklikest kulutustest
  äärepoolsemate piirkondade ja väiksemate Egeuse saarte programmide osas.

Toiming võib saada fondi toetust ainult ühe maaelu arengu programmi alusel korraga.
  Seda võib rahastada ainult ühe põhisuuna ulatuses maaelu arengu programmis.

Toiming võib saada fondi toetust ainult ühe maaelu arengu programmi alusel korraga.

| c) | maaost, mille maksumus ületab 10 % kogu
  antud
  toimingu toetuskõlbulikest kuludest. |
| --- | --- |

c)

maaost, mille maksumus ületab 10 % kogu
  antud
  toimingu toetuskõlbulikest kuludest.

| c) | maaost, mille maksumus ületab 10 % kogu toimingu toetuskõlbulikest kuludest,
  välja arvatud, kui komisjoni heakskiidetud programmis on kehtestatud kõrgem protsendimäär
  . |
| --- | --- |

c)

maaost, mille maksumus ületab 10 % kogu toimingu toetuskõlbulikest kuludest,
  välja arvatud, kui komisjoni heakskiidetud programmis on kehtestatud kõrgem protsendimäär
  .

Liikmesriik määrab iga maaelu arengu programmi jaoks:

| a) | juhtiva ametiasutuse programmi haldamiseks, milleks on liikmesriigi poolt määratud avalik või eraviisiline riiklik, piirkondlik või kohalik organ või liikmesriik ise, juhul kui see täidab antud ülesandeid; |
| --- | --- |

a)

juhtiva ametiasutuse programmi haldamiseks, milleks on liikmesriigi poolt määratud avalik või eraviisiline riiklik, piirkondlik või kohalik organ või liikmesriik ise, juhul kui see täidab antud ülesandeid;

Liikmesriik määrab iga maaelu arengu programmi jaoks
  kooskõlas oma institutsioonilise struktuuriga
  :

| a) | juhtiva ametiasutuse programmi haldamiseks, milleks on liikmesriigi poolt
  kooskõlas tema institutsioonilise struktuuriga
  määratud avalik või eraviisiline riiklik, piirkondlik või kohalik organ või liikmesriik ise, juhul kui see täidab antud ülesandeid; |
| --- | --- |

a)

juhtiva ametiasutuse programmi haldamiseks, milleks on liikmesriigi poolt
  kooskõlas tema institutsioonilise struktuuriga
  määratud avalik või eraviisiline riiklik, piirkondlik või kohalik organ või liikmesriik ise, juhul kui see täidab antud ülesandeid;

| a) | tagab, et vahendite eraldamiseks valitud tegevus on kooskõlas maaelu arengu programmile rakendatava kriteeriumiga ning see vastab selle kogu rakendamisperioodi jooksul kohaldatavate ühenduse ja siseriiklikele eeskirjadele ja ühenduse poliitikale; |
| --- | --- |

a)

tagab, et vahendite eraldamiseks valitud tegevus on kooskõlas maaelu arengu programmile rakendatava kriteeriumiga ning see vastab selle kogu rakendamisperioodi jooksul kohaldatavate ühenduse ja siseriiklikele eeskirjadele ja ühenduse poliitikale;

| a) | tagab, et vahendite eraldamiseks valitud tegevus on kooskõlas maaelu arengu programmile rakendatava kriteeriumiga ning see vastab selle kogu rakendamisperioodi jooksul kohaldatavate ühenduse ja siseriiklikele eeskirjadele ja ühenduse poliitikale.
  Need viivitamata kohaldatavad ühenduse ja riiklikud eeskirjad ei tohiks olla ülemäära ranged ega aeganõudvad ning peaksid võimaldama teataval määral paindlikkust, mis ei ole vastuolus ELi poliitika üldsuunistega
  ; |
| --- | --- |

a)

tagab, et vahendite eraldamiseks valitud tegevus on kooskõlas maaelu arengu programmile rakendatava kriteeriumiga ning see vastab selle kogu rakendamisperioodi jooksul kohaldatavate ühenduse ja siseriiklikele eeskirjadele ja ühenduse poliitikale.
  Need viivitamata kohaldatavad ühenduse ja riiklikud eeskirjad ei tohiks olla ülemäära ranged ega aeganõudvad ning peaksid võimaldama teataval määral paindlikkust, mis ei ole vastuolus ELi poliitika üldsuunistega
  ;

1.
     
  Reservi eraldatud kogus, millele on viidatud artikli 70 lõikes 2, kasutatakse programmides LEADER lähenemise rakendamise toetamiseks .

2.
     
  LEADER lähenemise rakendamine väärtustatakse objektiivsete kriteeriumite põhjal, kaasa arvatud:

| a) | LEADER lähenemise prioriteet, |
| --- | --- |

a)

LEADER lähenemise prioriteet,

| b) | LEADER lähenemise territoriaalne ulatus, |
| --- | --- |

b)

LEADER lähenemise territoriaalne ulatus,

| c) | tase, mis saavutatud LEADER prioriteetse üldsuuna rakendamisel, |
| --- | --- |

c)

tase, mis saavutatud LEADER prioriteetse üldsuuna rakendamisel,

| d) | soodustav mõju erakapitalile, |
| --- | --- |

d)

soodustav mõju erakapitalile,

| e) | vahehindamise tulemused. |
| --- | --- |

e)

vahehindamise tulemused.

kustutatud

1.   Komisjoni abistab maaelu arengu
  komitee
  (edaspidi “komitee”).

1.   Komisjoni abistab maaelu arengu
  ja metsanduskomitee
  (edaspidi “komitee”).

2.
     
  Nõokogu direktiivid ja otsused, mis sätestavad ja muudavad määruse (EÜ) nr 950/97 artikli 21 lõikes 2 osutatud ebasoodsamate piirkondade loetelusid, tunnistatakse kehtetuks.

kustutatud

Ebasoodsate

  looduslike tingimuste
  korvamise toetuse ülemmäär

250 Põllumajandusliku kõlviku hektari kohta

Muude ebasoodsate tingimuste korvamise toetuse ülemmäär

150 Põllumajandusliku kõlviku hektari kohta

Mägipiirkondade ja muude

  ebasoodsate

  tingimustega piirkondade
  korvamise toetuse ülemmäär

250 Põllumajandusliku kõlviku hektari kohta

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

(2)  EÜT L 208, 24.7.1992, lk 1.

P6_TA(2005)0216

Andmete vahetamine võitluses terroriaktide ja teiste raskete õigusrikkumistega *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon Rootsi Kuningriigi algatuse kohta võtta vastu nõukogu raamotsus, mis käsitleb Euroopa Liidu liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabe ja jälitusteabe vahetamise lihtsustamist, eelkõige raskete õigusrikkumiste, sealhulgas terroriaktide, korral (10215/2004 — C6-0153/2004 — 2004/0812(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Rootsi Kuningriigi algatust (10215/2004) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rootsi Kuningriigi algatust (10215/2004) (1);

| — | võttes arvesse ELi lepingu artikli 34 lõike 2 punkti b; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi lepingu artikli 34 lõike 2 punkti b;

| — | võttes arvesse ELi lepingu artikli 39 lõiget 1, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0153/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi lepingu artikli 39 lõiget 1, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0153/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 93 ja 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 93 ja 51;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0162/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0162/2005);

| 1. | kiidab Rootsi Kuningriigi algatuse muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab Rootsi Kuningriigi algatuse muudetud kujul heaks;

| 2. | palub nõukogul oma teksti vastavalt muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul oma teksti vastavalt muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti informeerida, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud tekstist; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti informeerida, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud tekstist;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Rootsi Kuningriigi algatust oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Rootsi Kuningriigi algatust oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning Rootsi Kuningriigi valitsusele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning Rootsi Kuningriigi valitsusele.

| (1) | Liidu üheks põhieesmärgiks on tagada oma kodanikele kõrgetasemeline turvalisus vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal; |
| --- | --- |

(1)

Liidu üheks põhieesmärgiks on tagada oma kodanikele kõrgetasemeline turvalisus vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal;

| (1) | Liidu üheks põhieesmärgiks on tagada oma kodanikele kõrgetasemeline turvalisus vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal
  , austades samas nende puutumatust
  ; |
| --- | --- |

(1)

Liidu üheks põhieesmärgiks on tagada oma kodanikele kõrgetasemeline turvalisus vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal
  , austades samas nende puutumatust
  ;

| 6) | Praegu tõkestavad ametlikud menetlused, haldusstruktuurid ja liikmesriikide seadusandluses kehtestatud õiguslikud takistused tõsiselt õiguskaitseasutuste vahelist teabe ja jälitusteabe tõhusat ja kiiret vahetamist.
  Selline olukord on Euroopa Liidu kodanikele vastuvõetamatu ning nõuab

  suuremat turvalisust ja tõhusamat õiguskaitse
  t, samas inimõigusi kaitstes. |
| --- | --- |

6)

Praegu tõkestavad ametlikud menetlused, haldusstruktuurid ja liikmesriikide seadusandluses kehtestatud õiguslikud takistused tõsiselt õiguskaitseasutuste vahelist teabe ja jälitusteabe tõhusat ja kiiret vahetamist.
  Selline olukord on Euroopa Liidu kodanikele vastuvõetamatu ning nõuab

  suuremat turvalisust ja tõhusamat õiguskaitse
  t, samas inimõigusi kaitstes.

| 6) | Praegu tõkestavad ametlikud menetlused, haldusstruktuurid ja liikmesriikide seadusandluses kehtestatud õiguslikud takistused tõsiselt õiguskaitseasutuste vahelist teabe ja jälitusteabe tõhusat ja kiiret vahetamist.
  Sellise olukorraga tuleb arvestada seoses vajadusega suurema turvalisuse

  ja

  tõhusama õiguskaitse järele
  , samas inimõigusi kaitstes
  ning pöörates erilist tähelepanu Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklile 8 ning põhiõiguste harta artiklitele 7 ja 8
  . |
| --- | --- |

6)

Praegu tõkestavad ametlikud menetlused, haldusstruktuurid ja liikmesriikide seadusandluses kehtestatud õiguslikud takistused tõsiselt õiguskaitseasutuste vahelist teabe ja jälitusteabe tõhusat ja kiiret vahetamist.
  Sellise olukorraga tuleb arvestada seoses vajadusega suurema turvalisuse

  ja

  tõhusama õiguskaitse järele
  , samas inimõigusi kaitstes
  ning pöörates erilist tähelepanu Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklile 8 ning põhiõiguste harta artiklitele 7 ja 8
  .

| 8 a) | Tuleb luua suur usaldus liikmesriikide õiguskaitseorganite ning Europoli ja Eurojusti vahel, mille puudumine on praeguseni takistanud tõhusat teabe- ja jälitusteabee vahetust. Usalduse loomiseks kasutatavad meetmed on järgmised:








  — | andmekaitse ühiste standardite kehtestamine kolmanda samba raames ja ühise sõltumatu järelevalveorgani pädevuse piires; |
| --- | --- | --- |

8 a)

Tuleb luua suur usaldus liikmesriikide õiguskaitseorganite ning Europoli ja Eurojusti vahel, mille puudumine on praeguseni takistanud tõhusat teabe- ja jälitusteabee vahetust. Usalduse loomiseks kasutatavad meetmed on järgmised:

—

andmekaitse ühiste standardite kehtestamine kolmanda samba raames ja ühise sõltumatu järelevalveorgani pädevuse piires;

| — | häid tavasid koondava käsiraamatu koostamine politseiteenistustele, milles on lihtsalt ja praktiliselt määratletud politseiteenistuste andmekaitsega seotud vastutus ja kohustused; |
| --- | --- |

—

häid tavasid koondava käsiraamatu koostamine politseiteenistustele, milles on lihtsalt ja praktiliselt määratletud politseiteenistuste andmekaitsega seotud vastutus ja kohustused;

| — | kriminaal- ja menetlusseaduse miinimumstandardite kehtestamine; |
| --- | --- |

—

kriminaal- ja menetlusseaduse miinimumstandardite kehtestamine;

| — | Euroopa Kohtule üldise kohtualluvuse andmine kolmanda samba osas; |
| --- | --- |

—

Euroopa Kohtule üldise kohtualluvuse andmine kolmanda samba osas;

| — | täieliku parlamentaarse kontrolli tagaminee. |
| --- | --- |

—

täieliku parlamentaarse kontrolli tagaminee.

| 9 a) | (5 b) Käesoleva raamotsusega kohaldatakse mutatis mutandis samasugust andmekaitse määra, nagu on esimese samba raames ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta

   (2)

  ja luuakse kolmanda samba tasandil ühine järelevalveorgan, mis peab täitma oma ülesandeid täiesti sõltumatult ja mis seda eripära silmas pidades peab andma nõu Euroopa institutsioonidele ning eelkõige aitama kaasa seoses käesoleva raamotsuse rakendamisega vastu võetud riiklike õigusaktide rakendamisele. |
| --- | --- |

9 a)

(5 b) Käesoleva raamotsusega kohaldatakse mutatis mutandis samasugust andmekaitse määra, nagu on esimese samba raames ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta

   (2)

  ja luuakse kolmanda samba tasandil ühine järelevalveorgan, mis peab täitma oma ülesandeid täiesti sõltumatult ja mis seda eripära silmas pidades peab andma nõu Euroopa institutsioonidele ning eelkõige aitama kaasa seoses käesoleva raamotsuse rakendamisega vastu võetud riiklike õigusaktide rakendamisele.

| 12) | Käesoleva raamotsuse rakendamisel töödeldud isikuandmed on kaitstud vastavalt
  Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel üksikisikute kaitse konventsiooni põhimõtetele
  . |
| --- | --- |

12)

Käesoleva raamotsuse rakendamisel töödeldud isikuandmed on kaitstud vastavalt
  Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel üksikisikute kaitse konventsiooni põhimõtetele
  .

| 12) | Käesoleva raamotsuse rakendamisel on töödeldud isikuandmed kaitstud
  politsei ja kohtute kriminaalasjadega seotud koostöö puhul
  vastavalt
  Euroopa Liidu isikuandmete kaitse ühisstandarditele ühtse isikuandmete kaitse järelevalveameti järelevalve all
  . |
| --- | --- |

12)

Käesoleva raamotsuse rakendamisel on töödeldud isikuandmed kaitstud
  politsei ja kohtute kriminaalasjadega seotud koostöö puhul
  vastavalt
  Euroopa Liidu isikuandmete kaitse ühisstandarditele ühtse isikuandmete kaitse järelevalveameti järelevalve all
  .

Käesoleva raamkava eesmärk on kehtestada eeskirjad, mille alusel liikmesriikide õiguskaitseasutused saavad tõhusalt ja kiirelt vahetada olemasolevat teavet ja jälitusteavet eesmärgiga viia läbi eeluurimist või jälitusmenetlust, seda eelkõige raskete õigusrikkumiste, sealhulgas terrorismiaktide, korral. Raamotsus ei mõjuta siseriikliku õiguse, kahe- või mitmepoolsete lepingute või liikmesriikide vaheliste või liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste lepingute soodsamaid sätteid ning ei piira Euroopa Liidu dokumente vastastikuse õigusabi või kriminaalasjades tehtud otsuste vastastikuse tunnustamise kohta.

1.   Käesoleva raamkava eesmärk on kehtestada eeskirjad, mille alusel liikmesriikide õiguskaitseasutused saavad tõhusalt ja kiirelt vahetada olemasolevat teavet ja jälitusteavet eesmärgiga viia läbi eeluurimist või jälitusmenetlust, seda eelkõige raskete õigusrikkumiste, sealhulgas terrorismiaktide, korral. Raamotsus ei mõjuta siseriikliku õiguse, kahe- või mitmepoolsete lepingute või liikmesriikide vaheliste või liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste lepingute soodsamaid sätteid ning ei piira Euroopa Liidu dokumente vastastikuse õigusabi või kriminaalasjades tehtud otsuste vastastikuse tunnustamise kohta
  , samuti mitte sätteid ja õigusakte teabe ja jälitusteabe edastamise kohta Europolile ja Eurojustile
  .

Käesoleva raamotsuse kohaselt võib teabe ja jälitusteabe vahetamine toimuda seoses rikkumistega, mis taotluse esitanud liikmesriigi õiguse alusel on karistatav vähemalt 12 kuu pikkuse maksimaalse vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega. Liikmesriigid võivad vastastikku kokku leppida, et käesoleva raamotsuse alusel kohaldatavaid menetlusi kohaldatakse laiemalt.

Käesoleva raamotsuse kohaselt võib teabe ja jälitusteabe vahetamine toimuda seoses rikkumistega, mis taotluse esitanud liikmesriigi õiguse alusel on karistatav vähemalt 12 kuu pikkuse maksimaalse vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega
  ning seoses kõikide nõukogu 13. juuni 2002. aasta terrorismivastase võitluse raamotsuse 2002/475/JAI

   (3)

  artiklites 1–3 nimetatud kuritegudega.
  Liikmesriigid võivad vastastikku kokku leppida, et käesoleva raamotsuse alusel kohaldatavaid menetlusi kohaldatakse laiemalt.

2.   Liikmesriigid tagavad, et teabe ja jälitusteabe avaldamisel teiste liikmesriikide pädevatele õiguskaitseasutustele
  ei kohaldata rangemaid
  tingimusi kui teabe ja jälitusteabe taotlemisel ja esitamisel riiklikul tasandil.

2.   Liikmesriigid tagavad, et teabe ja jälitusteabe avaldamisel teiste liikmesriikide pädevatele õiguskaitseasutustele
  kohaldatakse samasuguseid
  tingimusi kui teabe ja jälitusteabe taotlemisel ja esitamisel riiklikul tasandil.

3 a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et teiste liikmesriikide õiguskaitseasutustele vastavalt lõikele 1 edastatud teave ja jälitusteave edastatakse ka Europolile ja Eurojustile kui informatsioonivahetus puudutab sellist kuritegu või karistatavat tegevust, mis kuulub Europoli või Eurojusti pädevusalasse.

1.   
  Teave ja jälitusteave avaldatakse viivitamata ja võimalikult ulatuslikult nõutud aja jooksul. Kui teavet või jälitusteavet ei saa avaldada nõutud aja jooksul, teatab teabe ja jälitusteabe taotluse saanud pädev õiguskaitseasutus tähtaja, mille jooksul see on võimalik. Vastav teade esitatakse viivitamata.

1.   
  Iga liikmesriik tagab, et kõik asjaomane teabe ja asjaomane jälitusteave viivitamatult edastatakse teiste liikmesriikide pädevatele õiguskaitseasutustele, kes seda taotlevad.

1 a.
     
  Kui mõnda teabe või jälitusteabe osa ei saa viivitamatult edastada, annab teabe või jälitusteabe edastamise taotluse saanud pädev õiguskaitseasutus viivitamatult teada tähtaja, millal ta saab taotluse rahuldada.

2.   Liikmesriigid tagavad, et neil on menetlused kehtestatud selliselt, et nad saavad teabe ja jälitusteabe taotlusele vastata hiljemalt 12 tunni jooksul, kui taotluse esitanud riik märgib, et ta viib läbi kuriteo uurimist või jälitusmenetlust järgmiste rikkumiste korral, nagu need on määratletud taotluse esitanud riigi seadustes:

2.   Liikmesriigid tagavad, et neil on menetlused kehtestatud selliselt, et nad saavad teabe ja jälitusteabe taotlusele vastata hiljemalt 12 tunni jooksul
  või sellise teabe või jälitusteabe osa puhul, mis nõuab formaalsusi või eelnevaid kontakte teiste ametivõimudega, neljakümne kaheksa tunni jooksul kiireloomuliste juhtumite puhul ja kümne tööpäeva jooksul teistel juhtudel
  kui taotluse esitanud riik märgib, et ta viib läbi kuriteo uurimist või jälitusmenetlust järgmiste rikkumiste korral, nagu need on määratletud taotluse esitanud riigi seadustes:

2 a.
     
  Lõikes 2 kindlaks määratud tähtajad hakkavad lugema alates teabe või jälitusteabe edastamise taotluse kättesaamisest pädeva õiguskaitseasutuse poolt.

1.   Teavet ja jälitusteavet võib taotleda artiklis 3 viidatud rikkumise või sellist rikkumist sisaldava kuritegeliku tegevuse avastamise, ennetamise või uurimise eesmärgil, kui on põhjust uskuda, et vajalik teave ja jälitusteave on teises liikmesriigis kättesaadavad.

1.   Teavet ja jälitusteavet võib taotleda artiklis 3 viidatud rikkumise või sellist rikkumist sisaldava kuritegeliku tegevuse avastamise, ennetamise või uurimise eesmärgil, kui on põhjust uskuda, et vajalik teave ja jälitusteave on teises liikmesriigis kättesaadavad
  , ning et juurdepääs neile on Euroopa Liidu andmekaitseekspertide arvates kooskõlas proportsionaalsuspõhimõttega
  .

3 a.
     
  Teavet edastaval riigil on õigus teatud inimõigustega ja riikliku õigusega seotud põhjustel keelduda teabe edastamisest kooskõlas Euroopa inimõiguste konventsiooni artikliga 8 ning põhiõiguste harta artiklitega 7 ja 8 või kui see on kooskõlas füüsiliste isikute puutumatuse või ärisaladuste kaitsega.

1.   Kõik liikmesriigid tagavad, et artikli 7 lõikes 1 viidatud teabekanalite kasutamise korral sätestatud andmekaitse eeskirju ja standardeid kohaldatakse ka käesoleva raamotsusega ettenähtud teabe ja jälitusteabe vahetamismenetluse raames.

1.   Kõik liikmesriigid tagavad,
  kooskõlas artiklites 9 a ja 9 b sätestatud põhimõtetele,
  et artikli 7 lõikes 1 viidatud teabekanalite kasutamise korral sätestatud andmekaitse eeskirju ja standardeid kohaldatakse ka käesoleva raamotsusega ettenähtud teabe ja jälitusteabe vahetamismenetluse raames.

2.
     
  Artikli 7 lõikes 2 viidatud teabekanalite kasutamise korral tagavad kõik liikmesriigid lõikes 1 osutatud andmekaitsestandarditele samaväärsete kohaldamise käesoleva raamotsusega ettenähtud teabe ja jälitusteabe vahetamise lihtsustatud korra raames.

3.
     
  Käesoleva raamotsuse alusel avaldatud teavet ja jälitusteavet, sealhulgas isikuandmeid, võivad kasutada liikmesriikide pädevad õiguskaitseasutused, kellele see on avaldatud:

| a) | menetlustes, mille suhtes käesolevat raamotsust kohaldatakse; |
| --- | --- |

a)

menetlustes, mille suhtes käesolevat raamotsust kohaldatakse;

| b) | teiste punktis a viidatud menetlustega otseselt seotud õiguskaitsemenetlustes; |
| --- | --- |

b)

teiste punktis a viidatud menetlustega otseselt seotud õiguskaitsemenetlustes;

| c) | avalikku julgeolekut ähvardava vahetu ja tõsise ohu ennetamiseks; |
| --- | --- |

c)

avalikku julgeolekut ähvardava vahetu ja tõsise ohu ennetamiseks;

| d) | mis tahes muudel põhjustel, sealhulgas kohtu alla andmine ja haldusmenetlused, üksnes teavet ja jälitusteavet avaldanud pädeva õiguskaitseasutuse eelneval selgesõnalisel nõusolekul. |
| --- | --- |

d)

mis tahes muudel põhjustel, sealhulgas kohtu alla andmine ja haldusmenetlused, üksnes teavet ja jälitusteavet avaldanud pädeva õiguskaitseasutuse eelneval selgesõnalisel nõusolekul.

4.
     
  Käesoleva raamotsuse alusel teavet ja jälitusteavet avaldades võib pädev õiguskaitseasutus vastavalt oma siseriiklikule õigusele esitada andmeid saavale pädevale õiguskaitseasutusele tingimusi teabe ja jälitusteabe kasutamise kohta. Tingimusi võib seada samuti eeluurimise või jälitusmenetluse, mille raames teabe ja jälitusteabe vahetamine toimus, tulemustest aruandmisele. Teavet ja jälitusteavet saavale pädevale õiguskaitseasutusele on need tingimused siduvad.

välja jäetud

2 a.
     
  Käesoleva raamotsuse alusel edastatud teavet ja jälitusteavet võib kasutada vaid selle kuriteo menetlemisel, milleks seda taotleti. Lisateavet jälitusmenetluses kasutada ei või.

Artikkel 9 a

Andmete kogumist ja töötlemist puudutavad põhimõtted

1.
     
  Teave ja jälitusteave, sealhulgas isikuandmed, mida käesoleva raamotsuse alusel vahetatakse või edastatakse, peavad:

| a) | olema õiged, adekvaatsed ja asjakohased nende eesmärkide suhtes, mille tarbeks neid kogutakse ning järgnevalt töödeldakse; |
| --- | --- |

a)

olema õiged, adekvaatsed ja asjakohased nende eesmärkide suhtes, mille tarbeks neid kogutakse ning järgnevalt töödeldakse;

| b) | olema kogutud ning töödeldud ainult seaduslike ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

b)

olema kogutud ning töödeldud ainult seaduslike ülesannete täitmiseks.

Andmeid isikliku elu kohta, samuti andmeid eraisikute kohta, kes pole kahtlusalused, tohib koguda ainult juhtudel, kui see on absoluutselt vajalik, ning rangeid nõudeid järgides;

2.
     
  Käesoleva raamotsuse alusel edastatud andmete terviklikkus ja konfidentsiaalsus on tagatud kõigis andmevahetuse ja -töötluse staadiumides.

Teabeallikad on kaitstud.

Artikkel 9 b

Asjassepuutuvate isikute andmetele juurdepääsu õigus

Eraisikul, keda kogutud andmed puudutavad, on õigus:

| a) | saada teavet teda puudutavate andmete olemasolust, välja arvatud mõne olulise takistuse korral; |
| --- | --- |

a)

saada teavet teda puudutavate andmete olemasolust, välja arvatud mõne olulise takistuse korral;

| b) | pääseda tasuta juurde teda puudutavatele andmetele ning parandada ebatäpseid andmeid, välja arvatud juhul, kui see ligipääs võib ohustada avalikku julgeolekut ja avalikku korda või kolmandate isikute õigusi ja vabadusi või kui see võib juurdlust takistada; |
| --- | --- |

b)

pääseda tasuta juurde teda puudutavatele andmetele ning parandada ebatäpseid andmeid, välja arvatud juhul, kui see ligipääs võib ohustada avalikku julgeolekut ja avalikku korda või kolmandate isikute õigusi ja vabadusi või kui see võib juurdlust takistada;

| c) | andmete kuritahtliku kasutamise korral seoses käesoleva artikliga esitada vaie õiguslikkuse taastamiseks ning saada käesolevas artiklis kirjeldatud põhimõtete rikkumise korral võimalikult kiiresti hüvitist. |
| --- | --- |

c)

andmete kuritahtliku kasutamise korral seoses käesoleva artikliga esitada vaie õiguslikkuse taastamiseks ning saada käesolevas artiklis kirjeldatud põhimõtete rikkumise korral võimalikult kiiresti hüvitist.

Artikkel 9 c

Ühtne isikuandmete kaitse järelevalveamet

1.
     
  Luuakse ühtne isikuandmete kaitse järelevalveamet, edaspidi “amet”.

Amet on nõuandva iseloomuga ja sõltumatu.

2.
     
  Ameti koosseisu kuuluvad iga liikmesriigi poolt määratud järelevalveameti või -ametite esindaja, institutsioonide, Euroopa andmekaitse järelevalveametniku ja ühenduse organite jaoks loodud asutuse või asutuste esindaja ja komisjoni esindaja.

Ameti iga liige määratakse ametisse selle institutsiooni, asutuse või asutuste poolt, keda ta esindab. Kui liikmesriik on määranud rohkem kui ühe järelevalveameti, määravad viimased oma ühise esindaja. Sama kehtib ühenduse institutsioonide ja organite asutuste kohta.

3.
     
  Amet langetab otsuseid järelevalveametite esindajate lihthäälteenamusega.

4.
     
  Amet valib endale esimehe. Esimehe ametiaeg on kaks aastat. Üks inimene võib sellel kohal olla mitu ametiaega järjest.

5
  .   
  Ametit abistab nõukogu 17. oktoobri 2000. aasta otsusega 2000/641/JAI

   (4)

  loodud andmekaitse ühiste järelevalveorganite sekretariaat.

Sekretariaat viiakse võimalikult kiiresti üle komisjoni alluvusse.

Artikkel 9 d

Ühtse isikuandmete kaitse järelevalveameti võimupiirkond

1.
     
  Ameti võimupiirkonda kuuluvad:

| a) | käesoleva raamotsuse kohaldamisel vastu võetud siseriiklike sätete rakendamise küsimuste uurimine; |
| --- | --- |

a)

käesoleva raamotsuse kohaldamisel vastu võetud siseriiklike sätete rakendamise küsimuste uurimine;

| b) | arvamuse esitamine komisjonile kaitse taseme kohta Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

b)

arvamuse esitamine komisjonile kaitse taseme kohta Euroopa Liidus;

| c) | nõuandmine kõigi käesoleva raamotsuse kavandatud muudatuste kohta, erimeetmete kohta, mis on mõeldud füüsiliste isikute õiguste ja vabaduste kaitsmiseks isikuandmete töötlemisel, ja kõikide teiste ettepanekute kohta võtta vastu Euroopa õigusakte, mis mõjutavad neid õigusi ja vabadusi; |
| --- | --- |

c)

nõuandmine kõigi käesoleva raamotsuse kavandatud muudatuste kohta, erimeetmete kohta, mis on mõeldud füüsiliste isikute õiguste ja vabaduste kaitsmiseks isikuandmete töötlemisel, ja kõikide teiste ettepanekute kohta võtta vastu Euroopa õigusakte, mis mõjutavad neid õigusi ja vabadusi;

| d) | arvamuse avaldamine Euroopa tasandil koostatud käitumiseeskirjade kohta. |
| --- | --- |

d)

arvamuse avaldamine Euroopa tasandil koostatud käitumiseeskirjade kohta.

2.
     
  Kui amet tuvastab lahknevuse liikmeriikide õigusaktide ja tegevuse vahel, mis ohustab isikute kaitstuse võrdsust isikuandmete töötlemisel Euroopa Liidus, teavitab ta sellest komisjoni.

3.
     
  Amet võib väljastada omaalgatuslikke soovitusi kõige kohta, mis puudutab isikute kaitset seoses isikuandmete töötlemisega kolmanda samba alusel.

4.
     
  Ameti arvamused ja soovitused edastatakse komisjonile.

| c) | juhul kui taotletud teave ja jälitusteave on
  selgelt
  ebaproportsionaalsed või ebaolulised nende eesmärkide suhtes, mille jaoks seda taotleti. |
| --- | --- |

c)

juhul kui taotletud teave ja jälitusteave on
  selgelt
  ebaproportsionaalsed või ebaolulised nende eesmärkide suhtes, mille jaoks seda taotleti.

| c) | juhul kui taotletud teave ja jälitusteave on ebaproportsionaalsed või ebaolulised nende eesmärkide suhtes, mille jaoks seda taotleti. |
| --- | --- |

c)

juhul kui taotletud teave ja jälitusteave on ebaproportsionaalsed või ebaolulised nende eesmärkide suhtes, mille jaoks seda taotleti.

Pädev õiguskaitseasutus võib keelduda teabe avaldamisest ka juhul, kui tal on alust arvata, et teavet taotlev riik võib kasutada seda teavet süüdistuse esitamiseks muudes kuritegudes kui taotluses märgitu. Saadud teavet võib kasutada süüdistuse esitamiseks ainult taotluses märgitud kuriteos.

Artikkel 11 a

Euroopa Kohtu pädevus

Iga liikmesriik tunnistab Euroopa Ühenduste Kohtu pädevust anda eelotsuseid käesoleva raamotsuse kehtivuse ja tõlgendamise kohta vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 35 lõikele 2.

---

(1)  ELT C 281, 18.11.2004, lk. 5.

(2)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

(3)  EÜT L 164, 22.6.2002, lk 3.

(4)  EÜT L 271, 24.10.2000, lk 1

P6_TA(2005)0217

Terroriakte puudutav koostöö *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus terroriaktidega seotud teabevahetuse ja koostöö kohta (15599/2004 — C6-0007/2004 — 2004/0069(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu teksti (15599/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu teksti (15599/2004);

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2004)0221) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2004)0221) (1);

| — | võttes arvesse ELi lepingu artikli 34 lõike 2 punkti c; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi lepingu artikli 34 lõike 2 punkti c;

| — | võttes arvesse ELi lepingu artikli 39 lõiget 1, mille alusel nõukogu konsulteeris parlamendiga (C6-0007/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi lepingu artikli 39 lõiget 1, mille alusel nõukogu konsulteeris parlamendiga (C6-0007/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 93 ja 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 93 ja 51;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning väliskomisjoni ja õigusasjade komisjon arvamusi (A6-0160/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning väliskomisjoni ja õigusasjade komisjon arvamusi (A6-0160/2005);

| 1. | kiidab nõukogu teksti muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu teksti muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti informeerida, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud tekstist; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti informeerida, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud tekstist;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb oluliselt muuta kaasotsustamisemenetluseks esitatud teksti; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb oluliselt muuta kaasotsustamisemenetluseks esitatud teksti;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| (3 a) | Tuleb luua suur usaldus liikmesriikide õiguskaitseorganite ning Europoli ja Eurojusti vahel, mille puudumine on praeguseni takistanud tõhusat teabevahetust. Usalduse loomiseks kasutatavad meetmed on järgmised:








  — | andmekaitse ühiste standardite kehtestamine kolmanda samba raames ja ühise sõltumatu järelevalveorgani pädevuse piires; |
| --- | --- | --- |

(3 a)

Tuleb luua suur usaldus liikmesriikide õiguskaitseorganite ning Europoli ja Eurojusti vahel, mille puudumine on praeguseni takistanud tõhusat teabevahetust. Usalduse loomiseks kasutatavad meetmed on järgmised:

—

andmekaitse ühiste standardite kehtestamine kolmanda samba raames ja ühise sõltumatu järelevalveorgani pädevuse piires;

| — | häid tavasid koondava käsiraamatu koostamine politseiteenistustele, milles on lihtsalt ja praktiliselt määratletud politseiteenistuste andmekaitsega seotud vastutus ja kohustused; |
| --- | --- |

—

häid tavasid koondava käsiraamatu koostamine politseiteenistustele, milles on lihtsalt ja praktiliselt määratletud politseiteenistuste andmekaitsega seotud vastutus ja kohustused;

| — | kriminaal- ja menetlusseaduse miinimumstandardite kehtestamine; |
| --- | --- |

—

kriminaal- ja menetlusseaduse miinimumstandardite kehtestamine;

| — | Euroopa Kohtule üldise kohtualluvuse andmine kolmanda samba osas; |
| --- | --- |

—

Euroopa Kohtule üldise kohtualluvuse andmine kolmanda samba osas;

| — | täieliku parlamentaarse kontrolli tagamine. |
| --- | --- |

—

täieliku parlamentaarse kontrolli tagamine.

| (5) | Liikmesriigid üksinda ei suuda kavandatava meetme eesmärke rahuldavalt saavutada ja seega saab neid eesmärke vastastikuse tegutsemise vajadust arvestades paremini
  ellu viia liit
  , mis võib tegutseda vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele. Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev otsus kaugemale sellest, kui on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Liikmesriigid üksinda ei suuda kavandatava meetme eesmärke rahuldavalt saavutada ja seega saab neid eesmärke vastastikuse tegutsemise vajadust arvestades paremini
  ellu viia liit
  , mis võib tegutseda vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele. Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev otsus kaugemale sellest, kui on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks.

| (5) | Liikmesriigid üksinda ei suuda kavandatava meetme eesmärke rahuldavalt saavutada ja seega saab neid eesmärke vastastikuse tegutsemise vajadust arvestades paremini
  saavutada liikmesriikide tihedama koostöö kaudu ja liidu kaudu
  , mis võib tegutseda vastavalt lähimuspõhimõttele. Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev raamotsus kaugemale sellest, kui on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Liikmesriigid üksinda ei suuda kavandatava meetme eesmärke rahuldavalt saavutada ja seega saab neid eesmärke vastastikuse tegutsemise vajadust arvestades paremini
  saavutada liikmesriikide tihedama koostöö kaudu ja liidu kaudu
  , mis võib tegutseda vastavalt lähimuspõhimõttele. Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev raamotsus kaugemale sellest, kui on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks.

| (5 b) | Käesoleva otsusega kohaldatakse mutatis mutandis samasugust andmekaitse määra, nagu on esimese samba raames ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta

   (2)

  ja luuakse kolmanda samba tasandil ühine järelevalveorgan, mis peab täitma oma ülesandeid täiesti sõltumatult ja mis seda eripära silmas pidades peab andma nõu Euroopa institutsioonidele ning eelkõige aitama kaasa seoses käesoleva otsuse rakendamisega vastu võetud riiklike õigusaktide rakendamisele. |
| --- | --- |

(5 b)

Käesoleva otsusega kohaldatakse mutatis mutandis samasugust andmekaitse määra, nagu on esimese samba raames ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta

   (2)

  ja luuakse kolmanda samba tasandil ühine järelevalveorgan, mis peab täitma oma ülesandeid täiesti sõltumatult ja mis seda eripära silmas pidades peab andma nõu Euroopa institutsioonidele ning eelkõige aitama kaasa seoses käesoleva otsuse rakendamisega vastu võetud riiklike õigusaktide rakendamisele.

| (5 c) | Liikmesriigid peavad astuma edasisi samme kõikide terrorismivastast võitlust puudutavate rahvusvaheliste konventsioonide ja protokollide kiire ratifitseerimise suunas, sealhulgas protokollid, mis muudavad Europoli konventsiooni, ning kohustuvad jätkuvalt edendama asjakohaste rahvusvahelise terrorismivastase võitlusega seotud vahendite universaalse ratifitseerimise protsessi kolmandates riikides ning nende vahendite rakendamiseks vajaliku abi ja tehnilise nõustamise osutamist nendes riikides. |
| --- | --- |

(5 c)

Liikmesriigid peavad astuma edasisi samme kõikide terrorismivastast võitlust puudutavate rahvusvaheliste konventsioonide ja protokollide kiire ratifitseerimise suunas, sealhulgas protokollid, mis muudavad Europoli konventsiooni, ning kohustuvad jätkuvalt edendama asjakohaste rahvusvahelise terrorismivastase võitlusega seotud vahendite universaalse ratifitseerimise protsessi kolmandates riikides ning nende vahendite rakendamiseks vajaliku abi ja tehnilise nõustamise osutamist nendes riikides.

Artikkel 1 a

Terroristlikke kuritegusid puudutava teabe vahetamine politseiteenistuste või teiste õiguskaitseorganite vahel.

1.
     
  Iga liikmesriik tagab, et kogu asjaomast terroristlikke kuritegusid puudutavat ja liikmesriigi politseiteenistuste või muude õiguskaitseorganite käes olevat teavet või teavet, millele neil on juurdepääs ilma sunnimeetmeteta, saaks vastavalt käesolevale otsusele edastada teiste liikmesriikide politseiteenistuste või õiguskaitseorganitele.

2.
     
  Iga liikmeriik tagab, et tingimused, mis reguleerivad teabe edastamist teiste liikmesriikide politseiteenistustele või muudele pädevatele õiguskaitseorganitele, ei oleks rangemad kui tingimused, mis kehtivad teabe edastamise või teabenõude puhul riiklikul tasandil.

3.
     
  Teave edastatakse politseiteenistuse või muu pädeva õiguskaitseorgani taotlusel, mis terroristlike kuritegude uurimise raames tegutseb vastavalt siseriiklikule seadusele.

Terroriaktidega seotud
  teabevahetus

Terroriaktidega seotud
  teabe edastamine Europolile ja Eurojustile

| d a) | teave terroriaktide eest süüdimõistmiste ja nende aktidega seotud eriliste asjaolude kohta; kui esimese astme kohtu süüdimõistvat kohtuotsust apellatsioonikaebuse tagajärjel muudetakse, edastab teabenõude saanud liikmesriik viivitamata muudetud andmed teabenõude esitanud liikmesriigile. |
| --- | --- |

d a)

teave terroriaktide eest süüdimõistmiste ja nende aktidega seotud eriliste asjaolude kohta; kui esimese astme kohtu süüdimõistvat kohtuotsust apellatsioonikaebuse tagajärjel muudetakse, edastab teabenõude saanud liikmesriik viivitamata muudetud andmed teabenõude esitanud liikmesriigile.

| d b) | mõistetud karistused ning asjaomane teave nende täideviimise kohta; |
| --- | --- |

d b)

mõistetud karistused ning asjaomane teave nende täideviimise kohta;

| d c) | süüdimõistmisega kaasnenud õiguste äravõtmised; |
| --- | --- |

d c)

süüdimõistmisega kaasnenud õiguste äravõtmised;

| d d) | karistusregistrid; |
| --- | --- |

d d)

karistusregistrid;

| c) | teave terroriaktide eest süüdi mõistvate
  lõplike
  kohtuotsuste ja nende aktidega seotud konkreetsete asjaolude kohta
  , |
| --- | --- |

c)

teave terroriaktide eest süüdi mõistvate
  lõplike
  kohtuotsuste ja nende aktidega seotud konkreetsete asjaolude kohta
  ,

| c) | teave terroriaktide eest süüdi mõistvate kohtuotsuste ja nende aktidega seotud konkreetsete asjaolude kohta
  ; kui esimese astme kohtu süüdimõistvat kohtuotsust apellatsiooni korras muudetakse, edastab teabenõude saanud liikmesriik viivitamata muudetud andmed teabenõude esitanud liikmesriigile. |
| --- | --- |

c)

teave terroriaktide eest süüdi mõistvate kohtuotsuste ja nende aktidega seotud konkreetsete asjaolude kohta
  ; kui esimese astme kohtu süüdimõistvat kohtuotsust apellatsiooni korras muudetakse, edastab teabenõude saanud liikmesriik viivitamata muudetud andmed teabenõude esitanud liikmesriigile.

| d b) | mõistetud karistused ning asjaomane teave nende täideviimise kohta; |
| --- | --- |

d b)

mõistetud karistused ning asjaomane teave nende täideviimise kohta;

| c b) | süüdimõistmisega tekkinud õiguste äravõtmised; |
| --- | --- |

c b)

süüdimõistmisega tekkinud õiguste äravõtmised;

| c c) | karistusregistrid; |
| --- | --- |

c c)

karistusregistrid;

Artikkel 2 a

Terrorirünnakuid puudutava teabe kontrollimine ja hävitamine

1.
     
  Europol ning Eurojust kontrollivad igal aastal artikli 2 alusel edastatud andmete ajakohasust.

2.
     
  Europol ning Eurojust hävitavad artikli 2 alusel edastatud andmed kolme aasta möödumisel ajast, mil lõpeb nende seos käimasolevate juurdlustega.

3.
     
  Lõikes 2 toodud tähtaega võib erandjuhul pikendada. Europol ning Eurojust määravad kindlaks selliste erandite läbivaatamise korra.

Artikkel 3 a

Euroopa Kohtu pädevus

Kõik liikmesriigid aktsepteerivad Euroopa Kohtu pädevust, kes on Euroopa Liidu lepingu artikli 35 lõike 2 järgi pädev tegema eelotsuseid käesoleva otsuse kehtivuse ja tõlgendamise kohta.

Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed
  teiste liikmesriikide esitatud, terroriaktidega seotud vastastikuse õigusabi ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise taotluste käsitlemiseks kiiresti ja esmajärjekorras
  .

Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed
  , et kogu asjaomane teave, mis sisaldub mõnes juurdluse või kriminaalmenetluse käigus saadud või konfiskeeritud dokumendis, toimikus, teabe osas, esemes või mõnes muus tõestusvahendis ning mis on seotud terroriaktidega, tehakse vastavalt riiklikule õigusele ja asjaomastele rahvusvahelistele õigusaktidele viivitamatult kättesaadavaks teiste huvitatud liikmesriikide ametivõimudele või edastatakse neile viivitamatult, kui nimetatud teavet peetakse vajalikuks juurdluse alustamiseks nimetatud liikmesriikides või kui neis on juurdlus juba pooleli või kui on algatatud terroriaktidega seotud kriminaalmenetlus
  .

(Artikli 2 lõige 5 jäetakse seega välja)

Kui mõnda teabe osa ei saa viivitamatult edastada, annab pädev asutus viivitamatult teada tähtaja, millal ta saab teabe edastada. See tähtaeg ei tohi ületada kahtteist tundi või sellise teabe osa puhul, mis nõuab formaalsusi või eelnevaid kontakte teiste ametivõimudega, neljakümmet kaheksat tundi kiireloomuliste juhtumite puhul ja kümmet tööpäeva muudel juhtudel.

Lõikes 1 a kindlaks määratud tähtajad hakkavad lugema alates teabenõude kättesaamisest nõude saanud liikmesriigi pädeva asutuse poolt.

Artikkel 4 a

Spontaanne teabevahetus

Piiramata artiklite 2 ja 3 kohaldamist, edastavad politseiteenistused või muud pädevad õiguskaitseorganid kogu teabe ilma teabenõuet saamata muude asjaomaste liikmesriikide politseiteenistustele või muudele pädevatele õiguskaitseorganitele, kui tõsised faktilised põhjused annavad alust arvata, et nimetatud teave võiks aidata kaasa terroriaktidega seotud kuritegude või kuritegevuse ennetamisele, uurimisele või jälile saamisele.

Teabe edastamine esimese taande raames on piiratud sellise teabega, mida peetakse asjaomaseks ja vajalikuks, et tagada asjassepuutuvate kuritegude või kuritegevuse ennetustegevuse, uurimise või jälile saamise edukus.

Tõsised faktilised põhjused teabe spontaanseks vahetuseks vastavalt esimesele taandele on märgitud ja selgelt põhjendatud asjassepuutuvate politseiteenistuste või muude pädevate õiguskaitseorganite poolt.

Artikkel 4 b (uus)

Teabe edastamisest keeldumine

Politseiteenistused või muud pädevad õiguskaitseorganid võivad teabe edastamisest keelduda ainult siis, kui seda õigustavad tõsised faktilised põhjused, mis annavad alust arvata, et:

| a) | teabe edastamine kahjustaks teabenõude saanud liikmesriigi elulisi julgeolekuhuve; |
| --- | --- |

a)

teabe edastamine kahjustaks teabenõude saanud liikmesriigi elulisi julgeolekuhuve;

| b) | teabe edastamine võiks kahjustada käimasoleva uurimise sujuvust; |
| --- | --- |

b)

teabe edastamine võiks kahjustada käimasoleva uurimise sujuvust;

| c) | nõutud teave on selgelt ebaproportsionaalne või puudub seos teabe ja teabenõude aluseks oleva eesmärgi vahel. |
| --- | --- |

c)

nõutud teave on selgelt ebaproportsionaalne või puudub seos teabe ja teabenõude aluseks oleva eesmärgi vahel.

Artikkel 4 c

Andmete kogumist ja töötlemist puudutavad põhimõtted

1.
     
  Teave, sealhulgas isikuandmed, mida käesoleva otsuse alusel vahetatakse või edastatakse, peavad:

| a) | olema õiged, adekvaatsed ja asjakohased nende eesmärkide suhtes, mille tarbeks neid kogutakse ning järgnevalt töödeldakse; |
| --- | --- |

a)

olema õiged, adekvaatsed ja asjakohased nende eesmärkide suhtes, mille tarbeks neid kogutakse ning järgnevalt töödeldakse;

| b) | olema kogutud ning töödeldud ainult seaduslike ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

b)

olema kogutud ning töödeldud ainult seaduslike ülesannete täitmiseks.

Andmeid isikliku elu kohta, samuti andmeid eraisikute kohta, kes pole kahtlusalused, tohib koguda ainult juhtudel, kui see on absoluutselt vajalik, ning rangeid nõudeid järgides;

2.
     
  Käesoleva otsuse alusel edastatud andmete terviklikkus ja konfidentsiaalsus on tagatud kõigis andmevahetuse ja -töötluse staadiumides.

Teabeallikad on kaitstud.

Artikkel 4 d

Asjassepuutuvate isikute andmetele juurdepääsu õigus

Eraisikul, keda kogutud andmed puudutavad, on õigus:

| a) | saada teavet teda puudutavate andmete olemasolust, välja arvatud mõne olulise takistuse korral; |
| --- | --- |

a)

saada teavet teda puudutavate andmete olemasolust, välja arvatud mõne olulise takistuse korral;

| b) | pääseda tasuta juurde teda puudutavatele andmetele ning parandada ebatäpseid andmeid, välja arvatud juhul, kui see ligipääs võib ohustada avalikku julgeolekut ja avalikku korda või kolmandate isikute õigusi ja vabadusi või kui see võib juurdlust takistada; |
| --- | --- |

b)

pääseda tasuta juurde teda puudutavatele andmetele ning parandada ebatäpseid andmeid, välja arvatud juhul, kui see ligipääs võib ohustada avalikku julgeolekut ja avalikku korda või kolmandate isikute õigusi ja vabadusi või kui see võib juurdlust takistada;

| c) | andmete kuritahtliku kasutamise korral seoses käesoleva artikliga esitada vaie õiguslikkuse taastamiseks ning saada käesolevas artiklis kirjeldatud põhimõtete rikkumise korral võimalikult kiiresti hüvitist. |
| --- | --- |

c)

andmete kuritahtliku kasutamise korral seoses käesoleva artikliga esitada vaie õiguslikkuse taastamiseks ning saada käesolevas artiklis kirjeldatud põhimõtete rikkumise korral võimalikult kiiresti hüvitist.

Artikkel 4 e

Isikuandmete kaitsega tegelev ühine järelevalveorgan

1.
     
  Luuakse isikuandmete kaitsega tegelev ühine järelevalveorgan, edaspidi “organ”.

Organil on nõuandevfunktsioon ja ta on oma töös sõltumatu.

2.
     
  Organisse kuulub üks riikliku järelevalveorgani või -organite esindaja igast liikmesriigist, üks liidu institutsioonide, Euroopa andmekaitseinspektori ja muude asutuste jaoks loodud organi või organite esindaja ning üks komisjoni esindaja.

Iga organi liige on määratud institutsiooni, organi või organite poolt, mida ta esindab. Kui liikmesriigis on mitu järelevalveorganit, nimetavad need ühise esindaja. Samamoodi toimivad liidu institutsioonide ja muude asutuste jaoks loodud organid.

3.
     
  Organ võtab otsuseid vastu järelevalveorganite esindajate lihthäälteenamusega.

4.
     
  Organ valib endale esimehe. Esimehe ametiaeg kestab kaks aastat. Ametiaeg on uuendatav.

5.
     
  Organit assisteerib nõukogu 17. oktoobri 2000. aasta otsusega 2000/641/JAI

   (3)

  loodud andmekaitse ühiste järelevalveorganite sekretariaat.

Sekretariaat viiakse üle komisjoni juurde nii kiiresti kui võimalik.

Artikkel 4 f

Isikuandmete kaitsega tegeleva ühise järelevalveorgani ülesanded

1.
     
  Organi ülesanded on:

| a) | uurida kõiki käesoelva direktiivi alusel vastuvõetud siseriiklike meetmete kohaldamisega seotud küsimusi; |
| --- | --- |

a)

uurida kõiki käesoelva direktiivi alusel vastuvõetud siseriiklike meetmete kohaldamisega seotud küsimusi;

| b) | esitada komisjonile arvamus andmekaitse olukorra kohta Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

b)

esitada komisjonile arvamus andmekaitse olukorra kohta Euroopa Liidus;

| c) | anda nõu kõikide käesoleva otsuse raames tehtavate muudatuse projektide osas, kõikide täiendavate või spetsiifiliste meetmete projektide osas füüsiliste isikute õiguste ja vabaduste kaitseks isikuandmete töötlemisel nagu ka kõikide muude Euroopa õigusloomega seotud projektide osas, mis avaldavad mõju nimetatud õigustele ja vabadustele; |
| --- | --- |

c)

anda nõu kõikide käesoleva otsuse raames tehtavate muudatuse projektide osas, kõikide täiendavate või spetsiifiliste meetmete projektide osas füüsiliste isikute õiguste ja vabaduste kaitseks isikuandmete töötlemisel nagu ka kõikide muude Euroopa õigusloomega seotud projektide osas, mis avaldavad mõju nimetatud õigustele ja vabadustele;

| d) | esitada arvamus Euroopa tasandil väljatöötatud käitumisjuhiste kohta. |
| --- | --- |

d)

esitada arvamus Euroopa tasandil väljatöötatud käitumisjuhiste kohta.

2.
     
  Kui organ leiab, et Euroopa Liidu erinevate liikmesriikide õigusloome ja tavade vahel kujunenud erinevused võivad seada ohtu isikute võrdse kaitse isikuandmete töötlemise osas, teavitab ta sellest komisjoni.

3.
     
  Organ võib omaalgatuslikult anda soovitusi kõigis küsimustes, mis puudutavad isikute kaitset isikuandmete töötlemise osas kolmanda samba raames.

4.
     
  Organi arvamusavaldused ja soovitused edastatakse komisjonile.

5.
     
  Oma ülesannete täitmisel on organil uurimise ning sekkumise volitus, mis lubab tal vajaduse korral tarvitada kõiki vajalikke meetmeid kogutud teabe muutmiseks, selle töötlemise ajutiseks või jäädavaks keelamiseks või teabe hävitamiseks, kui teabe kogumisel rikuti artikleid 9 a ning 9 b.

6.
     
  Igaüks võib pöörduda organi poole nõudega kaitsta oma õigusi ja vabadusi, mis seonduvad isikuandmete töötlemisega.

Asjassepuutuvat isikut teavitatakse tema nõude tulemusena teostatud toimingutest.

7.
     
  Komisjon teavitab organit toimingutest, mida ta on organi arvamuste ning soovituste tulemusena ette võtnud. Selleks koostab komisjon aruande, mis saadetakse ka Euroopa Parlamendile ning nõukogule. Aruanne avaldatakse.

8.
     
  Organ koostab aastaaruande üksikisikute kaitse olukorrast isikuandmete töötlemise osas kolmanda samba raames ning edastab selle Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile. Aruanne avaldatakse.

Artikkel 4 g

Europoli ja Eurojusti aruanded

Europol ja Eurojust esitavad oma aastaaruanded nõukogule ja Euroopa Parlamendile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

(2)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

(3)  EÜT L 271, 24.10.2000, lk 1.

P6_TA(2005)0218

Ühenduse finantshuvide kaitse ja pettustevastane võitlus

Euroopa Parlamendi resolutsioon ühenduste finantshuvide kaitse ja pettustevastase võitluse kohta (2004/2198(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone komisjoni ja Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) varasemate aastaaruannete kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone komisjoni ja Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) varasemate aastaaruannete kohta;

| — | võttes arvesse komisjoni aastaaruannet ühenduste finantshuvide kaitse ja pettustevastase võitluse kohta (KOM(2004)0573), kaasa arvatud lisad (SEK(2004)1058, SEK(2004)1059); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aastaaruannet ühenduste finantshuvide kaitse ja pettustevastase võitluse kohta (KOM(2004)0573), kaasa arvatud lisad (SEK(2004)1058, SEK(2004)1059);

| — | võttes arvesse komisjoni teadaannet: ühenduste finantshuvide kaitse, pettustevastane võitlus, tegevuskava 2004–2005 (KOM(2004)0544); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teadaannet: ühenduste finantshuvide kaitse, pettustevastane võitlus, tegevuskava 2004–2005 (KOM(2004)0544);

| — | võttes arvesse OLAFi tegevusaruannet 2004. aasta juunis lõppenud aruandeaasta kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OLAFi tegevusaruannet 2004. aasta juunis lõppenud aruandeaasta kohta (1);

| — | võttes arvesse OLAFi järelevalvekomitee (2) tegevusaruannet 2003. aasta juuni ja 2004. aasta juuli vahelise aruandeperioodi kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OLAFi järelevalvekomitee (2) tegevusaruannet 2003. aasta juuni ja 2004. aasta juuli vahelise aruandeperioodi kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja aastaaruannet 2003. eelarveaasta kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja aastaaruannet 2003. eelarveaasta kohta (3);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 276 lõiget 3 ja artikli 280 lõiget 5; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 276 lõiget 3 ja artikli 280 lõiget 5;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi(A6-0151/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi(A6-0151/2005);

Teatatud rikkumiste ja pettuste maht

| 1. | tõdeb, et 2003. aastal teatasid liikmesriigid omavahendite, põllumajanduskulude ja struktuuripoliitika meetmete valdkonnas rikkumistest ja pettustest kokku ümmarguselt 922 miljoni euro ulatuses; liikmesriikide poolt Brüsselisse edastatud arve on võimalik liigendada järgnevalt:






  — | omavahendid: 269,9 miljonit eurot (2002. aasta: 341,9 miljonit eurot), |
| --- | --- | --- |

1.

tõdeb, et 2003. aastal teatasid liikmesriigid omavahendite, põllumajanduskulude ja struktuuripoliitika meetmete valdkonnas rikkumistest ja pettustest kokku ümmarguselt 922 miljoni euro ulatuses; liikmesriikide poolt Brüsselisse edastatud arve on võimalik liigendada järgnevalt:

—

omavahendid: 269,9 miljonit eurot (2002. aasta: 341,9 miljonit eurot),

| — | EAGGF garantii: 169,7 miljonit eurot (2002. aasta: 198,1 miljonit eurot), |
| --- | --- |

—

EAGGF garantii: 169,7 miljonit eurot (2002. aasta: 198,1 miljonit eurot),

| — | struktuuripoliitika meetmed: 482,2 miljonit eurot (2002. aasta: 614, 1 miljonit eurot); |
| --- | --- |

—

struktuuripoliitika meetmed: 482,2 miljonit eurot (2002. aasta: 614, 1 miljonit eurot);

| 2. | tõdeb, et 2002. aastal moodustas teatatud kahjude maht kokku 1,15 miljardit eurot ja oli seega suurem kui 2003. aastal; tuletab meelde, et sellistele kahjude mahu kõikumistele aastast aastasse ei tohi omistada ülemäärast tähendust ja et seda võivad mõjutada arvukad tegurid; |
| --- | --- |

2.

tõdeb, et 2002. aastal moodustas teatatud kahjude maht kokku 1,15 miljardit eurot ja oli seega suurem kui 2003. aastal; tuletab meelde, et sellistele kahjude mahu kõikumistele aastast aastasse ei tohi omistada ülemäärast tähendust ja et seda võivad mõjutada arvukad tegurid;

| 3. | tõstab siiski esile, et pikema perioodi jooksul vaadeldes näitab kahjude maht EAGGF valdkonnas selgelt vähenevat tendentsi, samal ajal kui struktuurifondide valdkonnas on täheldatav tugev tõus; nii moodustas näiteks teatatud kahjude maht 2000. aastal EAGGF valdkonnas veel 474,6 miljonit eurot, samal ajal kui struktuurifondides oli see 2000. aastal vaid 114,3 miljonit eurot; vahepealsel ajal on mõlema valdkonna suhteline tähtsus pettuste statistikas peaaegu vastupidiseks muutunud; |
| --- | --- |

3.

tõstab siiski esile, et pikema perioodi jooksul vaadeldes näitab kahjude maht EAGGF valdkonnas selgelt vähenevat tendentsi, samal ajal kui struktuurifondide valdkonnas on täheldatav tugev tõus; nii moodustas näiteks teatatud kahjude maht 2000. aastal EAGGF valdkonnas veel 474,6 miljonit eurot, samal ajal kui struktuurifondides oli see 2000. aastal vaid 114,3 miljonit eurot; vahepealsel ajal on mõlema valdkonna suhteline tähtsus pettuste statistikas peaaegu vastupidiseks muutunud;

| 4. | kutsub liikmesriike üles võtma asjakohaseid meetmeid, et parandada struktuurifondide haldamist ja tagada pettuste ohu oluline vähenemine, samuti määruse (EÜ) nr 1681/94 (4) täielik rakendamine, eelkõige õigeaegse, selge ja põhjaliku teavitamismenetluse osas; |
| --- | --- |

4.

kutsub liikmesriike üles võtma asjakohaseid meetmeid, et parandada struktuurifondide haldamist ja tagada pettuste ohu oluline vähenemine, samuti määruse (EÜ) nr 1681/94 (4) täielik rakendamine, eelkõige õigeaegse, selge ja põhjaliku teavitamismenetluse osas;

| 5. | tõdeb, et OLAF registreeris aruandeperioodil 637 uut juhtumit ja et kõikide juhtumite, mis 30. juunil 2004 olid veel jooksvate uurimiste objektiks, finantsmõjusid hinnatakse 1,37 miljardile eurole; |
| --- | --- |

5.

tõdeb, et OLAF registreeris aruandeperioodil 637 uut juhtumit ja et kõikide juhtumite, mis 30. juunil 2004 olid veel jooksvate uurimiste objektiks, finantsmõjusid hinnatakse 1,37 miljardile eurole;

| 6. | tõdeb lisaks sellele, et kõikide juhtumite, mille osas OLAF oma aruandeperioodi (juuli 2003 kuni juuni 2004) lõpus järelmeetmeid võttis, kahjude maht moodustas 1,76 miljardit eurot (5). |
| --- | --- |

6.

tõdeb lisaks sellele, et kõikide juhtumite, mille osas OLAF oma aruandeperioodi (juuli 2003 kuni juuni 2004) lõpus järelmeetmeid võttis, kahjude maht moodustas 1,76 miljardit eurot (5).

| 7. | tõdeb, et OLAFi aruandeperioodi lõpus oli uutes liikmesriikides ja kandidaatriikides käimas 55 uurimist; need uurimised puudutasid esmajoones välisabi, sigarettide ja põllumajanduse sektoreid; rõhutab sellega seoses pettustevastase koordineerimissüsteemi kasulikkust; |
| --- | --- |

7.

tõdeb, et OLAFi aruandeperioodi lõpus oli uutes liikmesriikides ja kandidaatriikides käimas 55 uurimist; need uurimised puudutasid esmajoones välisabi, sigarettide ja põllumajanduse sektoreid; rõhutab sellega seoses pettustevastase koordineerimissüsteemi kasulikkust;

| 8. | taunib komisjoni ja OLAFi esitatud aruannete seni puudulikku võrreldavust, tervitab edaspidiseks kavandatud aruandeperioodide ühtlustamist; |
| --- | --- |

8.

taunib komisjoni ja OLAFi esitatud aruannete seni puudulikku võrreldavust, tervitab edaspidiseks kavandatud aruandeperioodide ühtlustamist;

Ülemäära või vääralt makstud vahendite sissenõudmine

| 9. | meenutab, et omavahendite, põllumajanduskulude ja struktuuripoliitika meetmete valdkonnas tuleb 2003. ja varasematest aastatest ühtekokku sisse nõuda 3 miljardit eurot (6); |
| --- | --- |

9.

meenutab, et omavahendite, põllumajanduskulude ja struktuuripoliitika meetmete valdkonnas tuleb 2003. ja varasematest aastatest ühtekokku sisse nõuda 3 miljardit eurot (6);

| 10. | kutsub üles lihtsustama üksikute pettuseliikide ja paljastamismeetodite definitsioone; kutsub komisjoni ja OLAFit leppima põllumajanduse valdkonnas kokku tööjaotuses, mille kohaselt oleks OLAF tulevikus vastutav investeeringute eest, samal ajal kui põllumajanduse peadirektoraat jääb vastutavaks sissenõudmiste eest; |
| --- | --- |

10.

kutsub üles lihtsustama üksikute pettuseliikide ja paljastamismeetodite definitsioone; kutsub komisjoni ja OLAFit leppima põllumajanduse valdkonnas kokku tööjaotuses, mille kohaselt oleks OLAF tulevikus vastutav investeeringute eest, samal ajal kui põllumajanduse peadirektoraat jääb vastutavaks sissenõudmiste eest;

| 11. | meenutab ka Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 3/2004 ühise põllumajanduspoliitika eeskirjadele mittevastavate maksete sissenõudmise kohta (7), mille kohaselt teatati sektoris ajavahemikus 1971. aastast kuni 2004. aasta septembrini rikkumistest 3,1 miljardi euro ulatuses; sellest summast 626 miljonit eurot (20,2 %) nõuti vahendite saajatelt uuesti sisse, EAGGFil tuli kanda 156 miljonit eurot (5 %) ja liikmesriikidel 144 miljonit eurot (4,6 %); selle järgi tuleks täiendavalt sisse nõuda veel 2,2 miljardit eurot (70 %); |
| --- | --- |

11.

meenutab ka Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 3/2004 ühise põllumajanduspoliitika eeskirjadele mittevastavate maksete sissenõudmise kohta (7), mille kohaselt teatati sektoris ajavahemikus 1971. aastast kuni 2004. aasta septembrini rikkumistest 3,1 miljardi euro ulatuses; sellest summast 626 miljonit eurot (20,2 %) nõuti vahendite saajatelt uuesti sisse, EAGGFil tuli kanda 156 miljonit eurot (5 %) ja liikmesriikidel 144 miljonit eurot (4,6 %); selle järgi tuleks täiendavalt sisse nõuda veel 2,2 miljardit eurot (70 %);

| 12. | rõhutab liikmesriikide esmast vastutust kaduma läinud eelarvevahendite kiire ja tõhusa sissenõudmise eest; kahetseb, et liikmesriigid on nimetatud kohustust seni täitnud üksnes ebapiisavalt ja täidavad eelkõige oma aruandekohustusi komisjoni ees ainult osaliselt; |
| --- | --- |

12.

rõhutab liikmesriikide esmast vastutust kaduma läinud eelarvevahendite kiire ja tõhusa sissenõudmise eest; kahetseb, et liikmesriigid on nimetatud kohustust seni täitnud üksnes ebapiisavalt ja täidavad eelkõige oma aruandekohustusi komisjoni ees ainult osaliselt;

| 13. | tervitab sissenõudmisrakkerühma tööd laekumata summade käsitlemisel põllumajandusvaldkonnas, millel tuli 2005. aasta märtsiks läbi töötada ümmarguselt 4000 juhtumit; on sellega seoses tänulik Euroopa Kontrollikoja eriaruande nr 3/2004 eest ühise põllumajanduspoliitika eeskirjadele mittevastavate maksete sissenõudmise kohta; |
| --- | --- |

13.

tervitab sissenõudmisrakkerühma tööd laekumata summade käsitlemisel põllumajandusvaldkonnas, millel tuli 2005. aasta märtsiks läbi töötada ümmarguselt 4000 juhtumit; on sellega seoses tänulik Euroopa Kontrollikoja eriaruande nr 3/2004 eest ühise põllumajanduspoliitika eeskirjadele mittevastavate maksete sissenõudmise kohta;

| 14. | kiidab edusamme, mida sissenõudmisrakkerühm on vahepealsel ajal saavutanud; nii tehti kindlaks, et 2,18 miljardist eurost 812 miljonit eurot on blokeeritud käimasolevate kohtumenetlustega ja 247 miljonit eurot peavad liikmesriigid lootusetuteks laekumisteks (näiteks pankroti tõttu); sellest tuleneb, et praegusel ajahetkel tuleks sisse nõuda 1,12 miljardit eurot; |
| --- | --- |

14.

kiidab edusamme, mida sissenõudmisrakkerühm on vahepealsel ajal saavutanud; nii tehti kindlaks, et 2,18 miljardist eurost 812 miljonit eurot on blokeeritud käimasolevate kohtumenetlustega ja 247 miljonit eurot peavad liikmesriigid lootusetuteks laekumisteks (näiteks pankroti tõttu); sellest tuleneb, et praegusel ajahetkel tuleks sisse nõuda 1,12 miljardit eurot;

| 15. | tervitab tõsiasja, et üksikjuhtumite konkreetse kontrollimise käigus oli võimalik sissenõutavat summat veelgi vähendada 1,12 miljardilt eurolt kuni 765 miljoni euroni (näiteks kahekordse äramärkimise vältimise teel); |
| --- | --- |

15.

tervitab tõsiasja, et üksikjuhtumite konkreetse kontrollimise käigus oli võimalik sissenõutavat summat veelgi vähendada 1,12 miljardilt eurolt kuni 765 miljoni euroni (näiteks kahekordse äramärkimise vältimise teel);

| 16. | tõdeb, et rakkerühma analüüsi alusel tuleks nimetatud 765 miljonist eurost EAGGFil kanda 115 miljonit eurot, liikmesriikidel aga 650 miljonit eurot; liikmesriike teavitati sellest juba kirja teel; |
| --- | --- |

16.

tõdeb, et rakkerühma analüüsi alusel tuleks nimetatud 765 miljonist eurost EAGGFil kanda 115 miljonit eurot, liikmesriikidel aga 650 miljonit eurot; liikmesriike teavitati sellest juba kirja teel;

| 17. | kritiseerib, et sageli on riikidel, mille teatatud rikkumistest tulenev finantskahju on suurim (2003: Hispaania 112 367 457 eurot, Itaalia 16 896 556 eurot ja Prantsusmaa 12 221 826 eurot) ette näidata ka väikseim sissenõudmismäär (2003: Hispaania 4,9 %, Itaalia 13,9 % ja Prantsusmaa 15,6 %); eksporditoetuste puhul on Hispaania vastutav napilt 50 % eest kahju kogumahust (2003: 8 694 350 eurot ühtekokku 17 514 557 eurost), on aga sisse nõudnud vaid 9,3 %; |
| --- | --- |

17.

kritiseerib, et sageli on riikidel, mille teatatud rikkumistest tulenev finantskahju on suurim (2003: Hispaania 112 367 457 eurot, Itaalia 16 896 556 eurot ja Prantsusmaa 12 221 826 eurot) ette näidata ka väikseim sissenõudmismäär (2003: Hispaania 4,9 %, Itaalia 13,9 % ja Prantsusmaa 15,6 %); eksporditoetuste puhul on Hispaania vastutav napilt 50 % eest kahju kogumahust (2003: 8 694 350 eurot ühtekokku 17 514 557 eurost), on aga sisse nõudnud vaid 9,3 %;

| 18. | avaldab lootust, et 2003. aastal tööle rakendatud sissenõudmisrühm, mis peab uurima juhtumeid kuni aastani 1999, aitab kaasa osa võlgnevuste sundkorras sissenõudmisele; |
| --- | --- |

18.

avaldab lootust, et 2003. aastal tööle rakendatud sissenõudmisrühm, mis peab uurima juhtumeid kuni aastani 1999, aitab kaasa osa võlgnevuste sundkorras sissenõudmisele;

| 19. | meenutab taas Euroopa Ühenduste Kohtu lahendeid (8), mis juba oma 11. oktoobri 1990 otsuses (kohtuasi C-34/89, Itaalia Vabariik / Euroopa Komisjon) (9) tuletas liikmesriikidele meelde üldise hoolsuskohustuse järgimise vajadust; |
| --- | --- |

19.

meenutab taas Euroopa Ühenduste Kohtu lahendeid (8), mis juba oma 11. oktoobri 1990 otsuses (kohtuasi C-34/89, Itaalia Vabariik / Euroopa Komisjon) (9) tuletas liikmesriikidele meelde üldise hoolsuskohustuse järgimise vajadust;

| 20. | on arvamusel, et ebaregulaarsete maksete mittesissenõudmine nelja aasta (haldusmeetmete abil) või kaheksa aasta (kohtu kaudu) jooksul kujutab endast hoolsuskohustuse jämedat rikkumist; asjassepuutuv riik peaks sellisel juhul olema kohustatud võlgnetava summa ise hankima; sel viisil oleks võimalik julgustada liikmesriike varakult vastutust võtma ja ennetavalt vigu parandama; selline toimimisviis hõlbustaks ka Euroopa Parlamendi ees aruandekohustusliku komisjoni tööd; tervitab seetõttu komisjoni vastavasuunalisi ettepanekuid (10); |
| --- | --- |

20.

on arvamusel, et ebaregulaarsete maksete mittesissenõudmine nelja aasta (haldusmeetmete abil) või kaheksa aasta (kohtu kaudu) jooksul kujutab endast hoolsuskohustuse jämedat rikkumist; asjassepuutuv riik peaks sellisel juhul olema kohustatud võlgnetava summa ise hankima; sel viisil oleks võimalik julgustada liikmesriike varakult vastutust võtma ja ennetavalt vigu parandama; selline toimimisviis hõlbustaks ka Euroopa Parlamendi ees aruandekohustusliku komisjoni tööd; tervitab seetõttu komisjoni vastavasuunalisi ettepanekuid (10);

| 21. | tervitab lisaks sellele komisjoni kavatsust täiustada jätkuvalt “musta nimekirja” süsteemi, kutsub komisjoni kõiki valikuid kontrollima, et kujundada nimetatud instrument ümber tõhusaks pettustevastaseks vahendiks ja laiendada seda võimalusel põllumajandusvaldkonda; Saksamaa, Prantsusmaa, Austria, Holland, Hispaania ja Ühendkuningriik juba kasutavad seda võimalust; |
| --- | --- |

21.

tervitab lisaks sellele komisjoni kavatsust täiustada jätkuvalt “musta nimekirja” süsteemi, kutsub komisjoni kõiki valikuid kontrollima, et kujundada nimetatud instrument ümber tõhusaks pettustevastaseks vahendiks ja laiendada seda võimalusel põllumajandusvaldkonda; Saksamaa, Prantsusmaa, Austria, Holland, Hispaania ja Ühendkuningriik juba kasutavad seda võimalust;

| 22. | kutsub komisjoni taas kord üles koostama raportit “musta nimekirja” süsteemi puuduste kohta (nõukogu 22. juuni 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1469/95 meetmete kohta, mis tuleb võtta teatavate Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust rahastatavate toimingute abisaajate suhtes (11)); |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni taas kord üles koostama raportit “musta nimekirja” süsteemi puuduste kohta (nõukogu 22. juuni 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1469/95 meetmete kohta, mis tuleb võtta teatavate Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust rahastatavate toimingute abisaajate suhtes (11));

| 23. | avaldab lootust, et antud raporti alusel algatatakse mõttevahetus, mille eesmärgiks oleks teha süsteemis olulisi muudatusi või asendada see tõhusama vahendiga; |
| --- | --- |

23.

avaldab lootust, et antud raporti alusel algatatakse mõttevahetus, mille eesmärgiks oleks teha süsteemis olulisi muudatusi või asendada see tõhusama vahendiga;

| 24. | on mures, et rida liikmesriike, eriti Saksamaa, Prantsusmaa ja Hispaania, ei pea oma aruandekohustuse täitmisel kinni ettenähtud tähtaegadest; 90 % juhtumitest edastatakse komisjonile vaid kahe aasta jooksul, mis kahjustab vääralt makstud summade sissenõudmise väljavaateid; |
| --- | --- |

24.

on mures, et rida liikmesriike, eriti Saksamaa, Prantsusmaa ja Hispaania, ei pea oma aruandekohustuse täitmisel kinni ettenähtud tähtaegadest; 90 % juhtumitest edastatakse komisjonile vaid kahe aasta jooksul, mis kahjustab vääralt makstud summade sissenõudmise väljavaateid;

| 25. | viitab sellele, et OLAFi värskeimast tegevusaruandest nähtub, et uurijad hindasid kõikide OLAFi poolt viimase viie aasta jooksul käsitletud juhtumite kahjude mahuks 5,34 miljardit eurot; tõdeb, et sellest on suudetud seni sisse nõuda ümmarguselt 100 miljonit eurot; see vastab ainult 1,87 %-le arvestuslikust kahjusummast; ootab OLAFilt analüüsi ameti poolt käsitletud juhtumite sellise madala sissenõudmiskvoodi põhjuste kohta; |
| --- | --- |

25.

viitab sellele, et OLAFi värskeimast tegevusaruandest nähtub, et uurijad hindasid kõikide OLAFi poolt viimase viie aasta jooksul käsitletud juhtumite kahjude mahuks 5,34 miljardit eurot; tõdeb, et sellest on suudetud seni sisse nõuda ümmarguselt 100 miljonit eurot; see vastab ainult 1,87 %-le arvestuslikust kahjusummast; ootab OLAFilt analüüsi ameti poolt käsitletud juhtumite sellise madala sissenõudmiskvoodi põhjuste kohta;

Pettused võltsvõiga

| 26. | tuletab meelde, et 1999. aastal avastatud niinimetatud Italburro juhtumiga (võltsvõi) ühendusele tekkinud finantskahju suuruseks arvestatakse enam kui 100 miljonit eurot ja on mures, et siiani on liikmesriikide (Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa) 100 miljonile eurole hinnatud kahjust sisse nõutud vähem kui 10 %. see võiks kujutada endast hoolsuskohustuse jämedat rikkumist liikmesriikide poolt; |
| --- | --- |

26.

tuletab meelde, et 1999. aastal avastatud niinimetatud Italburro juhtumiga (võltsvõi) ühendusele tekkinud finantskahju suuruseks arvestatakse enam kui 100 miljonit eurot ja on mures, et siiani on liikmesriikide (Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa) 100 miljonile eurole hinnatud kahjust sisse nõutud vähem kui 10 %. see võiks kujutada endast hoolsuskohustuse jämedat rikkumist liikmesriikide poolt;

| 27. | kritiseerib asjaolu, et tänaseni ei ole saadud selgust võltsitud või tõttu tekkinud võimalike terviserikete osas; tuletab lisaks sellele meelde, et võltsimine avastati pigem juhuslikult, maffiamõrvade uurimise raames, aga ilmselt ei eksisteeri rutiinseid kontrolle selliste manipulatsioonide takistamiseks; ootab komisjonilt ettepanekuid, kuidas oleks võimalik toiduainete võltsimisest lähtuvaid terviseriske tõhusalt piirata; |
| --- | --- |

27.

kritiseerib asjaolu, et tänaseni ei ole saadud selgust võltsitud või tõttu tekkinud võimalike terviserikete osas; tuletab lisaks sellele meelde, et võltsimine avastati pigem juhuslikult, maffiamõrvade uurimise raames, aga ilmselt ei eksisteeri rutiinseid kontrolle selliste manipulatsioonide takistamiseks; ootab komisjonilt ettepanekuid, kuidas oleks võimalik toiduainete võltsimisest lähtuvaid terviseriske tõhusalt piirata;

| 28. | ootab komisjonilt hiljemalt 31. oktoobriks 2005 aruannet, mis ei anna mitte ainult ülevaadet kriminaal- ja sissenõudmismenetluste seisust, vaid milles esitatakse ka kõik järeldused või võltsimise tagajärjel tekkinud terviseriskide kohta; tuletab meelde, et afääri teatavaks saamisel 2000. aastal keeldusid liikmesriigid komisjonile nimetatud järeldusi avalikustamast; |
| --- | --- |

28.

ootab komisjonilt hiljemalt 31. oktoobriks 2005 aruannet, mis ei anna mitte ainult ülevaadet kriminaal- ja sissenõudmismenetluste seisust, vaid milles esitatakse ka kõik järeldused või võltsimise tagajärjel tekkinud terviseriskide kohta; tuletab meelde, et afääri teatavaks saamisel 2000. aastal keeldusid liikmesriigid komisjonile nimetatud järeldusi avalikustamast;

| 29. | tõdeb hämmastusega, et Saksamaa ametiasutused on esitanud asjassepuutuvatele ettevõtjatele vaid 141 737 euro suuruse tagasimaksenõude, mille ettevõtjad on vahepeal vaidlustanud, ja et Belgia ja Prantsusmaa prokuratuurid ei ole pärast viie aasta möödumist algatanud isegi kriminaalmenetlust; |
| --- | --- |

29.

tõdeb hämmastusega, et Saksamaa ametiasutused on esitanud asjassepuutuvatele ettevõtjatele vaid 141 737 euro suuruse tagasimaksenõude, mille ettevõtjad on vahepeal vaidlustanud, ja et Belgia ja Prantsusmaa prokuratuurid ei ole pärast viie aasta möödumist algatanud isegi kriminaalmenetlust;

Sigarettide salakaubanduse tõkestamine

| 30. | viitab sellele, et liikmesriikide hinnangute kohaselt laekus 2003. aastal sigarettide salakaubanduse tõttu umbes 200 miljonit euro võrra vähem omavahendeid ja et kogukahju võib olla veel väga palju suurem; |
| --- | --- |

30.

viitab sellele, et liikmesriikide hinnangute kohaselt laekus 2003. aastal sigarettide salakaubanduse tõttu umbes 200 miljonit euro võrra vähem omavahendeid ja et kogukahju võib olla veel väga palju suurem;

| 31. | tervitab sellega seoses selgesõnaliselt sigarettide salakaubanduse tõkestamise lepingut komisjoni (koos Belgia, Saksamaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Luksemburgi, Hollandi, Portugali ja Soomega) ja Philip Morris Internationali (PMI) vahel; kiidab sellega seoses komisjoni edukat koostööd OLAFiga ja tervitab OLAFi rakkerühma otsustavat operatiivset toetust sigarettide salakaubanduse tõkestamisel; leping näeb ette meetmed sigarettide salakaubanduse pikaajaliseks ennetamiseks ning ühenduse ja ettevõtte vaheliste vaidluste lahendamise; lisaks sellele maksab PMI 12aastase perioodi jooksul ühendusele ja liikmesriikidele ligikaudu 1,25 miljardit USA dollarit; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles kasutama nimetatud makseid sigarettide salakaubanduse ennetamiseks ja tõkestamiseks ning võltsimisvastaseks tegevuseks; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekuid nimetatud tuludest olulise osa kasutamiseks ja esitama vajadusel esialgset paranduseelarve projekti ning ettepanekuid õiguslikuks aluseks; |
| --- | --- |

31.

tervitab sellega seoses selgesõnaliselt sigarettide salakaubanduse tõkestamise lepingut komisjoni (koos Belgia, Saksamaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Luksemburgi, Hollandi, Portugali ja Soomega) ja Philip Morris Internationali (PMI) vahel; kiidab sellega seoses komisjoni edukat koostööd OLAFiga ja tervitab OLAFi rakkerühma otsustavat operatiivset toetust sigarettide salakaubanduse tõkestamisel; leping näeb ette meetmed sigarettide salakaubanduse pikaajaliseks ennetamiseks ning ühenduse ja ettevõtte vaheliste vaidluste lahendamise; lisaks sellele maksab PMI 12aastase perioodi jooksul ühendusele ja liikmesriikidele ligikaudu 1,25 miljardit USA dollarit; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles kasutama nimetatud makseid sigarettide salakaubanduse ennetamiseks ja tõkestamiseks ning võltsimisvastaseks tegevuseks; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekuid nimetatud tuludest olulise osa kasutamiseks ja esitama vajadusel esialgset paranduseelarve projekti ning ettepanekuid õiguslikuks aluseks;

| 32. | tervitab, et Austria, Malta ja Iirimaa ja lepinguga ühinesid; kutsub kõiki teisi liikmesriike üles lepinguga ühinema; kutsub komisjoni üles püüdlema selliste lepingute sõlmimise poole ka teiste sigaretitootjatega; liikmesriigid peaksid hoiduma ise tootjatega lepingute sõlmimise läbirääkimistesse astumast, sest komisjoni läbirääkimiste positsioon on parem; |
| --- | --- |

32.

tervitab, et Austria, Malta ja Iirimaa ja lepinguga ühinesid; kutsub kõiki teisi liikmesriike üles lepinguga ühinema; kutsub komisjoni üles püüdlema selliste lepingute sõlmimise poole ka teiste sigaretitootjatega; liikmesriigid peaksid hoiduma ise tootjatega lepingute sõlmimise läbirääkimistesse astumast, sest komisjoni läbirääkimiste positsioon on parem;

| 33. | hoiatab selle eest, et suurenevad väljaminekud sigarettidele viivad ühelt poolt tarbimiskäitumise muutumiseni (näiteks odavate toodete suunas) ja et teiselt poolt kujutavad kõrged tubakamaksumäärad lisaimpulssi karistatavate tegude toimepanemiseks (näiteks salakaubandus või sigarettide võltsimine); |
| --- | --- |

33.

hoiatab selle eest, et suurenevad väljaminekud sigarettidele viivad ühelt poolt tarbimiskäitumise muutumiseni (näiteks odavate toodete suunas) ja et teiselt poolt kujutavad kõrged tubakamaksumäärad lisaimpulssi karistatavate tegude toimepanemiseks (näiteks salakaubandus või sigarettide võltsimine);

| 34. | tõdeb, et illegaalne väikekaubandus (esmajoones sigarettide võltsimise alane) suureneb, selle tõkestamine toob endaga kaasa olulisi probleeme; |
| --- | --- |

34.

tõdeb, et illegaalne väikekaubandus (esmajoones sigarettide võltsimise alane) suureneb, selle tõkestamine toob endaga kaasa olulisi probleeme;

| 35. | viitab sellele, et sigarettidega salakaubitsejate poolt kasutatavaid salakaubanduse kanaleid on võimalik sama hästi kasutada uimastitega salakaubitsejatel ja teistel salakaubitsejatel; |
| --- | --- |

35.

viitab sellele, et sigarettidega salakaubitsejate poolt kasutatavaid salakaubanduse kanaleid on võimalik sama hästi kasutada uimastitega salakaubitsejatel ja teistel salakaubitsejatel;

| 36. | hoiatab selle eest, et sigarettide hinnaerinevus vanades ja uutes liikmesriikides muudab salakaubanduse atraktiivseks, seda enam, et kuigi on kehtestatud üleminekutähtajad koguseliste piirangute kujul tubakatoodete sisseveole eraisikute reisimisel uutest liikmesriikidest vanadesse liikmesriikidesse, on isikuid ja sõidukeid võimalik siiski ainult pisteliselt kontrollida; |
| --- | --- |

36.

hoiatab selle eest, et sigarettide hinnaerinevus vanades ja uutes liikmesriikides muudab salakaubanduse atraktiivseks, seda enam, et kuigi on kehtestatud üleminekutähtajad koguseliste piirangute kujul tubakatoodete sisseveole eraisikute reisimisel uutest liikmesriikidest vanadesse liikmesriikidesse, on isikuid ja sõidukeid võimalik siiski ainult pisteliselt kontrollida;

| 37. | peab seetõttu vajalikuks parandada jätkuvalt vastastikuse abi osutamist ja teabevahetust pädevate ametiasutuste vahel liikmesriikides, aga ka kogu maailmas; lisaks sellele tuleks täita vabad ametikohad tolli uurimisteenistuses ja varustada tolliteenistusi suuremas mahus mobiilsete operatiivüksustega, mida liikmesriikidel oleks võimalik finantseerida PMIga sõlmitud lepingu vahenditest; |
| --- | --- |

37.

peab seetõttu vajalikuks parandada jätkuvalt vastastikuse abi osutamist ja teabevahetust pädevate ametiasutuste vahel liikmesriikides, aga ka kogu maailmas; lisaks sellele tuleks täita vabad ametikohad tolli uurimisteenistuses ja varustada tolliteenistusi suuremas mahus mobiilsete operatiivüksustega, mida liikmesriikidel oleks võimalik finantseerida PMIga sõlmitud lepingu vahenditest;

| 38. | võtab kahetsusega teadmiseks, et liikmesriikide teenistused ei edasta oma teadmisi võltsitud sigarettide ja salakaubandustegevuse ning salakaubanduse sõlmpunktide (nt Kagu-Aasia) kohta OLAFile; kutsub liikmesriike üles kontrollima asutamislepingu artikli 280 alusel, kuidas oleks võimalik selliseid teadmisi OLAFile administratiivse koostöö kaudu kättesaadavaks teha; palub Kontrollikojalt kiiret seisukohavõttu OLAFi ja liikmesriikide vahelise administratiivse koostöö parandamise ettepaneku suhtes; palub sealjuures samuti kontrollida, kas võiks olla abiks, kui salakaubanduse sõlmpunktide jälgimiseks rajatakse eraldi OLAFi esindused; |
| --- | --- |

38.

võtab kahetsusega teadmiseks, et liikmesriikide teenistused ei edasta oma teadmisi võltsitud sigarettide ja salakaubandustegevuse ning salakaubanduse sõlmpunktide (nt Kagu-Aasia) kohta OLAFile; kutsub liikmesriike üles kontrollima asutamislepingu artikli 280 alusel, kuidas oleks võimalik selliseid teadmisi OLAFile administratiivse koostöö kaudu kättesaadavaks teha; palub Kontrollikojalt kiiret seisukohavõttu OLAFi ja liikmesriikide vahelise administratiivse koostöö parandamise ettepaneku suhtes; palub sealjuures samuti kontrollida, kas võiks olla abiks, kui salakaubanduse sõlmpunktide jälgimiseks rajatakse eraldi OLAFi esindused;

| 39. | viitab sellele, et senised kogemused ühiste tolliaktsioonidega on selgelt näidanud liikmesriikide teenistuste vahelise parema koostöö eeliseid; soovitab anda sellele koostööle alaliste töörühmade kujul püsiva iseloomu ja kaasata Europol intensiivsemalt võitlusesse seda liiki rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu; |
| --- | --- |

39.

viitab sellele, et senised kogemused ühiste tolliaktsioonidega on selgelt näidanud liikmesriikide teenistuste vahelise parema koostöö eeliseid; soovitab anda sellele koostööle alaliste töörühmade kujul püsiva iseloomu ja kaasata Europol intensiivsemalt võitlusesse seda liiki rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu;

| 40. | palub komisjonil lisaks sellele arutada ELi agentuuri pädevuse suurendamist operatiivse koostöö osas välispiiridel, et kaasata tollialaste uurimisjuhtumite valdkond; |
| --- | --- |

40.

palub komisjonil lisaks sellele arutada ELi agentuuri pädevuse suurendamist operatiivse koostöö osas välispiiridel, et kaasata tollialaste uurimisjuhtumite valdkond;

Koostöö Šveitsiga

| 41. | tervitab ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ja teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud pettuste tõkestamise lepingut (12); õnnitleb kõiki, kaasa arvatud OLAF, kes osalesid lepingu väljatöötamises; lepingu sätted katavad paljusid nendest aspektidest, mis sisalduvad ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni teises protokollis, esmajoones ametiasutuste vastastikuse abi, läbiotsimise, konfiskeerimise ja sissenõudmise sätted; väljendab mõistmatust, et nimetatud protokolli, mis pärineb aastast 1997, ei ole veel ratifitseerinud kolm vana liikmesriiki– Itaalia, Luksemburg ja Austria; |
| --- | --- |

41.

tervitab ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ja teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud pettuste tõkestamise lepingut (12); õnnitleb kõiki, kaasa arvatud OLAF, kes osalesid lepingu väljatöötamises; lepingu sätted katavad paljusid nendest aspektidest, mis sisalduvad ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni teises protokollis, esmajoones ametiasutuste vastastikuse abi, läbiotsimise, konfiskeerimise ja sissenõudmise sätted; väljendab mõistmatust, et nimetatud protokolli, mis pärineb aastast 1997, ei ole veel ratifitseerinud kolm vana liikmesriiki– Itaalia, Luksemburg ja Austria;

| 42. | kutsub Tšehhi Vabariiki, Küprost, Lätit, Ungarit, Maltat, Poolat ja Sloveeniat üles eelnimetatud protokolli kiiresti ratifitseerima, nagu seda on teinud Eesti (3. veebruaril 2005), Leedu (28. mail 2004) ja Slovakkia (30. septembril 2004); |
| --- | --- |

42.

kutsub Tšehhi Vabariiki, Küprost, Lätit, Ungarit, Maltat, Poolat ja Sloveeniat üles eelnimetatud protokolli kiiresti ratifitseerima, nagu seda on teinud Eesti (3. veebruaril 2005), Leedu (28. mail 2004) ja Slovakkia (30. septembril 2004);

| 43. | taotleb sellega seoses, et võetaks kiiresti vastu komisjoni ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb ametiasutuste vastastikust abi ühenduse finantshuvide kaitseks pettuse ja muude õigusvastaste tegude eest; (13) |
| --- | --- |

43.

taotleb sellega seoses, et võetaks kiiresti vastu komisjoni ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb ametiasutuste vastastikust abi ühenduse finantshuvide kaitseks pettuse ja muude õigusvastaste tegude eest; (13)

Euroopa avaliku teenistuse ülesannete üleandmine erafirmadele

| 44. | tuletab meelde, et erinevate afääride tulemusena, kus lepingulised eratöövõtjad osaliselt pädevate ametnike teadmisel ja heakskiidul kasutasid komisjoni raha vääral eesmärgil ja manipuleerisid hankemenetlusega (ECHO afäär, MEDi afäär), lisati juba 1998. aasta lõpus finantsmäärusesse järgnev säte: “Komisjon ja muud institutsioonid ei tohi mingil viisil ega põhjusel volitada kolmandatele üksustele või organisatsioonidele selliseid eelarve täitmise ülesandeid, mis võivad olla seotud Euroopa avaliku teenistuse ülesannetega, eriti riigihankelepingute sõlmimise õiguse puhul” (14). |
| --- | --- |

44.

tuletab meelde, et erinevate afääride tulemusena, kus lepingulised eratöövõtjad osaliselt pädevate ametnike teadmisel ja heakskiidul kasutasid komisjoni raha vääral eesmärgil ja manipuleerisid hankemenetlusega (ECHO afäär, MEDi afäär), lisati juba 1998. aasta lõpus finantsmäärusesse järgnev säte: “Komisjon ja muud institutsioonid ei tohi mingil viisil ega põhjusel volitada kolmandatele üksustele või organisatsioonidele selliseid eelarve täitmise ülesandeid, mis võivad olla seotud Euroopa avaliku teenistuse ülesannetega, eriti riigihankelepingute sõlmimise õiguse puhul” (14).

| 45. | ei pea aktsepteeritavaks, et 1999. aasta novembris võttis komisjon sellest hoolimata kolmandate riikide kasuks vastu reeglid teenuste osutamise, tarne- ja ehitustellimuste kohta koostöö raames, mis lubasid niinimetatud hankeagentuuride kaasamist, mis organiseerisid seejärel pakkumismenetlusi, kirjutasid alla lepinguid ja sooritasid makseid soodustatud isikutele; |
| --- | --- |

45.

ei pea aktsepteeritavaks, et 1999. aasta novembris võttis komisjon sellest hoolimata kolmandate riikide kasuks vastu reeglid teenuste osutamise, tarne- ja ehitustellimuste kohta koostöö raames, mis lubasid niinimetatud hankeagentuuride kaasamist, mis organiseerisid seejärel pakkumismenetlusi, kirjutasid alla lepinguid ja sooritasid makseid soodustatud isikutele;

| 46. | ootab, et komisjon esitaks 1. septembriks 2005 nimekirja kõikide lepingute kohta, mis on alates 2000. aastast nimetatud hankeagentuuridega sõlmitud; see nimekiri peab sisaldama ka andmeid lepingu kestuse, selle hankemenetluse ja vastavate maksete suuruse kohta; |
| --- | --- |

46.

ootab, et komisjon esitaks 1. septembriks 2005 nimekirja kõikide lepingute kohta, mis on alates 2000. aastast nimetatud hankeagentuuridega sõlmitud; see nimekiri peab sisaldama ka andmeid lepingu kestuse, selle hankemenetluse ja vastavate maksete suuruse kohta;

OLAFi töö prioriteedid ja perspektiivid

| 47. | tuletab meelde, et ka OLAFi suhtes kehtib subsidiaarsuse põhimõte, niisiis nõue keskenduda valdkondadele, mis ei kuulu liikmesriikide teenistuste pädevusse või kus nad ei tee omal algatusel piisavaid jõupingutusi; |
| --- | --- |

47.

tuletab meelde, et ka OLAFi suhtes kehtib subsidiaarsuse põhimõte, niisiis nõue keskenduda valdkondadele, mis ei kuulu liikmesriikide teenistuste pädevusse või kus nad ei tee omal algatusel piisavaid jõupingutusi;

| 48. | rõhutab selle taustal – ilma et see piiraks OLAFi sekkumisõigust subsidiaarsuse põhimõtte raames ülejäänud tegevusvaldkondades – uuesti organite ja institutsioonide siseste ja komisjoni poolt vahetult hallatavate ülesannetega seoses läbi viidavate uurimiste prioriteetsust; |
| --- | --- |

48.

rõhutab selle taustal – ilma et see piiraks OLAFi sekkumisõigust subsidiaarsuse põhimõtte raames ülejäänud tegevusvaldkondades – uuesti organite ja institutsioonide siseste ja komisjoni poolt vahetult hallatavate ülesannetega seoses läbi viidavate uurimiste prioriteetsust;

| 49. | viitab sellele, et Euroopa põhiseaduse lepingu artikkel III-274 näeb ette, et Euroopa Liidu finantshuve kahjustavate kuritegude vastu võitlemiseks võidakse Eurojusti põhjal asutada Euroopa Prokuratuur; |
| --- | --- |

49.

viitab sellele, et Euroopa põhiseaduse lepingu artikkel III-274 näeb ette, et Euroopa Liidu finantshuve kahjustavate kuritegude vastu võitlemiseks võidakse Eurojusti põhjal asutada Euroopa Prokuratuur;

| 50. | rõhutab, et seda perspektiivi tuleb arvesse võtta OLAFi arendamise üle peetavate debattide käigus; ootab komisjonilt ja nõukogult 31. detsembriks 2005 konkreetseid ettepanekuid OLAFi tulevase rolli kohta suhetes Euroopa Prokuratuuri ja Eurojustiga; |
| --- | --- |

50.

rõhutab, et seda perspektiivi tuleb arvesse võtta OLAFi arendamise üle peetavate debattide käigus; ootab komisjonilt ja nõukogult 31. detsembriks 2005 konkreetseid ettepanekuid OLAFi tulevase rolli kohta suhetes Euroopa Prokuratuuri ja Eurojustiga;

OLAFi juurdlused ja põhivabaduste kaitse

| 51. | tuletab meelde Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (15) (“OLAFi määrus”) põhjendust 10, mille järgi peavad ameti poolt teostatavate juurdluste käigus inimõigused ja põhivabadused jääma täielikult kaitstuks; |
| --- | --- |

51.

tuletab meelde Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (15) (“OLAFi määrus”) põhjendust 10, mille järgi peavad ameti poolt teostatavate juurdluste käigus inimõigused ja põhivabadused jääma täielikult kaitstuks;

| 52. | kutsub komisjoni ja OLAFit üles täielikult austama ajakirjandusvabadust, mis on tagatud liikmesriikide õigusaktidega ning Euroopa inimõiguste konventsiooni artikliga 10, kaasa arvatud Euroopa Inimõiguste Kohtu asjaomast pretsedendiõigust ajakirjanike allikate kaitse kohta; |
| --- | --- |

52.

kutsub komisjoni ja OLAFit üles täielikult austama ajakirjandusvabadust, mis on tagatud liikmesriikide õigusaktidega ning Euroopa inimõiguste konventsiooni artikliga 10, kaasa arvatud Euroopa Inimõiguste Kohtu asjaomast pretsedendiõigust ajakirjanike allikate kaitse kohta;

| 53. | võtab murega teadmiseks OLAFi järelevalvekomitee hinnangu, et OLAFi praegused menetlusreeglid juurdluste teostamiseks (“OLAFi käsiraamat”) ei ole piisavad, et tagada uurimise all olevate isikute õigusi ja et seetõttu eksisteerib suur risk, et uurimistulemused ei osutu kohtus vettpidavaks; kutsub komisjoni seetõttu üles levitama seoses eeloleva OLAFi reformiga vastavaid õigusnormide ettepanekuid, mis kõrvaldavad nimetatud kahtluse ja kindlustavad nii õiguskindluse kui õiguskaitse; |
| --- | --- |

53.

võtab murega teadmiseks OLAFi järelevalvekomitee hinnangu, et OLAFi praegused menetlusreeglid juurdluste teostamiseks (“OLAFi käsiraamat”) ei ole piisavad, et tagada uurimise all olevate isikute õigusi ja et seetõttu eksisteerib suur risk, et uurimistulemused ei osutu kohtus vettpidavaks; kutsub komisjoni seetõttu üles levitama seoses eeloleva OLAFi reformiga vastavaid õigusnormide ettepanekuid, mis kõrvaldavad nimetatud kahtluse ja kindlustavad nii õiguskindluse kui õiguskaitse;

OLAF ja ombudsman

| 54. | tõstab esile Euroopa Kohtu ühenduste õigusaktide järgimise, tõlgendamise ja kohaldamise alase töö tähtsust tema õigusemõistmise funktsioonide alusel vastavalt asutamislepingu artiklile 255 ning ombudsmani töö tähtsust, kui asi on ühenduse organite ja institutsioonide tegevuses esinevate omavoli juhtumite äratundmises ja peatamises; |
| --- | --- |

54.

tõstab esile Euroopa Kohtu ühenduste õigusaktide järgimise, tõlgendamise ja kohaldamise alase töö tähtsust tema õigusemõistmise funktsioonide alusel vastavalt asutamislepingu artiklile 255 ning ombudsmani töö tähtsust, kui asi on ühenduse organite ja institutsioonide tegevuses esinevate omavoli juhtumite äratundmises ja peatamises;

| 55. | võtab teadmiseks OLAFi peadirektori arvamuse 8. märtsist 2005, mille alusel ei pea OLAF end menetluses 2485/2400/GG suuteliseks järgima ombudsmani soovituse projekti ja möönma, et ta esitas oma vastuväidetes ombudsmanile seoses kaebuse 1840/2002/GG uurimisega valesid ja eksitavaid andmeid; |
| --- | --- |

55.

võtab teadmiseks OLAFi peadirektori arvamuse 8. märtsist 2005, mille alusel ei pea OLAF end menetluses 2485/2400/GG suuteliseks järgima ombudsmani soovituse projekti ja möönma, et ta esitas oma vastuväidetes ombudsmanile seoses kaebuse 1840/2002/GG uurimisega valesid ja eksitavaid andmeid;

| 56. | ootab komisjonilt, et ta astuks vastavalt ombudsmani 12.mai 2005. aasta eriaruandele ja parlamendi veel esitamata arvamusele vajalikke samme vastutavatelt isikutelt vajadusel arupärimiseks ja OLAFi usaldusväärsuse taastamiseks; |
| --- | --- |

56.

ootab komisjonilt, et ta astuks vastavalt ombudsmani 12.mai 2005. aasta eriaruandele ja parlamendi veel esitamata arvamusele vajalikke samme vastutavatelt isikutelt vajadusel arupärimiseks ja OLAFi usaldusväärsuse taastamiseks;

OLAFi peadirektori nimetamise menetlus

| 57. | tervitab komisjoni otsust täita OLAFi peadirektori ametikoht pärast avalikku pakkumiskutset Euroopa Liidu Teatajas, et saaks toimuda tõeline ja usaldusväärne valik, et anda peadirektorile tugev mandaat ja piisav usutavus; |
| --- | --- |

57.

tervitab komisjoni otsust täita OLAFi peadirektori ametikoht pärast avalikku pakkumiskutset Euroopa Liidu Teatajas, et saaks toimuda tõeline ja usaldusväärne valik, et anda peadirektorile tugev mandaat ja piisav usutavus;

| 58. | võtab teadmiseks komisjoni 22. veebruari 2005. aasta otsuse (1691. istung) teha jooksva töö tegemine kuni otsuse langetamiseni ametikoha uuesti täitmise kohta ülesandeks ameti senisele peadirektorile; |
| --- | --- |

58.

võtab teadmiseks komisjoni 22. veebruari 2005. aasta otsuse (1691. istung) teha jooksva töö tegemine kuni otsuse langetamiseni ametikoha uuesti täitmise kohta ülesandeks ameti senisele peadirektorile;

| 59. | on arvamusel, et oleks olnud parem, kui komisjon oleks kokkuleppel Euroopa Parlamendi ja nõukoguga nimetanud ajutise direktori, kelle tegutsemisvabadus ei oleks olnud piiratud; on arvamusel, et OLAFi määrusesse tuleb lisada ajutise direktori määramise sätted; |
| --- | --- |

59.

on arvamusel, et oleks olnud parem, kui komisjon oleks kokkuleppel Euroopa Parlamendi ja nõukoguga nimetanud ajutise direktori, kelle tegutsemisvabadus ei oleks olnud piiratud; on arvamusel, et OLAFi määrusesse tuleb lisada ajutise direktori määramise sätted;

| 60. | tuletab meelde, et nõudis juba oma 4. detsembri 2003. aasta resolutsiooni Euroopa Komisjoni Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) tegevust hindava aruande kohta (16) punktis 55 OLAFi peadirektori ametikoha täitmiseks õigeaegset avalikku pakkumiskutset ja praegu tekkinud viivitus tuleb kirjutada eranditult komisjoni arvele, mis oli liiga kaua tegevusetu, enne kui algatati vajalikud menetlussammud; |
| --- | --- |

60.

tuletab meelde, et nõudis juba oma 4. detsembri 2003. aasta resolutsiooni Euroopa Komisjoni Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) tegevust hindava aruande kohta (16) punktis 55 OLAFi peadirektori ametikoha täitmiseks õigeaegset avalikku pakkumiskutset ja praegu tekkinud viivitus tuleb kirjutada eranditult komisjoni arvele, mis oli liiga kaua tegevusetu, enne kui algatati vajalikud menetlussammud;

| 61. | peab nüüd eriti oluliseks, et ei tekiks edasisi tarbetuid viivitusi ja otsus ametikoha uuesti täitmiseks võetakse vastu nii kiiresti kui võimalik; |
| --- | --- |

61.

peab nüüd eriti oluliseks, et ei tekiks edasisi tarbetuid viivitusi ja otsus ametikoha uuesti täitmiseks võetakse vastu nii kiiresti kui võimalik;

| 62. | rõhutab, et vastavalt OLAFi määruse artiklile 12 on komisjonil võimalik koostada vajaliku kvalifikatsiooniga kandidaatide nimekiri alles pärast OLAFi järelevalvekomitee pooldavat arvamust, et järelevalvekomiteel peab olema niisiis võimalus kõik laekuvad kandidatuurid üle kontrollida ja anda neile hinnang, enne kui komisjon koostab nimetatud alusel sobivate kandidaatide nimekirja; |
| --- | --- |

62.

rõhutab, et vastavalt OLAFi määruse artiklile 12 on komisjonil võimalik koostada vajaliku kvalifikatsiooniga kandidaatide nimekiri alles pärast OLAFi järelevalvekomitee pooldavat arvamust, et järelevalvekomiteel peab olema niisiis võimalus kõik laekuvad kandidatuurid üle kontrollida ja anda neile hinnang, enne kui komisjon koostab nimetatud alusel sobivate kandidaatide nimekirja;

| 63. | rõhutab, et komisjon nimetab OLAFi peadirektori kokkuleppel Euroopa Parlamendi ja nõukoguga, mistõttu tuleb saavutada üksmeel; tuletab meelde, et nimetatud regulatsioon kehtestati, kuna OLAFi peadirektori kaugeleulatuvad volitused (uurimiste algatamine ja lõpetamine, teabe edastamine riikide kohtuasutustele) ei laiene mitte ainult komisjoni liikmetele ja teenistujatele, vaid ka Euroopa Parlamendile, nõukogule ja ühenduse ülejäänud institutsioonidele ja asutustele; |
| --- | --- |

63.

rõhutab, et komisjon nimetab OLAFi peadirektori kokkuleppel Euroopa Parlamendi ja nõukoguga, mistõttu tuleb saavutada üksmeel; tuletab meelde, et nimetatud regulatsioon kehtestati, kuna OLAFi peadirektori kaugeleulatuvad volitused (uurimiste algatamine ja lõpetamine, teabe edastamine riikide kohtuasutustele) ei laiene mitte ainult komisjoni liikmetele ja teenistujatele, vaid ka Euroopa Parlamendile, nõukogule ja ühenduse ülejäänud institutsioonidele ja asutustele;

| 64. | ootab, et osalevad institutsioonid tegutseksid OLAFi peadirektori ametikoha täitmisel samasuguse erapooletuse, läbipaistvuse ja aususega, et vältida esimesel nimetamisel esinenud vahejuhtumeid (17); |
| --- | --- |

64.

ootab, et osalevad institutsioonid tegutseksid OLAFi peadirektori ametikoha täitmisel samasuguse erapooletuse, läbipaistvuse ja aususega, et vältida esimesel nimetamisel esinenud vahejuhtumeid (17);

Kontrollikoja aruanne ja arvamused

| 65. | ootab, et kontrollikoja juba ammu ette teatatud eriaruanne esitatakse sedavõrd õigeaegselt, et selle tulemusi on võimalik kaasata peadirektori ametikoha kandidaatide kuulamisse; |
| --- | --- |

65.

ootab, et kontrollikoja juba ammu ette teatatud eriaruanne esitatakse sedavõrd õigeaegselt, et selle tulemusi on võimalik kaasata peadirektori ametikoha kandidaatide kuulamisse;

| 66. | palub kontrollikojal oma arvamustes esitatud seadusandlike ettepanekute kohta vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 280 võtta eriti arvesse järgnevaid küsimusi:






  — | kuidas on võimalik tugevdada OLAFi sõltumatut uurimisfunktsiooni? |
| --- | --- | --- |

66.

palub kontrollikojal oma arvamustes esitatud seadusandlike ettepanekute kohta vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 280 võtta eriti arvesse järgnevaid küsimusi:

—

kuidas on võimalik tugevdada OLAFi sõltumatut uurimisfunktsiooni?

| — | kas OLAFi vastavad uurimisvolitused on võimalik koondada ühte õigusteksti? |
| --- | --- |

—

kas OLAFi vastavad uurimisvolitused on võimalik koondada ühte õigusteksti?

Eelmiste aastate märkuste ja nõudmiste taasesitus

| 67. | kutsub seetõttu OLAFi üles taasalustama 2004. aasta novembris alustatud dialoogi selle üle, millise teabega on Euroopa Parlamendil võimalik tema töö käigus tutvuda, et leida tee, kuidas täita Euroopa Parlamendi kontrollivolitusi ja sealjuures tagada OLAFi uurimiste konfidentsiaalsus; |
| --- | --- |

67.

kutsub seetõttu OLAFi üles taasalustama 2004. aasta novembris alustatud dialoogi selle üle, millise teabega on Euroopa Parlamendil võimalik tema töö käigus tutvuda, et leida tee, kuidas täita Euroopa Parlamendi kontrollivolitusi ja sealjuures tagada OLAFi uurimiste konfidentsiaalsus;

| 68. | konstateerib, et Eurostati rakkerühm käsitles OLAFi aruandeperioodil 14 juhtumit: neli välis- ja kümme sisejuurdlust, millest üheksat ei olnud 2004. aasta juunis veel lõpetatud; viis juurdlustulemust on edastatud Luksemburgi või Prantsusmaa õiguskaitseorganitele; ootab komisjonilt ja OLAFilt eduraportit hiljemalt 1. oktoobriks 2005; |
| --- | --- |

68.

konstateerib, et Eurostati rakkerühm käsitles OLAFi aruandeperioodil 14 juhtumit: neli välis- ja kümme sisejuurdlust, millest üheksat ei olnud 2004. aasta juunis veel lõpetatud; viis juurdlustulemust on edastatud Luksemburgi või Prantsusmaa õiguskaitseorganitele; ootab komisjonilt ja OLAFilt eduraportit hiljemalt 1. oktoobriks 2005;

| 69. | konstateerib, et kohtuotsuse alusel ei järgitud komisjoni Viini esinduses töösuhetes Austria kehtivaid töö- ja sotsiaalõiguse sätteid; küsib, millise tulemuseni OLAFi uurimine jõudis ja milliseid meetmeid komisjon rakendas; küsib lisaks sellele, millised kulud komisjonil seeläbi tekkisid, et nimetatud tööõigusealased protsessid kaotati ja sotsiaalkindlustusmaksed tuli tasuda tagantjärele; küsib edasi, millised lisakulud veel võiksid tekkida; |
| --- | --- |

69.

konstateerib, et kohtuotsuse alusel ei järgitud komisjoni Viini esinduses töösuhetes Austria kehtivaid töö- ja sotsiaalõiguse sätteid; küsib, millise tulemuseni OLAFi uurimine jõudis ja milliseid meetmeid komisjon rakendas; küsib lisaks sellele, millised kulud komisjonil seeläbi tekkisid, et nimetatud tööõigusealased protsessid kaotati ja sotsiaalkindlustusmaksed tuli tasuda tagantjärele; küsib edasi, millised lisakulud veel võiksid tekkida;

| 70. | tervitab mõnedes liikmesriikides märgatavaid arenguid, nagu uute regulatiivsete sätete kasutuselevõtmine, mis näevad eeskirjade eiramiste puhul ette karistusi; |
| --- | --- |

70.

tervitab mõnedes liikmesriikides märgatavaid arenguid, nagu uute regulatiivsete sätete kasutuselevõtmine, mis näevad eeskirjade eiramiste puhul ette karistusi;

| 71. | võtab teadmiseks, et Leonardo da Vinci programmi rahaliste vahendite tõenäolist väärkasutamist on uuritud (18) ja toimikud on üle antud Rumeenia õiguskaitseorganitele; |
| --- | --- |

71.

võtab teadmiseks, et Leonardo da Vinci programmi rahaliste vahendite tõenäolist väärkasutamist on uuritud (18) ja toimikud on üle antud Rumeenia õiguskaitseorganitele;

| 72. | võtab teadmiseks, et elusveiste eksportimisel Liibanoni (19) esines minevikus eksporditoetuste väärkasutamist ja et Saksamaa, Prantsusmaa ja Austria on välja andnud sissenõudmisteated; |
| --- | --- |

72.

võtab teadmiseks, et elusveiste eksportimisel Liibanoni (19) esines minevikus eksporditoetuste väärkasutamist ja et Saksamaa, Prantsusmaa ja Austria on välja andnud sissenõudmisteated;

| 73. | kahetseb, et komisjon on seni jätnud koostamata ülevaate, millest nähtuks, millised rahvusvahelised konsultatsioonifirmad töötasid komisjoni heaks otseste ja kaudsete kulude valdkondades (20); ootab nüüdsest ülevaate saamist 1. juuliks 2005; |
| --- | --- |

73.

kahetseb, et komisjon on seni jätnud koostamata ülevaate, millest nähtuks, millised rahvusvahelised konsultatsioonifirmad töötasid komisjoni heaks otseste ja kaudsete kulude valdkondades (20); ootab nüüdsest ülevaate saamist 1. juuliks 2005;

| 74. | tuletab komisjonile meelde, et teda on üles kutsutud esitama Euroopa Parlamendile teadaanne, milles komisjon uurib, kuidas oleks võimalik varustada erinevad õigusinstrumendid, mida OLAFi uurimiste käigus kohaldatakse, ühise õigusliku raamistikuga (21); |
| --- | --- |

74.

tuletab komisjonile meelde, et teda on üles kutsutud esitama Euroopa Parlamendile teadaanne, milles komisjon uurib, kuidas oleks võimalik varustada erinevad õigusinstrumendid, mida OLAFi uurimiste käigus kohaldatakse, ühise õigusliku raamistikuga (21);

| 75. | võtab murega teadmiseks pressiaruanded, mille järgi on OLAF kindlaks teinud, et komisjonisisese halva juhtimise tõttu olevat tekkinud Berlaymont'i hoone renoveerimisel eeldatavalt kuni 180 miljoni euro suurune kahju; nõuab, et OLAF selgitaks välja asjade täpse seisu; ootab komisjonilt 1. septembriks 2005 teavet selle kohta, milliseid samme on komisjon OLAFi vastava aruande alusel astunud; |
| --- | --- |

75.

võtab murega teadmiseks pressiaruanded, mille järgi on OLAF kindlaks teinud, et komisjonisisese halva juhtimise tõttu olevat tekkinud Berlaymont'i hoone renoveerimisel eeldatavalt kuni 180 miljoni euro suurune kahju; nõuab, et OLAF selgitaks välja asjade täpse seisu; ootab komisjonilt 1. septembriks 2005 teavet selle kohta, milliseid samme on komisjon OLAFi vastava aruande alusel astunud;

| 76. | on pettunud, et komisjon vastas keelduvalt Euroopa Parlamendi 21. aprilli 2004. aasta resolutsiooni komisjoni 2002. aasta tegevusele heakskiidu andmise kohta (22) punktile 123, milles märgitakse, “... et komisjon lubab ebakorrektselt või teadlikult valesti deklareeritud kaupu vaadelda veomenetluse alla mittekuuluvatena, mille tulemuseks on see, et ei ole võimalik sisse nõuda garantiid, et paberid tuleb saata tagasi riiki, kust need saabusid ELi, ja et pettusevastane võitlus on raskendatud; ...”; kutsub komisjoni üles lõpetama praegust praktikat ja tegema tolliseadustikku vajalikud muudatused; |
| --- | --- |

76.

on pettunud, et komisjon vastas keelduvalt Euroopa Parlamendi 21. aprilli 2004. aasta resolutsiooni komisjoni 2002. aasta tegevusele heakskiidu andmise kohta (22) punktile 123, milles märgitakse, “... et komisjon lubab ebakorrektselt või teadlikult valesti deklareeritud kaupu vaadelda veomenetluse alla mittekuuluvatena, mille tulemuseks on see, et ei ole võimalik sisse nõuda garantiid, et paberid tuleb saata tagasi riiki, kust need saabusid ELi, ja et pettusevastane võitlus on raskendatud; ...”; kutsub komisjoni üles lõpetama praegust praktikat ja tegema tolliseadustikku vajalikud muudatused;

| 77. | on arvamusel, et ühenduse kulutuste jälgimine on eelarvekontrollikomisjoni ülesanne ja et viimane peaks olema võimeline tegema kindlaks, kas maksed on tehtud kooskõlas finantsmäärustega, ja seadma poliitilisi eesmärke; seetõttu soovitab, et büroo volitab nimetatud komisjoni saatma väikeseid delegatsioone oma liikmetest teabekogumislähetustele isegi siis, kui, piisavalt põhjendatud juhtudel, need lähetused toimuvad väljapoole ühenduse territooriumi;
  *
  - * |
| --- | --- |

77.

on arvamusel, et ühenduse kulutuste jälgimine on eelarvekontrollikomisjoni ülesanne ja et viimane peaks olema võimeline tegema kindlaks, kas maksed on tehtud kooskõlas finantsmäärustega, ja seadma poliitilisi eesmärke; seetõttu soovitab, et büroo volitab nimetatud komisjoni saatma väikeseid delegatsioone oma liikmetest teabekogumislähetustele isegi siis, kui, piisavalt põhjendatud juhtudel, need lähetused toimuvad väljapoole ühenduse territooriumi;

*

- *

| 78. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, Euroopa Kontrollikojale, OLAFi järelevalvekomiteele ja OLAFile. |
| --- | --- |

78.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, Euroopa Kontrollikojale, OLAFi järelevalvekomiteele ja OLAFile.

---

(1)  http://europa.eu.int/comm/anti_fraud/reports/olaf/2003-2004/en2.pdf

(2)  Dokument edastati komisjoni sekretariaadile jaanuaris elektroonilisel teel ja on OLAFi veebilehel prantsuse keeles kättesaadav.

(3)  ELT C 293, 30.11.2004, lk 1.

(4)  Komisjoni 11. juuli 1994. aasta määrus (EÜ) nr 1681/94 eeskirjade eiramise ja valesti makstud summade sissenõudmise kohta struktuuripoliitika rahastamisel ning infosüsteemi loomise kohta selles valdkonnas (OJ L 178, 12.7.1994, lk 43).

(5)  Kõikide OLAFi ja tema eelkäijaorganisatsiooni poolt uuritud juhtumite finantskahju hinnatakse 5,34 miljardile eurole (vt SEK(2004) 1370; Lisa II).

(6)  OLAFi Case Management Systemist nähtub, et ajavahemikul 1999–2004 nõuti sisse 100 miljonit eurot. See vastab 1,87 %-le sama perioodi finantskahjust, mida hinnatakse 5,34 miljardile eurole.

(7)  ELT C 269, 4.11.2004, lk 1.

(8)  Vt Euroopa Parlamendi 30. märtsi 2004. aasta resolutsiooni ühenduste finantshuvide kaitse ja pettuste tõkestamise käsitlemise kohta - 2002. aasta aruanne (ELT C 103 E, 29.4.2004, lk 435) punkti 22.

(9)  1990. aasta lahendite kogu, I-3603.

(10)  KOM(2004)0489.

(11)  EÜT L 145, 29.6.1995, lk 1.

(12)  KOM(2004)0559.

(13)  KOM(2004)0509.

(14)  EÜT L 320, 28.11.1998, lk 1; vt selle kohta ka EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1, artikli 54 lõige 1 ja artikli 57 lõige 1.

(15)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

(16)  ELT C 89, 14.4.2004, lk 153.

(17)  Rõhutab, et tuleb vältida 1999. aastal üleskerkinud olukorra kordumist, mil avaldati kahtlusi menetluse aususe suhtes ning kandidaat võttis oma avalduse tagasi pärast seda, kui komisjoni peasekretär oli kiitnud teatud teisi kandidaate enne nimetamise menetlust.

(18)  Vt Euroopa Parlamendi ülalnimetatud 30. märtsi 2004. aasta resolutsiooni punktid 13 ja 14.

(19)  Vt Euroopa Parlamendi ülalnimetatud 30. märtsi 2004. aasta resolutsiooni punkt 23 ja järgnevad.

(20)  Vt Euroopa Parlamendi ülalnimetatud 30. märtsi 2004. aasta resolutsiooni punkt 52.

(21)  Vt Euroopa Parlamendi ülalnimetatud 30. märtsi 2004. aasta resolutsiooni punkt 41.

(22)  ELT L 330, 4.11.2004, lk 82.

P6_TA(2005)0219

Euroopa Liidu terrorismivastane tegevuskava

Euroopa Parlamendi soovitus Euroopa Ülemkogule ja nõukogule ELi terrorismivastane tegevuskava kohta (2004/2214(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Antoine Duquesne'i poolt fraktsiooni ALDE nimel esitatud soovituse ettepanekut nõukogule ELi parandatud terrorismivastase tegevuskava/tööprogrammi kohta (B6-0071/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Antoine Duquesne'i poolt fraktsiooni ALDE nimel esitatud soovituse ettepanekut nõukogule ELi parandatud terrorismivastase tegevuskava/tööprogrammi kohta (B6-0071/2004);

| — | võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingut ja eriti artikleid I-3, I-2, I-9, II-62, II-63, II-64, II-67, II-82, II-107, II-108, II-109, II-110, III-257, III-261, III-271, III-272, III-273, III-274, III-275 ja III-276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingut ja eriti artikleid I-3, I-2, I-9, II-62, II-63, II-64, II-67, II-82, II-107, II-108, II-109, II-110, III-257, III-261, III-271, III-272, III-273, III-274, III-275 ja III-276;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 6 ja 7 ning V jaotist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 6 ja 7 ning V jaotist;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu VI jaotist ja eriti artikleid 29, 30, 31, 32, 34, 39 ja 42; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu VI jaotist ja eriti artikleid 29, 30, 31, 32, 34, 39 ja 42;

| — | võttes arvesse 4. novembril 1950. aastal Roomas allkirjastatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, mida on muudetud protokolliga nr 11, ja eriti artikleid 3, 5, 6, 8, 9 ja 10; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. novembril 1950. aastal Roomas allkirjastatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, mida on muudetud protokolliga nr 11, ja eriti artikleid 3, 5, 6, 8, 9 ja 10;

| — | võttes arvesse 10. detsembril 1948. aastal allkirjastatud inimõiguste ülddeklaratsiooni ja eriti artikleid 1, 2, 3, 5, 7, 12, 13 ja 19; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. detsembril 1948. aastal allkirjastatud inimõiguste ülddeklaratsiooni ja eriti artikleid 1, 2, 3, 5, 7, 12, 13 ja 19;

| — | võttes arvesse kahtteist ÜRO terrorismivastast konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kahtteist ÜRO terrorismivastast konventsiooni;

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti, mille võttis 17. juulil 1998 vastu ÜRO täievoliliste esindajate diplomaatiline konverents; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti, mille võttis 17. juulil 1998 vastu ÜRO täievoliliste esindajate diplomaatiline konverents;

| — | võttes arvesse Brüsselis 21. septembril 2001. aastal erakorralise Euroopa Ülemkogu poolt vastu võetud terrorismivastast tegevuskava; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Brüsselis 21. septembril 2001. aastal erakorralise Euroopa Ülemkogu poolt vastu võetud terrorismivastast tegevuskava;

| — | võttes arvesse 19. oktoobril 2001. aastal Gentis toimunud riigipeade ja valitsusjuhtide mitteametliku kohtumise deklaratsioone; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19. oktoobril 2001. aastal Gentis toimunud riigipeade ja valitsusjuhtide mitteametliku kohtumise deklaratsioone;

| — | võttes arvesse 14. ja 15. detsembril 2001. aastal Laekenis toimunud Euroopa Ülemkogu järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. ja 15. detsembril 2001. aastal Laekenis toimunud Euroopa Ülemkogu järeldusi;

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsust 2002/187/JSK, millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsust 2002/187/JSK, millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu (1);

| — | võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsust 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsust 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (2);

| — | võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsust 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsust 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta (3);

| — | võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsust 2002/465/JSK ühiste uurimisrühmade kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsust 2002/465/JSK ühiste uurimisrühmade kohta (4);

| — | võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2003. aasta raamotsust 2003/577/JSK vara või tõendite arestimise otsuste täitmise kohta Euroopa Liidus (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2003. aasta raamotsust 2003/577/JSK vara või tõendite arestimise otsuste täitmise kohta Euroopa Liidus (5);

| — | võttes arvesse 25. ja 26. märtsil 2004. aastal Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. ja 26. märtsil 2004. aastal Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu järeldusi;

| — | võttes arvesse Madridi Klubi poolt Hispaania pealinnas 8.–11. märtsini 2005. aastal korraldatud rahvusvahelise demokraatia-, terrorismi- ja julgeolekuteemalise tippkohtumise lõppjäreldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Madridi Klubi poolt Hispaania pealinnas 8.–11. märtsini 2005. aastal korraldatud rahvusvahelise demokraatia-, terrorismi- ja julgeolekuteemalise tippkohtumise lõppjäreldusi;

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2004. aasta deklaratsiooni terrorismivastase võitluse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2004. aasta deklaratsiooni terrorismivastase võitluse kohta;

| — | võttes arvesse 17. ja 18. juunil 2004. aastal Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. ja 18. juunil 2004. aastal Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu järeldusi;

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 17. ja 18. juunil 2004. aastal toimunud kohtumisel vastu võetud ELi parandatud terrorismivastast tegevuskava/tööprogrammi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 17. ja 18. juunil 2004. aastal toimunud kohtumisel vastu võetud ELi parandatud terrorismivastast tegevuskava/tööprogrammi;

| — | võttes arvesse 4. ja 5. novembril 2004. aastal Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. ja 5. novembril 2004. aastal Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu järeldusi;

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu poolt 4. ja 5. novembril 2004. aastal Brüsselis vastu võetud Haagi programmi vabaduse, turvalisuse ja õiguse konsolideerimise kohta Euroopa Liidus (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu poolt 4. ja 5. novembril 2004. aastal Brüsselis vastu võetud Haagi programmi vabaduse, turvalisuse ja õiguse konsolideerimise kohta Euroopa Liidus (6);

| — | võttes arvesse 16. ja 17. detsembril 2004 Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. ja 17. detsembril 2004 Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu järeldusi;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 114 lõiget 3 ja artiklit 94; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 114 lõiget 3 ja artiklit 94;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning väliskomisjoni arvamust (A6-0164/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning väliskomisjoni arvamust (A6-0164/2005),

| A. | arvestades, et inimõigused on üleantamatud, jagamatud ja võõrandamatud, et demokraatia kõige olulisem ülesanne on kaitsta kodanike vabadust ja põhiõigusi ning et terrorismivastase võitlusega ei või õigustada niisuguste õigusaktide väljatöötamist, mis lähevad selle ülesandega vastuollu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et inimõigused on üleantamatud, jagamatud ja võõrandamatud, et demokraatia kõige olulisem ülesanne on kaitsta kodanike vabadust ja põhiõigusi ning et terrorismivastase võitlusega ei või õigustada niisuguste õigusaktide väljatöötamist, mis lähevad selle ülesandega vastuollu;

| B. | arvestades, et põhiõiguste tõhus kaitse ja edendamine on Euroopa demokraatia liikumapanev jõud ning Euroopa Liidu terrorismivastase tegevuskava koostamise oluline tingimus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et põhiõiguste tõhus kaitse ja edendamine on Euroopa demokraatia liikumapanev jõud ning Euroopa Liidu terrorismivastase tegevuskava koostamise oluline tingimus;

| C. | arvestades, et seevastu terrorism ohustab põhivabadusi, põhjustab ühiskonnas ohtlikku lõhenemist ja püüab vägivaldsete vahenditega hävitada demokraatiat, luues keskkonna, mis võtab inimestelt õiguse elada rahu ning vabaduse tingimustes; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et seevastu terrorism ohustab põhivabadusi, põhjustab ühiskonnas ohtlikku lõhenemist ja püüab vägivaldsete vahenditega hävitada demokraatiat, luues keskkonna, mis võtab inimestelt õiguse elada rahu ning vabaduse tingimustes;

| D. | arvestades, et terroriaktid mis tahes kujul on oma olemuselt otsene rünnak inimõiguste ülddeklaratsioonis määratletud kodanike õiguste ja vabaduste ning demokraatia ja õigusriigi vastu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et terroriaktid mis tahes kujul on oma olemuselt otsene rünnak inimõiguste ülddeklaratsioonis määratletud kodanike õiguste ja vabaduste ning demokraatia ja õigusriigi vastu;

| E. | arvestades, et terrorism on üks tõsisemaid ohte demokraatiale ning Euroopa kodanike üks peamisi probleeme ning arvestades, et see ohustab tõsiselt Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga kaitstud vabadusi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et terrorism on üks tõsisemaid ohte demokraatiale ning Euroopa kodanike üks peamisi probleeme ning arvestades, et see ohustab tõsiselt Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga kaitstud vabadusi;

| F. | arvestades, et tänapäeval ei ole terrorismioht piiratud teatud geograafiliste piirkondadega, kuna terroristlikud ühendused saavad oma vägivalla- ja terroriaktide toimepanekuks kasutada piiriüleseid võrgustikke ning suudavad tekitada hävitavaid tagajärgi üheaegselt mitmes riigis; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tänapäeval ei ole terrorismioht piiratud teatud geograafiliste piirkondadega, kuna terroristlikud ühendused saavad oma vägivalla- ja terroriaktide toimepanekuks kasutada piiriüleseid võrgustikke ning suudavad tekitada hävitavaid tagajärgi üheaegselt mitmes riigis;

| G. | arvestades, et ükski liikmesriik ei suuda terrorismi vastu võidelda üksi ning on vaja ühist terrorismivastase võitluse koostalitluspoliitikat; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ükski liikmesriik ei suuda terrorismi vastu võidelda üksi ning on vaja ühist terrorismivastase võitluse koostalitluspoliitikat;

| H. | arvestades, et terrorismivastases võitluses tuleb kasutada kõiki õigusriigi ja Euroopa Liidu vahendeid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et terrorismivastases võitluses tuleb kasutada kõiki õigusriigi ja Euroopa Liidu vahendeid;

| I. | arvestades, et ELi sise- ja välisjulgeoleku poliitika peaksid üksteist täiendama ja olema ühtsed ning see peaks peegelduma ELi institutsioonide tegevuses; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ELi sise- ja välisjulgeoleku poliitika peaksid üksteist täiendama ja olema ühtsed ning see peaks peegelduma ELi institutsioonide tegevuses;

| J. | arvestades, et inimõiguste edendamine on parim moodus võitlemiseks terrorismi, ekstremismi ja sallimatuse vastu, et seejuures tuleb tegutseda vägivalla kui poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete või muud liiki konfliktide lahendamise meetodi vastu, samuti edendada vägivalla vastu suunatud pedagoogilisi abinõusid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et inimõiguste edendamine on parim moodus võitlemiseks terrorismi, ekstremismi ja sallimatuse vastu, et seejuures tuleb tegutseda vägivalla kui poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete või muud liiki konfliktide lahendamise meetodi vastu, samuti edendada vägivalla vastu suunatud pedagoogilisi abinõusid;

| K. | arvestades, et kuna Euroopas ja kogu maailmas eksisteerivad terrorismi erinevad vormid, tuleb tõhusaks võitlemiseks nende vastu võtta spetsiifilisi meetmeid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kuna Euroopas ja kogu maailmas eksisteerivad terrorismi erinevad vormid, tuleb tõhusaks võitlemiseks nende vastu võtta spetsiifilisi meetmeid;

| L. | arvestades, et Euroopa on kohustunud järgima demokraatia põhimõtteid ja väärtusi ning dünaamilisel tsiviilühiskonnal on strateegiline tähtsus ekstremistlikele ideoloogiatele vastu töötamisel ning solidaarsuse ja kultuurilise mitmekesisuse austamise ergutamisel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa on kohustunud järgima demokraatia põhimõtteid ja väärtusi ning dünaamilisel tsiviilühiskonnal on strateegiline tähtsus ekstremistlikele ideoloogiatele vastu töötamisel ning solidaarsuse ja kultuurilise mitmekesisuse austamise ergutamisel;

| M. | arvestades, et terrorismivastase võitluse poliitika, mida teostab Hispaania valitsus koostöös Prantsuse valitsusega, on näide tõhusast koostööst antud valdkonnas; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et terrorismivastase võitluse poliitika, mida teostab Hispaania valitsus koostöös Prantsuse valitsusega, on näide tõhusast koostööst antud valdkonnas;

| N. | arvestades, et on vaja rakendada terrorismivastase võitluse meetmeid, eelkõige edendades uusi algatusi rahu sobitamiseks ja lepituseks ühiskondades, mida iseloomustavad konfliktid ja lõhenemine, võttes kaubanduse, abi ja investeeringute valdkonnas vastu pikaajalisi poliitikaid, mis võimaldavad võidelda vaesusega ning tugevdada riiklikul ja ülemaailmsel tasandil demokraatlikke institutsioone ja läbipaistvust asjakohaste algatuste abil; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et on vaja rakendada terrorismivastase võitluse meetmeid, eelkõige edendades uusi algatusi rahu sobitamiseks ja lepituseks ühiskondades, mida iseloomustavad konfliktid ja lõhenemine, võttes kaubanduse, abi ja investeeringute valdkonnas vastu pikaajalisi poliitikaid, mis võimaldavad võidelda vaesusega ning tugevdada riiklikul ja ülemaailmsel tasandil demokraatlikke institutsioone ja läbipaistvust asjakohaste algatuste abil;

| O. | arvestades, et Euroopa tõhusa reageerimise terrorismivastases võitluses saavad tagada ainult demokraatia ning inimõiguste ja põhivabaduste tingimusteta austamine; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa tõhusa reageerimise terrorismivastases võitluses saavad tagada ainult demokraatia ning inimõiguste ja põhivabaduste tingimusteta austamine;

| P. | arvestades, et terroristide toimepandavad mõrvad, piinamised, jälitamised, röövid ja ähvardused on sellised hukkamõistmist väärivad ja taunitavad tegevused, mida pole võimalik mingil viisil õigustada; arvestades, et oluline vahend terrorismi vastu võitlemiseks on selle väljaarvamine kõigist moraalsetest, põhjuslikest või poliitilistest kaalutlustest, mis siiski ei takista analüüsimast konteksti ja keskkonda, mis võivad põhjustada üksikisiku muutumise terroristiks, ning tegutsemast sellest analüüsist lähtuvalt; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et terroristide toimepandavad mõrvad, piinamised, jälitamised, röövid ja ähvardused on sellised hukkamõistmist väärivad ja taunitavad tegevused, mida pole võimalik mingil viisil õigustada; arvestades, et oluline vahend terrorismi vastu võitlemiseks on selle väljaarvamine kõigist moraalsetest, põhjuslikest või poliitilistest kaalutlustest, mis siiski ei takista analüüsimast konteksti ja keskkonda, mis võivad põhjustada üksikisiku muutumise terroristiks, ning tegutsemast sellest analüüsist lähtuvalt;

| Q. | arvestades, et EL on väljendanud solidaarsust terrorismiohvritega, eriti järgmiste meetmete abil:






  — | 25. märtsi 2004. aasta deklaratsioon, millega Euroopa Ülemkogu kuulutas 11. märtsi terrorismiohvrite Euroopa päevaks; |
| --- | --- | --- |

Q.

arvestades, et EL on väljendanud solidaarsust terrorismiohvritega, eriti järgmiste meetmete abil:

—

25. märtsi 2004. aasta deklaratsioon, millega Euroopa Ülemkogu kuulutas 11. märtsi terrorismiohvrite Euroopa päevaks;

| — | nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/80/EÜ (7) vastuvõtmine kuriteoohvrite, kaasa arvatud terroriaktide ohvrite hüvituse kohta; |
| --- | --- |

—

nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/80/EÜ (7) vastuvõtmine kuriteoohvrite, kaasa arvatud terroriaktide ohvrite hüvituse kohta;

| — | katseprogrammi loomine alates 2004. aastast terrorismiohvrite ja nende perekondade psühholoogilise, meditsiinilise ja sotsiaalse abi projektide rahastamiseks; |
| --- | --- |

—

katseprogrammi loomine alates 2004. aastast terrorismiohvrite ja nende perekondade psühholoogilise, meditsiinilise ja sotsiaalse abi projektide rahastamiseks;

ning arvestades, et neid meetmeid tuleb arendada ja ajakohastada;

| R. | arvestades, et terrorismiohvrid on demokraatia proovikivi ning avalik võim peaks nende häält kuulda võtma ja tagama, et sellega arvestataks otsuste vastuvõtmisel, mis puudutavad võitlust nendega, kes on ohvrid vastu nende tahtmist selle draama osalisteks muutnud; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et terrorismiohvrid on demokraatia proovikivi ning avalik võim peaks nende häält kuulda võtma ja tagama, et sellega arvestataks otsuste vastuvõtmisel, mis puudutavad võitlust nendega, kes on ohvrid vastu nende tahtmist selle draama osalisteks muutnud;

| S. | arvestades, et Euroopa Parlament kui Euroopa Liidu rahvaste esindaja kontrollib ELi terrorismivastase võitluse abinõusid ametlikult ja läbipaistvalt ning püüab selleks luua tugevama dialoogi riikide parlamentidega, |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Euroopa Parlament kui Euroopa Liidu rahvaste esindaja kontrollib ELi terrorismivastase võitluse abinõusid ametlikult ja läbipaistvalt ning püüab selleks luua tugevama dialoogi riikide parlamentidega,

| 1. | esitab Euroopa Ülemkogule ja nõukogule järgmised soovitused ELi parandatud terrorismivastase tegevuskava/tööprogrammi rakendamiseks:






  a) | luua terrorismiohvrite abistamise poliitika Euroopa üksus, mis kuuluks Euroopa terrorismivastase võitluse koordinaatori otsesesse vastutusalasse ja pädevusse. Kõnealune üksus oleks antud temaatikaga seonduva Euroopa poliitika viitepunktiks ning selle ülesanne oleks ohvrite vastuvõtmine, ärakuulamine, teavitamine ja abistamine ning asjaajamist hõlbustavate meetmete rakendamise edendamine. Komisjon ja Euroopa terrorismivastase võitluse koordinaator annavad Euroopa Parlamendile igal aastal oma tegevusest aru. Euroopa Parlament annab nende aruandele hinnangu ning teeb vajadusel ettepanekuid, mida ta vajalikuks peab. |
| --- | --- | --- |

1.

esitab Euroopa Ülemkogule ja nõukogule järgmised soovitused ELi parandatud terrorismivastase tegevuskava/tööprogrammi rakendamiseks:

a)

luua terrorismiohvrite abistamise poliitika Euroopa üksus, mis kuuluks Euroopa terrorismivastase võitluse koordinaatori otsesesse vastutusalasse ja pädevusse. Kõnealune üksus oleks antud temaatikaga seonduva Euroopa poliitika viitepunktiks ning selle ülesanne oleks ohvrite vastuvõtmine, ärakuulamine, teavitamine ja abistamine ning asjaajamist hõlbustavate meetmete rakendamise edendamine. Komisjon ja Euroopa terrorismivastase võitluse koordinaator annavad Euroopa Parlamendile igal aastal oma tegevusest aru. Euroopa Parlament annab nende aruandele hinnangu ning teeb vajadusel ettepanekuid, mida ta vajalikuks peab.

| b) | teha Euroopa Liidule ja liikmesriikidele ettepanek toetada ÜRO raames üksmeelselt jõupingutusi terrorismi ühtse määratluse vastuvõtmiseks ning rahvusvahelise terrorismi vastase üldkonventsiooni võimalikult kiireks sõlmimiseks, samal ajal tuleb liikmesriikides propageerida terrorismi kuulutamist aegumatuks, väljendades sellega terrorismi üheks kõige raskemaks ja andestamatumaks inimsusevastaseks kuriteoks pidava rahvusvahelise üldsuse hukkamõistu; |
| --- | --- |

b)

teha Euroopa Liidule ja liikmesriikidele ettepanek toetada ÜRO raames üksmeelselt jõupingutusi terrorismi ühtse määratluse vastuvõtmiseks ning rahvusvahelise terrorismi vastase üldkonventsiooni võimalikult kiireks sõlmimiseks, samal ajal tuleb liikmesriikides propageerida terrorismi kuulutamist aegumatuks, väljendades sellega terrorismi üheks kõige raskemaks ja andestamatumaks inimsusevastaseks kuriteoks pidava rahvusvahelise üldsuse hukkamõistu;

| c) | edendada kooskõlas Euroopa põhiseaduse lepingu mõttega koostööd riiklike ametkondade ja prokuratuuride ning Eurojusti vahel, et uurida, jälitada ja kohtu alla anda piiriüleste raskete kuritegude toimepanijaid, eriti terrorismikuritegude toimepanijaid ja nende kaasosalisi, ning töötada õiguslike eelduste loomise suunas, mis võimaldavad luua Euroopa prokuröri ametikoha nimetatud eesmärkide elluviimiseks; |
| --- | --- |

c)

edendada kooskõlas Euroopa põhiseaduse lepingu mõttega koostööd riiklike ametkondade ja prokuratuuride ning Eurojusti vahel, et uurida, jälitada ja kohtu alla anda piiriüleste raskete kuritegude toimepanijaid, eriti terrorismikuritegude toimepanijaid ja nende kaasosalisi, ning töötada õiguslike eelduste loomise suunas, mis võimaldavad luua Euroopa prokuröri ametikoha nimetatud eesmärkide elluviimiseks;

| d) | edendada Europoli muutmist Euroopa Parlamendi ja nõukogu demokraatliku kontrolli ning Euroopa Kohtu jurisdiktsiooni all olevaks Euroopa Liidu ametiks; luua selles tähenduses juba enne Euroopa põhiseaduse lepingu jõustumist ühine õiguslik alus Europoli tööks; |
| --- | --- |

d)

edendada Europoli muutmist Euroopa Parlamendi ja nõukogu demokraatliku kontrolli ning Euroopa Kohtu jurisdiktsiooni all olevaks Euroopa Liidu ametiks; luua selles tähenduses juba enne Euroopa põhiseaduse lepingu jõustumist ühine õiguslik alus Europoli tööks;

| e) | tugevdada esmajärjekorras liikmesriikide luureteenistuste ja Europoli vahel ning luureteenistuste endi vahel ennetava teabe vahetamise meetmeid, järgides andmekaitse tagamise põhimõtteid; edendada Europoli ja Eurojusti vahelise koostöö ning teabevahetuse viise, täpsustades nende kahe asutuse koostöö korda; |
| --- | --- |

e)

tugevdada esmajärjekorras liikmesriikide luureteenistuste ja Europoli vahel ning luureteenistuste endi vahel ennetava teabe vahetamise meetmeid, järgides andmekaitse tagamise põhimõtteid; edendada Europoli ja Eurojusti vahelise koostöö ning teabevahetuse viise, täpsustades nende kahe asutuse koostöö korda;

| f) | võtta komisjoni ettepaneku alusel vastu otsus, millega nähakse ette Euroopa terrorismivastase koordinaatori viimine komisjoni juurde ning tõhus parlamentaarne järelevalve Euroopa koordinaatori tegevuse üle; |
| --- | --- |

f)

võtta komisjoni ettepaneku alusel vastu otsus, millega nähakse ette Euroopa terrorismivastase koordinaatori viimine komisjoni juurde ning tõhus parlamentaarne järelevalve Euroopa koordinaatori tegevuse üle;

| g) | nõuda, et komisjon jälgiks täpselt kõigi ELi poolt vastu võetud terrorismivastaste kohtulike vahendite ülevõtmist riiklikesse õigusaktidesse ning nende täielikku ja usaldusväärset rakendamist ja koostaks korrapäraselt loetelu liikmesriikidest, kes ei ole neid meetmeid veel oma riiklikesse õigusaktidesse üle võtnud; |
| --- | --- |

g)

nõuda, et komisjon jälgiks täpselt kõigi ELi poolt vastu võetud terrorismivastaste kohtulike vahendite ülevõtmist riiklikesse õigusaktidesse ning nende täielikku ja usaldusväärset rakendamist ja koostaks korrapäraselt loetelu liikmesriikidest, kes ei ole neid meetmeid veel oma riiklikesse õigusaktidesse üle võtnud;

| h) | asuda enne 2005. aasta lõppu koostöös Euroopa Parlamendiga koostama üksikasjalikku hindamisaruannet ELi parandatud terrorismivastase tegevuskava/tööprogrammi rakendamise kohta, et teha kindlaks selle elluviimise ja tõhususe tase, lähtudes samal ajal nii kollektiivse julgeoleku kui üksikisiku vabaduse vaatenurgast; hindamisaruandes võetakse arvesse vastu võetud meetmete tõhusust ja proportsionaalsust ning võimalikke uusi sündmusi; aruanne tuleb koostada igal aastal; |
| --- | --- |

h)

asuda enne 2005. aasta lõppu koostöös Euroopa Parlamendiga koostama üksikasjalikku hindamisaruannet ELi parandatud terrorismivastase tegevuskava/tööprogrammi rakendamise kohta, et teha kindlaks selle elluviimise ja tõhususe tase, lähtudes samal ajal nii kollektiivse julgeoleku kui üksikisiku vabaduse vaatenurgast; hindamisaruandes võetakse arvesse vastu võetud meetmete tõhusust ja proportsionaalsust ning võimalikke uusi sündmusi; aruanne tuleb koostada igal aastal;

| i) | viia läbi uuring uute kohtulike vahendite kavandamise ja rakendamise kohta, eesmärgiga suuta tõhusamalt kindlaks teha terrorismiaktide rahastamisvahendite kogumist ja jaotamist, millega tegeletakse seaduslikult asutatud finantsasutuste äärealadel; |
| --- | --- |

i)

viia läbi uuring uute kohtulike vahendite kavandamise ja rakendamise kohta, eesmärgiga suuta tõhusamalt kindlaks teha terrorismiaktide rahastamisvahendite kogumist ja jaotamist, millega tegeletakse seaduslikult asutatud finantsasutuste äärealadel;

| j) | nõuda liikmesriikidelt kaheteistkümne olemasoleva rahvusvahelise terrorismivastase võitluse konventsiooni allkirjastamist ja ratifitseerimist ning kaheksa OECD terrorismi finantseerimise vastase erisoovituse vastuvõtmist; nõuda samasugust tegutsemist kõigilt kolmandatelt riikidelt, kellega Euroopa Liidul on suhted; |
| --- | --- |

j)

nõuda liikmesriikidelt kaheteistkümne olemasoleva rahvusvahelise terrorismivastase võitluse konventsiooni allkirjastamist ja ratifitseerimist ning kaheksa OECD terrorismi finantseerimise vastase erisoovituse vastuvõtmist; nõuda samasugust tegutsemist kõigilt kolmandatelt riikidelt, kellega Euroopa Liidul on suhted;

| k) | kutsuda komisjoni üles määratlema ja uurima terrorismivastase poliitikaga ning äärmusluse ennetamisega seonduvaid parimaid meetodeid, mis on kasutusel liikmesriikides ja teistes maades ning mis võiksid olla komisjoni strateegia aluseks; |
| --- | --- |

k)

kutsuda komisjoni üles määratlema ja uurima terrorismivastase poliitikaga ning äärmusluse ennetamisega seonduvaid parimaid meetodeid, mis on kasutusel liikmesriikides ja teistes maades ning mis võiksid olla komisjoni strateegia aluseks;

| l) | viia ellu meedia vahendusel edastatavaid haridusprogramme eesmärgiga:






  — | mõista hukka mis tahes vägivalla vormid, eelkõige terrorism; |
| --- | --- | --- |

l)

viia ellu meedia vahendusel edastatavaid haridusprogramme eesmärgiga:

—

mõista hukka mis tahes vägivalla vormid, eelkõige terrorism;

| — | võidelda sotsiaalse keskkonna vastu, mis võib soodustada rassilist, usulist ja ideoloogilist vihkamist, |
| --- | --- |

—

võidelda sotsiaalse keskkonna vastu, mis võib soodustada rassilist, usulist ja ideoloogilist vihkamist,

| m) | nõuda liikmesriikidelt kooskõlas Euroopa põhiseaduse lepingu mõtte ja ELi lepingu artikliga 42 otsuse vastuvõtmist, et Euroopa Ühenduse asutamislepingu IV jaotis hõlmaks ELi lepingu artiklis 29 osutatud terrorismi ja piiriüleste kuritegude vastu võitlemise abinõusid, et nende suhtes kohaldataks kaasotsustamismenetlust Euroopa Parlamendiga ja nõukogus kvalifitseeritud häälteenamuse nõuet ning nad oleksid Euroopa Kohtu pädevuses; |
| --- | --- |

m)

nõuda liikmesriikidelt kooskõlas Euroopa põhiseaduse lepingu mõtte ja ELi lepingu artikliga 42 otsuse vastuvõtmist, et Euroopa Ühenduse asutamislepingu IV jaotis hõlmaks ELi lepingu artiklis 29 osutatud terrorismi ja piiriüleste kuritegude vastu võitlemise abinõusid, et nende suhtes kohaldataks kaasotsustamismenetlust Euroopa Parlamendiga ja nõukogus kvalifitseeritud häälteenamuse nõuet ning nad oleksid Euroopa Kohtu pädevuses;

| n) | käsitleda terrorismivastast võitlust mitte ainult liidu ühe prioriteedi ja ühe põhielemendina liidu välistegevuses Euroopa julgeolekustrateegia raames, vaid käsitleda terrorismi ohuna demokraatiale, õigusriigi põhimõtetele, Euroopa Liidu põhiõiguste hartale ja ÜRO põhikirjale; |
| --- | --- |

n)

käsitleda terrorismivastast võitlust mitte ainult liidu ühe prioriteedi ja ühe põhielemendina liidu välistegevuses Euroopa julgeolekustrateegia raames, vaid käsitleda terrorismi ohuna demokraatiale, õigusriigi põhimõtetele, Euroopa Liidu põhiõiguste hartale ja ÜRO põhikirjale;

| o) | lähtuda sellest ühtaegu nii sise- kui ka välispoliitilisest prioriteedist selgelt kõikidel suhtlemistasanditel kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

o)

lähtuda sellest ühtaegu nii sise- kui ka välispoliitilisest prioriteedist selgelt kõikidel suhtlemistasanditel kolmandate riikidega;

| p) | võtta arvesse terrorismi mitmekesist olemust ja terrorismi kasutavate organisatsioonide ning seda toetavate, rahastavate ja kasutavate riikide ja muude mitteriiklike osalejatega seotud kindlusetust, samuti asjaolu, et tegemist on muutuva ja ettearvamatu nähtusega, mille puhul on olulisel kohal ajaline faktor ning ELi jaoks vältimatut vajadust viia sellega võitlemisel ellu pigem ennetavat kui reageerivat poliitikat; |
| --- | --- |

p)

võtta arvesse terrorismi mitmekesist olemust ja terrorismi kasutavate organisatsioonide ning seda toetavate, rahastavate ja kasutavate riikide ja muude mitteriiklike osalejatega seotud kindlusetust, samuti asjaolu, et tegemist on muutuva ja ettearvamatu nähtusega, mille puhul on olulisel kohal ajaline faktor ning ELi jaoks vältimatut vajadust viia sellega võitlemisel ellu pigem ennetavat kui reageerivat poliitikat;

| q) | lähtuda põhimõttest, et ükski riiklike või mitteriiklike osalejate poolt toetatava või praktiseeritava terrorismi vastu suunatud välispoliitiline abinõu ei saa olla tõhus, kui sellega ei kaasne ELis endas selge veendumus ja otsusekindlus, mis toetub hästi informeeritud avalikule arvamusele; |
| --- | --- |

q)

lähtuda põhimõttest, et ükski riiklike või mitteriiklike osalejate poolt toetatava või praktiseeritava terrorismi vastu suunatud välispoliitiline abinõu ei saa olla tõhus, kui sellega ei kaasne ELis endas selge veendumus ja otsusekindlus, mis toetub hästi informeeritud avalikule arvamusele;

| r) | võtta iga terroristliku organisatsiooniga võitlemiseks vastavad meetmed, pidades silmas, et igal sellisel organisatsioonil on oma eriomased eesmärgid, ülesehitus ja tegutsemismeetodid, |
| --- | --- |

r)

võtta iga terroristliku organisatsiooniga võitlemiseks vastavad meetmed, pidades silmas, et igal sellisel organisatsioonil on oma eriomased eesmärgid, ülesehitus ja tegutsemismeetodid,

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus Euroopa Ülemkogule ja nõukogule ning teavitamise eesmärgil komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogule ning ÜRO-le ja selle spetsialiseeritud asutustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus Euroopa Ülemkogule ja nõukogule ning teavitamise eesmärgil komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogule ning ÜRO-le ja selle spetsialiseeritud asutustele.

---

(1)  EÜT L 63, 6.3.2002, lk 1.

(2)  EÜT L 190, 18.7.2002, lk 1.

(3)  EÜT L 164, 22.6.2002, lk 3.

(4)  EÜT L 162, 20.6.2002, lk 1.

(5)  ELT L 196, 2.8.2003, lk 45.

(6)  ELT C 53, 3.3.2005, lk 1.

(7)  ELT L 261, 6.8.2004, lk 15.

P6_TA(2005)0220

Terrorirünnakute tõkestamine, nendeks valmisolek ja neile reageerimine

Euroopa Parlamendi soovitus Euroopa Ülemkogule ja nõukogule terrorirünnakute kohta: terrorirünnakute tõkestamine, nendeks valmisolek ja neile reageerimine (2005/2043(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse soovituse ettepanekut nõukogule ELi tasandil integreeritud lähenemise kohta eesmärgiga tõkestada igat tüüpi terrorirünnakuid, end nende suhtes ette valmistada, neile vastata ning nende tagajärgedega tegelda, mille esitajaks on Alexander Nuno Alvaro fraktsiooni ALDE nimel (B6-0081/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse soovituse ettepanekut nõukogule ELi tasandil integreeritud lähenemise kohta eesmärgiga tõkestada igat tüüpi terrorirünnakuid, end nende suhtes ette valmistada, neile vastata ning nende tagajärgedega tegelda, mille esitajaks on Alexander Nuno Alvaro fraktsiooni ALDE nimel (B6-0081/2005);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu V jaotist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu V jaotist;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu VI jaotist, eriti selle artikleid 29, 30, 31, 32, 34, 39 ja 42; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu VI jaotist, eriti selle artikleid 29, 30, 31, 32, 34, 39 ja 42;

| — | võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingut, eriti selle artikleid I-43 ja III-284; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingut, eriti selle artikleid I-43 ja III-284;

| — | võttes arvesse kahtteistkümmet ÜRO konventsiooni terrorismiga võitlemise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kahtteistkümmet ÜRO konventsiooni terrorismiga võitlemise kohta;

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti, mille võttis 17. juulil 1998 vastu ÜRO täievoliliste esindajate diplomaatiline konverents; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti, mille võttis 17. juulil 1998 vastu ÜRO täievoliliste esindajate diplomaatiline konverents;

| — | võttes arvesse Brüsselis 21. septembril 2001. aastal erakorralise Euroopa Ülemkogu poolt vastu võetud terrorismivastast tegevuskava; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Brüsselis 21. septembril 2001. aastal erakorralise Euroopa Ülemkogu poolt vastu võetud terrorismivastast tegevuskava;

| — | võttes arvesse 19. oktoobril 2001. aastal Gentis toimunud riigipeade ja valitsusjuhtide mitteametliku kohtumise deklaratsioone; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19. oktoobril 2001. aastal Gentis toimunud riigipeade ja valitsusjuhtide mitteametliku kohtumise deklaratsioone;

| — | võttes arvesse 14. ja 15. detsembril 2001. aastal Laekenis toimunud Euroopa Ülemkogu järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. ja 15. detsembril 2001. aastal Laekenis toimunud Euroopa Ülemkogu järeldusi;

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsust 2002/187/JSK, millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsust 2002/187/JSK, millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu (1);

| — | võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsust 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsust 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (2);

| — | võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsust 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsust 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta (3);

| — | võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsust 2002/465/JSK ühiste uurimisrühmade kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsust 2002/465/JSK ühiste uurimisrühmade kohta (4);

| — | võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2003. aasta raamotsust 2003/577/JSK vara või tõendusmaterjalide arestimise otsuste täitmise kohta Euroopa Liidus (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2003. aasta raamotsust 2003/577/JSK vara või tõendusmaterjalide arestimise otsuste täitmise kohta Euroopa Liidus (5);

| — | võttes arvesse 25. ja 26. märtsil 2004. aastal Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. ja 26. märtsil 2004. aastal Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu järeldusi;

| — | võttes arvesse 25. märtsil 2004. aastal Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu terrorismivastase võitluse deklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. märtsil 2004. aastal Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu terrorismivastase võitluse deklaratsiooni;

| — | võttes arvesse 17. ja 18. juunil 2004. aastal Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. ja 18. juunil 2004. aastal Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu järeldusi;

| — | võttes arvesse nõukogu poolt 17. ja 18. juuni 2004. aasta kohtumisel arvesse võetud ELi parandatud terrorismivastast tegevuskava; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu poolt 17. ja 18. juuni 2004. aasta kohtumisel arvesse võetud ELi parandatud terrorismivastast tegevuskava;

| — | võttes arvesse 4. ja 5. novembril 2004. aastal Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. ja 5. novembril 2004. aastal Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu järeldusi;

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu poolt Brüsselis vastu võetud Haagi programmi vabaduse, turvalisuse ja õiguse konsolideerimise kohta Euroopa Liidus (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu poolt Brüsselis vastu võetud Haagi programmi vabaduse, turvalisuse ja õiguse konsolideerimise kohta Euroopa Liidus (6);

| — | võttes arvesse 16. ja 17. detsembril 2004 Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. ja 17. detsembril 2004 Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu järeldusi;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist KOM(2004)0700, mis käsitleb terrorismi rahastamise ärahoidmist ja selle tõkestamist teabevahetuse parandamise, läbipaistvuse suurendamise ja finantstehingute jälgitavuse parandamisega, teatist KOM(2004)0701 valmisolekust ja tagajärgede ohjamisest terrorismivastases võitluses ja teatist KOM(2004)0702 kriitilise infrastruktuuri kaitsest terrorismivastases võitluses; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist KOM(2004)0700, mis käsitleb terrorismi rahastamise ärahoidmist ja selle tõkestamist teabevahetuse parandamise, läbipaistvuse suurendamise ja finantstehingute jälgitavuse parandamisega, teatist KOM(2004)0701 valmisolekust ja tagajärgede ohjamisest terrorismivastases võitluses ja teatist KOM(2004)0702 kriitilise infrastruktuuri kaitsest terrorismivastases võitluses;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile terrorismivastaseks võitluseks võetavate meetmete ja tõsise kuriteo muude vormide kohta, eriti teabevahetuse parandamiseks (KOM(2004)0221); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile terrorismivastaseks võitluseks võetavate meetmete ja tõsise kuriteo muude vormide kohta, eriti teabevahetuse parandamiseks (KOM(2004)0221);

| — | võttes arvesse nõukogu raamotsuse eelnõud Euroopa Liidu liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabe ja jälitusteabe vahetamise lihtsustamise kohta, eelkõige raskete õigusrikkumiste, sealhulgas terroriaktide korral (10215/04); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu raamotsuse eelnõud Euroopa Liidu liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabe ja jälitusteabe vahetamise lihtsustamise kohta, eelkõige raskete õigusrikkumiste, sealhulgas terroriaktide korral (10215/04);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 114 lõiget 3 ja artiklit 94; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 114 lõiget 3 ja artiklit 94;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0166/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0166/2005);

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiprioriteet seoses terrorirünnakuteks valmisoleku ja neile reageerimisega on ühenduse institutsioonide ja liikmesriikide suutlikkus tõkestada terrorirünnakuid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiprioriteet seoses terrorirünnakuteks valmisoleku ja neile reageerimisega on ühenduse institutsioonide ja liikmesriikide suutlikkus tõkestada terrorirünnakuid;

| B. | arvestades, et terrorismi tõkestamiseks ei piisa tegevusettepanekute pika, üldise nimekirja koostamisest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et terrorismi tõkestamiseks ei piisa tegevusettepanekute pika, üldise nimekirja koostamisest;

| C. | arvestades, et terrorismivastane võitlus, vastuseks terrorirünnakutele või muul juhul. nõuab igal ajal inimõiguste ja põhivabaduste kaitset kui meie institutsioonide identiteedi olulist elementi ja sümbolit ning arvestades, et tuleb tagada, et erakorralise olukorra õigusaktid ei kahjustaks inimõigusi, põhivabadusi ega andmekaitset; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et terrorismivastane võitlus, vastuseks terrorirünnakutele või muul juhul. nõuab igal ajal inimõiguste ja põhivabaduste kaitset kui meie institutsioonide identiteedi olulist elementi ja sümbolit ning arvestades, et tuleb tagada, et erakorralise olukorra õigusaktid ei kahjustaks inimõigusi, põhivabadusi ega andmekaitset;

| D. | arvestades, et terrorismivastane võitlus nõuab erilisi strateegiaid iga terroristliku organisatsiooni jaoks, mistõttu tuleks juhul, kui selle võitluse jätkamiseks on nähtud ette uusi vahendeid, võtta arvesse nimetatud organisatsioonide strateegiat; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et terrorismivastane võitlus nõuab erilisi strateegiaid iga terroristliku organisatsiooni jaoks, mistõttu tuleks juhul, kui selle võitluse jätkamiseks on nähtud ette uusi vahendeid, võtta arvesse nimetatud organisatsioonide strateegiat;

| E. | arvestades, et terroristlike organisatsioonide hajutatud ja ettearvamatu laad on alati neile organisatsioonidele kasuks, kuna mitte keegi täpselt ei tea nende tegevuse ja toetuse ulatust, on vaja mõista selliseid organisatsioone ning neid kaitsvat ja toetavat sotsiaalset konteksti, et nendevastane võitlus oleks tulemuslik; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et terroristlike organisatsioonide hajutatud ja ettearvamatu laad on alati neile organisatsioonidele kasuks, kuna mitte keegi täpselt ei tea nende tegevuse ja toetuse ulatust, on vaja mõista selliseid organisatsioone ning neid kaitsvat ja toetavat sotsiaalset konteksti, et nendevastane võitlus oleks tulemuslik;

| F. | arvestades, et kuna neid organisatsioone ei piira riigipiirid ega teatavad geograafilised piirkonnad, kuritarvitavad nad tihti läbipaistvuse puudumist “läbikukkunud ja läbikukkuvates riikides” ning neil võib samal ajal olla laastav mõju eri riikides; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kuna neid organisatsioone ei piira riigipiirid ega teatavad geograafilised piirkonnad, kuritarvitavad nad tihti läbipaistvuse puudumist “läbikukkunud ja läbikukkuvates riikides” ning neil võib samal ajal olla laastav mõju eri riikides;

| G. | arvestades, et liidu ohtude hindamise kontekstis on tekkivaks nähtuseks terrorism kõigis oma ilmingutes, mille toimimisstruktuuri ning rünnakute ajastamist ja rütmi mõistetakse ikka veel puudulikult; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et liidu ohtude hindamise kontekstis on tekkivaks nähtuseks terrorism kõigis oma ilmingutes, mille toimimisstruktuuri ning rünnakute ajastamist ja rütmi mõistetakse ikka veel puudulikult;

| H. | arvestades, et paljususe, mitmekesisuse, inimõiguste ja rahumeelse dialoogi jõuline toetamine on tihti terroristliku nähtuse osaks või tagajärjeks oleva äärmusluse ning kahjuliku sotsiaalse polariseerumise parim ennetus- ja heastamisvahend; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et paljususe, mitmekesisuse, inimõiguste ja rahumeelse dialoogi jõuline toetamine on tihti terroristliku nähtuse osaks või tagajärjeks oleva äärmusluse ning kahjuliku sotsiaalse polariseerumise parim ennetus- ja heastamisvahend;

| I. | arvestades, et tõkestamine peab põhinema teabel, kestval terroriohtu käsitleval avalikul arutelul, poliitilise strateegiana kasutatava terrorismi ühisel tõrjumisel ning terrorismi tõrjumisest keeldumise õigustamiseks kasutatavate põhjuste analüüsimisel, pidades meeles, et alati tuleks vältida tarbetuid hoiatusi ja tegeliku ohu moonutamist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et tõkestamine peab põhinema teabel, kestval terroriohtu käsitleval avalikul arutelul, poliitilise strateegiana kasutatava terrorismi ühisel tõrjumisel ning terrorismi tõrjumisest keeldumise õigustamiseks kasutatavate põhjuste analüüsimisel, pidades meeles, et alati tuleks vältida tarbetuid hoiatusi ja tegeliku ohu moonutamist;

| J. | arvestades, et Euroopa Parlament on Euroopa peamine foorum dialoogi pidamiseks ühiskonnaga ja ELi eri institutsioonide vahel ning peaks seetõttu suutma jagada teavet terroristlike organisatsioonide ja nende töömeetodite ning liidu jõupingutuste kohta võitlemisel nimetatud organisatsioonide vastu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Parlament on Euroopa peamine foorum dialoogi pidamiseks ühiskonnaga ja ELi eri institutsioonide vahel ning peaks seetõttu suutma jagada teavet terroristlike organisatsioonide ja nende töömeetodite ning liidu jõupingutuste kohta võitlemisel nimetatud organisatsioonide vastu;

| K. | arvestades, et terrorismiga tegelemiseks peab EL koostama ja rakendama Euroopa kodanike poolt kergesti identifitseeritava Euroopa sise- ja välisjulgeoleku edendamist käsitleva poliitilise projekti, mitte ainult üldiste meetmete loetelu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et terrorismiga tegelemiseks peab EL koostama ja rakendama Euroopa kodanike poolt kergesti identifitseeritava Euroopa sise- ja välisjulgeoleku edendamist käsitleva poliitilise projekti, mitte ainult üldiste meetmete loetelu;

| L. | arvestades, et poliitiline reageering saab olemas olla üksnes tõkestamise korral, kuna vastasel juhul võib reaktsioon Euroopa tasandil olla üksnes ebapiisav ja korratu; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et poliitiline reageering saab olemas olla üksnes tõkestamise korral, kuna vastasel juhul võib reaktsioon Euroopa tasandil olla üksnes ebapiisav ja korratu;

| M. | arvestades, et ELi sise- ja välisjulgeolekupoliitika peaks olema järjepidev ja sel eesmärgil peaks seda poliitikat kajastama ELi institutsioonide toimimine; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ELi sise- ja välisjulgeolekupoliitika peaks olema järjepidev ja sel eesmärgil peaks seda poliitikat kajastama ELi institutsioonide toimimine;

| 1. | esitab Euroopa Ülemkogule ja nõukogule järgmise soovituse:






  A) | tõkestamise osas:






  a) | muutma olemasolev üksikasjalike ja üldiste terrorismivastaste algatuste nimekiri terviklikuks ja ühtseks Euroopa poliitiliseks projektiks terrorismi ja selle juurte vastu võitlemise eesmärgil nii liidus kui ka väljaspool seda; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

esitab Euroopa Ülemkogule ja nõukogule järgmise soovituse:

A)

tõkestamise osas:

a)

muutma olemasolev üksikasjalike ja üldiste terrorismivastaste algatuste nimekiri terviklikuks ja ühtseks Euroopa poliitiliseks projektiks terrorismi ja selle juurte vastu võitlemise eesmärgil nii liidus kui ka väljaspool seda;

| b) | toetama täielikult praegusi pingutusi ning vajaduse korral looma uusi vahendeid ja platvorme hinnangu andmise ning teabevahetuse võimaldamiseks ja edendamiseks politsei- ja luureteenistuste vahel terroristlike organisatsioonide ja nende töömeetodi osas, tunnustades samal ajal andmekaitsepõhimõtteid; |
| --- | --- |

b)

toetama täielikult praegusi pingutusi ning vajaduse korral looma uusi vahendeid ja platvorme hinnangu andmise ning teabevahetuse võimaldamiseks ja edendamiseks politsei- ja luureteenistuste vahel terroristlike organisatsioonide ja nende töömeetodi osas, tunnustades samal ajal andmekaitsepõhimõtteid;

| c) | jälgima finantsasutuste rolli raha ülekandmisel, et vältida kahtlaste rahavoogude kasutamist terroristliku tegevuse rahastamiseks; |
| --- | --- |

c)

jälgima finantsasutuste rolli raha ülekandmisel, et vältida kahtlaste rahavoogude kasutamist terroristliku tegevuse rahastamiseks;

| d) | välja töötama kõik vajalikud vahendid, et vahetada võimalike terroristide ja nende organisatsioonide kohta teavet kolmandate riikide ning rahvusvaheliste organisatsioonidega, tagades samal ajal privaatsus- ja andmekaitsepõhimõtete austamise; |
| --- | --- |

d)

välja töötama kõik vajalikud vahendid, et vahetada võimalike terroristide ja nende organisatsioonide kohta teavet kolmandate riikide ning rahvusvaheliste organisatsioonidega, tagades samal ajal privaatsus- ja andmekaitsepõhimõtete austamise;

| e) | looma foorumi teabevahetuseks kõikide Euroopa institutsioonide vahel kaks korda aastas toimuvate kohtumiste põhjal, mille eesmärgiks on kaasa aidata sellisele vahetusele – sellisel juhul mitte operatiivteabe, vaid terroristlike organisatsioonide strateegiat ja töömeetodit ning liidu jõupingutusi nende organisatsioonide vastu võitlemisel käsitlevate andmete vahetusele; |
| --- | --- |

e)

looma foorumi teabevahetuseks kõikide Euroopa institutsioonide vahel kaks korda aastas toimuvate kohtumiste põhjal, mille eesmärgiks on kaasa aidata sellisele vahetusele – sellisel juhul mitte operatiivteabe, vaid terroristlike organisatsioonide strateegiat ja töömeetodit ning liidu jõupingutusi nende organisatsioonide vastu võitlemisel käsitlevate andmete vahetusele;

| f) | ellu viima laiaulatuslikke tõkestamismeetmeid, mis põhinevad kultuuride ja usundite vahelisel dialoogil, eesmärgiga edendada vastastikust teadlikkust ja mõistmist; |
| --- | --- |

f)

ellu viima laiaulatuslikke tõkestamismeetmeid, mis põhinevad kultuuride ja usundite vahelisel dialoogil, eesmärgiga edendada vastastikust teadlikkust ja mõistmist;

| g) | andma selge toetuse katseprojektidele, mida on edendanud Euroopa Parlament, eesmärgiga hõlbustada teabevahetust politseiteenistuste vahel, võttes arvesse ühenduse andmekaitset käsitlevaid õigusakte; |
| --- | --- |

g)

andma selge toetuse katseprojektidele, mida on edendanud Euroopa Parlament, eesmärgiga hõlbustada teabevahetust politseiteenistuste vahel, võttes arvesse ühenduse andmekaitset käsitlevaid õigusakte;

| h) | julgustama Europoli ja Eurojusti põhjalikumale spetsialiseerumisele terrorismi vastu võitlemisel, tugevdades nende rolli selliste Euroopa mehhanismide hindamisel ja käikulaskmisel, mis võimaldavad vahetada teavet Euroopa Liidu politseiasutuste ja liikmesriikide vahel ning edendades usaldust Euroopa teabevahetusmehhanismide vastu Euroopa Liidu politseiasutuste ja liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

h)

julgustama Europoli ja Eurojusti põhjalikumale spetsialiseerumisele terrorismi vastu võitlemisel, tugevdades nende rolli selliste Euroopa mehhanismide hindamisel ja käikulaskmisel, mis võimaldavad vahetada teavet Euroopa Liidu politseiasutuste ja liikmesriikide vahel ning edendades usaldust Euroopa teabevahetusmehhanismide vastu Euroopa Liidu politseiasutuste ja liikmesriikide vahel;

| i) | tagama, et Euroopa politseikolledži koolitus- ja spetsialiseerumiskursused võtaksid täielikult arvesse kõiki terrorismivorme, arvestades selle sügavat tähtsust liidu tulevikule; |
| --- | --- |

i)

tagama, et Euroopa politseikolledži koolitus- ja spetsialiseerumiskursused võtaksid täielikult arvesse kõiki terrorismivorme, arvestades selle sügavat tähtsust liidu tulevikule;

| j) | kaasama Euroopa Parlamendi esindajaid kaks korda aastas toimuvatele kohtumistele eesmärgiga tagada nende osalemine mitteoperatiivse teabe andmisel, viies kokku SCIFA, CATSi, EUROPOLi, EUROJUSTi, Euroopa piirivalveagentuuri (EBA), politseijuhtide töökonna (CPTF) ja kriisivaatluskeskuse (SitCen) juhid; |
| --- | --- |

j)

kaasama Euroopa Parlamendi esindajaid kaks korda aastas toimuvatele kohtumistele eesmärgiga tagada nende osalemine mitteoperatiivse teabe andmisel, viies kokku SCIFA, CATSi, EUROPOLi, EUROJUSTi, Euroopa piirivalveagentuuri (EBA), politseijuhtide töökonna (CPTF) ja kriisivaatluskeskuse (SitCen) juhid;

| k) | edendada Euroopa õigusakte, mis on kavandatud maksimaalselt kontrollima selliste keemiliste lähteainete levitamist ja varude soetamist, mida võidakse kasutada lõhkeainete valmistamiseks; |
| --- | --- |

k)

edendada Euroopa õigusakte, mis on kavandatud maksimaalselt kontrollima selliste keemiliste lähteainete levitamist ja varude soetamist, mida võidakse kasutada lõhkeainete valmistamiseks;

| B) | reageerimise osas:






  a) | edasi arendama pärast rünnakut automaatselt kohaldatavaid protokolle ja meetmeid; |
| --- | --- | --- |

B)

reageerimise osas:

a)

edasi arendama pärast rünnakut automaatselt kohaldatavaid protokolle ja meetmeid;

| b) | varustama Euroopa terrorismivastase koordinaatori bürood ressurssidega, mida on vaja selleks, et kavandada ja koordineerida reageeringut terrorirünnakutele, tagades seeläbi reageeringu võimalikult suure ühtsuse ja tõhususe; samuti tuleks sellisel reageerimisel pöörata eritähelepanu ohvrite ja nende perekondade eest hoolitsemisele; |
| --- | --- |

b)

varustama Euroopa terrorismivastase koordinaatori bürood ressurssidega, mida on vaja selleks, et kavandada ja koordineerida reageeringut terrorirünnakutele, tagades seeläbi reageeringu võimalikult suure ühtsuse ja tõhususe; samuti tuleks sellisel reageerimisel pöörata eritähelepanu ohvrite ja nende perekondade eest hoolitsemisele;

| c) | andma toetust järgmistele terrorismiohvrite abistamise meetmetele:






  — | komisjoni juures asuva terrorismiohvrite abistamise Euroopa üksuse kui ELi institutsioonide info- ja kontaktasutuse loomine; |
| --- | --- | --- |

c)

andma toetust järgmistele terrorismiohvrite abistamise meetmetele:

—

komisjoni juures asuva terrorismiohvrite abistamise Euroopa üksuse kui ELi institutsioonide info- ja kontaktasutuse loomine;

| — | terrorismile solidaarsusfondist abi taotlemist käsitleva Euroopa Komisjoni algatuse toetamine ja selle kasutamine hüvitusvahendina; |
| --- | --- |

—

terrorismile solidaarsusfondist abi taotlemist käsitleva Euroopa Komisjoni algatuse toetamine ja selle kasutamine hüvitusvahendina;

| — | terrorismiohvritele abi andmise katseprojekti konsolideerimine püsiva eelarverubriigi loomise abil; |
| --- | --- |

—

terrorismiohvritele abi andmise katseprojekti konsolideerimine püsiva eelarverubriigi loomise abil;

| d) | toetama ühenduse programme, mis pakuvad kaitset ohvritele, kes on terroriaktide tunnistajad; |
| --- | --- |

d)

toetama ühenduse programme, mis pakuvad kaitset ohvritele, kes on terroriaktide tunnistajad;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus Euroopa Ülemkogule, nõukogule ning teavitamise eesmärgil komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogule ning ÜROle ja selle spetsialiseeritud asutustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus Euroopa Ülemkogule, nõukogule ning teavitamise eesmärgil komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogule ning ÜROle ja selle spetsialiseeritud asutustele.

---

(1)  EÜT L 63, 6.3.2002, lk 1.

(2)  EÜT L 190, 18.7.2002, lk 1.

(3)  EÜT L 164, 22.06.2002, lk 3.

(4)  EÜT L 162, 20.6.2002, lk 1.

(5)  ELT L 196, 2.8.2003, lk 45.

(6)  ELT C 53, 3.3.2005, lk 1.

P6_TA(2005)0221

Kriitilise infrastruktuuri kaitse

Euroopa Parlamendi soovitus Euroopa Ülemkogule ja nõukogule kriitiliste infrastruktuuride kaitsmise kohta terrorismivastase võitluse raames (2005/2044(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogule mõeldud soovituse ettepanekut, mille esitajaks oli Stavros Lambrinidis fraktsiooni PSE nimel kriitiliste infrastruktuuride kaitsmise kohta terrorismivastase võitluse raames (B6-0085/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogule mõeldud soovituse ettepanekut, mille esitajaks oli Stavros Lambrinidis fraktsiooni PSE nimel kriitiliste infrastruktuuride kaitsmise kohta terrorismivastase võitluse raames (B6-0085/2005);

| — | võttes arvesse põhiseaduse lepingut, eriti selle artiklit III-284 kodanikukaitse kohta ja artiklit I-43, milles sätestatakse: “Kui liikmesriiki tabab terrorirünnak või kui ta langeb loodusõnnetuse või inimtegevusest tingitud õnnetuse ohvriks, tegutsevad liit ja selle liikmesriigid üheskoos solidaarselt”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduse lepingut, eriti selle artiklit III-284 kodanikukaitse kohta ja artiklit I-43, milles sätestatakse: “Kui liikmesriiki tabab terrorirünnak või kui ta langeb loodusõnnetuse või inimtegevusest tingitud õnnetuse ohvriks, tegutsevad liit ja selle liikmesriigid üheskoos solidaarselt”;

| — | võttes arvesse 25. märtsil 2004. aastal riigipeade ja valitsusjuhtide poolt vastu võetud terrorismivastase võitluse deklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. märtsil 2004. aastal riigipeade ja valitsusjuhtide poolt vastu võetud terrorismivastase võitluse deklaratsiooni;

| — | võttes arvesse 5. novembril 2004. aastal vastu võetud Haagi programmi, (1) milles nähakse ette: “Piiriüleste kriisiolukordade tõhus ohjamine ELis ei nõua mitte ainult praeguste kodanikukaitse ja elutähtsate infrastruktuuride kaitsmise meetmete tugevdamist, vaid ka selliste kriiside avaliku korra ja julgeoleku aspektide tõhusat käsitlemist.... Seetõttu kutsub Euroopa Ülemkogu nõukogu ja komisjoni üles looma ... ELi integreeritud kriisiohjamise korra, mida tuleks rakendada hiljemalt 1. juuliks 2006. Nimetatud kord peaks käsitlema vähemalt järgmisi küsimusi: liikmesriikide võimsuse edasine hindamine, varude soetamine, koolitus ja ühisõppused ning tsiviilkriisiohje tegevuskavad”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 5. novembril 2004. aastal vastu võetud Haagi programmi, (1) milles nähakse ette: “Piiriüleste kriisiolukordade tõhus ohjamine ELis ei nõua mitte ainult praeguste kodanikukaitse ja elutähtsate infrastruktuuride kaitsmise meetmete tugevdamist, vaid ka selliste kriiside avaliku korra ja julgeoleku aspektide tõhusat käsitlemist.... Seetõttu kutsub Euroopa Ülemkogu nõukogu ja komisjoni üles looma ... ELi integreeritud kriisiohjamise korra, mida tuleks rakendada hiljemalt 1. juuliks 2006. Nimetatud kord peaks käsitlema vähemalt järgmisi küsimusi: liikmesriikide võimsuse edasine hindamine, varude soetamine, koolitus ja ühisõppused ning tsiviilkriisiohje tegevuskavad”;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist:






  a) | Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele Euroopa Liidu kodanikukaitse suutlikkuse tugevdamise kohta (KOM(2004)0200), milles hinnatakse Euroopa Liidu kodanikukaitse suutlikkuse osas seni saavutatud tulemusi, selles esinevaid puudusi ja selle võimalikke parandusi, eriti kriisiennetuse vabatahtlikkuse alusel loodud tähtsaima vahendina; |
| --- | --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist:

a)

Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele Euroopa Liidu kodanikukaitse suutlikkuse tugevdamise kohta (KOM(2004)0200), milles hinnatakse Euroopa Liidu kodanikukaitse suutlikkuse osas seni saavutatud tulemusi, selles esinevaid puudusi ja selle võimalikke parandusi, eriti kriisiennetuse vabatahtlikkuse alusel loodud tähtsaima vahendina;

| b) | nõukogule ja Euroopa Parlamendile terrorirünnakute ärahoidmise, nendeks valmisoleku ja neile reageerimise kohta (KOM(2004)0698), milles rõhutatakse vajadust ühenduse integreeritud lähenemise järele, milles peaks muu hulgas keskendutama ametivõimude sobivatele avalikkusega suhtlemise viisidele kriisiolukorras, Europoli rollile terrorismiga tegelemiseks õiguskaitseorganitele häiremehhanismide ja Euroopa kriitilise infrastruktuuri kaitse programmi loomisel, julgeolekualastele uuringutele ning erasektori vastavate osade struktureeritud kaasamisele; |
| --- | --- |

b)

nõukogule ja Euroopa Parlamendile terrorirünnakute ärahoidmise, nendeks valmisoleku ja neile reageerimise kohta (KOM(2004)0698), milles rõhutatakse vajadust ühenduse integreeritud lähenemise järele, milles peaks muu hulgas keskendutama ametivõimude sobivatele avalikkusega suhtlemise viisidele kriisiolukorras, Europoli rollile terrorismiga tegelemiseks õiguskaitseorganitele häiremehhanismide ja Euroopa kriitilise infrastruktuuri kaitse programmi loomisel, julgeolekualastele uuringutele ning erasektori vastavate osade struktureeritud kaasamisele;

| c) | nõukogule ja Euroopa Parlamendile valmisoleku ja tagajärgede ohjamise kohta terrorismivastases võitluses (KOM(2004)0701), milles pannakse ette koondada komisjoni juhitavad hädaolukorra süsteemid turvalisse üldisesse kiirhoiatussüsteemi (ARGUS), mis on seotud keskse kriisikeskusega – see seoks kõikide asjaomaste komisjoni talituste esindajaid ning oleks alaline ühendus liikmesriikide ja Euroopa institutsioonide vahel; |
| --- | --- |

c)

nõukogule ja Euroopa Parlamendile valmisoleku ja tagajärgede ohjamise kohta terrorismivastases võitluses (KOM(2004)0701), milles pannakse ette koondada komisjoni juhitavad hädaolukorra süsteemid turvalisse üldisesse kiirhoiatussüsteemi (ARGUS), mis on seotud keskse kriisikeskusega – see seoks kõikide asjaomaste komisjoni talituste esindajaid ning oleks alaline ühendus liikmesriikide ja Euroopa institutsioonide vahel;

| d) | nõukogule ja Euroopa Parlamendile kriitilise infrastruktuuri kaitse kohta terrorismivastases võitluses (KOM(2004)0702), milles pannakse ette luua koostöös liikmesriikidega ja asjaomaste erasektori üksustega Euroopa kriitilise infrastruktuuri kaitse programm, millega tehakse kindlaks võimalikud vajakajäämised ja vajalikud (seadusandlikud või muud) parandusmeetmed; |
| --- | --- |

d)

nõukogule ja Euroopa Parlamendile kriitilise infrastruktuuri kaitse kohta terrorismivastases võitluses (KOM(2004)0702), milles pannakse ette luua koostöös liikmesriikidega ja asjaomaste erasektori üksustega Euroopa kriitilise infrastruktuuri kaitse programm, millega tehakse kindlaks võimalikud vajakajäämised ja vajalikud (seadusandlikud või muud) parandusmeetmed;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 4. septembri 2003. aasta resolutsiooni suvise kuumalaine mõjude kohta, (2) milles parlament kutsus üles looma Euroopa kodanikukaitse jõudusid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 4. septembri 2003. aasta resolutsiooni suvise kuumalaine mõjude kohta, (2) milles parlament kutsus üles looma Euroopa kodanikukaitse jõudusid;

| — | võttes arvesse lepingutes sisalduvaid asjakohaseid õiguslikke aluseid, millega antakse ühendusele ja liidule volitused määrata kindlaks poliitika ja viia seda ellu, et toetada liikmesriikide poolt Euroopa kodanike tervise, julgeoleku ja ohutuse kaitsmiseks võetud meetmeid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lepingutes sisalduvaid asjakohaseid õiguslikke aluseid, millega antakse ühendusele ja liidule volitused määrata kindlaks poliitika ja viia seda ellu, et toetada liikmesriikide poolt Euroopa kodanike tervise, julgeoleku ja ohutuse kaitsmiseks võetud meetmeid;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 114 lõiget 3 ja artiklit 94; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 114 lõiget 3 ja artiklit 94;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0161/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0161/2005);

| A. | olles teadlik sellest, et Euroopa integreeritud strateegia raames on Euroopa kodanikke ka edaspidi vaja kaitsta terrorirünnakute (näiteks radioloogilised, tuuma-, keemia- ja biorünnakud avalikes kohtades jne), kuid ka loodusõnnetuste (maavärinad, üleujutused, tulekahjud, metsatulekahjud) ja tehnoloogiliste õnnetustega (näiteks Seveso õnnetus, mere- ja transpordiõnnetused) seotud ohtude ning tervisega seotud ohtude ja muud laadi kriiside (näiteks pandeemiad) eest; arvestades, et sellistel õnnetustel ei ole Euroopa tasandil mitte ainult suur piiriülene mõju, vaid need muudavad vajalikuks ka liikmesriikide vastastikuse solidaarsuse ülesnäitamise ning järjepideva ja koostalitusvõimelise reageerimissüsteemi olemasolu; |
| --- | --- |

A.

olles teadlik sellest, et Euroopa integreeritud strateegia raames on Euroopa kodanikke ka edaspidi vaja kaitsta terrorirünnakute (näiteks radioloogilised, tuuma-, keemia- ja biorünnakud avalikes kohtades jne), kuid ka loodusõnnetuste (maavärinad, üleujutused, tulekahjud, metsatulekahjud) ja tehnoloogiliste õnnetustega (näiteks Seveso õnnetus, mere- ja transpordiõnnetused) seotud ohtude ning tervisega seotud ohtude ja muud laadi kriiside (näiteks pandeemiad) eest; arvestades, et sellistel õnnetustel ei ole Euroopa tasandil mitte ainult suur piiriülene mõju, vaid need muudavad vajalikuks ka liikmesriikide vastastikuse solidaarsuse ülesnäitamise ning järjepideva ja koostalitusvõimelise reageerimissüsteemi olemasolu;

| B. | märkides, et tõhus strateegia peaks keskenduma nii valmisolekule (riski ja hädaohu hinnangud kriitilise infrastruktuuri kohta, tugevdatud julgeolekumeetmed, ühiste julgeolekustandardite edendamine ja kogemuste vahetamine, tervet ELi hõlmava koordineerimise ja koostöö soodustamine) kui ka rünnakute ja katastroofide tagajärgedega toime tulemisele (oskusteabe ja kogemuste vahetamine, stsenaariumide koostamine ja õppused, sobivate kriisijuhtimis-, kiirhoiatus- ja kodanikukaitse mehhanismide kehtestamine); |
| --- | --- |

B.

märkides, et tõhus strateegia peaks keskenduma nii valmisolekule (riski ja hädaohu hinnangud kriitilise infrastruktuuri kohta, tugevdatud julgeolekumeetmed, ühiste julgeolekustandardite edendamine ja kogemuste vahetamine, tervet ELi hõlmava koordineerimise ja koostöö soodustamine) kui ka rünnakute ja katastroofide tagajärgedega toime tulemisele (oskusteabe ja kogemuste vahetamine, stsenaariumide koostamine ja õppused, sobivate kriisijuhtimis-, kiirhoiatus- ja kodanikukaitse mehhanismide kehtestamine);

| C. | leides, et eriti terrorismi puhul saab juhul, kui ennetus- ja hirmutusmeetmed ei toimi ning aset leiavad rünnakud, normaalse olukorra kiire taastamise tagada ainult hästi organiseeritud ja tõhusa reageerimissüsteemi abil; liikmesriigid ja Euroopa Liit saavad nii Euroopa Liidus kui väljaspool seda Euroopa Liidu kodanikele tegelikku või otsest ohtu kujutavate katastroofide toimumise korral oma kodanike kaitsmiseks paremini valmis olla ainult siis, kui suurendatakse erioskusi, tehakse tihedat koostööd, antakse ühiskasutusse ressursse, tagatakse riskihindamine, teavitamine, koolitamine, kommunikatsioon, ennetav ja katastroofijärgne analüüs, kindlustatakse normaalse olukorra kiire taastamine ning suurendatakse rahastamist ja kaitstakse ohvreid vajaliku abi andmisega; |
| --- | --- |

C.

leides, et eriti terrorismi puhul saab juhul, kui ennetus- ja hirmutusmeetmed ei toimi ning aset leiavad rünnakud, normaalse olukorra kiire taastamise tagada ainult hästi organiseeritud ja tõhusa reageerimissüsteemi abil; liikmesriigid ja Euroopa Liit saavad nii Euroopa Liidus kui väljaspool seda Euroopa Liidu kodanikele tegelikku või otsest ohtu kujutavate katastroofide toimumise korral oma kodanike kaitsmiseks paremini valmis olla ainult siis, kui suurendatakse erioskusi, tehakse tihedat koostööd, antakse ühiskasutusse ressursse, tagatakse riskihindamine, teavitamine, koolitamine, kommunikatsioon, ennetav ja katastroofijärgne analüüs, kindlustatakse normaalse olukorra kiire taastamine ning suurendatakse rahastamist ja kaitstakse ohvreid vajaliku abi andmisega;

| D. | märkides, et kriitiline infrastruktuur ELis muutub rohkem ühendatuks ja sõltuvaks ning see muudab kriitilise infrastruktuuri katkestuste või hävitamise ees kaitsetumaks; |
| --- | --- |

D.

märkides, et kriitiline infrastruktuur ELis muutub rohkem ühendatuks ja sõltuvaks ning see muudab kriitilise infrastruktuuri katkestuste või hävitamise ees kaitsetumaks;

| E. | tunnistades, et kriitilise infrastruktuuri kaitsmiseks on vaja järjepidevat koostööpartnerlust kriitiliste infrastruktuuride omanike ja nende käitajate ning liikmesriikide ametiasutuste vahel; märkides, et iga infrastruktuuri raames toimuv riskide analüüs ja maandamine peab põhinema ELi poolt rangelt määratletud protsessidel ja normidel; märkides, et riskide maandamise vastutus füüsilistes rajatistes, turustusahelates ning infotehnoloogia- ja sidevõrkudes lasub esmajoones infrastruktuuride omanikel ja nende käitajatel, kes kannavad päevast päeva hoolt nende infrastruktuuride käigus hoidmise eest; märkides, et EL ja liikmesriigid peaksid abistama, juhendama, toetama ja jälgima tööstust kõikidel avaliku võimu tasanditel, k.a rahaliste ja muude soodustuste kaudu, ning vajadusel täitma oma kohustusi; arvestades seejuures, et käitajad peaksid olema võimelised edastama olemaolevat teavet ametiasutusetele, kes võtavad endale vastutuse teabe analüüsi ja asjakohaste turvalahenduste kavandamise eest koos käitajatega; märkides, et on väga oluline tagada Euroopa ja liikmesriikide tasandil põhiõiguste järgimine andmekaitse osas igal üksikul juhul, mis on seotud antud tegevustega; |
| --- | --- |

E.

tunnistades, et kriitilise infrastruktuuri kaitsmiseks on vaja järjepidevat koostööpartnerlust kriitiliste infrastruktuuride omanike ja nende käitajate ning liikmesriikide ametiasutuste vahel; märkides, et iga infrastruktuuri raames toimuv riskide analüüs ja maandamine peab põhinema ELi poolt rangelt määratletud protsessidel ja normidel; märkides, et riskide maandamise vastutus füüsilistes rajatistes, turustusahelates ning infotehnoloogia- ja sidevõrkudes lasub esmajoones infrastruktuuride omanikel ja nende käitajatel, kes kannavad päevast päeva hoolt nende infrastruktuuride käigus hoidmise eest; märkides, et EL ja liikmesriigid peaksid abistama, juhendama, toetama ja jälgima tööstust kõikidel avaliku võimu tasanditel, k.a rahaliste ja muude soodustuste kaudu, ning vajadusel täitma oma kohustusi; arvestades seejuures, et käitajad peaksid olema võimelised edastama olemaolevat teavet ametiasutusetele, kes võtavad endale vastutuse teabe analüüsi ja asjakohaste turvalahenduste kavandamise eest koos käitajatega; märkides, et on väga oluline tagada Euroopa ja liikmesriikide tasandil põhiõiguste järgimine andmekaitse osas igal üksikul juhul, mis on seotud antud tegevustega;

| F. | olles veendunud vajadusest tugevdada arvutite kaitsesüsteeme koostöös Euroopa (nt ENISA) ja liikmesriikide vastutavate ametiasutusega, pidades silmas üha komplekssemaid tipptasemel infotehnoloogiat ohustavaid ohtusid; |
| --- | --- |

F.

olles veendunud vajadusest tugevdada arvutite kaitsesüsteeme koostöös Euroopa (nt ENISA) ja liikmesriikide vastutavate ametiasutusega, pidades silmas üha komplekssemaid tipptasemel infotehnoloogiat ohustavaid ohtusid;

| 1. | edastab Euroopa Ülemkogule ja nõukogule järgmised soovitused:






  a) | rakendada täielikult Euroopa Ülemkogu ettepanek töötada välja “ELi integreeritud kriisiohjamise kord”, mis on ELi institutsioonide ja kodanike vaheliste sidemete tugevdamise ning liikmesriikidevahelise sõltuvuse ja solidaarsuse tugevdamise oluline osa; |
| --- | --- | --- |

1.

edastab Euroopa Ülemkogule ja nõukogule järgmised soovitused:

a)

rakendada täielikult Euroopa Ülemkogu ettepanek töötada välja “ELi integreeritud kriisiohjamise kord”, mis on ELi institutsioonide ja kodanike vaheliste sidemete tugevdamise ning liikmesriikidevahelise sõltuvuse ja solidaarsuse tugevdamise oluline osa;

| b) | tagada, et integreeritud Euroopa strateegia käsitleb eelkõige võimalikku ohtu kriitilisele infrastruktuurile, kaasa arvatud arvutisüsteemidele, mille töö katkestamisel või mille hävitamisel oleks tõsine mõju kodanike tervisele, ohutusele, julgeolekule või majanduslikule heaolule, ning kehtestada ELi ühtlustatud meetod, et liikmesriigid ja käitajad saaksid ühiste normide ning julgeoleku eest vastutavate organisatsioonide ja isikute kaudu määrata kindlaks kriitilise infrastruktuuri, analüüsida selle haavatavust, sellesisest vastastikust sõltuvust ja kriiside piiriülest mõju ning viia läbi asjakohaseid ohu hindamisi; samuti kavandada lahendusi sellise infrastruktuuri kaitsmiseks, valmistades viimane ette kõikideks ohtudeks ning pakkudes sobivaid reageerimisvõimalusi rünnakute puhul ja õnnetuste ilmnemisel; |
| --- | --- |

b)

tagada, et integreeritud Euroopa strateegia käsitleb eelkõige võimalikku ohtu kriitilisele infrastruktuurile, kaasa arvatud arvutisüsteemidele, mille töö katkestamisel või mille hävitamisel oleks tõsine mõju kodanike tervisele, ohutusele, julgeolekule või majanduslikule heaolule, ning kehtestada ELi ühtlustatud meetod, et liikmesriigid ja käitajad saaksid ühiste normide ning julgeoleku eest vastutavate organisatsioonide ja isikute kaudu määrata kindlaks kriitilise infrastruktuuri, analüüsida selle haavatavust, sellesisest vastastikust sõltuvust ja kriiside piiriülest mõju ning viia läbi asjakohaseid ohu hindamisi; samuti kavandada lahendusi sellise infrastruktuuri kaitsmiseks, valmistades viimane ette kõikideks ohtudeks ning pakkudes sobivaid reageerimisvõimalusi rünnakute puhul ja õnnetuste ilmnemisel;

| c) | kehtestada seoses sellega komisjoni ettepanekul ja parlamendi heakskiidu korral Euroopa kriitilise infrastruktuuri kaitse programm (EPCIP), mida peaksid rahastama liikmesriigid ja/või omanikud ning käitajad vajadusel rahaliste ja muude soodustuste alusel; osalevad liikmesriigid peaksid tagama koostöö, sealhulgas avaliku ja erasektori koostöö, ning andme-, inim- ja logistikaressursid, mis on vajalikud projekti eri etappide edukuse jaoks, et rahuldada proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse nõudeid, eriti kodanikuõiguste, andmekaitse ja turvanõuete osas; |
| --- | --- |

c)

kehtestada seoses sellega komisjoni ettepanekul ja parlamendi heakskiidu korral Euroopa kriitilise infrastruktuuri kaitse programm (EPCIP), mida peaksid rahastama liikmesriigid ja/või omanikud ning käitajad vajadusel rahaliste ja muude soodustuste alusel; osalevad liikmesriigid peaksid tagama koostöö, sealhulgas avaliku ja erasektori koostöö, ning andme-, inim- ja logistikaressursid, mis on vajalikud projekti eri etappide edukuse jaoks, et rahuldada proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse nõudeid, eriti kodanikuõiguste, andmekaitse ja turvanõuete osas;

| d) | võtta arvesse tõsiasja, et liikmesriikide õiguskaitseorganid ja riiklike kodanikukaitsemehhanismide eest vastutavad asutused peaksid kaaluma Euroopa kriitilise infrastruktuuri kaitse programmi vahendina, mis täiendab riiklikku planeerimist ja teadlikkuse tõstmist; et Euroopa kriitilise infrastruktuuri kaitse programmi edu tuleks hinnata eraldi ja konkreetsete normide alusel; et komisjoni ettepanekul peaks nõukogu Euroopa kriitilise infrastruktuuri kaitse programmi looma konkreetsete ja selgelt määratletud sammude ja eesmärkide järkjärguliseks rakendamiseks ette nähtud ja saavutatava ajakava abil; ja tunnistades, et edu saavutamiseks peaks Euroopa kriitilise infrastruktuuri varajase hoiatamise teabevõrgustik kriitilise infrastruktuuri kaitsmise eesmärgil aitama kaasa ühiseid ohtusid ja vastastikust kaitsetust käsitleva teabevahetuse soodustamisele ning riskide leevendamiseks asjakohaste meetmete ja strateegiate kavandamisele; |
| --- | --- |

d)

võtta arvesse tõsiasja, et liikmesriikide õiguskaitseorganid ja riiklike kodanikukaitsemehhanismide eest vastutavad asutused peaksid kaaluma Euroopa kriitilise infrastruktuuri kaitse programmi vahendina, mis täiendab riiklikku planeerimist ja teadlikkuse tõstmist; et Euroopa kriitilise infrastruktuuri kaitse programmi edu tuleks hinnata eraldi ja konkreetsete normide alusel; et komisjoni ettepanekul peaks nõukogu Euroopa kriitilise infrastruktuuri kaitse programmi looma konkreetsete ja selgelt määratletud sammude ja eesmärkide järkjärguliseks rakendamiseks ette nähtud ja saavutatava ajakava abil; ja tunnistades, et edu saavutamiseks peaks Euroopa kriitilise infrastruktuuri varajase hoiatamise teabevõrgustik kriitilise infrastruktuuri kaitsmise eesmärgil aitama kaasa ühiseid ohtusid ja vastastikust kaitsetust käsitleva teabevahetuse soodustamisele ning riskide leevendamiseks asjakohaste meetmete ja strateegiate kavandamisele;

| e) | võtta arvesse, et:






  — | koostalitusvõime tagamiseks tuleks tungivat vajadust andmekaitse järele Euroopa ja liikmesriikide tasandil arvesse võttes ja koostöös Euroopa Andmekaitse Inspektsiooniga luua Euroopa riskianalüüsi süsteem; |
| --- | --- | --- |

e)

võtta arvesse, et:

—

koostalitusvõime tagamiseks tuleks tungivat vajadust andmekaitse järele Euroopa ja liikmesriikide tasandil arvesse võttes ja koostöös Euroopa Andmekaitse Inspektsiooniga luua Euroopa riskianalüüsi süsteem;

| — | kõigi asjassepuutuvate üksteisega teavet jagavate liikmesriikide, Euroopa ja rahvusvahelise tasandi asutuste, sealhulgas vastava taseme andmekaitse asutuste vahel peaks olema koostöö; |
| --- | --- |

—

kõigi asjassepuutuvate üksteisega teavet jagavate liikmesriikide, Euroopa ja rahvusvahelise tasandi asutuste, sealhulgas vastava taseme andmekaitse asutuste vahel peaks olema koostöö;

| — | asjassepuutuvat teavet tuleks käsitleda täpselt, usaldusväärselt ja vajaduse korral konfidentsiaalselt, olenemata selle allikast (sõjaväeline või tsiviilluureteenistus, politseikoostöö); tuleks tagada asjakohane parlamentaarne kontroll spetsiaalse institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel, mis kehtib nendel juhtudel, kui kaalul on Euroopa sisemine turvalisus; |
| --- | --- |

—

asjassepuutuvat teavet tuleks käsitleda täpselt, usaldusväärselt ja vajaduse korral konfidentsiaalselt, olenemata selle allikast (sõjaväeline või tsiviilluureteenistus, politseikoostöö); tuleks tagada asjakohane parlamentaarne kontroll spetsiaalse institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel, mis kehtib nendel juhtudel, kui kaalul on Euroopa sisemine turvalisus;

| — | tuleb luua komisjoni sisene Euroopa varajase kriisihoiatuse süsteem, et ühendada olemasolevad Euroopa, riiklikud ja rahvusvahelised erilise hädaolukorra puhul rakendatavad varajase hoiatamise süsteemid, nii et kogu asjaomast teavet, mis võib nõuda tegutsemist Euroopa tasandil, saaks tulemuslikult jagada keskse võrgustiku (ARGUS) kaudu; |
| --- | --- |

—

tuleb luua komisjoni sisene Euroopa varajase kriisihoiatuse süsteem, et ühendada olemasolevad Euroopa, riiklikud ja rahvusvahelised erilise hädaolukorra puhul rakendatavad varajase hoiatamise süsteemid, nii et kogu asjaomast teavet, mis võib nõuda tegutsemist Euroopa tasandil, saaks tulemuslikult jagada keskse võrgustiku (ARGUS) kaudu;

| — | kui puuduvad valdkondlikud standardid või kui rahvusvahelisi norme ei ole veel kehtestatud, on soovitav kaasata Euroopa Standardikomitee (CEN); |
| --- | --- |

—

kui puuduvad valdkondlikud standardid või kui rahvusvahelisi norme ei ole veel kehtestatud, on soovitav kaasata Euroopa Standardikomitee (CEN);

| f) | tagada, et Euroopa kriitilise infrastruktuuri kaitse programm on:






  — | parlamendi pideva kontrolli all Euroopa ja liikmesriikide tasandil; |
| --- | --- | --- |

f)

tagada, et Euroopa kriitilise infrastruktuuri kaitse programm on:

—

parlamendi pideva kontrolli all Euroopa ja liikmesriikide tasandil;

| — | edasise arengu seisukohalt Mandri-Euroopa ja maailma tasandil oluline element (3); |
| --- | --- |

—

edasise arengu seisukohalt Mandri-Euroopa ja maailma tasandil oluline element (3);

| g) | parandada lisameetmena Euroopa Solidaarsusfondi (sekkumiseks Euroopa Liidu raames) ja Euroopa Ühenduse Humanitaarameti (ECHO) (sekkumine väljaspool ELi) toimimist; |
| --- | --- |

g)

parandada lisameetmena Euroopa Solidaarsusfondi (sekkumiseks Euroopa Liidu raames) ja Euroopa Ühenduse Humanitaarameti (ECHO) (sekkumine väljaspool ELi) toimimist;

| h) | võtta üle eespool nimetatud resolutsioonis tehtud ettepanek luua Euroopa kodanikukaitse jõud, mis peaksid olema võimelised jälgima looduskatastroofide riskipiirkondi, et hoida ära katastroofe, mille tõttu hukkub suurel hulgal inimesi, ja mille üksused sekkuksid selliste sündmuste korral nagu hiljutine tsunamikatastroof ning mille liikmed kannaksid Euroopa solidaarsuse märgiks ühist sümboolikat; |
| --- | --- |

h)

võtta üle eespool nimetatud resolutsioonis tehtud ettepanek luua Euroopa kodanikukaitse jõud, mis peaksid olema võimelised jälgima looduskatastroofide riskipiirkondi, et hoida ära katastroofe, mille tõttu hukkub suurel hulgal inimesi, ja mille üksused sekkuksid selliste sündmuste korral nagu hiljutine tsunamikatastroof ning mille liikmed kannaksid Euroopa solidaarsuse märgiks ühist sümboolikat;

| i) | tugevdada sotsiaalpartnerlust, koordineerides selleks VVOde, kodanikuühiskonna ja kohalike asutuste tegevust; |
| --- | --- |

i)

tugevdada sotsiaalpartnerlust, koordineerides selleks VVOde, kodanikuühiskonna ja kohalike asutuste tegevust;

| j) | tagada, et ohuhoiatuste, ametlike teadete ja teabe puhul, mida antakse selleks, et aidata avaliku ja erasektori sidusrühmadel olulisi infrastruktuurisüsteeme kaitsta, samuti avalikkusele kodanikukaitse hädaolukordade korral antavate ohuhoiatuste ja ametlike teadete puhul, et neid kasutatakse ainult siis, kui see on vajalik ja asjakohane, et mitte häirida põhjendamatult kodanike ja ettevõtete igapäevaelu või tekitada elanikkonna seas asjatut hirmu või ebakindlust; |
| --- | --- |

j)

tagada, et ohuhoiatuste, ametlike teadete ja teabe puhul, mida antakse selleks, et aidata avaliku ja erasektori sidusrühmadel olulisi infrastruktuurisüsteeme kaitsta, samuti avalikkusele kodanikukaitse hädaolukordade korral antavate ohuhoiatuste ja ametlike teadete puhul, et neid kasutatakse ainult siis, kui see on vajalik ja asjakohane, et mitte häirida põhjendamatult kodanike ja ettevõtete igapäevaelu või tekitada elanikkonna seas asjatut hirmu või ebakindlust;

| k) | tagada, et austataks õigust eraelu puutumatusele, nii et tarbijad ja ettevõtjad saaksid olla kindlad, et teavet käsitletakse konfidentsiaalselt, täpselt ja usaldusväärselt, ja et ärialast salastatud teavet hallatakse ja kaitstakse nõuetekohaselt omavolilise kasutamise ja avalikustamise eest; |
| --- | --- |

k)

tagada, et austataks õigust eraelu puutumatusele, nii et tarbijad ja ettevõtjad saaksid olla kindlad, et teavet käsitletakse konfidentsiaalselt, täpselt ja usaldusväärselt, ja et ärialast salastatud teavet hallatakse ja kaitstakse nõuetekohaselt omavolilise kasutamise ja avalikustamise eest;

| l) | tagada, et samaaegselt töötataks võimalikult kiiresti välja Euroopa andmekaitse ja andmete säilitamise süsteem koos kõikides valdkondades rangelt kohaldatavate asjakohaste eeskirjadega ja oleks kindlustatud kodanike põhiõiguste kaitsmine; |
| --- | --- |

l)

tagada, et samaaegselt töötataks võimalikult kiiresti välja Euroopa andmekaitse ja andmete säilitamise süsteem koos kõikides valdkondades rangelt kohaldatavate asjakohaste eeskirjadega ja oleks kindlustatud kodanike põhiõiguste kaitsmine;

| m) | tagada, et liidu kodanikukaitse ja kriitilise infrastruktuuri kaitse alase võimekuse suurendamise eesmärgil läbiviidavatel õppustel kasutatakse realistlikke ja ajakohaseid stsenaariume, mis tuginevad liikmesriikide asjaomaste kodanikukaitse ja kriitilise infrastruktuuri kaitsmises osalevate ekspertide kogemustele ja asjatundlikkusele (näiteks kodanikukaitse ja kriitilise infrastruktuuri kaitse eksperdid ja stsenaariumid 2004. aasta Ateena olümpiamängudelt); |
| --- | --- |

m)

tagada, et liidu kodanikukaitse ja kriitilise infrastruktuuri kaitse alase võimekuse suurendamise eesmärgil läbiviidavatel õppustel kasutatakse realistlikke ja ajakohaseid stsenaariume, mis tuginevad liikmesriikide asjaomaste kodanikukaitse ja kriitilise infrastruktuuri kaitsmises osalevate ekspertide kogemustele ja asjatundlikkusele (näiteks kodanikukaitse ja kriitilise infrastruktuuri kaitse eksperdid ja stsenaariumid 2004. aasta Ateena olümpiamängudelt);

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus Euroopa Ülemkogule, nõukogule ja teavitamise eesmärgil komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogule, ÜROle ja selle eriorganisatsioonidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus Euroopa Ülemkogule, nõukogule ja teavitamise eesmärgil komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogule, ÜROle ja selle eriorganisatsioonidele.

---

(1)  Ajakohastatud 17. detsembril 2004 terrorismivastast võitlust käsitleva eriväljaandega.

(2)  ELT C 76 E, 25.3.2004, lk 382.

(3)  Vt ettepanekut reformida kodanikukaitse ning keemilise, bioloogilise, radioloogilise ja tuumaohu strateegiat, mida on käsitletud ÜRO tasandil.

P6_TA(2005)0222

Võitlus terrorismi rahastamisega

Euroopa Parlamendi soovitus Euroopa Ülemkogule ja nõukogule võitluse kohta terrorismi rahastamisega (2005/2065(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse soovituse ettepanekut nõukogule, mille esitas Stefano Zappalà fraktsiooni PPE-DE nimel, et ära hoida ja tõkestada terrorismi rahastamist meetmetega, mille eesmärk on parandada teabevahetust, finantstehingute läbipaistvust ja jälgitavust (B6-0221/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse soovituse ettepanekut nõukogule, mille esitas Stefano Zappalà fraktsiooni PPE-DE nimel, et ära hoida ja tõkestada terrorismi rahastamist meetmetega, mille eesmärk on parandada teabevahetust, finantstehingute läbipaistvust ja jälgitavust (B6-0221/2005);

| — | võttes arvesse deklaratsiooni võitluse kohta terrorismiga, mis võeti vastu Brüsseli Euroopa Ülemkogu 24.–25. märtsi 2004. aasta kohtumisel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse deklaratsiooni võitluse kohta terrorismiga, mis võeti vastu Brüsseli Euroopa Ülemkogu 24.–25. märtsi 2004. aasta kohtumisel;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu terrorismivastase võitluse läbivaadatud tegevuskava, mida Euroopa Ülemkogu oma 17. ja 18. juuni 2004. aasta kohtumisel arvestas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu terrorismivastase võitluse läbivaadatud tegevuskava, mida Euroopa Ülemkogu oma 17. ja 18. juuni 2004. aasta kohtumisel arvestas;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist, mis käsitleb terrorismi rahastamise ärahoidmist ja tõkestamist teabevahetuse parandamise, läbipaistvuse suurendamise ja finantstehingute jälgitavuse parandamisega (KOM(2004)0700); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist, mis käsitleb terrorismi rahastamise ärahoidmist ja tõkestamist teabevahetuse parandamise, läbipaistvuse suurendamise ja finantstehingute jälgitavuse parandamisega (KOM(2004)0700);

| — | võttes arvesse terrorismi ärahoidmise ja tõkestamise meetmeid, mis on ette nähtud Euroopa Ülemkogu 4.–5. novembril 2004 toimunud kohtumisel vastu võetud Haagi programmis ja mida seejärel on täiendatud 16.–17. detsembril 2004. aasta Brüsseli Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustega, eelkõige nendega, mis käsitlevad terrorismi rahastamist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse terrorismi ärahoidmise ja tõkestamise meetmeid, mis on ette nähtud Euroopa Ülemkogu 4.–5. novembril 2004 toimunud kohtumisel vastu võetud Haagi programmis ja mida seejärel on täiendatud 16.–17. detsembril 2004. aasta Brüsseli Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustega, eelkõige nendega, mis käsitlevad terrorismi rahastamist;

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus rahapesu ennetamise kohta tollikoostöö abil (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus rahapesu ennetamise kohta tollikoostöö abil (1);

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv rahandussüsteemi rahapesuks, sealhulgas terrorismi rahastamiseks, kasutamise vältimise kohta (KOM(2004)0448); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv rahandussüsteemi rahapesuks, sealhulgas terrorismi rahastamiseks, kasutamise vältimise kohta (KOM(2004)0448);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle artikleid 6, 7, 8, 10, 12, 21 ja 22; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle artikleid 6, 7, 8, 10, 12, 21 ja 22;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 114 lõiget 3 ja artiklit 94; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 114 lõiget 3 ja artiklit 94;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0159/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0159/2005),

| A. | arvestades, et Haagi programmis loetletud meetmed, eelkõige need, mis käsitlevad võitlust rahapesu ja terrorismi rahastamisega ning teabevahetust, tuleb ellu viia mõistliku aja jooksul ja viisil, mis tagaks andmekaitse, et tugevdada vabadust, julgeolekut ja õiglust liidus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Haagi programmis loetletud meetmed, eelkõige need, mis käsitlevad võitlust rahapesu ja terrorismi rahastamisega ning teabevahetust, tuleb ellu viia mõistliku aja jooksul ja viisil, mis tagaks andmekaitse, et tugevdada vabadust, julgeolekut ja õiglust liidus;

| B. | arvestades, et Euroopa julgeolekustrateegia näeb ette terrorismivastase võitluse integreeritud lähenemise poliitilise, diplomaatilise, humanitaarse, majandusliku ja rahalise tegevuse, samuti õigusalase ja politseikoostöö kaudu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa julgeolekustrateegia näeb ette terrorismivastase võitluse integreeritud lähenemise poliitilise, diplomaatilise, humanitaarse, majandusliku ja rahalise tegevuse, samuti õigusalase ja politseikoostöö kaudu;

| C. | arvestades, et rahvusvahelise terrorismi rahastamise põhiline allikas on rahvusvaheline relva- ja uimastikaubandus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et rahvusvahelise terrorismi rahastamise põhiline allikas on rahvusvaheline relva- ja uimastikaubandus;

| D. | arvestades, et rahapesu aitab kaasosalistest krediidiasutustes või maksuparadiisides tehtud investeeringute kaudu kaasa rahvusvaheliste terroristlike rühmituste rahastamisele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et rahapesu aitab kaasosalistest krediidiasutustes või maksuparadiisides tehtud investeeringute kaudu kaasa rahvusvaheliste terroristlike rühmituste rahastamisele;

| E. | arvestades, et ennetava sõja strateegia ei ole võimaldanud nõrgestada rahvusvahelisi terroriorganisatsioone ega nende rahastamise võimet; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ennetava sõja strateegia ei ole võimaldanud nõrgestada rahvusvahelisi terroriorganisatsioone ega nende rahastamise võimet;

| F. | arvestades, et terroristlike võrgustike korraldus, tegevuses hoidmine ja arendamine eeldab pidevat ja arenevat rahaliste vahendite hankimist ja samal ajal aina uute ja üksteist asendada võivate vahendite kogumise ja nende ülekandmise seaduslike ja ebaseaduslike kanalite, näiteks rahvusvaheliste kaubandusettevõtete, offshore-firmade ja trustide, sularahakullerite, raha ülekandmise süsteemide, nagu hawala, või teatud heategevusorganisatsioonide kasutamist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et terroristlike võrgustike korraldus, tegevuses hoidmine ja arendamine eeldab pidevat ja arenevat rahaliste vahendite hankimist ja samal ajal aina uute ja üksteist asendada võivate vahendite kogumise ja nende ülekandmise seaduslike ja ebaseaduslike kanalite, näiteks rahvusvaheliste kaubandusettevõtete, offshore-firmade ja trustide, sularahakullerite, raha ülekandmise süsteemide, nagu hawala, või teatud heategevusorganisatsioonide kasutamist;

| G. | arvestades, et enamikus liikmesriikides on heategevussektoril maksusoodustused ja järelikult on maksuametitel juba täpne teave antud organisatsioonide arvete ja rahade liikumise kohta; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et enamikus liikmesriikides on heategevussektoril maksusoodustused ja järelikult on maksuametitel juba täpne teave antud organisatsioonide arvete ja rahade liikumise kohta;

| H. | arvestades, et praeguste maailmaturu ülisuurte rahavoogude tingimustes on rahaülekannete arvukuse ning majandusele iseloomuliku pideva muutumise tõttu väga raske ja keeruline välja selgitada ning püüda lahendada antud ülekannetega seotud ebaseaduslikku tegevust, nagu maksu- ja tollipettustest, korruptsioonist, organiseeritud kuritegevusest ja maffia tegevusest, sealhulgas uimasti, relva- ja inimkaubandusest ning rahastamisest läbi väljapressimise, sealhulgas nn revolutsiooni maksuga saadud ebaseaduslike tulude pesu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et praeguste maailmaturu ülisuurte rahavoogude tingimustes on rahaülekannete arvukuse ning majandusele iseloomuliku pideva muutumise tõttu väga raske ja keeruline välja selgitada ning püüda lahendada antud ülekannetega seotud ebaseaduslikku tegevust, nagu maksu- ja tollipettustest, korruptsioonist, organiseeritud kuritegevusest ja maffia tegevusest, sealhulgas uimasti, relva- ja inimkaubandusest ning rahastamisest läbi väljapressimise, sealhulgas nn revolutsiooni maksuga saadud ebaseaduslike tulude pesu;

| I. | arvestades, et heategevusorganisatsioonide igal aastal kogutud vahendite summa ulatub sadadesse miljarditesse dollaritesse ning et selliste organisatsioonide vahendite väljamaksmist ei ole kerge jälgida, mistõttu heategevussektor on kuritarvituste suhtes väga haavatav ning sellest tulenevalt on antud juriidiliste isikute suurem läbipaistvus vajalik; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et heategevusorganisatsioonide igal aastal kogutud vahendite summa ulatub sadadesse miljarditesse dollaritesse ning et selliste organisatsioonide vahendite väljamaksmist ei ole kerge jälgida, mistõttu heategevussektor on kuritarvituste suhtes väga haavatav ning sellest tulenevalt on antud juriidiliste isikute suurem läbipaistvus vajalik;

| J. | arvestades, et mõnel juhul on terroristid saanud kasutada heategevuslike korjanduste tulusid, mõnikord annetajate ning isegi asjaomaste heategevusorganisatsioonide juhtide ja personali teadmata; lisaks on selgunud, et mõned mittetulundusühingud on olnud kulissiks ja andnud logistilist tuge nii terroristide tegevusele kui terroristlike võrgustike kasutatavate relvade veoks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et mõnel juhul on terroristid saanud kasutada heategevuslike korjanduste tulusid, mõnikord annetajate ning isegi asjaomaste heategevusorganisatsioonide juhtide ja personali teadmata; lisaks on selgunud, et mõned mittetulundusühingud on olnud kulissiks ja andnud logistilist tuge nii terroristide tegevusele kui terroristlike võrgustike kasutatavate relvade veoks;

| K. | arvestades, et võitluses terrorismi rahastamisega Euroopa Liidus on vaja meetmeid, et parandada teabevahetust, tugevdada õigusalast ja politseikoostööd, edendada tehingute jälgitavust ja rahandussüsteemi ning juriidiliste isikute tegevuse läbipaistvust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et võitluses terrorismi rahastamisega Euroopa Liidus on vaja meetmeid, et parandada teabevahetust, tugevdada õigusalast ja politseikoostööd, edendada tehingute jälgitavust ja rahandussüsteemi ning juriidiliste isikute tegevuse läbipaistvust;

| L. | arvestades, et võitluses terrorismi rahastamisega on teabevahetus üks tõhusaid vahendeid sellise rahastamise peatamiseks, aga teabevahetus peab olema reguleeritud ja tasakaalustatud siduvate andmekaitse õigusnormidega, võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklit 8 ja põhiõiguste harta artikleid 7 ja 8, et vältida kõike kontrolliva ühiskonna teket; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et võitluses terrorismi rahastamisega on teabevahetus üks tõhusaid vahendeid sellise rahastamise peatamiseks, aga teabevahetus peab olema reguleeritud ja tasakaalustatud siduvate andmekaitse õigusnormidega, võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklit 8 ja põhiõiguste harta artikleid 7 ja 8, et vältida kõike kontrolliva ühiskonna teket;

| M. | arvestades, et rahvusvahelised terroristlikud rühmitused on loonud tiheda suhetevõrgustiku paljude kuritegelike ja maffiaorganisatsioonidega ning et nende organisatsioonide suhted põhinevad ühistel majandushuvidel ning samadel rahastamisallikatel, |
| --- | --- |

M.

arvestades, et rahvusvahelised terroristlikud rühmitused on loonud tiheda suhetevõrgustiku paljude kuritegelike ja maffiaorganisatsioonidega ning et nende organisatsioonide suhted põhinevad ühistel majandushuvidel ning samadel rahastamisallikatel,

| 1. | edastab Euroopa Ülemkogule ja nõukogule järgmised soovitused:






  a) | võtta vastu kolmas direktiiv rahapesu kohta ja määrus rahapesu ennetamise kohta tollikoostöö abil; |
| --- | --- | --- |

1.

edastab Euroopa Ülemkogule ja nõukogule järgmised soovitused:

a)

võtta vastu kolmas direktiiv rahapesu kohta ja määrus rahapesu ennetamise kohta tollikoostöö abil;

| b) | kutsuda liikmesriike üles ratifitseerima 29. mai 2000. aasta protokoll Euroopa konventsiooni juurde vastastikuse abi kohta kriminaalasjades ning 9. detsembri 1999. aasta rahvusvaheline konventsioon terrorismi rahastamise tõkestamiseks, samuti võtta üle nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta (2) ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/187/JSK, millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegudega (3); |
| --- | --- |

b)

kutsuda liikmesriike üles ratifitseerima 29. mai 2000. aasta protokoll Euroopa konventsiooni juurde vastastikuse abi kohta kriminaalasjades ning 9. detsembri 1999. aasta rahvusvaheline konventsioon terrorismi rahastamise tõkestamiseks, samuti võtta üle nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta (2) ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/187/JSK, millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegudega (3);

| c) | luua vahetus- ja koostööstruktuurid, sealhulgas tehnilisel tasemel, et võimaldada struktureeritud teabevahetust ELi luureteenistuste, sealhulgas Europoli ja Eurojusti vahel; rakendada tõhusalt täieliku ja ajakohastatud teabevahetuse nõuet kõigi terroristliku iseloomuga kuritegude kohta, sealhulgas osalemise kohta terroristliku rühmituse tegevuses selle rahastamise kaudu; |
| --- | --- |

c)

luua vahetus- ja koostööstruktuurid, sealhulgas tehnilisel tasemel, et võimaldada struktureeritud teabevahetust ELi luureteenistuste, sealhulgas Europoli ja Eurojusti vahel; rakendada tõhusalt täieliku ja ajakohastatud teabevahetuse nõuet kõigi terroristliku iseloomuga kuritegude kohta, sealhulgas osalemise kohta terroristliku rühmituse tegevuses selle rahastamise kaudu;

| d) | anda olulist rahalist toetust FIU.NETi (finantsteabeüksuste võrgustik) projektile, mille eesmärk on luua andmekaitse nõudeid järgides arvutivõrk, mis parandab teabevahetust finantsteabeüksuste vahel, eriti mis puudutab terroristlike võrgustike rahastamise meetodeid; |
| --- | --- |

d)

anda olulist rahalist toetust FIU.NETi (finantsteabeüksuste võrgustik) projektile, mille eesmärk on luua andmekaitse nõudeid järgides arvutivõrk, mis parandab teabevahetust finantsteabeüksuste vahel, eriti mis puudutab terroristlike võrgustike rahastamise meetodeid;

| e) | õhutada liikmesriike parandama koostööd SUSTRANSiga ja ratifitseerima Europoli konventsiooni protokoll, mis võimaldab laiendada Europoli volitusi kõikidele rahapesuga seotud õigusrikkumistele; |
| --- | --- |

e)

õhutada liikmesriike parandama koostööd SUSTRANSiga ja ratifitseerima Europoli konventsiooni protokoll, mis võimaldab laiendada Europoli volitusi kõikidele rahapesuga seotud õigusrikkumistele;

| f) | võttes viivitamatult vastu asjakohased õigusaktid, viia ellu meetmed, mis võimaldavad kontrollida ja jälgida rahvusvahelisi pangaülekandeid, mille kaudu toimub suure osa relva- ja uimastitarnete eest tasumine ja millest saadud tulusid võidakse kasutada terroristlikel eesmärkidel; |
| --- | --- |

f)

võttes viivitamatult vastu asjakohased õigusaktid, viia ellu meetmed, mis võimaldavad kontrollida ja jälgida rahvusvahelisi pangaülekandeid, mille kaudu toimub suure osa relva- ja uimastitarnete eest tasumine ja millest saadud tulusid võidakse kasutada terroristlikel eesmärkidel;

| g) | kutsuda liikmesriike üles rakendama kõiki FATF (rahapesuvastase finantstegevuse töökonna) soovitusi ja võtma meetmeid, et parandada rahaliste vahendite ülekannete jälgitavust ja klientuuri tuvastamist ning rakendada järelevalvekohustust, vältides samas tuvastamismeetodi valimatut kasutamist pangandus- ja rahandussektoris ning tagades põhiõiguste, eelkõige andmekaitseõiguse austamise; |
| --- | --- |

g)

kutsuda liikmesriike üles rakendama kõiki FATF (rahapesuvastase finantstegevuse töökonna) soovitusi ja võtma meetmeid, et parandada rahaliste vahendite ülekannete jälgitavust ja klientuuri tuvastamist ning rakendada järelevalvekohustust, vältides samas tuvastamismeetodi valimatut kasutamist pangandus- ja rahandussektoris ning tagades põhiõiguste, eelkõige andmekaitseõiguse austamise;

| h) | edendada rahvusvaheliste standardite vastuvõtmist ja võtta ühenduse tasandil meetmeid, et vähendada oluliselt rahandussüsteemi läbipaistmatust ja muuta läbipaistvamaks struktuurid, mida kasutatakse rahvusvahelistes finantstehingutes ja rahaülekannetes, sealhulgas rahvusvahelised kaubandusettevõtted, trustid ja offshore-firmad, et võidelda eelkõige “maksuparadiisidega”, muu hulgas koostöö kaudu kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

h)

edendada rahvusvaheliste standardite vastuvõtmist ja võtta ühenduse tasandil meetmeid, et vähendada oluliselt rahandussüsteemi läbipaistmatust ja muuta läbipaistvamaks struktuurid, mida kasutatakse rahvusvahelistes finantstehingutes ja rahaülekannetes, sealhulgas rahvusvahelised kaubandusettevõtted, trustid ja offshore-firmad, et võidelda eelkõige “maksuparadiisidega”, muu hulgas koostöö kaudu kolmandate riikidega;

| i) | kehtestada meetmed, et jälgida rahaülekandeid väljaspool ametlikke kanaleid ning välistada terroristlike rühmituste tungimist mittetulundusühingutesse ja heategevusorganisatsioonidesse ning nende ärakasutamist, toetades ka ettepanekut võtta vastu heategevusliku sektori Euroopa tegevusjuhend, mis nõuaks bilansside avaldamist ja kehtestaks auditeerimise ja arvete jälgimise ühiseeskirjad; |
| --- | --- |

i)

kehtestada meetmed, et jälgida rahaülekandeid väljaspool ametlikke kanaleid ning välistada terroristlike rühmituste tungimist mittetulundusühingutesse ja heategevusorganisatsioonidesse ning nende ärakasutamist, toetades ka ettepanekut võtta vastu heategevusliku sektori Euroopa tegevusjuhend, mis nõuaks bilansside avaldamist ja kehtestaks auditeerimise ja arvete jälgimise ühiseeskirjad;

| j) | paluda liikmesriikidel ilmutada võimalikult suurt valvsust võimalike sidemete suhtes terroristlike võrgustike ja maffialaadsete kuritegelike organisatsioonide vahel seoses terrorismi rahastamisega seotud rahapesuga; |
| --- | --- |

j)

paluda liikmesriikidel ilmutada võimalikult suurt valvsust võimalike sidemete suhtes terroristlike võrgustike ja maffialaadsete kuritegelike organisatsioonide vahel seoses terrorismi rahastamisega seotud rahapesuga;

| k) | kehtestada tugevdatud nõuetekohase hoolsuse kohustused tehingute suhtes, millega on seotud ühingud või isikud, kelle asukoht on piirkondades, kus ei rakendata rahapesu vastast võitlust käsitlevat reeglistikku; |
| --- | --- |

k)

kehtestada tugevdatud nõuetekohase hoolsuse kohustused tehingute suhtes, millega on seotud ühingud või isikud, kelle asukoht on piirkondades, kus ei rakendata rahapesu vastast võitlust käsitlevat reeglistikku;

| l) | kutsuda liikmesriike üles jälgima tähelepanelikult finantseerimisasutusi ja rahaülekandeteenuse pakkujaid, et selgitada välja kahtlased rahaülekanded, mille puhul ülekandel ei ole ära toodud ülekandekorralduse teinud (füüsilise või juriidilise) isiku täisnimi, aadress ja arve number; |
| --- | --- |

l)

kutsuda liikmesriike üles jälgima tähelepanelikult finantseerimisasutusi ja rahaülekandeteenuse pakkujaid, et selgitada välja kahtlased rahaülekanded, mille puhul ülekandel ei ole ära toodud ülekandekorralduse teinud (füüsilise või juriidilise) isiku täisnimi, aadress ja arve number;

| m) | kehtestada finantseerimisasutustele ja kõikidele teistele rahapesu tõkestamisega seotud kohustustega asutustele nõue edastada pädevatele riigiasutustele kiiresti kogu kasulik teave, kui on tekkinud põhjendatud kahtlused, et teatud rahalisi vahendeid võidakse kanda üle terroristliku tegevuse rahastamiseks või üldisemalt terroristlikele võrgustikele; “kahtlusaluse” määratluses sätestatud eeldus peaks olema range, ei tohiks olla võimalik kasutada kriminaalõiguse sätteid, mis on seotud näiteks rahapesu ja terrorismiaktidega, süüdistamiseks muud liiki õigusrikkumiste eest ning need sätted peaksid seetõttu olema kooskõlas Corpus Jurise (4) põhimõtetega ja mõiste “kahtlusalune” määratlus peaks olema selline, et määratlus saavutaks selles väljendatud eesmärgi ja oleks proportsionaalne; |
| --- | --- |

m)

kehtestada finantseerimisasutustele ja kõikidele teistele rahapesu tõkestamisega seotud kohustustega asutustele nõue edastada pädevatele riigiasutustele kiiresti kogu kasulik teave, kui on tekkinud põhjendatud kahtlused, et teatud rahalisi vahendeid võidakse kanda üle terroristliku tegevuse rahastamiseks või üldisemalt terroristlikele võrgustikele; “kahtlusaluse” määratluses sätestatud eeldus peaks olema range, ei tohiks olla võimalik kasutada kriminaalõiguse sätteid, mis on seotud näiteks rahapesu ja terrorismiaktidega, süüdistamiseks muud liiki õigusrikkumiste eest ning need sätted peaksid seetõttu olema kooskõlas Corpus Jurise (4) põhimõtetega ja mõiste “kahtlusalune” määratlus peaks olema selline, et määratlus saavutaks selles väljendatud eesmärgi ja oleks proportsionaalne;

| n) | töötada välja süsteemid, mis kontrollivad automaatselt ülekandeid, mis tunduvad kahtlased nende keskmisest suurema summa, sageduse või ülekannete tegijate ja maksete saajate eriliste isikutunnuste ja geograafilise asukoha poolest, et kaitsta ametlikku rahaülekandesüsteemi reaalse ohu eest olla segatud ebaseaduslikku tegevusse ning eelkõige terrorismi rahastamisse; töötada välja uued eeskirjad pangamakseteks, säilitades samas tasakaalu kapitali vaba liikumise ja kahtlaste rahaliste vahendite kindlakstegemise vahel; |
| --- | --- |

n)

töötada välja süsteemid, mis kontrollivad automaatselt ülekandeid, mis tunduvad kahtlased nende keskmisest suurema summa, sageduse või ülekannete tegijate ja maksete saajate eriliste isikutunnuste ja geograafilise asukoha poolest, et kaitsta ametlikku rahaülekandesüsteemi reaalse ohu eest olla segatud ebaseaduslikku tegevusse ning eelkõige terrorismi rahastamisse; töötada välja uued eeskirjad pangamakseteks, säilitades samas tasakaalu kapitali vaba liikumise ja kahtlaste rahaliste vahendite kindlakstegemise vahel;

| o) | töötada välja miinimumstandardid heategevussektori läbipaistvuse reguleerimiseks, et pangad, krediidiasutused, kindlusandjad, rahandusettevõtjad ja mittetulundusühingud saavutaksid suurema läbipaistvuse oma juhtimis-, rahalistes ja eelarvemenetlustes, kasutades rahaliste vahendite hoiustamiseks ainult ametlikke pangakontosid ning vahendite ülekandmiseks seaduslikke ja ametlikke teid, avaldades oma eelarveplaanid, mis on võimalikult igakülgsed ja sisaldavad teavet rahaliste vahendite saajate ja ettenähtud kasutuse kohta ning lastes sõltumatutel audiitoritel kontrollida oma juhtimisprotsesse; |
| --- | --- |

o)

töötada välja miinimumstandardid heategevussektori läbipaistvuse reguleerimiseks, et pangad, krediidiasutused, kindlusandjad, rahandusettevõtjad ja mittetulundusühingud saavutaksid suurema läbipaistvuse oma juhtimis-, rahalistes ja eelarvemenetlustes, kasutades rahaliste vahendite hoiustamiseks ainult ametlikke pangakontosid ning vahendite ülekandmiseks seaduslikke ja ametlikke teid, avaldades oma eelarveplaanid, mis on võimalikult igakülgsed ja sisaldavad teavet rahaliste vahendite saajate ja ettenähtud kasutuse kohta ning lastes sõltumatutel audiitoritel kontrollida oma juhtimisprotsesse;

| p) | kutsuda üles panku, krediidiasutusi, kindlustusandjaid, rahandusettevõtjaid ja mittetulundusühingud tegema tihedamat koostööd ekspertidega rahvusvahelise terrorismi rahastamise valdkonnas, et kaitsta ennast igasuguse segatuse eest terroristlikku tegevusse, arvestades tegelikku ohtu, et nende tegevust võidakse kasutada seadusevastaselt ära terroristlike võrgustike rahastamiseks; |
| --- | --- |

p)

kutsuda üles panku, krediidiasutusi, kindlustusandjaid, rahandusettevõtjaid ja mittetulundusühingud tegema tihedamat koostööd ekspertidega rahvusvahelise terrorismi rahastamise valdkonnas, et kaitsta ennast igasuguse segatuse eest terroristlikku tegevusse, arvestades tegelikku ohtu, et nende tegevust võidakse kasutada seadusevastaselt ära terroristlike võrgustike rahastamiseks;

| q) | kutsuda liikmesriike üles viivitamatult kehtestama ja rakendama meetmeid võitluseks sellise kuritegeliku tegevusega nagu terrorismi rahastamine, eriti rahapesu käsitlevas teises direktiivis (5) sisalduvaid meetmeid ning selles ette nähtud järelevalve ja tuvastamise kohustusi kuni rahapesu käsitleva kolmanda direktiivi ja rahapesu tollikoostöö abil ennetamise määruse kiire vastuvõtmiseni, et muu hulgas viia vajalikud muutused sisse õigeaegselt, mis võimaldaks optimeerida võitlust rahvusvahelise terrorismiga; |
| --- | --- |

q)

kutsuda liikmesriike üles viivitamatult kehtestama ja rakendama meetmeid võitluseks sellise kuritegeliku tegevusega nagu terrorismi rahastamine, eriti rahapesu käsitlevas teises direktiivis (5) sisalduvaid meetmeid ning selles ette nähtud järelevalve ja tuvastamise kohustusi kuni rahapesu käsitleva kolmanda direktiivi ja rahapesu tollikoostöö abil ennetamise määruse kiire vastuvõtmiseni, et muu hulgas viia vajalikud muutused sisse õigeaegselt, mis võimaldaks optimeerida võitlust rahvusvahelise terrorismiga;

| r) | tagada tihedas koostöös komisjoni ja parlamendiga rahvusvahelise terrorismi rahastamisega võitlemiseks võetud meetmete pidev hindamine; |
| --- | --- |

r)

tagada tihedas koostöös komisjoni ja parlamendiga rahvusvahelise terrorismi rahastamisega võitlemiseks võetud meetmete pidev hindamine;

| s) | kontrollida, kas kiireloomulised õigusaktid, mis võeti mõnes liikmesriigis vastu pärast 11. septembrit 2001, on võimaldanud saavutada positiivseid tulemusi võitluses terrorismi ja selle rahastamisega, |
| --- | --- |

s)

kontrollida, kas kiireloomulised õigusaktid, mis võeti mõnes liikmesriigis vastu pärast 11. septembrit 2001, on võimaldanud saavutada positiivseid tulemusi võitluses terrorismi ja selle rahastamisega,

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada antud soovitus Euroopa Ülemkogule, nõukogule ning teavitamise eesmärgil komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogule ja Ühinenud Rahvaste Organisatsioonile ning selle eriorganisatsioonidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada antud soovitus Euroopa Ülemkogule, nõukogule ning teavitamise eesmärgil komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogule ja Ühinenud Rahvaste Organisatsioonile ning selle eriorganisatsioonidele.

---

(1)  EÜT C 227 E, 24.9.2002, lk 574.

(2)  EÜT L 164, 22.6.2002, lk 3.

(3)  EÜT L 63, 6.3.2002, lk 1.

(4)  Ühenduse finantshuvide kaitse (KOM(1997)0199).

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. detsembri 2001. aasta direktiiv 2001/97/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/308/EMÜ rahandussüsteemi rahapesuks kasutamise vältimise kohta (EÜT L 344, 28.12.2001, lk.76).

P6_TA(2005)0223

Terrorirünnakuid puudutav teabevahetus ja koostöö

Euroopa Parlamendi soovitus Euroopa Ülemkogule terrorirünnakuid puudutava teabevahetuse ja koostöö kohta (2005/2046(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogule esitatud soovituse ettepanekut, mille esitajaks on Antoine Duquesne fraktsiooni ALDE nimel teabe- ja luureandmete vahetuse ning terrorirünnakuid puudutava koostöö kohta (B6-0128/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogule esitatud soovituse ettepanekut, mille esitajaks on Antoine Duquesne fraktsiooni ALDE nimel teabe- ja luureandmete vahetuse ning terrorirünnakuid puudutava koostöö kohta (B6-0128/2004);

| — | võttes arvesse terrorismivastase võitluse deklaratsiooni, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 25. märtsil 2004. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse terrorismivastase võitluse deklaratsiooni, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 25. märtsil 2004. aastal;

| — | võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingu artiklit I-51, mis käsitleb isikuandmete kaitset (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingu artiklit I-51, mis käsitleb isikuandmete kaitset (1);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 8, mis käsitleb isikuandmete kaitset; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 8, mis käsitleb isikuandmete kaitset;

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu konventsiooni 108 isikute kaitse kohta isikuandmete automaattöötluse puhul; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu konventsiooni 108 isikute kaitse kohta isikuandmete automaattöötluse puhul;

| — | võttes arvesse põhimõtteid, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhimõtteid, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (2);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 114 lõiget 3 ja artiklit 94; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 114 lõiget 3 ja artiklit 94;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0165/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0165/2005),

| A. | arvestades, et Hispaania Kuningriiki 11. märtsil 2004. aastal vapustanud pommirünnakud näitasid, et terrorismioht Euroopas või Euroopa huvide vastu on siiski väga reaalne; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Hispaania Kuningriiki 11. märtsil 2004. aastal vapustanud pommirünnakud näitasid, et terrorismioht Euroopas või Euroopa huvide vastu on siiski väga reaalne;

| B. | arvestades, et pärast Madridi atentaate otsustas Euroopa Ülemkogu oma 18. juuni 2004. aasta kohtumisel vaadata läbi Euroopa Liidu terrorismivastase võitluse tegevuskava, kuna Hispaanias aset leidnud tragöödia tõendas õnnetuseks, et liidu 2001. aastast pärinev töömeetod, mis põhines enamjaolt empiirilisel loogikal, on ennast ammendanud ja peab loovutama koha uuele, sündmusi paremini ennetavale lähenemisviisile; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et pärast Madridi atentaate otsustas Euroopa Ülemkogu oma 18. juuni 2004. aasta kohtumisel vaadata läbi Euroopa Liidu terrorismivastase võitluse tegevuskava, kuna Hispaanias aset leidnud tragöödia tõendas õnnetuseks, et liidu 2001. aastast pärinev töömeetod, mis põhines enamjaolt empiirilisel loogikal, on ennast ammendanud ja peab loovutama koha uuele, sündmusi paremini ennetavale lähenemisviisile;

| C. | tuletades tungivalt meelde, et ideoloogiast olenemata on terrorismi kõik avaldumisvormid kuritegelikud ja seega täiesti õigustamatud, ning et nendevastaseks kohaseks võitluseks on vaja määratleda selgepiiriline strateegia, millega võetakse üksikmeetmed iga terrorirühmituse suhtes; |
| --- | --- |

C.

tuletades tungivalt meelde, et ideoloogiast olenemata on terrorismi kõik avaldumisvormid kuritegelikud ja seega täiesti õigustamatud, ning et nendevastaseks kohaseks võitluseks on vaja määratleda selgepiiriline strateegia, millega võetakse üksikmeetmed iga terrorirühmituse suhtes;

| D. | arvestades, et tõhus vasturünnak sellele probleemile nõuab kaasaegset lähenemist, mis võtab arvesse võimalikke tihedaid sidemeid erinevate terrorirühmituste vahel – näiteks terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vahel – ja võimaldab kiiresti sõlmida selgeid kokkuleppeid seoses atlandiülese teabevahetusega ühiste tõhusate ja õigusi austavate standardite alusel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tõhus vasturünnak sellele probleemile nõuab kaasaegset lähenemist, mis võtab arvesse võimalikke tihedaid sidemeid erinevate terrorirühmituste vahel – näiteks terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vahel – ja võimaldab kiiresti sõlmida selgeid kokkuleppeid seoses atlandiülese teabevahetusega ühiste tõhusate ja õigusi austavate standardite alusel;

| E. | arvestades, et on hädavajalik hoiduda sellest, et tekiks liiga palju erinevaid terrorismivastase võitluse õigusvahendeid, ja et tuleks püüelda hoopis olemasolevate normide ühtlustamise ja lihtsustamise poole; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et on hädavajalik hoiduda sellest, et tekiks liiga palju erinevaid terrorismivastase võitluse õigusvahendeid, ja et tuleks püüelda hoopis olemasolevate normide ühtlustamise ja lihtsustamise poole;

| F. | arvestades, et rakendatava poliitika ja saavutatud tulemuste süstemaatiline hindamine võimaldaks heita valgust praktikas esinevatele puudujääkidele ja häiretele ning samuti selgitada välja tõhusaks osutunud meetmed; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et rakendatava poliitika ja saavutatud tulemuste süstemaatiline hindamine võimaldaks heita valgust praktikas esinevatele puudujääkidele ja häiretele ning samuti selgitada välja tõhusaks osutunud meetmed;

| G. | arvestades, et selles valdkonnas tegutsejate parem koostöö strateegiate ja tegevusvahendite sõnastamisel võimaldaks paremini hinnata meetmeid, mis tuleb edaspidi võtta; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et selles valdkonnas tegutsejate parem koostöö strateegiate ja tegevusvahendite sõnastamisel võimaldaks paremini hinnata meetmeid, mis tuleb edaspidi võtta;

| H. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu nõudis oma eespool nimetatud 25. märtsi 2004. aasta deklaratsioonis nii seda, et liikmesriikide õiguskaitseorganite teabe- ja luureandmete vahetus muutuks terrorismiga võimalikult tõhusa võitlemise eesmärgil lihtsamaks, kui ka seda, et liikmesriigid tagaksid süstemaatilise pöördumisvõimaluse Euroopa Liidu olemasolevate organite poole, eriti Europoli ja Eurojusti poole, edendamaks terrorismivastase võitluse alast koostööd eelkõige Europoli käsutuses olevate kõiki terrorismiaspekte käsitlevate andmete liikumise parandamise abil; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu nõudis oma eespool nimetatud 25. märtsi 2004. aasta deklaratsioonis nii seda, et liikmesriikide õiguskaitseorganite teabe- ja luureandmete vahetus muutuks terrorismiga võimalikult tõhusa võitlemise eesmärgil lihtsamaks, kui ka seda, et liikmesriigid tagaksid süstemaatilise pöördumisvõimaluse Euroopa Liidu olemasolevate organite poole, eriti Europoli ja Eurojusti poole, edendamaks terrorismivastase võitluse alast koostööd eelkõige Europoli käsutuses olevate kõiki terrorismiaspekte käsitlevate andmete liikumise parandamise abil;

| I. | arvestades, et tuleb luua suur usaldus liikmesriikide õiguskaitseorganite ning Europoli ja Eurojusti vahel, mille puudumine on praeguseni takistanud tõhusat teabe- ja luureandmete vahetust; need meetmed hõlmavad:






  — | andmekaitse ühiste standardite kehtestamist kolmanda samba raames ühise sõltumatu järelevalveorgani pädevuse piires; |
| --- | --- | --- |

I.

arvestades, et tuleb luua suur usaldus liikmesriikide õiguskaitseorganite ning Europoli ja Eurojusti vahel, mille puudumine on praeguseni takistanud tõhusat teabe- ja luureandmete vahetust; need meetmed hõlmavad:

—

andmekaitse ühiste standardite kehtestamist kolmanda samba raames ühise sõltumatu järelevalveorgani pädevuse piires;

| — | häid tavasid koondava käsiraamatu koostamist politseiteenistustele, milles on lihtsalt ja praktiliselt määratletud politseiteenistuste andmekaitsega seotud vastutus ja kohustused; |
| --- | --- |

—

häid tavasid koondava käsiraamatu koostamist politseiteenistustele, milles on lihtsalt ja praktiliselt määratletud politseiteenistuste andmekaitsega seotud vastutus ja kohustused;

| — | kriminaal- ja menetlusseaduse miinimumstandardite kehtestamist; |
| --- | --- |

—

kriminaal- ja menetlusseaduse miinimumstandardite kehtestamist;

| — | Euroopa Kohtule üldise jurisdiktsiooni andmist kolmanda samba raames; |
| --- | --- |

—

Euroopa Kohtule üldise jurisdiktsiooni andmist kolmanda samba raames;

| — | täieliku parlamentaarse kontrolli tagamist; |
| --- | --- |

—

täieliku parlamentaarse kontrolli tagamist;

| J. | arvestades, et eespool nimetatud 25. märtsi 2004. aasta deklaratsiooni järel on käima pandud kaks algatust, neist üks komisjoni (KOM(2004)0221) ja teine Rootsi Kuningriigi poolt (3), millest kummagi eesmärk on parandada ja lihtsustada terrorismivastase võitlusega seotud teabevahetust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et eespool nimetatud 25. märtsi 2004. aasta deklaratsiooni järel on käima pandud kaks algatust, neist üks komisjoni (KOM(2004)0221) ja teine Rootsi Kuningriigi poolt (3), millest kummagi eesmärk on parandada ja lihtsustada terrorismivastase võitlusega seotud teabevahetust;

| K. | arvestades, et nendes ettepanekutes toodud eesmärgi saavutamisega peavad kaasnema ühtlustatud miinimumgarantiid kolmanda samba andmete kaitse valdkonnas, eriti mis puudutab asjaomaste isikute andmetele juurdepääsu, kusjuures kõik peab toimuma absoluutses vastavuses põhiõiguste hartas tunnustatud kodanikuõigustega, ELi lepingu artikliga 6 ja Euroopa põhiseaduse lepingu artikliga I-51, samuti kooskõlas Haagi programmis määratletud asjaomaste põhimõtetega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et nendes ettepanekutes toodud eesmärgi saavutamisega peavad kaasnema ühtlustatud miinimumgarantiid kolmanda samba andmete kaitse valdkonnas, eriti mis puudutab asjaomaste isikute andmetele juurdepääsu, kusjuures kõik peab toimuma absoluutses vastavuses põhiõiguste hartas tunnustatud kodanikuõigustega, ELi lepingu artikliga 6 ja Euroopa põhiseaduse lepingu artikliga I-51, samuti kooskõlas Haagi programmis määratletud asjaomaste põhimõtetega;

| L. | arvestades, et kodanike põhiõigused peavad säilima terrorismivastase võitluse kõikides meetmetes; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kodanike põhiõigused peavad säilima terrorismivastase võitluse kõikides meetmetes;

| M. | arvestades, et teabe- ja luureandmete vahetuse eeltingimuseks on andmekaitse piisav tase, mis on vähemalt sama kõrge, kui esimese samba raames; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et teabe- ja luureandmete vahetuse eeltingimuseks on andmekaitse piisav tase, mis on vähemalt sama kõrge, kui esimese samba raames;

| N. | pöörates tähelepanu, et eespool nimetatud 25. märtsi 2004. aasta deklaratsiooni punktis 9 teatas Euroopa Ülemkogu, et “samuti jätkatakse Europoli ja luureteenistuste suhete arendamist” ning leides omalt poolt, et andmete kogumine ja vahetamine on terrorismivastases võitluses esmatähtsad, kuna kohtumenetluste või politseiuurimiste tagajärjel tekkinud teave jõuab sageli liiga hilja kohale; |
| --- | --- |

N.

pöörates tähelepanu, et eespool nimetatud 25. märtsi 2004. aasta deklaratsiooni punktis 9 teatas Euroopa Ülemkogu, et “samuti jätkatakse Europoli ja luureteenistuste suhete arendamist” ning leides omalt poolt, et andmete kogumine ja vahetamine on terrorismivastases võitluses esmatähtsad, kuna kohtumenetluste või politseiuurimiste tagajärjel tekkinud teave jõuab sageli liiga hilja kohale;

| O. | olles teadlik praktilistest raskustest, mis on Euroopa karistusregistri loomisega vältimatult seotud, kuid leides, et on vaja tungivalt meelde tuletada, et selle eesmärgi saavutamine tuleb muuta tõeliseks prioriteediks ning paigutada täpsesse ja tihedasse ajakavasse; |
| --- | --- |

O.

olles teadlik praktilistest raskustest, mis on Euroopa karistusregistri loomisega vältimatult seotud, kuid leides, et on vaja tungivalt meelde tuletada, et selle eesmärgi saavutamine tuleb muuta tõeliseks prioriteediks ning paigutada täpsesse ja tihedasse ajakavasse;

| 1. | esitab Euroopa Ülemkogule järgmised soovitused:






  a) | sõnastada oma esmatähtsate eesmärkide hulgas vajadus töötada välja terrorismivastase võitluse ühine ja vabatahtlik poliitika; |
| --- | --- | --- |

1.

esitab Euroopa Ülemkogule järgmised soovitused:

a)

sõnastada oma esmatähtsate eesmärkide hulgas vajadus töötada välja terrorismivastase võitluse ühine ja vabatahtlik poliitika;

| b) | seni, kuni puudub Euroopa ühine poliitika, võtta süstemaatilisem ja koordineeritum lähenemine ning tagada kestvalt juba välja töötatud õigusaktide järjepidevus, teades, et see hädavajalik järjepidevus nõuab tegutsemist selgetel mõistetel põhineva tõelise poliitilise suuna raames; |
| --- | --- |

b)

seni, kuni puudub Euroopa ühine poliitika, võtta süstemaatilisem ja koordineeritum lähenemine ning tagada kestvalt juba välja töötatud õigusaktide järjepidevus, teades, et see hädavajalik järjepidevus nõuab tegutsemist selgetel mõistetel põhineva tõelise poliitilise suuna raames;

| c) | lähtuda oma tegevuses kolmest põhisuunisest:






  — | teha vajalikud vahendid ja võimsus kättesaadavaks, et teha täpselt kindlaks kõik seatud sihtmärgid, teadvustades täielikult, et terrorism ei ole ühekordne ilming, vaid mitmetahuline probleem, ning et need tahud varieeruvad nii toimepandud tegude, erinevate terrorirühmituste kui ka eesmärkide osas; |
| --- | --- | --- |

c)

lähtuda oma tegevuses kolmest põhisuunisest:

—

teha vajalikud vahendid ja võimsus kättesaadavaks, et teha täpselt kindlaks kõik seatud sihtmärgid, teadvustades täielikult, et terrorism ei ole ühekordne ilming, vaid mitmetahuline probleem, ning et need tahud varieeruvad nii toimepandud tegude, erinevate terrorirühmituste kui ka eesmärkide osas;

| — | suurendada terrorismile kui nähtusele reageerimise vahendite tõhusust, võttes üle tänapäevase ja realistliku lähenemise, mille teljeks on väga tihedate sidemete arvestamine, mis on sageli olemas nii eri terrorirühmituste kui ka nende ja organiseeritud kuritegevuse vahel, eriti rahastamise osas; |
| --- | --- |

—

suurendada terrorismile kui nähtusele reageerimise vahendite tõhusust, võttes üle tänapäevase ja realistliku lähenemise, mille teljeks on väga tihedate sidemete arvestamine, mis on sageli olemas nii eri terrorirühmituste kui ka nende ja organiseeritud kuritegevuse vahel, eriti rahastamise osas;

| — | vältida terrorismivastase võitluse vahendite liigsust ja püüelda hoopis olemasolevate normide ühtsustamise ja lihtsustamise poole, tagades normide süstemaatilise hindamise, mis võimaldaks teha kindlaks nende tõhususe määra, kuna uute reeglite vastuvõtmise otsust ei tohiks teha enne, kui on selge, et need annavad olemasolevate reeglitega võrreldes mingi lisaväärtuse; |
| --- | --- |

—

vältida terrorismivastase võitluse vahendite liigsust ja püüelda hoopis olemasolevate normide ühtsustamise ja lihtsustamise poole, tagades normide süstemaatilise hindamise, mis võimaldaks teha kindlaks nende tõhususe määra, kuna uute reeglite vastuvõtmise otsust ei tohiks teha enne, kui on selge, et need annavad olemasolevate reeglitega võrreldes mingi lisaväärtuse;

| d) | tagada valdkonna tegutsejate võimalikult suur kaasamine meetmete väljatöötamisse, et võtta arvesse ja integreerida nende praktiline kogemus uute vahendite loomisesse; |
| --- | --- |

d)

tagada valdkonna tegutsejate võimalikult suur kaasamine meetmete väljatöötamisse, et võtta arvesse ja integreerida nende praktiline kogemus uute vahendite loomisesse;

| e) | võtta vastu heade tavade käsiraamat politseinikele, lähtudes teabevahetust reguleerivatest olulistest põhimõtetest, kuid võttes arvesse ka selles valdkonnas tegutsevate õiguskaitseorganite vajadusi, kusjuures käsiraamatus selgitataks politseinikele lihtsates ja konkreetsetes terminites konteksti, milles nad peavad tegutsema, eriti teabe edastamise ja hankimise ning andmekaitsega seonduvat; |
| --- | --- |

e)

võtta vastu heade tavade käsiraamat politseinikele, lähtudes teabevahetust reguleerivatest olulistest põhimõtetest, kuid võttes arvesse ka selles valdkonnas tegutsevate õiguskaitseorganite vajadusi, kusjuures käsiraamatus selgitataks politseinikele lihtsates ja konkreetsetes terminites konteksti, milles nad peavad tegutsema, eriti teabe edastamise ja hankimise ning andmekaitsega seonduvat;

| f) | nõuda kõikidelt liikmesriikidelt tungivalt, et nad aktsepteeriksid Euroopa Kohtu pädevust teha eelotsuseid kõikide selliste õigusaktide kehtivuse ja tõlgendamise kohta, mis on vastu võetud terroristlikke kuritegusid käsitleva teabevahetuse ja koostöö raames; |
| --- | --- |

f)

nõuda kõikidelt liikmesriikidelt tungivalt, et nad aktsepteeriksid Euroopa Kohtu pädevust teha eelotsuseid kõikide selliste õigusaktide kehtivuse ja tõlgendamise kohta, mis on vastu võetud terroristlikke kuritegusid käsitleva teabevahetuse ja koostöö raames;

| g) | luua vahend, mis hõlbustaks luureandmete edastamist, eriti varase hoiatamise süsteemi loomise kontekstis; |
| --- | --- |

g)

luua vahend, mis hõlbustaks luureandmete edastamist, eriti varase hoiatamise süsteemi loomise kontekstis;

| h) | ühtlustada olemasolevaid eeskirju, mis käsitlevad isikuandmete kaitset praeguse kolmanda samba vahendite raames, koondades need ühte vahendisse, mis tagab esimese samba raames kavandatud andmekaitsega sama taseme järgmiste põhimõtete alusel, lähtudes eriti just Haagi programmis väljendatud põhimõtetest, mis pelgalt sõnadeks jäädes kahjustaksid tõsiselt Euroopa Liidu institutsioonide usaldusväärsust:






  — | tagatud peab olema kogutud andmete kvaliteet ja asjakohasus; |
| --- | --- | --- |

h)

ühtlustada olemasolevaid eeskirju, mis käsitlevad isikuandmete kaitset praeguse kolmanda samba vahendite raames, koondades need ühte vahendisse, mis tagab esimese samba raames kavandatud andmekaitsega sama taseme järgmiste põhimõtete alusel, lähtudes eriti just Haagi programmis väljendatud põhimõtetest, mis pelgalt sõnadeks jäädes kahjustaksid tõsiselt Euroopa Liidu institutsioonide usaldusväärsust:

—

tagatud peab olema kogutud andmete kvaliteet ja asjakohasus;

| — | andmeid tohib koguda ainult seaduslike ülesannete täitmise huvides; |
| --- | --- |

—

andmeid tohib koguda ainult seaduslike ülesannete täitmise huvides;

| — | andmeid isikliku elu kohta, samuti andmeid eraisikute kohta, kes pole kahtlusalused, tohib koguda ainult erandjuhtudel, kui see on absoluutselt vajalik, ning rangeid nõudeid järgides; |
| --- | --- |

—

andmeid isikliku elu kohta, samuti andmeid eraisikute kohta, kes pole kahtlusalused, tohib koguda ainult erandjuhtudel, kui see on absoluutselt vajalik, ning rangeid nõudeid järgides;

| — | eraisikuid tuleb nende kohta käivate andmete olemasolust teavitada, välja arvatud mõne olulise takistuse korral; |
| --- | --- |

—

eraisikuid tuleb nende kohta käivate andmete olemasolust teavitada, välja arvatud mõne olulise takistuse korral;

| — | eraisikutel peab olema õigus nende kohta käivatele andmetele juurde pääseda ning ebatäpseid andmeid parandada, välja arvatud siis, kui see juurdepääs võib ohustada julgeolekut ja avalikku korda või kolmandate isikute õigusi ja vabadusi või kui see võib takistada uurimist; |
| --- | --- |

—

eraisikutel peab olema õigus nende kohta käivatele andmetele juurde pääseda ning ebatäpseid andmeid parandada, välja arvatud siis, kui see juurdepääs võib ohustada julgeolekut ja avalikku korda või kolmandate isikute õigusi ja vabadusi või kui see võib takistada uurimist;

| — | eraisikuid tuleb andmete kuritahtliku kasutamise eest kaitsta; |
| --- | --- |

—

eraisikuid tuleb andmete kuritahtliku kasutamise eest kaitsta;

| — | tagatud peavad olema andmete terviklikkus ja konfidentsiaalsus; |
| --- | --- |

—

tagatud peavad olema andmete terviklikkus ja konfidentsiaalsus;

| — | andmete edastamine peab toimuma ühiste normide raames, mis näevad ette, et teabeallikaid tuleb kaitsta ja et andmete konfidentsiaalsus peab olema tagatud kõigis andmevahetuse staadiumides ja pärast andmevahetust; |
| --- | --- |

—

andmete edastamine peab toimuma ühiste normide raames, mis näevad ette, et teabeallikaid tuleb kaitsta ja et andmete konfidentsiaalsus peab olema tagatud kõigis andmevahetuse staadiumides ja pärast andmevahetust;

| — | tagada tuleb andmekaitse-eeskirjadest kinnipidamise kontrollimine järelevalveorgani abil; |
| --- | --- |

—

tagada tuleb andmekaitse-eeskirjadest kinnipidamise kontrollimine järelevalveorgani abil;

| — | igal isikul on õigus seaduslikkuse taastamisele ja hüvitusele sätestatud põhimõtete rikkumise korral; |
| --- | --- |

—

igal isikul on õigus seaduslikkuse taastamisele ja hüvitusele sätestatud põhimõtete rikkumise korral;

| j) | teha tõeliseks prioriteediks kriminaalkaristuste ja õiguste äravõtmise toimiva registri (Euroopa karistusregistri) kiire loomine Euroopa tasandil ning raskeid kuritegusid määratlevate elementide ühtlustamine, kuna praeguses olukorras on suurenenud nende elementide absoluutne vajalikkus nii terrorismivastase kui ka organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse kontekstis; |
| --- | --- |

j)

teha tõeliseks prioriteediks kriminaalkaristuste ja õiguste äravõtmise toimiva registri (Euroopa karistusregistri) kiire loomine Euroopa tasandil ning raskeid kuritegusid määratlevate elementide ühtlustamine, kuna praeguses olukorras on suurenenud nende elementide absoluutne vajalikkus nii terrorismivastase kui ka organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse kontekstis;

| k) | üldisemalt, asuda resoluutselt isegi konfliktsete või keeruliste teemade kallale ning paigutada need täpsesse ja tihedasse ajakavasse nii vahendite väljatöötamisel kui ka elluviimisel, kui leitakse, et need kujutavad endast tõelist edasiminekut terrorismivastases võitluses, nagu näiteks Euroopa karistusregistri puhul; |
| --- | --- |

k)

üldisemalt, asuda resoluutselt isegi konfliktsete või keeruliste teemade kallale ning paigutada need täpsesse ja tihedasse ajakavasse nii vahendite väljatöötamisel kui ka elluviimisel, kui leitakse, et need kujutavad endast tõelist edasiminekut terrorismivastases võitluses, nagu näiteks Euroopa karistusregistri puhul;

| l) | teavitada Euroopa Parlamenti tähtaegadest, mis on ette nähtud pangaarvete registrisse kandmist võimaldavate õigusvahendite väljatöötamise raames ja selliste meetmete väljatöötamise raames, mille eesmärk on parandada juriidiliste isikute tegevuse läbipaistvust; |
| --- | --- |

l)

teavitada Euroopa Parlamenti tähtaegadest, mis on ette nähtud pangaarvete registrisse kandmist võimaldavate õigusvahendite väljatöötamise raames ja selliste meetmete väljatöötamise raames, mille eesmärk on parandada juriidiliste isikute tegevuse läbipaistvust;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus Euroopa Ülemkogule ja nõukogule ning teavitamise eesmärgil komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus Euroopa Ülemkogule ja nõukogule ning teavitamise eesmärgil komisjonile.

---

(1)  ELT C 310, 16.12.2004, lk 36.

(2)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

(3)  ELT C 281, 18.11.2004, lk 5.

---

Kolmapäev, 8. juuni 2005

| 25.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 124/262 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 124/262

---

PROTOKOLL

(2006/C 124 E/03)

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

ISTUNGI JUHATAJA: Josep BORRELL FONTELLES

president

1.   Istungi algus

Istung algas kell 09.05.

Sõna võttis Marios Matsakis, kes käsitles puudumist istungitesaalist ja arutelude korraldust.

2.   Kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)

(kodukorra artikkel 116)

Vastavalt kodukorra artikli 116 lõikele 5 on kirjalikud deklaratsioonid nr 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12/2005 kehtetud, kuna need ei kogunud piisavalt allkirju.

3.   Ettevalmistused Euroopa Ülemkoguks, k.a Euroopa Liidu tulevikuks pärast põhiseaduse lepingu referendumeid (16.-17. juunil 2005 Brüsselis) (arutelu)

Nõukogu ja komisjoni avaldused: Ettevalmistused Euroopa Ülemkoguks, k.a Euroopa Liidu tulevikuks pärast põhiseaduse lepingu referendumeid

(16.-17. juunil 2005 Brüsselis).

Nicolas Schmit (nõukogu eesistuja) ja José Manuel Barroso (komisjoni president) esinesid avaldustega.

Sõna võtsid: Hans-Gert Poettering fraktsiooni PPE-DE nimel, Martin Schulz fraktsiooni PSE nimel, Graham Watson fraktsiooni ALDE nimel, Daniel Marc Cohn-Bendit fraktsiooni Verts/ALE nimel, Francis Wurtz fraktsiooni GUE/NGL nimel, Philippe de Villiers fraktsiooni IND/DEM nimel, Cristiana Muscardini fraktsiooni UEN nimel, Jean-Marie Le Pen (fraktsioonilise kuuluvuseta), Timothy Kirkhope, Bernard Poignant, Marielle De Sarnez, Johannes Voggenhuber, Erik Meijer, Bastiaan Belder, Brian Crowley, Irena Belohorská, Erna Hennicot-Schoepges, Margrietus van den Berg, Jules Maaten, Carl Schlyter, Nigel Farage, James Hugh Allister, João de Deus Pinheiro, Robert Goebbels ja Sophia in 't Veld.

ISTUNGI JUHATAJA: Janusz ONYSZKIEWICZ

asepresident

Sõna võtsid: Jens-Peter Bonde, Alessandro Battilocchio, Elmar Brok, Poul Nyrup Rasmussen, Andrew Duff, Mirosław Mariusz Piotrowski, Jean-Luc Dehaene, Jo Leinen, Françoise Grossetête, Richard Corbett, Giorgos Dimitrakopoulos, Enrique Barón Crespo, Josef Zieleniec, Genowefa Grabowska, Stanisław Jałowiecki, Libor Rouček, Hartmut Nassauer, Nicola Zingaretti, Othmar Karas, Jacques Toubon, Reinhard Rack, Íñigo Méndez de Vigo, Nicolas Schmit ja José Manuel Barroso.

Arutelu lõpetati.

(Istung katkestati hääletuse ajaks kell 11.50 ja jätkus kell 12.00.)

ISTUNGI JUHATAJA: Josep BORRELL FONTELLES

president

4.   Tervitus

Parlamendi nimel tervitas president Moldaavia Vabariigi presidenti Vladimir Voroninit ning teda saatvat delegatsiooni, kes viibisid külaliste loožis.

5.   Fraktsioonide koosseis

Fraktsioon PPE-DE teatas presidentuurile, et Roger Helmer ei ole enam nimetatud fraktsiooni liige.

6.   Hääletused

Hääletuse üksikasjalikud tulemused (muudatusettepanekud, eraldi ja osade kaupa hääletus jne) on esitatud protokolli lisas 1.

6.1.   Komisjonile umbusalduse avaldamise ettepanek (hääletus)

Komisjonile umbusalduse avaldamise ettepanek (B6-0318/2005).

(Nõutav kvalifitseeritud häälteenamus: 2/3 hääletanuid ja parlamendiliikmete enamus)

(Nõutav kvalifitseeritud häälteenamus: 2/3 hääletanuid ja parlamendiliikmete enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 1)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 1)

Sõna võttis Jens-Peter Bonde umbusalduse avaldamise ettepanekule järgnenud menetluse kohta.

Tagasi lükatud.

6.2.   Laienenud liidu poliitilised väljakutsed ja eelarvevahendid (2007-2013) (hääletus)

Raport laienenud liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite kohta (2007-2013) [2004/2209(INI)] — Laienenud Euroopa Liidu (2007-2013) poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite ajutise komisjon.

Raportöör: Reimer Böge (A6-0153/2005).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 2)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 2)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0224).

(P6_TA(2005)0224).

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | enne hääletust tegi Reimer Böge (raportöör) tehnilised parandused lõike 50 taanetesse 7 ja 9 ning võttis sõna muudatusettepanekute 6 ja 19 kohta; |
| --- | --- |

—

enne hääletust tegi Reimer Böge (raportöör) tehnilised parandused lõike 50 taanetesse 7 ja 9 ning võttis sõna muudatusettepanekute 6 ja 19 kohta;

| — | pärast hääletust tegi president lühikese avalduse, milles rõhutas hääletuse tähtsust. |
| --- | --- |

—

pärast hääletust tegi president lühikese avalduse, milles rõhutas hääletuse tähtsust.

ISTUNGI JUHATAJA: Alejo VIDAL-QUADRAS ROCA

asepresident

6.3.   Sularaha liikumise kontroll ***II (hääletus)

Soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühendusse sisse toodava või ühendusest välja viidava sularaha kontrollimise kohta [14843/1/2004 — C6-0038/2005 — 2002/0132(COD)] — Kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Vincent Peillon (A6-0167/2005).

(Kvalifitseeritud häälteenamus)

(Kvalifitseeritud häälteenamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 3)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 3)

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT

Muudetud kujul heaks kiidetud (P6_TA(2005)0225).

(P6_TA(2005)0225).

6.4.   Aktsiisiga maksustatav kaup * (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 92/12/EMÜ aktsiisiga maksustatava kauba üldise korralduse ja selle kauba valdamise, liikumise ning järelevalve kohta [KOM(2004)0227 — C6-0039/2004 — 2004/0072(CNS)] — Majandus- ja rahanduskomisjon.

Raportöör: Dariusz Rosati (A6-0138/2005).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 4)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 4)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2005)0226).

(P6_TA(2005)0226).

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2005)0226).

(P6_TA(2005)0226).

6.5.   Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala (hääletus)

Resolutsiooni ettepanek (B6-0327/2005).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 5)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 5)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0227).

(P6_TA(2005)0227).

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Jean-Marie Cavada, LIBE komisjoni esimees. |
| --- | --- |

—

Jean-Marie Cavada, LIBE komisjoni esimees.

6.6.   Vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastane poliitika laienenud Euroopas (hääletus)

Raport vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastaste poliitikate kohta laienenud Euroopas [2005/2008(INI)] - Kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Claude Moraes (A6-0140/2005).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 6)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 6)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0228).

(P6_TA(2005)0228).

*

- *

Ajapuudusele viidates tegi asepresident ettepaneku lükata ülejäänud kahe raporti hääletus homsele.

Parlament kiitis ettepaneku heaks.

7.   Hääletuse kohta selgituste andmine

Kirjalikud selgitused hääletuse kohta:

Kirjalikud selgitused hääletuse kohta:

Kodukorra artikli 163 lõike 3 alusel esitatud kirjalikud selgitused hääletuse kohta lisatakse käesoleva istungi stenogrammile.

Suulised selgitused hääletuse kohta:

Suulised selgitused hääletuse kohta:

Komisjonile umbusalduse avaldamise ettepanek (B6-0318/2005):

| — | Bruno Gollnisch. |
| --- | --- |

—

Bruno Gollnisch.

Raport: Reimer Böge — A6-0153/2005:

| — | Zita Pleštinská, Mairead McGuinness, Gerardo Galeote Quecedo. |
| --- | --- |

—

Zita Pleštinská, Mairead McGuinness, Gerardo Galeote Quecedo.

Raport: Claude Moraes — A6-0140/2005:

| — | Philip Claeys. |
| --- | --- |

—

Philip Claeys.

8.   Hääletuse parandused

Järgmised parlamendiliikmed esitasid alltoodud hääletuse parandused:

Komisjonile umbusalduse avaldamise ettepanek (B6-0318/2005):

| — | tervikhääletus:






  — | vastu: Enrique Barón Crespo, John Attard-Montalto, Joel Hasse Ferreira. |
| --- | --- | --- |

—

tervikhääletus:

—

vastu: Enrique Barón Crespo, John Attard-Montalto, Joel Hasse Ferreira.

vastu:

Raport: Reimer Böge — A6-0153/2005:

| — | muudatusettepanekud 8/37/45 (identsed):






  — | poolt: Nikolaos Sifunakis; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanekud 8/37/45 (identsed):

—

poolt: Nikolaos Sifunakis;

poolt:

| — | vastu: Pervenche Berès; |
| --- | --- |

—

vastu: Pervenche Berès;

vastu:

| — | muudatusettepanek 9:






  — | poolt: Stephen Hughes, Neena Gill; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 9:

—

poolt: Stephen Hughes, Neena Gill;

poolt:

| — | muudatusettepanek 41:






  — | poolt: Gunnar Hökmark; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 41:

—

poolt: Gunnar Hökmark;

poolt:

| — | vastu: José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra; |
| --- | --- |

—

vastu: José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra;

vastu:

| — | muudatusettepanek 6:






  — | poolt: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 6:

—

poolt: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou;

poolt:

| — | lõige 33:






  — | poolt: Pervenche Berès; |
| --- | --- | --- |

—

lõige 33:

—

poolt: Pervenche Berès;

poolt:

| — | vastu: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou; |
| --- | --- |

—

vastu: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou;

vastu:

| — | lõige 34, (2. osa):






  — | poolt: Paul Rübig, Gérard Onesta; |
| --- | --- | --- |

—

lõige 34, (2. osa):

—

poolt: Paul Rübig, Gérard Onesta;

poolt:

| — | vastu: Kader Arif; |
| --- | --- |

—

vastu: Kader Arif;

vastu:

| — | lõige 47:






  — | poolt: Claude Turmes; |
| --- | --- | --- |

—

lõige 47:

—

poolt: Claude Turmes;

poolt:

| — | lõige 48:






  — | poolt: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou; |
| --- | --- | --- |

—

lõige 48:

—

poolt: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou;

poolt:

| — | vastu: Claude Turmes, Anne Ferreira; |
| --- | --- |

—

vastu: Claude Turmes, Anne Ferreira;

vastu:

| — | lõige 50, taane 1, (2. osa):






  — | poolt: Richard Corbett, Marielle De Sarnez; |
| --- | --- | --- |

—

lõige 50, taane 1, (2. osa):

—

poolt: Richard Corbett, Marielle De Sarnez;

poolt:

| — | vastu: Agnes Schierhuber, Reinhard Rack, Paul Rübig, Ursula Stenzel, Françoise Grossetête, Luis Manuel Capoulas Santos, Edite Estrela, Richard Seeber, Francisco Assis, Fausto Correia, Manuel António dos Santos, Emanuel Jardim Fernandes, Elisa Ferreira, Joel Hasse Ferreira, Stavros Arnaoutakis, Gilles Savary; |
| --- | --- |

—

vastu: Agnes Schierhuber, Reinhard Rack, Paul Rübig, Ursula Stenzel, Françoise Grossetête, Luis Manuel Capoulas Santos, Edite Estrela, Richard Seeber, Francisco Assis, Fausto Correia, Manuel António dos Santos, Emanuel Jardim Fernandes, Elisa Ferreira, Joel Hasse Ferreira, Stavros Arnaoutakis, Gilles Savary;

vastu:

| — | muudatusettepanek 3:






  — | poolt: Christopher Heaton-Harris; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 3:

—

poolt: Christopher Heaton-Harris;

poolt:

| — | vastu: Hans-Peter Martin, Athanasios Pafilis, Véronique De Keyser, Pedro Guerreiro; |
| --- | --- |

—

vastu: Hans-Peter Martin, Athanasios Pafilis, Véronique De Keyser, Pedro Guerreiro;

vastu:

| — | muudatusettepanek 40:






  — | poolt: Gary Titley, Arlene McCarthy, Eluned Morgan, Claude Moraes; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 40:

—

poolt: Gary Titley, Arlene McCarthy, Eluned Morgan, Claude Moraes;

poolt:

| — | lõige 51, taane 5, (2. osa):






  — | vastu: Hans-Peter Martin; |
| --- | --- | --- |

—

lõige 51, taane 5, (2. osa):

—

vastu: Hans-Peter Martin;

vastu:

| — | muudatusettepanek 34:






  — | poolt: Enrique Barón Crespo, Peter Skinner; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 34:

—

poolt: Enrique Barón Crespo, Peter Skinner;

poolt:

| — | vastu: Jutta D. Haug, Anna Hedh, Pierre Jonckheer. |
| --- | --- |

—

vastu: Jutta D. Haug, Anna Hedh, Pierre Jonckheer.

vastu:

Raport: Dariusz Rosati — A6-0138/2005:

| — | muudatusettepanek 9:






  — | poolt: Anders Wijkman; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 9:

—

poolt: Anders Wijkman;

poolt:

| — | erapooletu: Marie-Noëlle Lienemann; |
| --- | --- |

—

erapooletu: Marie-Noëlle Lienemann;

erapooletu:

| — | muudatusettepanek 8:






  — | poolt: Anna Hedh, Marie-Noëlle Lienemann. |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 8:

—

poolt: Anna Hedh, Marie-Noëlle Lienemann.

poolt:

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala — B6-0327/2005:

| — | lõige 13, (2. osa):






  — | vastu: Malcolm Harbour; |
| --- | --- | --- |

—

lõige 13, (2. osa):

—

vastu: Malcolm Harbour;

vastu:

| — | lõige 13, (3. osa):






  — | vastu: Ewa Hedkvist Petersen, Malcolm Harbour, Anna Hedh; |
| --- | --- | --- |

—

lõige 13, (3. osa):

—

vastu: Ewa Hedkvist Petersen, Malcolm Harbour, Anna Hedh;

vastu:

| — | lõige 29, (1. osa):






  — | vastu: Anna Hedh; |
| --- | --- | --- |

—

lõige 29, (1. osa):

—

vastu: Anna Hedh;

vastu:

| — | lõige 29, (2. osa):






  — | vastu: Anna Hedh; |
| --- | --- | --- |

—

lõige 29, (2. osa):

—

vastu: Anna Hedh;

vastu:

| — | resolutsioon (terviktekst):






  — | poolt: Jacques Toubon. |
| --- | --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst):

—

poolt: Jacques Toubon.

poolt:

Raport: Claude Moraes — A6-0140/2005:

| — | muudatusettepanek 12:






  — | poolt: Marielle De Sarnez; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 12:

—

poolt: Marielle De Sarnez;

poolt:

| — | vastu: Rainer Wieland; |
| --- | --- |

—

vastu: Rainer Wieland;

vastu:

| — | lõige 22, (1. osa):






  — | poolt: Rainer Wieland; |
| --- | --- | --- |

—

lõige 22, (1. osa):

—

poolt: Rainer Wieland;

poolt:

| — | lõige 22, (2. osa):






  — | vastu: Rainer Wieland, John Attard-Montalto; |
| --- | --- | --- |

—

lõige 22, (2. osa):

—

vastu: Rainer Wieland, John Attard-Montalto;

vastu:

| — | muudatusettepanek 9:






  — | vastu: Rainer Wieland, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Piia-Noora Kauppi; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 9:

—

vastu: Rainer Wieland, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Piia-Noora Kauppi;

vastu:

| — | lõige 24, (1. osa):






  — | poolt: Rainer Wieland, Saïd El Khadraoui; |
| --- | --- | --- |

—

lõige 24, (1. osa):

—

poolt: Rainer Wieland, Saïd El Khadraoui;

poolt:

| — | lõige 24, (2. osa):






  — | poolt: Joel Hasse Ferreira; |
| --- | --- | --- |

—

lõige 24, (2. osa):

—

poolt: Joel Hasse Ferreira;

poolt:

| — | vastu: Rainer Wieland, John Attard-Montalto; |
| --- | --- |

—

vastu: Rainer Wieland, John Attard-Montalto;

vastu:

| — | erapooletu: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou; |
| --- | --- |

—

erapooletu: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou;

erapooletu:

| — | resolutsioon (terviktekst):






  — | vastu: Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Riccardo Ventre. |
| --- | --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst):

—

vastu: Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Riccardo Ventre.

vastu:

(Istung katkestati kell 13.25 ja jätkus kell 15.05.)

ISTUNGI JUHATAJA: Ingo FRIEDRICH

asepresident

9.   Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Järgmised parlamendiliikmed esitasid alltoodud hääletuse parandused:

Raport: Agnes Schierhuber — A6-0145/2005:

| — | õigusloomega seotud resolutsioon (terviktekst):






  — | poolt: Eija-Riitta Korhola. |
| --- | --- | --- |

—

õigusloomega seotud resolutsioon (terviktekst):

—

poolt: Eija-Riitta Korhola.

poolt:

Raport: Jaime Mayor Oreja — A6-0166/2005:

| — | muudatusettepanek 13:






  — | vastu: Carlos José Iturgaiz Angulo; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 13:

—

vastu: Carlos José Iturgaiz Angulo;

vastu:

| — | soovitus:






  — | poolt: José Manuel García-Margallo y Marfil. |
| --- | --- | --- |

—

soovitus:

—

poolt: José Manuel García-Margallo y Marfil.

poolt:

Michl Ebner teatas, et vaatamata tema kohaolekule 06.06.2005 istungil ei olnud tema nime kohalolijate nimekirja kantud.

*

- *

Eelmise istungi protokoll kinnitati.

10.   ÜRO reform (arutelu)

Nõukogu ja komisjoni avaldused: ÜRO reform.

Nicolas Schmit (nõukogu eesistuja) ja Joe Borg (komisjoni liige) esinesid avaldustega.

Sõna võtsid: Armin Laschet fraktsiooni PPE-DE nimel, Jo Leinen fraktsiooni PSE nimel, Alexander Lambsdorff fraktsiooni ALDE nimel, Frithjof Schmidt fraktsiooni Verts/ALE nimel, Luisa Morgantini fraktsiooni GUE/NGL nimel, Paul Marie Coûteaux fraktsiooni IND/DEM nimel, Roberta Angelilli fraktsiooni UEN nimel, Jas Gawronski, Michel Rocard, Raül Romeva i Rueda, Michael Henry Nattrass, Nirj Deva, Alexandra Dobolyi, Hélène Flautre, Hélène Goudin, Francisco José Millán Mon, Panagiotis Beglitis, Marie Anne Isler Béguin ja Joe Borg.

ISTUNGI JUHATAJA: Luigi COCILOVO

asepresident

Sõna võttis Nicolas Schmit.

Kodukorra artikli 103 lõike 2 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:

| — | Armin Laschet, AFET komisjoni nimel, ÜRO reform (B6-0328/2005). |
| --- | --- |

—

Armin Laschet, AFET komisjoni nimel, ÜRO reform (B6-0328/2005).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 09.06.2005 protokolli punkt 9.9.

11.   Atlandiülesed suhted (arutelu)

Nõukogu ja komisjoni avaldused: Atlandiülesed suhted.

Nicolas Schmit (nõukogu eesistuja) ja Joe Borg (komisjoni liige) esinesid avaldustega.

Sõna võtsid: Elmar Brok fraktsiooni PPE-DE nimel, Jan Marinus Wiersma fraktsiooni PSE nimel, Annemie Neyts-Uyttebroeck fraktsiooni ALDE nimel, Cem Özdemir fraktsiooni Verts/ALE nimel, Vittorio Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel, Bastiaan Belder fraktsiooni IND/DEM nimel, Marcin Libicki fraktsiooni UEN nimel, Philip Claeys (fraktsioonilise kuuluvuseta), João de Deus Pinheiro, Hannes Swoboda, Nicholson of Winterbourne, Jaromír Kohlíček, Adam Jerzy Bielan, Ryszard Czarnecki, James Elles, Erika Mann, Bogdan Klich ja Józef Pinior.

ISTUNGI JUHATAJA: Jacek Emil SARYUSZ-WOLSKI

asepresident

Sõna võtsid: Benoît Hamon, Nicolas Schmit ja Joe Borg.

Kodukorra artikli 103 lõike 2 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:

| — | Jan Marinus Wiersma ja Hannes Swoboda fraktsiooni PSE nimel, atlandiüleste suhete kohta (B6-0350/2005); |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma ja Hannes Swoboda fraktsiooni PSE nimel, atlandiüleste suhete kohta (B6-0350/2005);

| — | Elmar Brok, James Elles ja Bogdan Klich fraktsiooni PPE-DE nimel, Washington DCs 20. juunil 2005. aastal toimuva ELi-Ameerika Ühendriikide tippkohtumise õnnestumise tagamise kohta (B6-0352/2005); |
| --- | --- |

—

Elmar Brok, James Elles ja Bogdan Klich fraktsiooni PPE-DE nimel, Washington DCs 20. juunil 2005. aastal toimuva ELi-Ameerika Ühendriikide tippkohtumise õnnestumise tagamise kohta (B6-0352/2005);

| — | Annemie Neyts-Uyttebroeck fraktsiooni ALDE nimel, mõne olulise elemendi kohta, mis aitaksid tagada Washington DCs 20. juunil 2005. aastal toimuva ELi-Ameerika Ühendriikide tippkohtumise õnnestumise (B6-0354/2005); |
| --- | --- |

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck fraktsiooni ALDE nimel, mõne olulise elemendi kohta, mis aitaksid tagada Washington DCs 20. juunil 2005. aastal toimuva ELi-Ameerika Ühendriikide tippkohtumise õnnestumise (B6-0354/2005);

| — | Cristiana Muscardini, Brian Crowley, Anna Elzbieta Fotyga ja Inese Vaidere fraktsiooni UEN nimel, mõne olulise elemendi kohta, mis aitaksid tagada Washington DCs 20. juunil 2005. aastal toimuva ELi-Ameerika Ühendriikide tippkohtumise õnnestumise (B6-0357/2005); |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini, Brian Crowley, Anna Elzbieta Fotyga ja Inese Vaidere fraktsiooni UEN nimel, mõne olulise elemendi kohta, mis aitaksid tagada Washington DCs 20. juunil 2005. aastal toimuva ELi-Ameerika Ühendriikide tippkohtumise õnnestumise (B6-0357/2005);

| — | Cem Özdemir ja Joost Lagendijk fraktsiooni Verts/ALE nimel, mõne olulise elemendi kohta, mis aitaksid tagada Washington DCs 20. juunil 2005. aastal toimuva ELi-Ameerika Ühendriikide tippkohtumise õnnestumise (B6-0358/2005). |
| --- | --- |

—

Cem Özdemir ja Joost Lagendijk fraktsiooni Verts/ALE nimel, mõne olulise elemendi kohta, mis aitaksid tagada Washington DCs 20. juunil 2005. aastal toimuva ELi-Ameerika Ühendriikide tippkohtumise õnnestumise (B6-0358/2005).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 09.06.2005 protokolli punkt 9.10.

12.   Olukord Usbekistanis (arutelu)

Nõukogu ja komisjoni avaldused: Situation in Uzbekistan.

Nicolas Schmit (nõukogu eesistuja) ja Joe Borg (komisjoni liige) esinesid avaldustega.

Sõna võtsid: Albert Jan Maat fraktsiooni PPE-DE nimel, Bernadette Bourzai fraktsiooni PSE nimel, Ona Juknevičienė fraktsiooni ALDE nimel, Bart Staes fraktsiooni Verts/ALE nimel, Charles Tannock, Giulietto Chiesa, Alojz Peterle, Nicolas Schmit ja Joe Borg.

Kodukorra artikli 103 lõike 2 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:

| — | Cem Özdemir ja Bart Staes fraktsiooni Verts/ALE nimel, Usbekistani kohta (B6-0370/2005), |
| --- | --- |

—

Cem Özdemir ja Bart Staes fraktsiooni Verts/ALE nimel, Usbekistani kohta (B6-0370/2005),

| — | André Brie fraktsiooni GUE/NGL nimel, olukorra kohta Usbekistanis (B6-0371/2005), |
| --- | --- |

—

André Brie fraktsiooni GUE/NGL nimel, olukorra kohta Usbekistanis (B6-0371/2005),

| — | Ona Juknevičienė fraktsiooni ALDE nimel, Usbekistani kohta (B6-0372/2005), |
| --- | --- |

—

Ona Juknevičienė fraktsiooni ALDE nimel, Usbekistani kohta (B6-0372/2005),

| — | Jan Marinus Wiersma fraktsiooni PSE nimel, Usbekistani kohta (B6-0373/2005), |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma fraktsiooni PSE nimel, Usbekistani kohta (B6-0373/2005),

| — | Armin Laschet fraktsiooni PPE-DE nimel, Usbekistani kohta (B6-0374/2005), |
| --- | --- |

—

Armin Laschet fraktsiooni PPE-DE nimel, Usbekistani kohta (B6-0374/2005),

| — | Cristiana Muscardini fraktsiooni UEN nimel, olukorra kohta Usbekistanis pärast hiljutisi probleeme (B6-0377/2005). |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini fraktsiooni UEN nimel, olukorra kohta Usbekistanis pärast hiljutisi probleeme (B6-0377/2005).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 09.06.2005 protokolli punkt 9.11.

13.   Komisjoni ja liikmesriikide ning Philip Morrise kokkulepe pettusevastase võitluse kohta (arutelu)

Suuliselt vastatava küsimuse esitas(id) Bart Staes nõukogule: Koostöö eelarvepädeva asutusega komisjoni ja liikmesriikide ning Philip Morrise vahelisest lepingust tulenevate rahaliste maksete eraldamise ja võimaliku kasutamise osas võitluseks pettusega (B6-0241/2005).

Suuliselt vastatava küsimuse esitas(id) Bart Staes komisjonile: Koostöö eelarvepädeva asutusega komisjoni ja liikmesriikide ning Philip Morrise vahelisest lepingust tulenevate rahaliste maksete eraldamise ja võimaliku kasutamise osas võitluseks pettusega (B6-0232/2005).

Bart Staes esitas suuliselt vastatavad küsimused (B6-0241/2005 ja B6-0232/2005).

Nicolas Schmit (nõukogu eesistuja) vastas küsimusele (B6-0241/2005).

Joe Borg (komisjoni liige) vastas küsimusele (B6-0232/2005).

Sõna võtsid: Valdis Dombrovskis fraktsiooni PPE-DE nimel, Herbert Bösch fraktsiooni PSE nimel, Szabolcs Fazakas ja Joe Borg.

Arutelu lõpetati.

(Istung katkestati infotunni läbiviimiseks kell 18.10 ja jätkus kell 18.15.)

ISTUNGI JUHATAJA: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

asepresident

14.   Infotund (küsimused nõukogule)

(küsimused nõukogule)

Parlament vaatas läbi nõukogule esitatavad küsimused (B6-0246/2005).

Küsimus 1 (Marie Panayotopoulos-Cassiotou): Euroopa nooruse pakti rakendusmeetmed.

Nicolas Schmit (nõukogu eesistuja) vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Marie Panayotopoulos-Cassiotou.

Küsimus 2 (Jonas Sjöstedt): otsus Egitim Seni kaasuse kohta.

Nicolas Schmit vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Eva-Britt Svensson (autori asendaja), Josu Ortuondo Larrea ja Inger Segelström.

Küsimus 3 (María Esther Herranz García): sisserändajate seadustamine Hispaanias.

Küsimus 4 (Javier Moreno Sánchez): sisserändajate seadustamine Hispaanias.

Nicolas Schmit vastas küsimustele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Antonio López-Istúriz White (autori asendaja) ja Antonio Masip Hidalgo (autori asendaja).

Küsimus 5 (Bernd Posselt): ühinemisläbirääkimised Horvaatiaga.

Nicolas Schmit vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Bernd Posselt.

Küsimus 6 (Erna Hennicot-Schoepges): võitlus alkoholisisaldusega limonaadidega ning laste ja noorte alkoholismiga.

Nicolas Schmit vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Erna Hennicot-Schoepges, Mairead McGuinness ja Daniel Caspary.

Küsimus 7 (Bill Newton Dunn): ühised uurimisrühmad organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks.

Nicolas Schmit vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Bill Newton Dunn.

Küsimus 8 on tagasi võetud.

Sõna võttis Philip Bushill-Matthews, kes kahetses, et ei saa esitada täiendavat küsimust küsimuse 8 kohta.

Asepresident tuletas talle meelde kodukorra asjaomaseid sätteid.

Küsimus 9 (Mairead McGuinness): laste vajaduste prioriteediks seadmine poliitilises tegevuses.

Nicolas Schmit vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Mairead McGuinness, Vittorio Agnoletto ja Eoin Ryan.

Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult.

Nõukogu infotund lõppes.

(Istung katkestati kell 19.00 ja jätkus kell 21.00.)

ISTUNGI JUHATAJA: Alejo VIDAL-QUADRAS ROCA

asepresident

15.   Eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamine **I — Ülemäärane eelarvepuudujääk * (arutelu)

(arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta [KOM(2005)0154 — C6-0119/2005 — 2005/0064(SYN)] — Majandus- ja rahanduskomisjon.

Raportöör: Othmar Karas (A6-0168/2005).

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta [KOM(2005)0155 — C6-0120/2005 — 2005/0061(CNS)] — Majandus- ja rahanduskomisjon.

Raportöör: Othmar Karas (A6-0158/2005).

Sõna võttis Joaquín Almunia (komisjoni liige).

Othmar Karas tutvustas raporteid.

Sõna võtsid: Alexander Radwan fraktsiooni PPE-DE nimel, Robert Goebbels fraktsiooni PSE nimel, Margarita Starkevičiūtė fraktsiooni ALDE nimel, Alain Lipietz fraktsiooni Verts/ALE nimel, Ilda Figueiredo fraktsiooni GUE/NGL nimel, John Whittaker fraktsiooni IND/DEM nimel, Eoin Ryan fraktsiooni UEN nimel, Sergej Kozlík (fraktsioonilise kuuluvuseta), Piia-Noora Kauppi, Pervenche Berès, Diamanto Manolakou, Johannes Blokland, José Manuel García-Margallo y Marfil, Udo Bullmann, Werner Langen, Poul Nyrup Rasmussen, Ivo Strejček, Benoît Hamon, Cristobal Montoro Romero, Manuel António dos Santos, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Szabolcs Fazakas ja Joaquín Almunia.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 09.06.2005 protokolli punkt 9.3.

16.   Euroopa konkurentsivõime tugevdamine (arutelu)

(arutelu)

Raport “Euroopa konkurentsivõime tugevdamine: tööstuses toimuvate muudatuste mõju poliitikale ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate roll” [2004/2154(INI)] — Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon.

Raportöör: Dominique Vlasto (A6-0148/2005).

Dominique Vlasto tutvustas raportit.

Sõna võttis Günther Verheugen (komisjoni asepresident).

Sõna võtsid: Romana Jordan Cizelj fraktsiooni PPE-DE nimel, Joan Calabuig Rull fraktsiooni PSE nimel, Marcin Libicki fraktsiooni UEN nimel, Leopold Józef Rutowicz (fraktsioonilise kuuluvuseta), Ján Hudacký, Adam Gierek, Małgorzata Handzlik, Pier Antonio Panzeri, Werner Langen, John Attard-Montalto ja Othmar Karas.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 09.06.2005 protokolli punkt 9.2.

17.   Polütsükliliste süsivesinike turustamine ja kasutamine täiteõlides ja rehvides ***I (arutelu)

(arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb piiranguid teatud polütsükliliste süsivesinike turustamisel ja kasutamisel täiteõlides ja rehvides (nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ kahekümne seitsmes muudatus) [KOM(2004)0098 — C5-0081/2004 — 2004/0036(COD)] — Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Adamos Adamou (A6-0104/2005).

Sõna võttis Günther Verheugen (komisjoni asepresident).

Adamos Adamou tutvustas raportit.

Sõna võtsid: Robert Sturdy fraktsiooni PPE-DE nimel, Marios Matsakis fraktsiooni ALDE nimel, Johannes Blokland fraktsiooni IND/DEM nimel, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Kathy Sinnott ja Günther Verheugen.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 09.06.2005 protokolli punkt 9.4.

18.   Ühenduse patent (arutelu)

Suuliselt vastatava küsimuse esitas(id) Giuseppe Gargani JURI komisjoni nimel komisjonile: Ühenduse patenti käsitlev määrus ja sellega seotud õigusaktid (B6-0242/2005).

Klaus-Heiner Lehne (autori asendaja) esitas suuliselt vastatava küsimuse.

Charlie McCreevy (komisjoni liige) vastas suuliselt vastatavale küsimusele.

Sõna võtsid: Manuel Medina Ortega fraktsiooni PSE nimel, Eva Lichtenberger fraktsiooni Verts/ALE nimel, ja Ilda Figueiredo fraktsiooni GUE/NGL nimel.

Arutelu lõpetati.

19.   Järgmise istungi päevakord

Kinnitati järgmise päeva istungi päevakord (dokument “Päevakord” PE 357.269/OJJE).

20.   Istungi lõpp

Istung lõppes kell 23.35.

Julian Priestley

peasekretär

Gérard Onesta

asepresident

---

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

Allakirjutanud:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Aubert, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bersani, Bertinotti, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Cirino Pomicino, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, De Poli, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Fontaine, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Goudin, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Laschet, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Letta, Lévai, Janusz Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Louis, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Borut Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Pavilionis, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Tomczak, Toubon, Toussas, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wierzejski, Wijkman, Wise, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

LISA I

HÄÄLETUSTE TULEMUSED

Lühendid ja sümbolid

| + | vastu võetud |
| --- | --- |
| - | tagasi lükatud |
| ↓ | kehtetuks muutunud |
| tagasi | tagasi võetud |
| NH (..., ..., ...) | nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| EH (..., ..., ...) | elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| osa | hääletus osade kaupa |
| eraldi | hääletus eraldi |
| me | muudatusettepanek |
| KME | kompromissmuudatusettepanek |
| VO | vastav osa |
| ÜME | ülimuslik muudatusettepanek |
| = | identsed muudatusettepanekud |
| § | lõige |
| art | artikkel |
| põhj | põhjendus |
| RE | resolutsiooni ettepanek |
| RÜE | resolutsiooni ühisettepanek |
| SH | salajane hääletus |

+

vastu võetud

-

tagasi lükatud

↓

kehtetuks muutunud

tagasi

tagasi võetud

NH (..., ..., ...)

nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

EH (..., ..., ...)

elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

osa

hääletus osade kaupa

eraldi

hääletus eraldi

me

muudatusettepanek

KME

kompromissmuudatusettepanek

VO

vastav osa

ÜME

ülimuslik muudatusettepanek

=

identsed muudatusettepanekud

§

lõige

art

artikkel

põhj

põhjendus

RE

resolutsiooni ettepanek

RÜE

resolutsiooni ühisettepanek

SH

salajane hääletus

1.   Komisjonile umbusalduse avaldamise ettepanek

(B6-0318/2005)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| Umbusalduse avaldamise ettepanek (artikkel 100)




  B6-0318/2005 |
| hääletus: umbusalduse avaldamise ettepanek




  (terviktekst) | NH | - | 35, 589, 35 |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

Umbusalduse avaldamise ettepanek (artikkel 100)

B6-0318/2005

hääletus: umbusalduse avaldamise ettepanek

(terviktekst)

NH

-

35, 589, 35

2.   Laienenud liidu poliitilised väljakutsed ja eelarvevahendid 2007-2013

Raport: BÖGE (A6-0153/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| asendusresolutsiooni ettepanek | 2 | Verts/ALE | NH | - | 31, 635, 19 |
| 48 | GUE/NGL | NH | - | 48, 618, 17 |
| § 4 | 8=
  37=
  45= | UEN
  Rosati jt
  Rosati jt | NH | - | 140, 527, 11 |
| § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/NH | + | 543, 125, 10 |
| § 6 | 35 | PPE-DE | NH | + | 549, 119, 11 |
| § 8 | 9 ÜME | UEN | NH | - | 153, 519, 10 |
| § 9 | 10 ÜME | UEN | | - | |
| pärast § 9 | 17 | PSE | | tagasi | |
| § 10 | § | originaaltekst | NH | + | 538, 135, 13 |
| § 11 | § | originaaltekst | NH | + | 544, 129, 9 |
| § 12 | § | originaaltekst | eraldi | - | |
| pärast § 9 | 17 | PSE | | tagasi | |
| § 16 | 25 | PPE-DE | EH | - | 326, 345, 5 |
| 42 | Angelilli, Dionisi,
  Pittella, Tajani jt | | - | |
| 36 | Ferreira jt | osa | | |
| 1 | - | |
| 2 | - | |
| 16 | UEN | | - | |
| § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 17 | 41 | Hökmark jt | NH | - | 160, 512, 9 |
| 1 | Ayala Sender jt | EH | + | 351, 317, 18 |
| § | originaaltekst | | ? | |
| § 20 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 24 | § | originaaltekst | osa/EH | | |
| 1 | + | 558, 120, 8 |
| 2 | + | 514, 159, 8 |
| § 25 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 26 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 27 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 28 | § | originaaltekst | NH | + | 542, 104, 40 |
| § 31 | 6 | ALDE | NH | + | 509, 123, 49


  nagu lisa |
| § 32 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 33 | 18 | PSE | | - | |
| 26 | PPE-DE | NH | - | 295, 387, 6 |
| § | originaaltekst | NH | + | 545, 128, 9 |
| § 34 | 38/rev
  = 46 | Rosati jt
  Rosati jt | NH NH | - | 162, 511, 8 |
| 11 | UEN | NH | - | 116, 550, 15 |
| § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/NH | + | 502, 175, 6 |
| § 35 | 12=
  39/rev2
  =47 | UEN
  Rosati jt
  Rosati jt | NH | - | 211, 459, 6 |
| 43 | Angelilli, Dionisi,
  Pittella, Tajani jt | EH | + | 332, 326, 17 |
| 27 | PPE-DE | | ? | |
| § | originaaltekst | | ? | |
| § 44 | § | originaaltekst | NH | + | 608, 54, 18 |
| § 45 | § | originaaltekst | NH | + | 590, 71, 25 |
| § 46 | § | originaaltekst | NH | + | 584, 80, 18 |
| § 47 | § | originaaltekst | NH | + | 574, 89, 13 |
| § 48 | § | originaaltekst | NH | + | 522, 154, 7 |
| § 50, taane 1 | 13 | UEN | | - | |
| 23 | Galeote Quecedo jt | | - | |
| 5 | ALDE | | - | |
| 28 | PPE-DE | NH | - | 283, 389, 10 |
| 22 | Capoulas Santos jt | EH | - | 106, 512, 49 |
| § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/NH | + | 472, 188, 13 |
| § 50, taane 2 | 19 | PSE | | + | |
| § | originaaltekst | | ? | |
| § 50, taane 3 | 20 | PSE | | - | |
| § 50, taane 7 | 3 | ALDE | NH | - | 189, 475, 7 |
| § 50, taane 8 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 50, taane 9 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 51, taane 5 | 40 | Kirkhope jt | NH | - | 173, 497, 8 |
| 14 | UEN | | - | |
| § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/NH | + | 528, 141, 13 |
| 3 | + | |
| § 51, taane 6 | 15 | UEN | | - | |
| § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/NH | + | 545, 121, 14 |
| § 53 | 29 | PPE-DE | VE | + | 351, 306, 20 |
| § 54 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 56 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 57 | 44 | Angelilli, Dionisi,
  Pittella, Tajani jt | | - | |
| 30 | PPE-DE | NH | - | 301, 366, 21 |
| § 58 | 32 | PPE-DE | | - | |
| 33 | PPE-DE | NH | + | 407, 268, 12 |
| § | originaaltekst | | ? | |
| § 63 | 34 | PPE-DE | NH | + | 382, 278, 14 |
| pärast § 63 | 4 | ALDE | | - | |
| § 69 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 70 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 71 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 72 | 21 | PSE | | - | |
| põhj G | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| põhj N | 7 ÜME | UEN | | - | |
| põhj P | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 426, 140, 122 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

asendusresolutsiooni ettepanek

2

Verts/ALE

NH

-

31, 635, 19

48

GUE/NGL

NH

-

48, 618, 17

§ 4

8=

37=

45=

UEN

Rosati jt

Rosati jt

NH

-

140, 527, 11

§

originaaltekst

osa

1

+

2/NH

+

543, 125, 10

§ 6

35

PPE-DE

NH

+

549, 119, 11

§ 8

9 ÜME

UEN

NH

-

153, 519, 10

§ 9

10 ÜME

UEN

-

pärast § 9

17

PSE

tagasi

§ 10

§

originaaltekst

NH

+

538, 135, 13

§ 11

§

originaaltekst

NH

+

544, 129, 9

§ 12

§

originaaltekst

eraldi

-

pärast § 9

17

PSE

tagasi

§ 16

25

PPE-DE

EH

-

326, 345, 5

42

Angelilli, Dionisi,

Pittella, Tajani jt

-

36

Ferreira jt

osa

1

-

2

-

16

UEN

-

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 17

41

Hökmark jt

NH

-

160, 512, 9

1

Ayala Sender jt

EH

+

351, 317, 18

§

originaaltekst

?

§ 20

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 24

§

originaaltekst

osa/EH

1

+

558, 120, 8

2

+

514, 159, 8

§ 25

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 26

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 27

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 28

§

originaaltekst

NH

+

542, 104, 40

§ 31

6

ALDE

NH

+

509, 123, 49

nagu lisa

§ 32

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 33

18

PSE

-

26

PPE-DE

NH

-

295, 387, 6

§

originaaltekst

NH

+

545, 128, 9

§ 34

38/rev

= 46

Rosati jt

Rosati jt

NH NH

-

162, 511, 8

11

UEN

NH

-

116, 550, 15

§

originaaltekst

osa

1

+

2/NH

+

502, 175, 6

§ 35

12=

39/rev2

=47

UEN

Rosati jt

Rosati jt

NH

-

211, 459, 6

43

Angelilli, Dionisi,

Pittella, Tajani jt

EH

+

332, 326, 17

27

PPE-DE

?

§

originaaltekst

?

§ 44

§

originaaltekst

NH

+

608, 54, 18

§ 45

§

originaaltekst

NH

+

590, 71, 25

§ 46

§

originaaltekst

NH

+

584, 80, 18

§ 47

§

originaaltekst

NH

+

574, 89, 13

§ 48

§

originaaltekst

NH

+

522, 154, 7

§ 50, taane 1

13

UEN

-

23

Galeote Quecedo jt

-

5

ALDE

-

28

PPE-DE

NH

-

283, 389, 10

22

Capoulas Santos jt

EH

-

106, 512, 49

§

originaaltekst

osa

1

+

2/NH

+

472, 188, 13

§ 50, taane 2

19

PSE

+

§

originaaltekst

?

§ 50, taane 3

20

PSE

-

§ 50, taane 7

3

ALDE

NH

-

189, 475, 7

§ 50, taane 8

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 50, taane 9

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 51, taane 5

40

Kirkhope jt

NH

-

173, 497, 8

14

UEN

-

§

originaaltekst

osa

1

+

2/NH

+

528, 141, 13

3

+

§ 51, taane 6

15

UEN

-

§

originaaltekst

osa

1

+

2/NH

+

545, 121, 14

§ 53

29

PPE-DE

VE

+

351, 306, 20

§ 54

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 56

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 57

44

Angelilli, Dionisi,

Pittella, Tajani jt

-

30

PPE-DE

NH

-

301, 366, 21

§ 58

32

PPE-DE

-

33

PPE-DE

NH

+

407, 268, 12

§

originaaltekst

?

§ 63

34

PPE-DE

NH

+

382, 278, 14

pärast § 63

4

ALDE

-

§ 69

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 70

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 71

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 72

21

PSE

-

põhj G

§

originaaltekst

eraldi

+

põhj N

7 ÜME

UEN

-

põhj P

§

originaaltekst

eraldi

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

426, 140, 122

Muudatusettepanekud 24 ja 31 võeti tagasi.

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

PSE: lõpphääletus

GUE/NGL: §§ 24, 33 et 35, me 48 ja lõpphääletus

ALDE: me 3 ja 6

UEN me 8, 9, 17 (tagasi võetud), 11, 38/rev2, 46, 12, 39/rev2 ja 47

PPE-DE me 17 (tagasi võetud), 26, 28, 30, 33, 34, 35, §§ 11, 44, 45, 46, 47 ja lõpphääletus

IND/DEM: me 2 ja 37, §§ 10, 28 ja 48

Kirkhope jt: me 40 ja 41

Taotlused eraldi hääletuseks:

PPE-DE § 12

GUE/NGL: põhj G ja P, § 25

ALDE: § 12

Verts/ALE: § 35

IND/DEM: §§ 26, 27, 32, 50 taanded 9, 54, 56, 69, 70 ja 71

Taotlused eraldi hääletuseks:

PSE:

Me 36

1. osa: terve tekst. v.a sõnad “(näiteks põllumajanduse ja tekstiili valdkonnas)”

2. osa: need sõnad

GUE/NGL

§ 4

1. osa:“märgib, et uus Barroso komisjon ... mandaadi viimaste kuude jooksul”

2. osa:“lükkab aga tagasi süsteemi ... kolmeks järjestikuseks mandaadiks”

§ 34

1. osa:“märgib, et komisjon ... finantsraamistiku osas”

2. osa:“kordab demokraatliku ... ning teadusuuringud”

§ 51, taane 6

1. osa: terve tekst, v.a sõnad “ja kaasrahastamismehhanismid”

2. osa: need sõnad

GUE/NGL, IND/DEM

§ 51, taane 5

1. osa:“Omavahendid ja ... õiglasema jaotamise”

2. osa:“ja kehtestab ... ELi rahastamissüsteemi”

3. osa:“teeb ettepaneku ... protokolli mõtet”

PSE, GUE/NGL

§ 50, taane 1

1. osa:“täheldab, et vastavalt komisjoni ... EL-25 jaoks”

2. osa:“ning teeb seepärast ... prognoositust suuremaks”

Verts/ALE:

§ 16

1. osa: terve tekst, v.a sõnad “ja seetõttu ... kohaldamist jätkata”

2. osa: need sõnad

IND/DEM:

§ 20

1. osa:“arvab, et ... liikmesriikide kanda”

2. osa:“usub, et ... 200 miljoni euro võrra”

§ 24

1. osa:“valib vabadusel ... rahalisi vahendeid”

2. osa:“arvab, et selle valdkonna ... arengutele reageerimiseks”

§ 50, taane 8

1. osa:“Rubriik 3: Kodakondsus ... ülimalt prioriteetsed”

2. osa:“seepärast tuleks ... noortele”

Muud:

Raportöör Raimer Böge tegi järgmised tehnilised täpsustused:

lõike 50 taaded 7 ja 9 tuleks asendada järgmiselt:

| — | “4,5 miljardi euro” asendatakse “4,7 miljardi euro”; |
| --- | --- |

—

“4,5 miljardi euro” asendatakse “4,7 miljardi euro”;

| — | “2,5 miljardit eurot” asendatakse “2,7 miljardit eurot”; |
| --- | --- |

—

“2,5 miljardit eurot” asendatakse “2,7 miljardit eurot”;

| — | “1,5 miljardi euro” asendatakse “1,2 miljardi euro”; |
| --- | --- |

—

“1,5 miljardi euro” asendatakse “1,2 miljardi euro”;

Muudatusettepaneku 6 teist osa käsitletakse lõike 31 lisana.

3.   Sularaha liikumise kontrol ***IIl

Soovitus teisele lugemisele: PEILLON (A6-0167/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH – märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pädeva komisjoni muudatusettepanekud – hääletus plokkide kaupa | 1-3 | komisjon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH – märkused

pädeva komisjoni muudatusettepanekud – hääletus plokkide kaupa

1-3

komisjon

+

4.   Aktsiisiga maksustatav kaup *

Raport: ROSATI (A6-0138/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH – märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pädeva komisjoni muudatusettepanekud – hääletus plokkide kaupa | 2-3 | komisjon | | + | |
| pädeva komisjoni muudatusettepanekud – hääletus eraldi | 6 | komisjon | eraldi/ EH | + | 432, 146, 58 |
| | 1 | komisjon | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| 4 | komisjon | vs | + | |
| artikkel 9, § 2 | 7 | komisjon | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 9 | Verts/ALE | NH | - | 56, 574, 27 |
| põhj 13 | 8 | Verts/ALE | NH | - | 152, 480, 25 |
| 5 | komisjon | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/EH | + | 306, 299, 51 |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH – märkused

pädeva komisjoni muudatusettepanekud – hääletus plokkide kaupa

2-3

komisjon

+

pädeva komisjoni muudatusettepanekud – hääletus eraldi

6

komisjon

eraldi/ EH

+

432, 146, 58

1

komisjon

osa

1

+

2

+

3

+

4

komisjon

vs

+

artikkel 9, § 2

7

komisjon

osa

1

+

2

-

9

Verts/ALE

NH

-

56, 574, 27

põhj 13

8

Verts/ALE

NH

-

152, 480, 25

5

komisjon

osa

1

+

2/EH

+

306, 299, 51

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

Verts/ALE me 8 ja 9

Taotlused eraldi hääletuseks:

GUE/NGL:

Me 1

1. osa:“Kolmteist aastat ... liikumist”

2. osa:“vaba”

3. osa:“ja rajada ... siseturg”

PPE-DE

Me 5

1. osa:“Tuleks kaotada säte ... oleva diskrimineerimiseni”

2. osa:“Seetõttu saab neid ... kaubanduslikuks otstarbeks”

PPE-DE, PSE, ALDE:

Me 7

1. osa:“Artiklis 8 ... e) kauba kogus”

2. osa:“Komisjon ... laadi hindamisel”

Taotlused eraldi hääletuseks:

GUE/NGL: me 4

Raportöör: me 6

5.   Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala

Resolutsiooni ettepanek: B6-0327/2005

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH – märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ettepanek B6-0327/2005




  (Kodanikuvabaduse, justiits- ja siseasjade komisjon) |
| § 1 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 3 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 13 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/NH | + | 572, 68, 11 |
| 3/NH | + | 501, 149, 10 |
| § 14 | § | originaaltekst | eraldi/ EH | + | 499, 85, 65 |
| pärast § 17 | 4 | GUE/NGL | | - | |
| 5 | GUE/NGL | EH | + | 331, 290, 20 |
| 6 | GUE/NGL | | - | |
| § 22 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1/EH | + | 339, 300, 10 |
| 2 | + | |
| pärast § 22 | 2 | GUE/NGL | | - | |
| pärast § 23 | 1 | GUE/NGL | | - | |
| § 24 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/EH | + | 343, 298, 10 |
| § 25 | § | originaaltekst | eraldi/ EH | + | 348, 295, 9 |
| § 26 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| pärast § 26 | 3 | GUE/NGL | NH | - | 312, 319, 14 |
| § 29 | 8 | PSE | | tagasi | |
| § | originaaltekst | osa | | |
| 1/NH | + | 565, 92, 9 |
| 2/NH | + | 521, 128, 9 |
| 3 | + | |
| 4 | - | |
| § 31 | 9 | PSE | EH | - | 299, 346, 6 |
| pärast § 31 | 7 | GUE/NGL | osa | | |
| 1/EH | + | 332, 310, 19 |
| 2 | - | |
| § 33 | 10 | PSE | | | |
| 1 | - | |
| 2 | ? | |
| § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/EH | - | 292, 363, 8 |
| 3 | + | |
| põhj G | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 528, 116, 24 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH – märkused

Resolutsiooni ettepanek B6-0327/2005

(Kodanikuvabaduse, justiits- ja siseasjade komisjon)

§ 1

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 3

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 13

§

originaaltekst

osa

1

+

2/NH

+

572, 68, 11

3/NH

+

501, 149, 10

§ 14

§

originaaltekst

eraldi/ EH

+

499, 85, 65

pärast § 17

4

GUE/NGL

-

5

GUE/NGL

EH

+

331, 290, 20

6

GUE/NGL

-

§ 22

§

originaaltekst

osa

1/EH

+

339, 300, 10

2

+

pärast § 22

2

GUE/NGL

-

pärast § 23

1

GUE/NGL

-

§ 24

§

originaaltekst

osa

1

+

2/EH

+

343, 298, 10

§ 25

§

originaaltekst

eraldi/ EH

+

348, 295, 9

§ 26

§

originaaltekst

eraldi

+

pärast § 26

3

GUE/NGL

NH

-

312, 319, 14

§ 29

8

PSE

tagasi

§

originaaltekst

osa

1/NH

+

565, 92, 9

2/NH

+

521, 128, 9

3

+

4

-

§ 31

9

PSE

EH

-

299, 346, 6

pärast § 31

7

GUE/NGL

osa

1/EH

+

332, 310, 19

2

-

§ 33

10

PSE

1

-

2

?

§

originaaltekst

osa

1

+

2/EH

-

292, 363, 8

3

+

põhj G

§

originaaltekst

eraldi

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

528, 116, 24

Taotlused eraldi hääletuseks:

Verts/ALE

Me 10

1. osa: terve tekst v.a sõna “biomeetriliste”

2. osa: see sõna

Verts/ALE, GUE/NGL

§ 33

1. osa: terve tekst, v.a sõnad “eriti biomeetriliste elementide kaasamise abil” ja “biomeetria kasutamise tõhusus ja”

2. osa:“eriti biomeetriliste elementide kaasamise abil”

3. osa:“biomeetria kasutamise tõhusus ja”

ALDE

Me 7

1. osa:“hoiatab nõukogu ... infosüsteemiga”

2. osa:“ning palub ... andmepanga loomiseks”

PSE, GUE/NGL, IND/DEM

§ 29

1. osa: “esimene taane, v.a sõnad “süvendatud koostöövormid Europoli ja Eurojusti vahel ning”

2. osa: need sõnad

3. osa: taane 2

4. osa: taane 3

UEN

§ 22

1. osa:“tunneb sügavat muret ... väljasaatmislendude pärast”

2. osa:“tuletab meelde ... rände põhjustega”

§ 24

1. osa:“meenutab asutamislepingte ... artiklile 63”

2. osa:“kuna hiljuti mõnes ... kohustuste asutamisele”

IND/DEM, GUE/NGL

§ 13

1. osa:“tuletab meelde, et ... teabevahetuse abil”

2. osa:“samuti kohtuametnike ... Euroopa Liidu küsimustes”

3. osa:“selles valdkonnas ... Euroopa prokuratuur”

Taotlused eraldi hääletuseks:

GUE/NGL põhj G, §§ 1, 3 ja 14

PPE-DE §§ 22, 24 25 ja 26

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

PPE-DE me 3 ja lõpphääletus

6.   Vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastane poliitika laienenud Euroopas

Raport: MORAES (A6-0140/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH – märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 2 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1/EH | + | 549, 62, 20 |
| 2/EH | + | 349, 280, 18 |
| 3 | + | |
| § 8, taane 1 | 11 | UEN | | - | |
| § 14 | 3 | ALDE | | + | |
| § 15 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| alpealkiri enne § 19 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 21, taane 1 | 4 | ALDE | | + | |
| § 21, taane 3 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 22 | 12 | UEN | NH | - | 93, 536, 21 |
| § | originaaltekst | osa/EH | | |
| 1 | + | 571, 55, 15 |
| 2 | + | 341, 294, 16 |
| § 23 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 24 | 9 | UEN | NH | - | 212, 415, 18 |
| § | originaaltekst | osa/EH | | |
| 1 | + | 575, 62, 19 |
| 2 | + | 346, 280, 22 |
| § 43 | 6 | GUE/NGL | | + | |
| § 47 | 1=
  7= | PPE-DE UEN | | + | |
| 5 | ALDE | | R | |
| § | originaaltekst | NH | ? | |
| § 48 | 10 | UEN | | - | |
| § 49 | 8D | UEN | NH | + | 556, 86, 10 |
| taane 2 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| taane 3 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| pärast põhj A | 2 | ALDE | | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 360, 272, 20 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH – märkused

§ 2

§

originaaltekst

osa

1/EH

+

549, 62, 20

2/EH

+

349, 280, 18

3

+

§ 8, taane 1

11

UEN

-

§ 14

3

ALDE

+

§ 15

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

alpealkiri enne § 19

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 21, taane 1

4

ALDE

+

§ 21, taane 3

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 22

12

UEN

NH

-

93, 536, 21

§

originaaltekst

osa/EH

1

+

571, 55, 15

2

+

341, 294, 16

§ 23

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 24

9

UEN

NH

-

212, 415, 18

§

originaaltekst

osa/EH

1

+

575, 62, 19

2

+

346, 280, 22

§ 43

6

GUE/NGL

+

§ 47

1=

7=

PPE-DE UEN

+

5

ALDE

R

§

originaaltekst

NH

?

§ 48

10

UEN

-

§ 49

8D

UEN

NH

+

556, 86, 10

taane 2

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

taane 3

§

originaaltekst

eraldi

+

pärast põhj A

2

ALDE

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

360, 272, 20

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

UEN §§ 22 ja 24, me 9 ja 12

PPE-DE § 22 (2. osa)

Verts/ALE: me 8 S (§ 49) ja lõpphääletus

Taotlused eraldi hääletuseks:

PPE-DE

§ 22

1. osa:“kordab asjaolu ... on keelatud”

2. osa:“kutsub liikmesriike ... hariduse valdkonnas”

§ 24

1. osa: terve tekst, v.a sõnad “usu- ja poliitiliste juhtide vihkamist tulvil kommentaare”

2. osa: need sõnad

PPE-DE, IND/DEM

§ 2

1. osa:“tuletab meelde ... on seepärast” v.a sõnad “tuntud poliitikute ja valitsusliikmete”

2. osa: v.a sõnad “tuntud poliitikute ja valitsusliikmete”

3. osa:“mures seoses ...järgneva laienemisega)”;

IND/DEM

taane 2

1. osa: terve tekst, v.a sõnad “või seksuaalse orientatsiooni”

2. osa: need sõnad

§ 15

1. osa: terve tekst, v.a sõnad “või seksuaalse orientatsiooni”

2. osa: need sõnad

Alapealkiri enne § 19

1. osa: terve tekst, v.a sõnad “seksuaalse orientatsiooni”

2. osa: need sõnad

Taotlused eraldi hääletuseks:

IND/DEM: viide 3, §21 3. taane, §23 ja §24

---

LISA II

NIMELISE HÄÄLETUSE TULEMUSED

1.   B6-0318/2005

Umbusalduse avaldamise ettepanek

Poolt: 35

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

NI: Claeys, Dillen, Mölzer, Mussolini, Vanhecke

Verts/ALE: Evans Jillian, de Groen-Kouwenhoven, Hudghton, Smith

Vastu: 589

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Guidoni, Kaufmann, McDonald, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Rizzo, Triantaphyllides, Uca, Verges, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 35

ALDE: Ortuondo Larrea

GUE/NGL: Flasarová, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Pafilis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Allister, Baco, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Helmer, Kamall, Lombardo

UEN: Camre

Verts/ALE: Breyer, van Buitenen, Schlyter, Staes

2.   Böge raport A6-0153/2005

Muudatusettepanek 2

Poolt: 31

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schmidt, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 635

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, Schlyter, Smith

Erapooletuid: 19

GUE/NGL: Markov

NI: Baco, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Martin Hans-Peter, Resetarits

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

Verts/ALE: Auken, van Buitenen, Joan i Marí, Rühle, Schroedter

3.   Böge raport A6-0153/2005

Muudatusettepanek 48

Poolt: 48

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Mölzer

Vastu: 618

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Resetarits, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 17

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Queiró

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Cottigny, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

Verts/ALE: Bennahmias, van Buitenen

4.   Böge raport A6-0153/2005

Muudatusettepanek 8, 37, 45

Poolt: 140

ALDE: Andria, Gentvilas, Geremek, Kułakowski, Onyszkiewicz, Oviir, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Buzek, Chmielewski, De Veyrac, Dombrovskis, Handzlik, Hannan, Jałowiecki, Kaczmarek, Kelam, Klich, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Lewandowski, Olbrycht, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Protasiewicz, Queiró, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Berès, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Kuc, Lambrinidis, Liberadzki, Matsouka, Muscat, Pinior, Rosati, Sakalas, Siwiec, Szejna, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, Joan i Marí, Schroedter, Smith

Vastu: 527

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Brie, Guidoni, Kaufmann, Markov, Pflüger, Rizzo, Sjöstedt, Svensson, Uca, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Bobošíková, Martin Hans-Peter, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, La Russa, Muscardini, Poli Bortone, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 11

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Coûteaux

NI: Allister, Baco, Kozlík, Mote

PPE-DE: Ribeiro e Castro

UEN: Camre, Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen

5.   Böge raport A6-0153/2005

Lõige 4/2

Poolt: 543

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Kaufmann, Markov, Rizzo

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pálfi, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Grabowska, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, La Russa, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Vastu: 125

ALDE: Gentvilas, Geremek, Kułakowski, Onyszkiewicz, Savi, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Coûteaux, Louis, Salvini, Speroni, de Villiers

NI: Battilocchio, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Buzek, Chmielewski, Dombrovskis, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Kelam, Klich, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lewandowski, Olbrycht, Panayotopoulos-Cassiotou, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Protasiewicz, Reul, Saryusz-Wolski, Sonik, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, De Rossa, Fava, Glante, Lambrinidis, Matsouka, Rosati, Sacconi, Sakalas, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, Joan i Marí, Lipietz, Schroedter, Smith, Ždanoka

Erapooletuid: 10

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

NI: Allister, Baco, Belohorská, Kozlík, Mote

PPE-DE: De Veyrac

PSE: Goebbels

Verts/ALE: van Buitenen

6.   Böge raport A6-0153/2005

Muudatusettepanek 35

Poolt: 549

ALDE: Andria, Cocilovo, Costa, Guardans Cambó, Letta, Onyszkiewicz, Pistelli

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott, Speroni, Železný

NI: Bobošíková, Masiel, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 119

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Lombardo, Wijkman

PSE: Grabowska, Kuc, Pinior, Rosati, dos Santos, Siwiec, Szejna

UEN: Tatarella

Erapooletuid: 11

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Borghezio, Salvini

NI: Allister, Baco, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

7.   Böge raport A6-0153/2005

Muudatusettepanek 9

Poolt: 153

ALDE: Andria, Staniszewska

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Kušķis, Landsbergis, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Pīks, Purvis, Siekierski, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Ventre, Vlasák, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Geringer de Oedenberg, Gierek, Golik, Grabowska, Herczog, Honeyball, Howitt, Ilves, Kinnock, Kuc, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Morgan, Pinior, Rosati, dos Santos, Siwiec, Skinner, Stihler, Szejna, Tabajdi, Titley, Whitehead, Wynn

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Isler Béguin, Schlyter

Vastu: 519

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Guidoni, Kaufmann, Markov, Pflüger, Rizzo, Uca, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Lundgren, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Goebbels, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, La Russa, Muscardini, Poli Bortone

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 10

ALDE: Geremek

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Mote

UEN: Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen

8.   Böge raport A6-0153/2005

Lõige 10

Poolt: 538

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Kaufmann, Rizzo

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 135

ALDE: Andria

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Lombardo, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Rübig, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Koterec

UEN: Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Erapooletuid: 13

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PSE: Laignel

UEN: Angelilli, Foglietta, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

9.   Böge raport A6-0153/2005

Lõige 11

Poolt: 544

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Kaufmann, Rizzo

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foglietta, Kristovskis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 129

ALDE: Birutis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wuermeling, Zvěřina

PSE: Pleguezuelos Aguilar

UEN: Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 9

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

UEN: Didžiokas, Krasts, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

10.   Böge raport A6-0153/2005

Muudatusettepanek 41

Poolt: 160

ALDE: Malmström, Onyszkiewicz

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Železný

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Grossetête, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Kušķis, Landsbergis, Maat, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Pīks, Purvis, Salafranca Sánchez-Neyra, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wijkman, Zahradil, Zvěřina

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 512

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Szymański

Erapooletuid: 9

ALDE: Ek

NI: Allister, Baco, Belohorská, Martin Hans-Peter, Mote, Rivera

PPE-DE: Queiró

Verts/ALE: van Buitenen

11.   Böge raport A6-0153/2005

Lõige 24/1

Poolt: 558

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo

IND/DEM: Belder, Blokland

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 120

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Cottigny

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 8

IND/DEM: Borghezio

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Kozlík, Vanhecke

UEN: Krasts

Verts/ALE: van Buitenen

12.   Böge raport A6-0153/2005

Lõige 24/2

Poolt: 514

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Isler Béguin, Kallenbach

Vastu: 159

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Cottigny, Laignel

UEN: Camre, Krasts

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 8

IND/DEM: Borghezio

NI: Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen, Rühle

13.   Böge raport A6-0153/2005

Lõige 28

Poolt: 542

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Kaufmann, Rizzo

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 104

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Seeberg

PSE: Cottigny, Laignel

UEN: Camre, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Roszkowski, Szymański, Zīle

Erapooletuid: 40

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Krasts, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

14.   Böge raport A6-0153/2005

Muudatusettepanek 6

Poolt: 509

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Kaufmann, Rizzo

IND/DEM: Adwent, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Mitchell, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Krasts, La Russa, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 123

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Sinnott, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Claeys, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ayuso González, Brunetta, Castiglione, Cesa, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Fernández Martín, Fraga Estévez, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gawronski, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Herranz García, Herrero-Tejedor, Iturgaiz Angulo, Lombardo, López-Istúriz White, Mato Adrover, Mauro, Méndez de Vigo, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Podestà, Pomés Ruiz, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Tajani, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca

PSE: Laignel

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Erapooletuid: 49

ALDE: Kułakowski

IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis, Lundgren

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Graça Moura, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

15.   Böge raport A6-0153/2005

Muudatusettepanek 26

Poolt: 295

ALDE: Birutis, Budreikaitė, Degutis, Deprez, Onyszkiewicz, Ries, Wallis

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Falbr, Ilves, Jørgensen, Mikko, Whitehead

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Vastu: 387

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Claeys, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Heaton-Harris, Helmer

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 6

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: De Veyrac, Siekierski

Verts/ALE: van Buitenen, Hassi

16.   Böge raport A6-0153/2005

Lõige 33

Poolt: 545

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Vastu: 128

ALDE: Budreikaitė, Nicholson of Winterbourne, Staniszewska

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Allister, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Kratsa-Tsagaropoulou

PSE: Arif, Arnaoutakis, Beglitis, Cottigny, Laignel, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi, Van Lancker, Xenogiannakopoulou

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 9

ALDE: Letta

IND/DEM: Borghezio, Karatzaferis, Salvini, Speroni

NI: Baco, Kozlík

UEN: Bielan

Verts/ALE: van Buitenen

17.   Böge raport A6-0153/2005

Muudatusettepanek 38/rev., 2, 46

Poolt: 162

ALDE: Gentvilas, Geremek, Kułakowski, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Wierzejski, Železný

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Ayuso González, Březina, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Cederschiöld, Chmielewski, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Fatuzzo, Fernández Martín, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Kaczmarek, Kelam, Klich, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Lewandowski, López-Istúriz White, Mato Adrover, Mayor Oreja, Millán Mon, Montoro Romero, Olbrycht, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Jöns, Kuc, Liberadzki, Muscat, Obiols i Germà, Pinior, Rosati, Sakalas, Siwiec, Szejna, Tabajdi

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Zīle

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, Joan i Marí, Schroedter, Smith, Ždanoka

Vastu: 511

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pinheiro, Podestà, Poettering, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, La Russa, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Erapooletuid: 8

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

NI: Allister, Baco, Belohorská, Kozlík, Rivera

Verts/ALE: van Buitenen

18.   Böge raport A6-0153/2005

Muudatusettepanek 11

Poolt: 116

ALDE: Geremek, Kułakowski, Ortuondo Larrea, Staniszewska, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Busuttil, Casa, De Veyrac, Dombrovskis, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Pleštinská, Queiró

PSE: Attard-Montalto, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Kuc, Liberadzki, Pinior, Rosati, Sakalas, Szejna

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, Joan i Marí, Schroedter, Smith

Vastu: 550

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Kaufmann, Rizzo

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, Whittaker, Wise

NI: Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Camre, La Russa, Poli Bortone

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 15

ALDE: Cornillet

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, de Villiers, Železný

NI: Allister, Baco, Kozlík

PPE-DE: Ribeiro e Castro

Verts/ALE: van Buitenen

19.   Böge raport A6-0153/2005

Lõige 34/2

Poolt: 502

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann, Verges

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Carollo, Caspary, Castiglione, Cesa, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote Quecedo, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kauppi, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Krasts, Kristovskis, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Vastu: 175

ALDE: Andria, Bourlanges, Ortuondo Larrea

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Deva, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Jałowiecki, Kaczmarek, Kamall, Kelam, Kirkhope, Klich, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lewandowski, McMillan-Scott, Nicholson, Olbrycht, Ouzký, Parish, Piskorski, Protasiewicz, Purvis, Rübig, Saryusz-Wolski, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wieland, Wojciechowski, Zahradil, Zaleski, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Barón Crespo, Cottigny, Désir, Grech, Laignel, Poignant

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Voggenhuber

Erapooletuid: 6

GUE/NGL: Guidoni, McDonald, Rizzo

NI: Baco, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

20.   Böge raport A6-0153/2005

Muudatusettepanek 12, 39/rev., 47

Poolt: 211

ALDE: Budreikaitė, Geremek, Kułakowski, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Staniszewska, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Castiglione, Cesa, Chmielewski, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Ebner, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gawronski, de Grandes Pascual, Handzlik, Herranz García, Herrero-Tejedor, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Kaczmarek, Kelam, Klich, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Lewandowski, Lombardo, López-Istúriz White, Mato Adrover, Mauro, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Montoro Romero, Olbrycht, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Tajani, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Correia, Estrela, Geringer de Oedenberg, Gierek, Golik, Grabowska, Grech, Kuc, Lambrinidis, Liberadzki, Madeira, Matsouka, Muscat, Pinior, Rosati, Sakalas, Sifunakis, Siwiec, Szejna, Tabajdi, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, Joan i Marí, Schroedter, Smith

Vastu: 459

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Kaufmann, Rizzo

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Bobošíková, Martin Hans-Peter, Mote, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pinheiro, Poettering, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, La Russa, Muscardini, Poli Bortone, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 6

NI: Allister, Baco

PPE-DE: Marques

PSE: Casaca

UEN: Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen

21.   Böge raport A6-0153/2005

Lõige 44

Poolt: 608

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 54

ALDE: Cocilovo

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Nicholson, Purvis, Sumberg, Tannock, Van Orden

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Bourzai, Cercas, Fazakas, Hamon, Lambrinidis, Liberadzki, Masip Hidalgo, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Ó Neachtain, Poli Bortone

Verts/ALE: Hudghton, Schlyter

Erapooletuid: 18

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, Salvini, Sinnott, de Villiers

NI: Allister, Baco, Kozlík

PPE-DE: Konrad

PSE: Attard-Montalto

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

22.   Böge raport A6-0153/2005

Lõige 45

Poolt: 590

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Salvini, Speroni

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 71

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Pomés Ruiz, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 25

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Vanhecke

PPE-DE: Konrad

Verts/ALE: van Buitenen

23.   Böge raport A6-0153/2005

Lõige 46

Poolt: 584

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Kaufmann, Rizzo, Sjöstedt, Svensson

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 80

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

UEN: Camre

Verts/ALE: Evans Jillian, Schlyter

Erapooletuid: 18

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

24.   Böge raport A6-0153/2005

Lõige 47

Poolt: 574

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 89

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 13

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Vanhecke

PPE-DE: Wijkman

Verts/ALE: van Buitenen

25.   Böge raport A6-0153/2005

Lõige 48

Poolt: 522

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Evans Jillian, Flautre, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Onesta, Schroedter, Smith, Turmes, Ždanoka

Vastu: 154

ALDE: Malmström, Sbarbati

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Cirino Pomicino, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Kratsa-Tsagaropoulou, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Camre, Krasts

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Staes, Trüpel, Voggenhuber

Erapooletuid: 7

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Allister, Baco, Kozlík

PPE-DE: Wijkman

Verts/ALE: van Buitenen, Rühle

26.   Böge raport A6-0153/2005

Muudatusettepanek 28

Poolt: 283

ALDE: Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duquesne, Fourtou, Griesbeck, Harkin, Jäätteenmäki, Jensen, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Manders, Morillon, Prodi, Ries, Takkula, Virrankoski

IND/DEM: Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Masiel, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Busquin, Capoulas Santos, De Keyser, De Vits, Gröner, Hutchinson, Leinen, Tarabella

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Vastu: 389

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Bowles, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ayuso González, Coveney, Doyle, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Iturgaiz Angulo, Kauppi, López-Istúriz White, McGuinness, Mato Adrover, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Pomés Ruiz, Queiró, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Siekierski, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 10

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Baco, Kozlík, Mote

PPE-DE: Buzek, De Veyrac, Freitas, Marques

Verts/ALE: van Buitenen

27.   Böge raport A6-0153/2005

Lõige 50(1)/2

Poolt: 472

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Guidoni, Markov, Rizzo, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Vatanen, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: La Russa, Muscardini

Verts/ALE: Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 188

ALDE: Alvaro, Chatzimarkakis, De Sarnez, Klinz, Krahmer

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Coelho, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Fatuzzo, Fernández Martín, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gklavakis, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Iturgaiz Angulo, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lechner, López-Istúriz White, McGuinness, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Millán Mon, Montoro Romero, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pomés Ruiz, Posselt, Queiró, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sudre, Trakatellis, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Záborská, Zvěřina

PSE: Arif, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, Berman, Calabuig Rull, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Hamon, Jørgensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lienemann, Madeira, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, Sifunakis, Sornosa Martínez, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Cohn-Bendit

Erapooletuid: 13

GUE/NGL: Kaufmann, Liotard, Seppänen

NI: Baco, Kozlík, Rivera

UEN: Angelilli, Foglietta, Pirilli, Poli Bortone

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, van Buitenen

28.   Böge raport A6-0153/2005

Muudatusettepanek 3

189

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Duff, Ek, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guerreiro, Manolakou, Morgantini, Pafilis, Papadimoulis, Strož

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Resetarits, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Castiglione, Cesa, Chichester, Deva, De Veyrac, Dionisi, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gawronski, Grosch, Hannan, Harbour, Jackson, Kamall, Kirkhope, Kuźmiuk, McMillan-Scott, Mauro, Musotto, Nicholson, Ouzký, Parish, Pleštinská, Podestà, Purvis, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Škottová, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tajani, Tannock, Van Orden, Ventre, Vernola, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: De Keyser, Geringer de Oedenberg, Gierek, Golik, Grabowska, Hutchinson, Kuc, Liberadzki, Pinior, Rosati, Siwiec

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Vastu: 475

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Deprez, De Sarnez, Duquesne, Fourtou, Laperrouze, Lehideux, Letta, Morillon, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Mussolini

PPE-DE: Andrikienė, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Caspary, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Goebbels, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre, Crowley

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 7

IND/DEM: Louis

NI: Allister, Kozlík

PPE-DE: Ribeiro e Castro, Wijkman

UEN: Kristovskis

Verts/ALE: van Buitenen

29.   Böge raport A6-0153/2005

Muudatusettepanek 40

Poolt: 173

ALDE: Budreikaitė, Busk, Chiesa, Onyszkiewicz

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, Wise

NI: Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, Callanan, Chichester, Chmielewski, Deva, Dombrovskis, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fjellner, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Jałowiecki, Kaczmarek, Kamall, Kelam, Kirkhope, Klich, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Lewandowski, McMillan-Scott, Nicholson, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Parish, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Saryusz-Wolski, Seeberg, Sonik, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Wojciechowski, Zaleski, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Grabowska, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, Kuc, Liberadzki, McAvan, Martin David, Pinior, Rosati, Siwiec, Skinner, Stihler, Szejna, Whitehead, Wynn

UEN: Bielan, Camre, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Roszkowski, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Harms, Schlyter

Vastu: 497

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kauppi, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pinheiro, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Glante, Goebbels, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foglietta, La Russa, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 8

IND/DEM: Sinnott

NI: Allister, Baco, Kozlík, Mote, Rivera

PPE-DE: Fajmon

Verts/ALE: van Buitenen

30.   Böge raport A6-0153/2005

Lõige 51(5)/2

Poolt: 528

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo, Svensson

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Krasts, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 141

ALDE: Andria, Malmström

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Elles, Fajmon, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Queiró, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wuermeling, Zvěřina

PSE: Andersson, Hedh, Hedkvist Petersen, Peillon, Segelström, Westlund

UEN: Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 13

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Lombardo, Wijkman

UEN: Aylward, Crowley, Didžiokas, Kristovskis, Ó Neachtain, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

31.   Böge raport A6-0153/2005

Lõige 51(6)/2

Poolt: 545

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Markov, Ransdorf, Rizzo

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Salvini, Sinnott, Speroni

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Corbett, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 121

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Fraga Estévez, Rübig

PSE: Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Berlinguer, Berman, Calabuig Rull, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Díez González, Dührkop Dührkop, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Pleguezuelos Aguilar, Rasmussen, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Sornosa Martínez, Thomsen, Valenciano Martínez-Orozco, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 14

GUE/NGL: Kaufmann, Liotard

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Kozlík, Rivera, Rutowicz

PSE: Le Foll

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, van Buitenen

32.   Böge raport A6-0153/2005

Muudatusettepanek 30

Poolt: 301

ALDE: Bourlanges, Budreikaitė, Degutis, Deprez, Duquesne, Fourtou, Harkin, Ortuondo Larrea, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Borghezio, Karatzaferis, Salvini, Sinnott, Speroni

NI: Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Masiel

PPE-DE: Andrikienė, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, Busquin, Calabuig Rull, Carnero González, Cercas, De Keyser, De Vits, Díez González, Dührkop Dührkop, Ferreira Anne, García Pérez, Gierek, Grech, Gurmai, Hutchinson, Lambrinidis, Lavarra, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Muscat, Obiols i Germà, Pleguezuelos Aguilar, Reynaud, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Sifunakis, Sornosa Martínez, Tarabella, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Bielan, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Vastu: 366

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, De Sarnez, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Cesa, Chichester, Deva, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Ebner, Evans Jonathan, Fajmon, Gawronski, Grosch, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Kušķis, Lombardo, McMillan-Scott, Mauro, Nicholson, Ouzký, Parish, Pīks, Podestà, Purvis, Sartori, Siekierski, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tajani, Tannock, Van Orden, Ventre, Vernola, Vlasák, Wijkman, Zahradil, Zappalà, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 21

ALDE: Beaupuy

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Buzek

PSE: Estrela

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

33.   Böge raport A6-0153/2005

Muudatusettepanek 33

Poolt: 407

ALDE: Budreikaitė, Degutis, Deprez, Duquesne, Harkin, Jäätteenmäki, Lax, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Ries, Takkula, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Borghezio, Coûteaux, Karatzaferis, Louis, Salvini, Sinnott, Speroni, de Villiers

NI: Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berger, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Carnero González, Castex, Cercas, De Keyser, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Falbr, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Glante, Grech, Gurmai, Hamon, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leinen, Lienemann, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Sifunakis, Sornosa Martínez, Stockmann, Tarabella, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Weiler, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 268

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, De Sarnez, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Portas, Rizzo

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, De Michelis, Gollnisch, Mote, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, Kušķis, Liese, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Pīks, Purvis, Seeberg, Siekierski, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wijkman, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Dobolyi, Douay, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Thomsen, Titley, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Camre, Krasts, Kristovskis, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Evans Jillian

Erapooletuid: 12

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

NI: Baco, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Buzek

PSE: De Vits, El Khadraoui, Whitehead

Verts/ALE: van Buitenen

34.   Böge raport A6-0153/2005

Muudatusettepanek 34

Poolt: 382

ALDE: Gentvilas, Hall, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Szent-Iványi

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Salvini, Speroni, Železný

NI: Allister, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Bono, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, De Vits, Díez González, Estrela, Fazakas, Ferreira Elisa, García Pérez, Glante, Gröner, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Jöns, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Madeira, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Skinner, Sornosa Martínez, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Jonckheer, Smith

Vastu: 278

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo, Sjöstedt

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, De Michelis, Dillen, Mote, Resetarits, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Bowis, Grossetête, Kuźmiuk

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ford, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gurmai, Guy-Quint, Harangozó, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 14

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Svensson

IND/DEM: Bonde, Goudin, Louis, Lundgren, de Villiers

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Lombardo, Podkański

Verts/ALE: van Buitenen

35.   Böge raport A6-0153/2005

Resolutsioon

Poolt: 426

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo

IND/DEM: Sinnott

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Mussolini, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Casaca, Christensen, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Mastenbroek, Mikko, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere

Verts/ALE: Evans Jillian, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Rühle, Smith, Ždanoka

Vastu: 140

ALDE: Alvaro, Chatzimarkakis, Klinz, Krahmer, Lambsdorff

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Fruteau, Laignel, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Breyer, Hammerstein Mintz, Isler Béguin, Kusstatscher, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Erapooletuid: 122

ALDE: Chiesa, Ek, Malmström

GUE/NGL: Adamou, Kaufmann

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Martinez

PPE-DE: Ayuso González, Cederschiöld, Díaz de Mera García Consuegra, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, López-Istúriz White, Mato Adrover, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Montoro Romero, Pomés Ruiz, Queiró, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Varela Suanzes-Carpegna, Wijkman

PSE: Arif, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Cottigny, Díez González, Dührkop Dührkop, Evans Robert, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gill, Hamon, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, Le Foll, Lienemann, McAvan, McCarthy, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Obiols i Germà, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Whitehead, Wynn, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Crowley, Fotyga, Krasts, Ó Neachtain, Ryan, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

36.   Rosati raport A6-0138/2005

Muudatusettepanek 9

Poolt: 56

ALDE: Malmström, Matsakis, Samuelsen, Väyrynen

GUE/NGL: de Brún, Liotard, McDonald, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott

NI: Allister, Belohorská, Resetarits

PPE-DE: Gyürk

PSE: van den Berg, Panzeri, Segelström

Verts/ALE: Aubert, Auken, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 574

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, Smith

Erapooletuid: 27

ALDE: Ek

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera, Rutowicz

PSE: Arif, Berès, Bono, Bourzai, Castex, Ferreira Anne, Hamon, Hedh, Laignel, Moscovici, Rocard, Roure, Vaugrenard, Vergnaud

UEN: Janowski

Verts/ALE: van Buitenen, Rühle

37.   Rosati raport A6-0138/2005

Muudatusettepanek 8

Poolt: 152

ALDE: Jäätteenmäki, Malmström, Matsakis, Takkula, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Őry, Pálfi, Schmitt Pál, Surján, Szájer, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Bono, Bourzai, Busquin, Castex, De Keyser, De Vits, El Khadraoui, Ferreira Anne, Guy-Quint, Hamon, Hedkvist Petersen, Hutchinson, Laignel, Lambrinidis, Matsouka, Moscovici, Paleckis, Peillon, Rocard, Roure, Savary, Segelström, Sifunakis, Tarabella, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Westlund, Xenogiannakopoulou

UEN: Fotyga, Janowski, Roszkowski

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 480

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gurmai, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, Smith

Erapooletuid: 25

ALDE: Hall

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Cederschiöld, Hökmark, Ibrisagic, Seeberg

PSE: Lienemann

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Rühle

38.   B6-0327/2005 — Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala

Lõige 13/2

Poolt: 572

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Resetarits, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lombardo, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 68

ALDE: Chatzimarkakis

GUE/NGL: de Brún, Liotard, McDonald, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Giertych, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Piotrowski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Allister

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Mauro, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 11

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Karatzaferis, Železný

NI: Baco, Bobošíková, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

39.   B6-0327/2005 — Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala

Lõige 13/3

Poolt: 501

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Mölzer, Resetarits, Rivera, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 149

ALDE: Chatzimarkakis, Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Hannan, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Podkański, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, van den Berg, Christensen, Rasmussen, Segelström, Westlund

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 10

ALDE: Takkula

IND/DEM: Karatzaferis, Železný

NI: Bobošíková, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

40.   B6-0327/2005 — Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala

Muudatusettepanek 3

Poolt: 312

ALDE: Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, De Sarnez, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Letta, Ludford, Malmström, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Tomczak

NI: Resetarits

PPE-DE: Járóka, Wijkman, Zappalà

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Foglietta

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 319

ALDE: Chatzimarkakis, Hall, Krahmer, Lax, Lehideux, Lynne, Onyszkiewicz, Polfer, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 14

IND/DEM: Goudin

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera

UEN: Bielan, Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski

Verts/ALE: van Buitenen

41.   B6-0327/2005 — Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala

Lõige 29/1

Poolt: 565

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 92

GUE/NGL: de Brún, Liotard, McDonald, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, de Villiers, Whittaker, Wierzejski

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Podestà, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vernola, Vlasák, von Wogau, Zahradil, Zvěřina

UEN: Camre, Krasts, La Russa

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 9

GUE/NGL: Pflüger, Wagenknecht

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Podkański, Ventre

Verts/ALE: van Buitenen

42.   B6-0327/2005 — Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala

Lõige 29/2

Poolt: 521

ALDE: Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Wallis, Watson

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 128

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vernola, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Camre, Krasts, Kristovskis, La Russa, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Flautre, Schlyter

Erapooletuid: 9

ALDE: Andria

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Železný

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Ventre

Verts/ALE: van Buitenen

43.   B6-0327/2005 — Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala

Resolutsioon

Poolt: 528

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Guidoni, Henin, Kaufmann, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Rizzo, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Battilocchio, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Mussolini, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Kristovskis, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 116

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Meijer, Pafilis, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Podkański, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Toubon, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Medina Ortega

UEN: Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Roszkowski, Szymański, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 24

GUE/NGL: Flasarová, Markov, Pflüger, Remek, Wagenknecht

IND/DEM: Železný

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Hybášková, Lauk, Ventre

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Krasts, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella

Verts/ALE: van Buitenen

44.   Moraesi raport A6-0140/2005

Muudatusettepanek 12

Poolt: 93

ALDE: Birutis, Bourlanges, Degutis, Deprez, Karim, Kułakowski, Lehideux, Lynne, Manders, Ries, Takkula

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Giertych, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Wierzejski

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Bowis, Busuttil, Buzek, Casa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Kelam, Klich, Kudrycka, Lewandowski, Mauro, Olbrycht, Piskorski, Posselt, Protasiewicz, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, von Wogau, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Geringer de Oedenberg, Paasilinna

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Jonckheer

Vastu: 536

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Matsakis, Morillon, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Louis, Lundgren, Tomczak, de Villiers

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 21

ALDE: Beaupuy, Laperrouze

GUE/NGL: de Brún, McDonald, Remek

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Speroni, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Wijkman

Verts/ALE: van Buitenen

45.   Moraesi raport A6-0140/2005

Lõige 22/1

Poolt: 571

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schwab, Seeber, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 55

ALDE: Alvaro

IND/DEM: Borghezio, Coûteaux, Louis, Pęk, Piotrowski, Salvini, Speroni, de Villiers

NI: Allister, Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Atkins, Buzek, Chmielewski, Handzlik, Kaczmarek, Kelam, Klich, Kudrycka, Kuźmiuk, Olbrycht, Piskorski, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Guy-Quint, Hughes, Ilves, Mann Erika, Martínez Martínez, Valenciano Martínez-Orozco, Yañez-Barnuevo García

Erapooletuid: 15

IND/DEM: Booth, Clark, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Baco, Kozlík, Mote

PSE: Dührkop Dührkop

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

46.   Moraesi raport A6-0140/2005

Lõige 22/2

Poolt: 341

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Goudin, Grabowski, Lundgren, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Grosch, Maat, Schmitt Ingo, Ventre, Vernola

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 294

ALDE: Karim, Lynne, Takkula

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, de Villiers

NI: Allister, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Libicki, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Erapooletuid: 16

IND/DEM: Batten, Karatzaferis, Whittaker, Železný

NI: Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Mote, Vanhecke

PPE-DE: Brepoels, Wijkman

UEN: Krasts, Kristovskis, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

47.   Moraesi raport A6-0140/2005

Lõige 22/2

Poolt: 212

ALDE: Kułakowski

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, de Villiers, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Bradbourn, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Daul, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Goepel, Grossetête, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hybášková, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jeggle, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Mitchell, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Pálfi, Parish, Peterle, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schröder, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Vakalis, Van Orden, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Fazakas, Geringer de Oedenberg, Vergnaud

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Vastu: 415

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Belet, Berend, Bowis, Busuttil, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Coveney, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Fjellner, Gahler, Gál, Gaľa, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jordan Cizelj, Klich, Kušķis, Landsbergis, Lombardo, López-Istúriz White, Mato Adrover, Mauro, Méndez de Vigo, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Olajos, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Podestà, Podkański, Queiró, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schmitt Ingo, Silva Peneda, Spautz, Šťastný, Stubb, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Weber Manfred, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 18

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Kozlík, Mote, Rivera

PPE-DE: Esteves

Verts/ALE: van Buitenen, de Groen-Kouwenhoven

48.   Moraesi raport A6-0140/2005

Lõige 24/1

Poolt: 575

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Resetarits, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schröder, Seeber, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 62

ALDE: Geremek, Guardans Cambó

GUE/NGL: Figueiredo

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, de Villiers, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Buzek, Chmielewski, Cirino Pomicino, Gräßle, Handzlik, Hudacký, Jałowiecki, Kaczmarek, Kelam, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, Mauro, Olbrycht, Piskorski, Saryusz-Wolski, Schöpflin, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Berès, El Khadraoui, Fazakas, Hasse Ferreira

Verts/ALE: de Groen-Kouwenhoven

Erapooletuid: 19

GUE/NGL: Adamou, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Mote, Rivera, Rutowicz

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

49.   Moraesi raport A6-0140/2005

Lõige 24/2

Poolt: 346

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bowis, Cederschiöld, Esteves, Fjellner, Grosch, Gyürk, Hannan, Hybášková, Ibrisagic, Kauppi, Konrad, Stubb, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Didžiokas, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 280

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere

Erapooletuid: 22

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Kozlík, Mote

PPE-DE: Lechner, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Samaras, Szájer

PSE: Ilves

UEN: Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

50.   Moraesi raport A6-0140/2005

Muudatusettepanek 8

Poolt: 556

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Masiel, Mölzer, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Vastu: 86

ALDE: Szent-Iványi

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Salvini

NI: Battilocchio, Bobošíková, Martinez

PPE-DE: Esteves, Ulmer

PSE: De Rossa

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 10

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Speroni

NI: Baco, Dillen, Kozlík, Mote, Vanhecke

PPE-DE: Wijkman

Verts/ALE: van Buitenen

51.   Moraesi raport A6-0140/2005

Resolutsioon

Poolt: 360

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Bowis, Cederschiöld, Chmielewski, Cirino Pomicino, Dimitrakopoulos, Doyle, Duka-Zólyomi, Fjellner, Gál, Garriga Polledo, Grosch, Hökmark, Ibrisagic, Jałowiecki, Járóka, Kauppi, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Stubb, Surján, Szájer, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 272

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Belet, Berend, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Ouzký, Pack, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 20

ALDE: Takkula

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Coveney, Esteves, Fatuzzo, Hybášková, Jordan Cizelj, Kamall, Posselt

PSE: Attard-Montalto

UEN: Aylward, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Ryan

Verts/ALE: van Buitenen

---

VASTUVÕETUD TEKSTID

P6_TA(2005)0224

Poliitililised väljakutsed ja eelarvevahendid (2007-2013)

Euroopa Parlamendi resolutsioon laienenud liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite kohta (2007-2013) (2004/2209(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artikleid 268-276; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artikleid 268-276;

| — | võttes arvesse 6. mail 1999. aastal Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamise kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. mail 1999. aastal Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamise kohta (1);

| — | võttes arvesse komisjoni 10. veebruari 2004. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile — Ehitades meie ühist tulevikku: laienenud liidu poliitikaväljakutsed ja eelarvevahendid 2007-2013 (KOM(2004)0101) ning 14. juuli 2004. aasta teatist finantsperspektiivid 2007-2013 (KOM(2004)0487), komisjoni 14. juuli 2004. aasta töödokumenti “Eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse tõhustamist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe uuendamine” (KOM(2004)0498), komisjoni 14. juuli 2004. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (KOM(2004)0501) ja komisjoni 14. juuli 2004. aasta aruannet omavahendite süsteemi toimimise kohta (KOM(2004)0505); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. veebruari 2004. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile — Ehitades meie ühist tulevikku: laienenud liidu poliitikaväljakutsed ja eelarvevahendid 2007-2013 (KOM(2004)0101) ning 14. juuli 2004. aasta teatist finantsperspektiivid 2007-2013 (KOM(2004)0487), komisjoni 14. juuli 2004. aasta töödokumenti “Eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse tõhustamist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe uuendamine” (KOM(2004)0498), komisjoni 14. juuli 2004. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (KOM(2004)0501) ja komisjoni 14. juuli 2004. aasta aruannet omavahendite süsteemi toimimise kohta (KOM(2004)0505);

| — | võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingut (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingut (2);

| — | võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2000. aasta otsust 2000/597/EÜ, Euratom, Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2000. aasta otsust 2000/597/EÜ, Euratom, Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (3);

| — | võttes arvesse oma 22. aprilli 2004. aasta resolutsiooni ühise tuleviku ehitamise kohta: laienenud liidu poliitilised väljakutsed ja eelarvevahendid 2007-2013 (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. aprilli 2004. aasta resolutsiooni ühise tuleviku ehitamise kohta: laienenud liidu poliitilised väljakutsed ja eelarvevahendid 2007-2013 (4);

| — | võttes arvesse oma 15. septembri 2004. aasta otsust ajutise komisjoni moodustamise kohta, mis tegeleb laienenud liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahenditega 2007-2013 (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. septembri 2004. aasta otsust ajutise komisjoni moodustamise kohta, mis tegeleb laienenud liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahenditega 2007-2013 (5);

| — | võttes arvesse oma suuliselt vastatavat küsimust nõukogule O-0067/2004 (B6-0130/2004) ja oma nõukogule esitatud resolutsiooni finantsperspektiivi kohta seoses Euroopa Ülemkogu kohtumisega 2004. aasta detsembris (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma suuliselt vastatavat küsimust nõukogule O-0067/2004 (B6-0130/2004) ja oma nõukogule esitatud resolutsiooni finantsperspektiivi kohta seoses Euroopa Ülemkogu kohtumisega 2004. aasta detsembris (6);

| — | võttes arvesse oma suuliselt vastatavat küsimust komisjonile O-0068/2004 (B6-0131/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma suuliselt vastatavat küsimust komisjonile O-0068/2004 (B6-0131/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 175; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 175;

| — | võttes arvesse laienenud liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite (2007-2013) ajutise komisjoni raportit ning eelarvekontrollikomisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, põllumajandus- ja maaelu arengu komisjoni, kalanduskomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, põhiseaduskomisjoni, naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni, välisasjade komisjoni, arengukomisjoni ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi (A6-0153/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse laienenud liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite (2007-2013) ajutise komisjoni raportit ning eelarvekontrollikomisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, põllumajandus- ja maaelu arengu komisjoni, kalanduskomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, põhiseaduskomisjoni, naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni, välisasjade komisjoni, arengukomisjoni ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi (A6-0153/2005),

| A. | arvestades, et kehtiv finantsperspektiiv ja institutsioonidevaheline 6. mai 1999. aasta kokkulepe eelarvemenetluse parandamise ja eelarvedistsipliini kohta lõpevad põhimõtteliselt aastal 2006; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kehtiv finantsperspektiiv ja institutsioonidevaheline 6. mai 1999. aasta kokkulepe eelarvemenetluse parandamise ja eelarvedistsipliini kohta lõpevad põhimõtteliselt aastal 2006;

| B. | arvestades, et enamik ühenduse finantsmõjuga õigusaktidest lõpeb 2006. aastal; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et enamik ühenduse finantsmõjuga õigusaktidest lõpeb 2006. aastal;

| C. | arvestades, et järgmise finantsperspektiivi koostamine on üks suuremaid väljakutseid, mis liidu ees eelolevatel kuudel seisab, kuna see kujundab uue laienenud Euroopa, ning võttes arvesse uusi sisemisi ja üleilmseid väljakutseid ja ülesandeid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et järgmise finantsperspektiivi koostamine on üks suuremaid väljakutseid, mis liidu ees eelolevatel kuudel seisab, kuna see kujundab uue laienenud Euroopa, ning võttes arvesse uusi sisemisi ja üleilmseid väljakutseid ja ülesandeid;

| D. | arvestades, et Euroopa Parlament otsustas moodustada ajutise komisjoni alljärgneva mandaadiga:






  a) | määratleda Euroopa Parlamendi poliitilised prioriteedid tulevase finantsperspektiivi jaoks nii õigusloome kui eelarve osas, |
| --- | --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Parlament otsustas moodustada ajutise komisjoni alljärgneva mandaadiga:

a)

määratleda Euroopa Parlamendi poliitilised prioriteedid tulevase finantsperspektiivi jaoks nii õigusloome kui eelarve osas,

| b) | teha ettepanek tulevase finantsperspektiivi struktuuri osas lähtuvalt nimetatud prioriteetidest, |
| --- | --- |

b)

teha ettepanek tulevase finantsperspektiivi struktuuri osas lähtuvalt nimetatud prioriteetidest,

| c) | koostada kalkulatsioon Euroopa Liidu kulutusteks eraldatavate rahaliste ressursside kohta ajaperioodiks 2007-2013, |
| --- | --- |

c)

koostada kalkulatsioon Euroopa Liidu kulutusteks eraldatavate rahaliste ressursside kohta ajaperioodiks 2007-2013,

| d) | teha ettepanek vahendite esialgse jaotamise kohta finantsperspektiivi eri rubriikide vahel ja piires, mis oleks kooskõlas nimetatud prioriteetide ja pakutud struktuuriga; |
| --- | --- |

d)

teha ettepanek vahendite esialgse jaotamise kohta finantsperspektiivi eri rubriikide vahel ja piires, mis oleks kooskõlas nimetatud prioriteetide ja pakutud struktuuriga;

| E. | arvestades, et ajutine komisjon peaks esitama oma lõpliku raporti, enne kui Euroopa Ülemkogu oma ühise seisukoha vastu võtab; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ajutine komisjon peaks esitama oma lõpliku raporti, enne kui Euroopa Ülemkogu oma ühise seisukoha vastu võtab;

| F. | vastavalt 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe lõikele 26 on komisjon algatanud uue finantsperspektiivi ja uue institutsioonidevahelise kokkuleppe koostamise protsessi, esitades selleks ettepanekud vastavalt 10. veebruaril 2004 ja 14. juulil 2004; |
| --- | --- |

F.

vastavalt 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe lõikele 26 on komisjon algatanud uue finantsperspektiivi ja uue institutsioonidevahelise kokkuleppe koostamise protsessi, esitades selleks ettepanekud vastavalt 10. veebruaril 2004 ja 14. juulil 2004;

| G. | arvestades, et Euroopa põhiseaduse leping (edaspidi “õhiseadus”) tugevdab Euroopa Parlamendi rolli mitmetes õigusloome valdkondades, laiendab Euroopa Parlamendi eelarvevolitusi ja sätestab artiklis I-55 ja artikli III-402 lõikes 5 mitmeaastase finantsraamistiku, millest saab nõukogu Euroopa seadus, mis võetakse ühehäälselt vastu pärast lepitust Euroopa Parlamendiga ja kui Euroopa Parlament on sellele oma liikmete häälteenamusega nõusoleku andnud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa põhiseaduse leping (edaspidi “õhiseadus”) tugevdab Euroopa Parlamendi rolli mitmetes õigusloome valdkondades, laiendab Euroopa Parlamendi eelarvevolitusi ja sätestab artiklis I-55 ja artikli III-402 lõikes 5 mitmeaastase finantsraamistiku, millest saab nõukogu Euroopa seadus, mis võetakse ühehäälselt vastu pärast lepitust Euroopa Parlamendiga ja kui Euroopa Parlament on sellele oma liikmete häälteenamusega nõusoleku andnud;

| H. | arvestades, et 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe lõige 26 sätestab kehtiva finantsperspektiivi pikendamise, kui mõni käesoleva kokkuleppe osaline ei ütle sellest selgesõnaliselt lahti; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe lõige 26 sätestab kehtiva finantsperspektiivi pikendamise, kui mõni käesoleva kokkuleppe osaline ei ütle sellest selgesõnaliselt lahti;

| I. | arvestades, et institutsioonidevahelise kokkuleppe puudumisel lubab EÜ asutamisleping vastu võtta aastaeelarved artiklite 272 ja 273 sätete alusel, kui eelarvet ei ole vastu võetud eelarveaasta alguses; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et institutsioonidevahelise kokkuleppe puudumisel lubab EÜ asutamisleping vastu võtta aastaeelarved artiklite 272 ja 273 sätete alusel, kui eelarvet ei ole vastu võetud eelarveaasta alguses;

| J. | arvestades, et uus komisjon kinnitas ametlikult eelmise komisjoni ettepanekud uue finantsperspektiivi struktuuri, kestuse ja rahaliste allikate taseme kohta aastate ja kulutusrubriikide lõikes ning kõigi “Prodi paketi” nime all tuntud seadusandlike ettepanekute kohta; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et uus komisjon kinnitas ametlikult eelmise komisjoni ettepanekud uue finantsperspektiivi struktuuri, kestuse ja rahaliste allikate taseme kohta aastate ja kulutusrubriikide lõikes ning kõigi “Prodi paketi” nime all tuntud seadusandlike ettepanekute kohta;

| K. | arvestades, et oma eespool nimetatud 22. aprilli 2004. aasta resolutsioonis rõhutas Euroopa Parlament, et “ilma Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahelise nõusolekuta finantsraamistiku osas ei tule mingit finantsperspektiivi, kuna kehtiv asutamisleping ei tee finantsperspektiivi kohustuslikuks, sätestades vaid aastaeelarved”; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et oma eespool nimetatud 22. aprilli 2004. aasta resolutsioonis rõhutas Euroopa Parlament, et “ilma Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahelise nõusolekuta finantsraamistiku osas ei tule mingit finantsperspektiivi, kuna kehtiv asutamisleping ei tee finantsperspektiivi kohustuslikuks, sätestades vaid aastaeelarved”;

| L. | arvestades, et käibemaks ja laekumised SKTlt (mis juurutati ajal, mil nad loodi ELi täiendavate tuludena lisaks ELi omavahenditele), on järk-järgult saanud ühenduse eelarve finantseerimise peamiseks allikaks; arvestades, et koos omavahendite süsteemile lisatud mööndusrežiimidega on need selle ainult keerukamaks, kodanike jaoks läbipaistmatumaks ja üha ebaõiglasemaks muutnud ning on viinud finantssüsteemini, mis on põhjustanud lubamatut ebavõrdsust liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et käibemaks ja laekumised SKTlt (mis juurutati ajal, mil nad loodi ELi täiendavate tuludena lisaks ELi omavahenditele), on järk-järgult saanud ühenduse eelarve finantseerimise peamiseks allikaks; arvestades, et koos omavahendite süsteemile lisatud mööndusrežiimidega on need selle ainult keerukamaks, kodanike jaoks läbipaistmatumaks ja üha ebaõiglasemaks muutnud ning on viinud finantssüsteemini, mis on põhjustanud lubamatut ebavõrdsust liikmesriikide vahel;

| M. | arvestades, et 2004. aasta detsembri Euroopa Ülemkogu järeldused kinnitasid “Prodi paketi” kui aluse nõukogu töö jaoks, kes nõustus pidama Euroopa Parlamendiga institutsioonidevahelist dialoogi korrapäraste kontaktide kaudu; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 2004. aasta detsembri Euroopa Ülemkogu järeldused kinnitasid “Prodi paketi” kui aluse nõukogu töö jaoks, kes nõustus pidama Euroopa Parlamendiga institutsioonidevahelist dialoogi korrapäraste kontaktide kaudu;

| N. | arvestades, et 2004. aasta detsembri Euroopa Ülemkogu järeldustes on selgelt paika pandud seos finantsperspektiivi ja omavahendite ning parandusmehhanismide küsimuse vahel; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 2004. aasta detsembri Euroopa Ülemkogu järeldustes on selgelt paika pandud seos finantsperspektiivi ja omavahendite ning parandusmehhanismide küsimuse vahel;

| O. | arvestades, et ajutine komisjon on viimase kuue kuu jooksul:






  — | teinud komisjoni ettepanekute süvaanalüüsi, |
| --- | --- | --- |

O.

arvestades, et ajutine komisjon on viimase kuue kuu jooksul:

—

teinud komisjoni ettepanekute süvaanalüüsi,

| — | teinud lähedast koostööd kõikide alaliste komisjonidega, kelle arvamusi on hoolikalt kontrollitud, |
| --- | --- |

—

teinud lähedast koostööd kõikide alaliste komisjonidega, kelle arvamusi on hoolikalt kontrollitud,

| — | huviga jälginud Hollandi kui eesistujariigi “ehitusplokkide” töömeetodit ning suhelnud sagedasti ja konstruktiivselt Luksemburgi kui eesistujariigiga, |
| --- | --- |

—

huviga jälginud Hollandi kui eesistujariigi “ehitusplokkide” töömeetodit ning suhelnud sagedasti ja konstruktiivselt Luksemburgi kui eesistujariigiga,

| — | välja selgitanud positiivsed poliitilised prioriteedid, pidades silmas vajadust määratleda Euroopa Parlamendi positsioon läbirääkimistel, |
| --- | --- |

—

välja selgitanud positiivsed poliitilised prioriteedid, pidades silmas vajadust määratleda Euroopa Parlamendi positsioon läbirääkimistel,

| — | teinud ettepanekuid järgmise finantsperspektiivi kestuse, struktuuri ja rahaliste allikate osas vastavalt saadud mandaadile, |
| --- | --- |

—

teinud ettepanekuid järgmise finantsperspektiivi kestuse, struktuuri ja rahaliste allikate osas vastavalt saadud mandaadile,

| P. | arvestades, et põhiseadus sätestab liidu omavahendite uute kategooriate juurutamise ning ühe olemasoleva kategooria tühistamise võimaluse, |
| --- | --- |

P.

arvestades, et põhiseadus sätestab liidu omavahendite uute kategooriate juurutamise ning ühe olemasoleva kategooria tühistamise võimaluse,

Üldraamistik

| 1. | nõuab, et Euroopa Liidu laienemise jaoks peaksid olema asjaomased rahalised allikad, mis vastaksid ulatuselt selle esilekerkivatele poliitilistele ambitsioonidele ja kataksid selle suurenevad kohustused kodus ja välismaal; nõuab lisaks sellele, et kõik Euroopa Liidu eelarvest tehtavad kulutused peaksid olema kantud eesmärgist lisada euroopalikke väärtusi liikmesriikide riiklikele kulutustele ning et kulutusi puudutavate otsuste osas mittevälistava pädevuse valdkonnas tuleks rangelt kinni pidada subsidiaarsuse põhimõttest — eriti kriteeriumist, et ELi meetmetega on nende ulatuse või mõju tõttu kergem liidu eesmärke saavutada; |
| --- | --- |

1.

nõuab, et Euroopa Liidu laienemise jaoks peaksid olema asjaomased rahalised allikad, mis vastaksid ulatuselt selle esilekerkivatele poliitilistele ambitsioonidele ja kataksid selle suurenevad kohustused kodus ja välismaal; nõuab lisaks sellele, et kõik Euroopa Liidu eelarvest tehtavad kulutused peaksid olema kantud eesmärgist lisada euroopalikke väärtusi liikmesriikide riiklikele kulutustele ning et kulutusi puudutavate otsuste osas mittevälistava pädevuse valdkonnas tuleks rangelt kinni pidada subsidiaarsuse põhimõttest — eriti kriteeriumist, et ELi meetmetega on nende ulatuse või mõju tõttu kergem liidu eesmärke saavutada;

| 2. | nõuab usaldusväärse finantsjuhtimise, lihtsustamise ja demokraatliku aruandekohustuse huvides finantskontrolli mehhanismide parandamist ja lihtsustamist nii institutsioonide tasandil kui liikmesriikides, et tagada tegelik avalik vastutus kõigi ELi kulutuste puhul; |
| --- | --- |

2.

nõuab usaldusväärse finantsjuhtimise, lihtsustamise ja demokraatliku aruandekohustuse huvides finantskontrolli mehhanismide parandamist ja lihtsustamist nii institutsioonide tasandil kui liikmesriikides, et tagada tegelik avalik vastutus kõigi ELi kulutuste puhul;

| 3. | tuletab meelde, et finantsperspektiiv on finantsraamistik, mille eesmärgiks on tagada ELi prioriteetide areng eelarvedistsipliini kontekstis, ega ole seitsmeks aastaks koostatud mitmeaastane eelarve; juhib tähelepanu sellele, et finantsperspektiiv on võrdlusdokument ja peab seetõttu tagama vajaliku paindlikkuse, et peegeldada keskmise tähtajaga poliitilisi ambitsioone, ning tagama rahalised vahendid, mis on vajalikud eelolevate väljakutsete tõhusaks ja õiglaseks vastuvõtmiseks, nagu on sätestatud EÜ asutamislepingus; on otsustanud täiel määral kasutada talle asutamislepingu artikliga 272 antud volitusi, millest lähtuvalt kehtestatakse Euroopa Liidu kulutuste kinnitamise eesmärgil iga-aastane eelarvemenetlus; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et finantsperspektiiv on finantsraamistik, mille eesmärgiks on tagada ELi prioriteetide areng eelarvedistsipliini kontekstis, ega ole seitsmeks aastaks koostatud mitmeaastane eelarve; juhib tähelepanu sellele, et finantsperspektiiv on võrdlusdokument ja peab seetõttu tagama vajaliku paindlikkuse, et peegeldada keskmise tähtajaga poliitilisi ambitsioone, ning tagama rahalised vahendid, mis on vajalikud eelolevate väljakutsete tõhusaks ja õiglaseks vastuvõtmiseks, nagu on sätestatud EÜ asutamislepingus; on otsustanud täiel määral kasutada talle asutamislepingu artikliga 272 antud volitusi, millest lähtuvalt kehtestatakse Euroopa Liidu kulutuste kinnitamise eesmärgil iga-aastane eelarvemenetlus;

| 4. | märgib, et uus Barroso komisjon on täielikult heaks kiitnud ettepanekud, mille esitas Prodi komisjon oma mandaadi viimaste kuude jooksul; lükkab aga tagasi süsteemi, mis seob Euroopa Liidu valitava ja täitevorgani rohkem kui kolmeks järjestikuseks mandaadiks; |
| --- | --- |

4.

märgib, et uus Barroso komisjon on täielikult heaks kiitnud ettepanekud, mille esitas Prodi komisjon oma mandaadi viimaste kuude jooksul; lükkab aga tagasi süsteemi, mis seob Euroopa Liidu valitava ja täitevorgani rohkem kui kolmeks järjestikuseks mandaadiks;

| 5. | on teadlik keerukast poliitilisest, majanduslikust ja sotsiaalsest kontekstist mitmetes liikmesriikides, kuid tuletab meelde, et ELi eelarve kasvas aastatel 1996 kuni 2002 8,2 % võrra, samal ajal kui riigieelarvete keskmine kasv (EL-15) oli 22,9 %; märgib, et MacDougalli raportis (7) leitakse, et Euroopa eelarve suurusjärk peaks olema 2-2,5 % liikmesriikide SKTst; kasutab võimalust juhtida tähelepanu sellele, et 1993. aastal 15 liikmesriigi jaoks kehtestatud omavahendite piirmäära ei ole sellest ajast muudetud, st 1,31 % ELi RKTst kulukohustuste assigneeringuteks ja 1,24 % ELi RKTst maksete assigneeringuteks; tuletab meelde, et ELi eelarve tase moodustab praegu alla 2,5 % liidu kogu avaliku sektori kulutustest, samas kui avaliku sektori kogukulutused moodustavad keskmiselt 47 % ELi RKTst; |
| --- | --- |

5.

on teadlik keerukast poliitilisest, majanduslikust ja sotsiaalsest kontekstist mitmetes liikmesriikides, kuid tuletab meelde, et ELi eelarve kasvas aastatel 1996 kuni 2002 8,2 % võrra, samal ajal kui riigieelarvete keskmine kasv (EL-15) oli 22,9 %; märgib, et MacDougalli raportis (7) leitakse, et Euroopa eelarve suurusjärk peaks olema 2-2,5 % liikmesriikide SKTst; kasutab võimalust juhtida tähelepanu sellele, et 1993. aastal 15 liikmesriigi jaoks kehtestatud omavahendite piirmäära ei ole sellest ajast muudetud, st 1,31 % ELi RKTst kulukohustuste assigneeringuteks ja 1,24 % ELi RKTst maksete assigneeringuteks; tuletab meelde, et ELi eelarve tase moodustab praegu alla 2,5 % liidu kogu avaliku sektori kulutustest, samas kui avaliku sektori kogukulutused moodustavad keskmiselt 47 % ELi RKTst;

| 6. | leiab, et 15 vana Euroopa liidu liikmesriiki võiksid laienemiskulud, mida tuleb käsitada õiglaselt ja erapooletult, täielikult enda peale võtta ning et neid tuleks pidada miinimumiks, võttes arvesse poliitilisi, sotsiaalseid ja majanduslikke hüvesid, mida Euroopa taasühendamine kogu liidu jaoks tähendab; |
| --- | --- |

6.

leiab, et 15 vana Euroopa liidu liikmesriiki võiksid laienemiskulud, mida tuleb käsitada õiglaselt ja erapooletult, täielikult enda peale võtta ning et neid tuleks pidada miinimumiks, võttes arvesse poliitilisi, sotsiaalseid ja majanduslikke hüvesid, mida Euroopa taasühendamine kogu liidu jaoks tähendab;

| 7. | on veendunud, et finantsperspektiiv võib teha võimalikuks liidule eraldatud rahaliste vahendite tasakaalustatud arengu, tingimusel et:






  — | neid kasutatakse meetmete jaoks, mis toovad Euroopale tõelist lisandväärtust, mille prioriteedid on selgesti määratletud ja mis on kodanike jaoks nähtavad; |
| --- | --- | --- |

7.

on veendunud, et finantsperspektiiv võib teha võimalikuks liidule eraldatud rahaliste vahendite tasakaalustatud arengu, tingimusel et:

—

neid kasutatakse meetmete jaoks, mis toovad Euroopale tõelist lisandväärtust, mille prioriteedid on selgesti määratletud ja mis on kodanike jaoks nähtavad;

| — | nad on optimaalselt kontsentreeritud ja täiendavad riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil sooritatavaid toiminguid, et maksumaksjate koormat võimalikult piirata; |
| --- | --- |

—

nad on optimaalselt kontsentreeritud ja täiendavad riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil sooritatavaid toiminguid, et maksumaksjate koormat võimalikult piirata;

| — | neid kulutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise reeglitest lähtuvalt, keskendudes tõhususele ja mõjususele; märgib, et Euroopa tasandil tehtud kulutused võivad tuua kaasa kokkuhoiu riiklikul tasandil, eriti kuna nendega kaasneb mastaabisääst või võimalik tulu riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

—

neid kulutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise reeglitest lähtuvalt, keskendudes tõhususele ja mõjususele; märgib, et Euroopa tasandil tehtud kulutused võivad tuua kaasa kokkuhoiu riiklikul tasandil, eriti kuna nendega kaasneb mastaabisääst või võimalik tulu riiklikul tasandil;

| 8. | rõhutab, et finantsperspektiivi debatt on lähedalt seotud omavahendite küsimusega, parandusmehhanismidega ning erinevat liiki kaasrahastamise ja rahastamisvahenditega ning vajadusega kohandada olemasolevat süsteemi, nagu Euroopa Ülemkogu on seda oma 2004. aasta detsembri järeldustes tunnistanud; kahetseb, et komisjon ei esitanud paralleelselt uue finantsperspektiiviga ambitsioonikamaid ettepanekuid kehtiva süsteemi väljavahetamiseks; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et finantsperspektiivi debatt on lähedalt seotud omavahendite küsimusega, parandusmehhanismidega ning erinevat liiki kaasrahastamise ja rahastamisvahenditega ning vajadusega kohandada olemasolevat süsteemi, nagu Euroopa Ülemkogu on seda oma 2004. aasta detsembri järeldustes tunnistanud; kahetseb, et komisjon ei esitanud paralleelselt uue finantsperspektiiviga ambitsioonikamaid ettepanekuid kehtiva süsteemi väljavahetamiseks;

| 9. | võtab oma lõplikul hääletusel arvesse viisi, kuidas nõukogu tunnistab vajadust kehtiva omavahendite põhjalikuks reformimiseks, mille alusel võiks uued kulutused liikmesriikide vahel õiglaselt jaotada ning sellest tulenevalt pöörduda tagasi esialgse põhimõtte juurde rahastada ühispoliitikat tõeliste omavahenditega, kasutades läbipaistvat, õiglast ja demokraatlikku süsteemi, mis peaks jõustuma hiljemalt järgmise finantsperspektiivi alguses; |
| --- | --- |

9.

võtab oma lõplikul hääletusel arvesse viisi, kuidas nõukogu tunnistab vajadust kehtiva omavahendite põhjalikuks reformimiseks, mille alusel võiks uued kulutused liikmesriikide vahel õiglaselt jaotada ning sellest tulenevalt pöörduda tagasi esialgse põhimõtte juurde rahastada ühispoliitikat tõeliste omavahenditega, kasutades läbipaistvat, õiglast ja demokraatlikku süsteemi, mis peaks jõustuma hiljemalt järgmise finantsperspektiivi alguses;

| 10. | märgib, et põhiseadus jõustumine muudab seadusandlikku menetlust mitme ettepaneku puhul, tuues sisse kaasotsustamise; on teadlik sellest, et põhiseadust oleks juriidiliselt võimatu oodata enne ratifitseerimisprotseduuri lõppu; nõuab tungivalt, et nõukogu sõlmiks härrasmeeste kokkuleppe, et kaitsta Euroopa Parlamendi õigusloomevolitusi ja tooks sisse ülevaatamisklausli õigusaktide osas, mille menetlus muutub pärast põhiseaduse jõustumist; |
| --- | --- |

10.

märgib, et põhiseadus jõustumine muudab seadusandlikku menetlust mitme ettepaneku puhul, tuues sisse kaasotsustamise; on teadlik sellest, et põhiseadust oleks juriidiliselt võimatu oodata enne ratifitseerimisprotseduuri lõppu; nõuab tungivalt, et nõukogu sõlmiks härrasmeeste kokkuleppe, et kaitsta Euroopa Parlamendi õigusloomevolitusi ja tooks sisse ülevaatamisklausli õigusaktide osas, mille menetlus muutub pärast põhiseaduse jõustumist;

| 11. | leiab, et






  — | seoses järgmise finantsperspektiivi erakordselt suure poliitilise tähtsusega, |
| --- | --- | --- |

11.

leiab, et

—

seoses järgmise finantsperspektiivi erakordselt suure poliitilise tähtsusega,

| — | arvestades sellega, et põhiseadus nõuab, et nõukogu tulevase mitmeaastast finantsraamistikku sisaldava seaduse kiidaks heaks Euroopa Parlament oma liikmete häälteenamusega, |
| --- | --- |

—

arvestades sellega, et põhiseadus nõuab, et nõukogu tulevase mitmeaastast finantsraamistikku sisaldava seaduse kiidaks heaks Euroopa Parlament oma liikmete häälteenamusega,

| — | ning pidades meeles, et järgmine finantsraamistik ulatub põhiseaduse jõustumisest kaugemale ning et sellele antakse väga tõenäoliselt mitmeaastase finantsraamistiku funktsioon, mille abil võetakse põhiseadusliku korra ajal vastu esimene aastaeelarve; |
| --- | --- |

—

ning pidades meeles, et järgmine finantsraamistik ulatub põhiseaduse jõustumisest kaugemale ning et sellele antakse väga tõenäoliselt mitmeaastase finantsraamistiku funktsioon, mille abil võetakse põhiseadusliku korra ajal vastu esimene aastaeelarve;

arvestades et Euroopa Parlament peaks järgmise finantsperspektiiviga nõustuma üksnes selle heakskiitmisel oma liikmete häälteenamusega;

| 12. | tuletab meelde, et kehtivate lepingute alusel ei ole finantsperspektiivil ametlikku staatust ning selle võib kehtestada üksnes Euroopa Parlamendi kinnitusega vabatahtlikkuse aluse; tuletab lisaks sellele meelde, et kui kokkuleppele ei jõuta, kohaldatakse kokkuleppe mittesaavutamisel aastaeelarvete vastuvõtmise reguleerimiseks EÜ asutamislepingut; rõhutab, et ta ei nõustu järgmise finantsperspektiiviga, kui tema prioriteete ei võeta arvesse nõukogu lõppseisukohas; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde, et kehtivate lepingute alusel ei ole finantsperspektiivil ametlikku staatust ning selle võib kehtestada üksnes Euroopa Parlamendi kinnitusega vabatahtlikkuse aluse; tuletab lisaks sellele meelde, et kui kokkuleppele ei jõuta, kohaldatakse kokkuleppe mittesaavutamisel aastaeelarvete vastuvõtmise reguleerimiseks EÜ asutamislepingut; rõhutab, et ta ei nõustu järgmise finantsperspektiiviga, kui tema prioriteete ei võeta arvesse nõukogu lõppseisukohas;

| 13. | on teataval määral rahul komisjoni ettepanekutega järgmise 2007-2013 finantsraamistiku kohta ja sellega seotud seadusandlike ettepanekutega, mis on osa “Prodi paketist” ja on kavandatud asendama enamikku kehtivast seadusandlusest, mis lõpeb aastal 2006, võimalusena laienenud liidu jaoks uut poliitilist kava edasi arendada; leiab pärast oma ajutise komisjoni ja selles osas oma arvamusi avaldanud 17 komisjoni süvaanalüüsi, et komisjoni ettepanekud on leidnud mõõdukat poolehoidu, kuid on seega vastuvõetav alus analüüsi ja edasiste läbirääkimiste jaoks; juhib siiski nõukogu tähelepanu teatud poliitilistele prioriteetidele, mille puhul lisandväärtus liidu ja selle kodanike jaoks on ülimalt tähtis; |
| --- | --- |

13.

on teataval määral rahul komisjoni ettepanekutega järgmise 2007-2013 finantsraamistiku kohta ja sellega seotud seadusandlike ettepanekutega, mis on osa “Prodi paketist” ja on kavandatud asendama enamikku kehtivast seadusandlusest, mis lõpeb aastal 2006, võimalusena laienenud liidu jaoks uut poliitilist kava edasi arendada; leiab pärast oma ajutise komisjoni ja selles osas oma arvamusi avaldanud 17 komisjoni süvaanalüüsi, et komisjoni ettepanekud on leidnud mõõdukat poolehoidu, kuid on seega vastuvõetav alus analüüsi ja edasiste läbirääkimiste jaoks; juhib siiski nõukogu tähelepanu teatud poliitilistele prioriteetidele, mille puhul lisandväärtus liidu ja selle kodanike jaoks on ülimalt tähtis;

| 14. | peab ühtlasi oluliseks, et finantsperspektiivi kinnitamine toimuks viivitamatult, et see oleks täielikult rakendatav alates 1. jaanuarist 2007, vältides seega igasuguseid katkestusi ELi töös, eriti komisjoni õigusloomega seotud ettepanekute osas; |
| --- | --- |

14.

peab ühtlasi oluliseks, et finantsperspektiivi kinnitamine toimuks viivitamatult, et see oleks täielikult rakendatav alates 1. jaanuarist 2007, vältides seega igasuguseid katkestusi ELi töös, eriti komisjoni õigusloomega seotud ettepanekute osas;

I osa   Poliitilised väljakutsed

Konkurentsivõimelisem ja ühtekuuluvam Euroopa

Ühtekuuluvus

| 15. | tervitab ettepanekut ühtekuuluvuspoliitika reformi kohta, soovides selle panna teenima kasvu, tööhõive ja säästva arengu eesmärke; arvab, et Euroopa regionaalpoliitika on asendamatuks vahendiks sotsiaalse ja majandusliku ning territoriaalse ühtekuuluvuse edendamiseks, võimaldades liidul astuda samme, et vähendada regionaalset ebavõrdsust, pidades silmas liidu kui terviku harmoonilise arendamise edendamist, ja likvideerida struktuurilisi puudusi (raske ligipääs, rahvastikukadu ja madal rahvastikutihedus, kauge asupaik jne), stimuleerida piirkondade säästvat arengut, nende kasvu, konkurentsivõimet ja tööhõivet, rõhutab ühtekuuluvuspoliitika tähtsust Lissaboni eesmärkide saavutamisel ning aidates vähendada tehnoloogilist lõhet Euroopa Liidu erinevate osade vahel, tuleks kõik ühtekuuluvuspoliitikale eraldatud vahendid kasutada selle eesmärgi saavutamiseks; on veendunud, et ühine Euroopa tasandil tegutsemine on tasuv, kuna see võimaldab mastaabisäästu, menetluste ratsionaliseerimist ja ressursside ühiskasutamist, eriti piiriülese koostöö kontekstis; arvab, et tugeva, hästi rahastatud Euroopa regionaalpoliitika olemasolu on vältimatuks tingimuseks, et liit oleks võimeline toime tulema edasiste laienemistega ja regionaalse ebavõrdsuse vähendamisega ning et selle käigus tuleb nendevaheliste võrdlussuhete osas säilitada kolme sambaga abiprogrammide süsteemi põhistruktuur; seetõttu peab kogusummat 0,41 % liidu RKTst ja 4 % uute liikmesriikide RKTst piisavaks, tingimusel et liikmesriigid tagavad, et tegevus toimub lisaks riiklikele ja piirkondlikele meetmetele ning nimetatud kaasrahastamise (kasutades riiklikke ja eravahendeid); otsustab jälgida N+2 reegli ranget järgimist komisjoni poolt struktuurifondides ja seetõttu tuleks ühtekuuluvusfondiga seotud kehtivate reeglite kohaldamist jätkata; |
| --- | --- |

15.

tervitab ettepanekut ühtekuuluvuspoliitika reformi kohta, soovides selle panna teenima kasvu, tööhõive ja säästva arengu eesmärke; arvab, et Euroopa regionaalpoliitika on asendamatuks vahendiks sotsiaalse ja majandusliku ning territoriaalse ühtekuuluvuse edendamiseks, võimaldades liidul astuda samme, et vähendada regionaalset ebavõrdsust, pidades silmas liidu kui terviku harmoonilise arendamise edendamist, ja likvideerida struktuurilisi puudusi (raske ligipääs, rahvastikukadu ja madal rahvastikutihedus, kauge asupaik jne), stimuleerida piirkondade säästvat arengut, nende kasvu, konkurentsivõimet ja tööhõivet, rõhutab ühtekuuluvuspoliitika tähtsust Lissaboni eesmärkide saavutamisel ning aidates vähendada tehnoloogilist lõhet Euroopa Liidu erinevate osade vahel, tuleks kõik ühtekuuluvuspoliitikale eraldatud vahendid kasutada selle eesmärgi saavutamiseks; on veendunud, et ühine Euroopa tasandil tegutsemine on tasuv, kuna see võimaldab mastaabisäästu, menetluste ratsionaliseerimist ja ressursside ühiskasutamist, eriti piiriülese koostöö kontekstis; arvab, et tugeva, hästi rahastatud Euroopa regionaalpoliitika olemasolu on vältimatuks tingimuseks, et liit oleks võimeline toime tulema edasiste laienemistega ja regionaalse ebavõrdsuse vähendamisega ning et selle käigus tuleb nendevaheliste võrdlussuhete osas säilitada kolme sambaga abiprogrammide süsteemi põhistruktuur; seetõttu peab kogusummat 0,41 % liidu RKTst ja 4 % uute liikmesriikide RKTst piisavaks, tingimusel et liikmesriigid tagavad, et tegevus toimub lisaks riiklikele ja piirkondlikele meetmetele ning nimetatud kaasrahastamise (kasutades riiklikke ja eravahendeid); otsustab jälgida N+2 reegli ranget järgimist komisjoni poolt struktuurifondides ja seetõttu tuleks ühtekuuluvusfondiga seotud kehtivate reeglite kohaldamist jätkata;

Teadustöö

| 16. | rõhutab, et teadusuuringud, tehnoloogiline areng ja innovatsioon kujutavad endast teadmusliku majanduse keskset osa ning on kasvu ja säästva arengu, ettevõtete konkurentsivõime, tööhõive ja Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamise võtmeteguriteks; arvab, et teadusuuringuid tuleks ELi tasandil võimendada ja tihendada, arendades tippkeskusi, luues lisandväärtust tööstusele, VKEdele ja Euroopa kodanikele, edendades koostööd avaliku ja erasektori osalejate vahel, eriti seoses teadusuuringute infrastruktuuriga ning avaliku ja erasektori partnerluse soodustamisega; rõhutab, et see finantsperspektiiv peab aitama oluliselt kaasa 2002. aasta Euroopa Ülemkogu Barcelona kohtumisel seatud eesmärgi täitmisele saavutada teadus- ja arendustegevuse kulude kasv 3 %-ni ELi RKTst aastaks 2010 ja et seda tuleb arvestada tulevastes finantsperspektiivides; leiab, et kosmoseprogrammi rakendamiseks tuleks teadusraamistikus ette näha ajakohased ressursid ja põhiseaduse jõustudes tuleks õigusaktide ja rahaliste vahendite puhul kasutusele võtta läbivaatamisklausel; rõhutab, et Euroopa teadusruum peaks tulemuslikult hõlmama kõik 25 liikmesriiki; peab nii Euroopa konkurentsivõime kui ka sotsiaalse ühtekuuluvuse seisukohalt oluliseks, et ületataks piirkondade ja sotsiaalsete rühmade vahelised infotehnoloogilised erinevused ja et ELi kodanikke ei jäetaks infoühiskonnast kõrvale; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et teadusuuringud, tehnoloogiline areng ja innovatsioon kujutavad endast teadmusliku majanduse keskset osa ning on kasvu ja säästva arengu, ettevõtete konkurentsivõime, tööhõive ja Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamise võtmeteguriteks; arvab, et teadusuuringuid tuleks ELi tasandil võimendada ja tihendada, arendades tippkeskusi, luues lisandväärtust tööstusele, VKEdele ja Euroopa kodanikele, edendades koostööd avaliku ja erasektori osalejate vahel, eriti seoses teadusuuringute infrastruktuuriga ning avaliku ja erasektori partnerluse soodustamisega; rõhutab, et see finantsperspektiiv peab aitama oluliselt kaasa 2002. aasta Euroopa Ülemkogu Barcelona kohtumisel seatud eesmärgi täitmisele saavutada teadus- ja arendustegevuse kulude kasv 3 %-ni ELi RKTst aastaks 2010 ja et seda tuleb arvestada tulevastes finantsperspektiivides; leiab, et kosmoseprogrammi rakendamiseks tuleks teadusraamistikus ette näha ajakohased ressursid ja põhiseaduse jõustudes tuleks õigusaktide ja rahaliste vahendite puhul kasutusele võtta läbivaatamisklausel; rõhutab, et Euroopa teadusruum peaks tulemuslikult hõlmama kõik 25 liikmesriiki; peab nii Euroopa konkurentsivõime kui ka sotsiaalse ühtekuuluvuse seisukohalt oluliseks, et ületataks piirkondade ja sotsiaalsete rühmade vahelised infotehnoloogilised erinevused ja et ELi kodanikke ei jäetaks infoühiskonnast kõrvale;

Üleeuroopalised võrgud

| 17. | tervitab komisjoni ettepanekut TEN-T esmatähtsate projektide kohta; juhib aga tähelepanu sellele, et 30 esmatähtsa transpordiprojekti ja Marco Polo programmi jaoks eraldatud vahendid kujutavad endast miinimumsummat, mille suurendamist tuleb kindlasti kaaluda; rõhutab transpordivõrkude strateegilist tähtsust ELi ühtse turu lõplikuks konsolideerimiseks ning ELi lähedasemate suhete jaoks kandidaatriikide, kandidaadiks pürgivate riikide ja “sõprusringkonna” riikidega; märgib, et transpordivõrkude vastastikune sidumine võib toetada kaubanduse ja investeeringute arengut ning võib seega edendada säästvust ja stabiilsust ning ka sotsiaalset, majanduslikku ja geograafilist ühtekuuluvust; nõuab, et piisavalt rahastataks riikide transpordi vastastikuse sidumise ja ühise infrastruktuuri arendamist; nõuab kindlalt, et nimetatud rahastamine peaks tingimuslikult sõltuma liikmesriikide garanteeritud omapoolsest piisavast rahastamisest ja asjaomaste piirkondade piisavast juurdepääsust võrgule, ja on valmis uurima uuenduslikke rahastamisvahendeid, nagu laenutagatised, Euroopa kontsessioonid, Euroopa laenud ja intressitoetuse fond, et katta üksnes avaliku ja erasektori investeeringuid teadusuuringutesse, innovatsiooni, kosmosesse ning peamistesse füüsilistesse ja mittefüüsilistesse võrkudesse, või EIP programmid; |
| --- | --- |

17.

tervitab komisjoni ettepanekut TEN-T esmatähtsate projektide kohta; juhib aga tähelepanu sellele, et 30 esmatähtsa transpordiprojekti ja Marco Polo programmi jaoks eraldatud vahendid kujutavad endast miinimumsummat, mille suurendamist tuleb kindlasti kaaluda; rõhutab transpordivõrkude strateegilist tähtsust ELi ühtse turu lõplikuks konsolideerimiseks ning ELi lähedasemate suhete jaoks kandidaatriikide, kandidaadiks pürgivate riikide ja “sõprusringkonna” riikidega; märgib, et transpordivõrkude vastastikune sidumine võib toetada kaubanduse ja investeeringute arengut ning võib seega edendada säästvust ja stabiilsust ning ka sotsiaalset, majanduslikku ja geograafilist ühtekuuluvust; nõuab, et piisavalt rahastataks riikide transpordi vastastikuse sidumise ja ühise infrastruktuuri arendamist; nõuab kindlalt, et nimetatud rahastamine peaks tingimuslikult sõltuma liikmesriikide garanteeritud omapoolsest piisavast rahastamisest ja asjaomaste piirkondade piisavast juurdepääsust võrgule, ja on valmis uurima uuenduslikke rahastamisvahendeid, nagu laenutagatised, Euroopa kontsessioonid, Euroopa laenud ja intressitoetuse fond, et katta üksnes avaliku ja erasektori investeeringuid teadusuuringutesse, innovatsiooni, kosmosesse ning peamistesse füüsilistesse ja mittefüüsilistesse võrkudesse, või EIP programmid;

| 18. | märgib, et uus määrus võimaldaks ka infrastruktuuri rahastamist TEN-E programmi raames, mis ei olnud võimalik eelmise, 2000-2006 raamistiku puhul; on arvamusel, et kõnealuse programmi raames tuleks toetada eelkõige uuringuid; |
| --- | --- |

18.

märgib, et uus määrus võimaldaks ka infrastruktuuri rahastamist TEN-E programmi raames, mis ei olnud võimalik eelmise, 2000-2006 raamistiku puhul; on arvamusel, et kõnealuse programmi raames tuleks toetada eelkõige uuringuid;

Sotsiaalpoliitika kava

| 19. | arvab, et sotsiaalpoliitika kava rakendamiseks sihtotstarbeliselt eraldatud tagasihoidlikud rahalised vahendid on vajalik miinimum, et võimaldada anda panus säästva kasvu ning paremate ja rohkemate töökohtadega Lissaboni strateegiasse; arvab, et ühenduse kulutuste piisav tase sotsiaalpoliitika valdkonnas on jätkuvalt ülioluline, eriti tööhõive ja sotsiaalkaitse osas rõhutab siiski tõsiasja, et vastutus ja pädevus sotsiaalpoliitika valdkonnas on eelkõige liikmesriikide kanda; usub, et sotsiaalpoliitika kava eesmärkide saavutamiseks tuleb vahendeid suurendada 200 miljoni EURi võrra; |
| --- | --- |

19.

arvab, et sotsiaalpoliitika kava rakendamiseks sihtotstarbeliselt eraldatud tagasihoidlikud rahalised vahendid on vajalik miinimum, et võimaldada anda panus säästva kasvu ning paremate ja rohkemate töökohtadega Lissaboni strateegiasse; arvab, et ühenduse kulutuste piisav tase sotsiaalpoliitika valdkonnas on jätkuvalt ülioluline, eriti tööhõive ja sotsiaalkaitse osas rõhutab siiski tõsiasja, et vastutus ja pädevus sotsiaalpoliitika valdkonnas on eelkõige liikmesriikide kanda; usub, et sotsiaalpoliitika kava eesmärkide saavutamiseks tuleb vahendeid suurendada 200 miljoni EURi võrra;

Haridus ja koolitus

| 20. | peab elukestvat õpet, sealhulgas haridust ja koolitust, üheks järgmise finantsperspektiivi ülimatest prioriteetidest ning võtmeteguriks kasvu, sotsiaalse kaasatuse ja konkurentsivõime osas; peab oma finantsraamistiku osas tehtud suurendamisettepanekut absoluutseks miinimumiks, mis on vajalik ELi eesmärkide saavutamiseks nimetatud valdkonnas; arvab, et elukestva õppe, sealhulgas hariduse ja koolituse valdkonna Euroopa programmide efektiivsus on ilmne, kuna need loovad lisandväärtust ja kujutavad endast vahendit innovatsiooni ja heade tavade levitamiseks, mis vastasel korral jääksid kinni riigipiiride vahele; rõhutab, et kogu liidus tuleb tugevdada üliõpilaste ja töötajate liikuvust, et neil oleks võimalik saada kasu uutest võimalustest; rõhutab, et ühisesse haridustegevusse tuleks kaasata rohkem üliõpilasi; tervitab konsolideerimist üheks vahendiks; usub, et eesmärkide saavutamiseks tuleb summat suurendada 670 miljoni EURi võrra; |
| --- | --- |

20.

peab elukestvat õpet, sealhulgas haridust ja koolitust, üheks järgmise finantsperspektiivi ülimatest prioriteetidest ning võtmeteguriks kasvu, sotsiaalse kaasatuse ja konkurentsivõime osas; peab oma finantsraamistiku osas tehtud suurendamisettepanekut absoluutseks miinimumiks, mis on vajalik ELi eesmärkide saavutamiseks nimetatud valdkonnas; arvab, et elukestva õppe, sealhulgas hariduse ja koolituse valdkonna Euroopa programmide efektiivsus on ilmne, kuna need loovad lisandväärtust ja kujutavad endast vahendit innovatsiooni ja heade tavade levitamiseks, mis vastasel korral jääksid kinni riigipiiride vahele; rõhutab, et kogu liidus tuleb tugevdada üliõpilaste ja töötajate liikuvust, et neil oleks võimalik saada kasu uutest võimalustest; rõhutab, et ühisesse haridustegevusse tuleks kaasata rohkem üliõpilasi; tervitab konsolideerimist üheks vahendiks; usub, et eesmärkide saavutamiseks tuleb summat suurendada 670 miljoni EURi võrra;

Parem elukvaliteet

Maaelu arendamine

| 21. | arvab, et ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) ümberstruktureerimisega peab kaasnema maaelu arengu vahendite oluline kasv, et tegeleda tööhõivet ja konkurentsivõimet puudutavate probleemidega maapiirkondades, eriti uutes liikmesriikides; arvab, et investeerimine maaelu arengusse nõuab ka toetust ettevõtetele, kes tegelevad maaelu mitmekesistamisega; on arvamusel, et komisjoni ettepanek uue maaelu arengufondi eelarve osas on ülimalt kasin ning seepärast absoluutne miinimum; |
| --- | --- |

21.

arvab, et ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) ümberstruktureerimisega peab kaasnema maaelu arengu vahendite oluline kasv, et tegeleda tööhõivet ja konkurentsivõimet puudutavate probleemidega maapiirkondades, eriti uutes liikmesriikides; arvab, et investeerimine maaelu arengusse nõuab ka toetust ettevõtetele, kes tegelevad maaelu mitmekesistamisega; on arvamusel, et komisjoni ettepanek uue maaelu arengufondi eelarve osas on ülimalt kasin ning seepärast absoluutne miinimum;

Keskkond

| 22. | tervitab komisjoni lähenemisviisi integreerida Natura 2000 maaelu arengu fondi ja struktuurifondidesse, mis peaksid olema rahaliste vahendite põhiallikad koos tunduvalt tugevdatud programmiga Life+; nõuab kindlalt antud kontekstis õiguslikult siduvat mehhanismi, mis garanteerib Natura 2000 nõuetekohase rakendamise ja rahastamise ELi poolt ELi hinnangulise panuse tasemel ettenähtud kogusummasse, mis on ligikaudu 6,1 miljardit EURi EL-25 jaoks aastas; nõuab, et finantsperspektiivis 2007-2013 tuleks asjaomastes valdkondades sihtotstarbeliselt eraldada Natura 2000 jaoks 21 miljardi EURi suurune summa; nõuab Natura 2000 rakendamiseks vajalike meetmete rahastamist finantsperspektiivi rubriigi 2 alt; nõuab Natura 2000 tegevuse ja haldamise, mida ei saa rahastada teistest vahenditest, rahastamist programmi Life+ raames; palub komisjonil selles kontekstis uurida Natura 2000 võimalikku integreerimist teistesse fondidesse; |
| --- | --- |

22.

tervitab komisjoni lähenemisviisi integreerida Natura 2000 maaelu arengu fondi ja struktuurifondidesse, mis peaksid olema rahaliste vahendite põhiallikad koos tunduvalt tugevdatud programmiga Life+; nõuab kindlalt antud kontekstis õiguslikult siduvat mehhanismi, mis garanteerib Natura 2000 nõuetekohase rakendamise ja rahastamise ELi poolt ELi hinnangulise panuse tasemel ettenähtud kogusummasse, mis on ligikaudu 6,1 miljardit EURi EL-25 jaoks aastas; nõuab, et finantsperspektiivis 2007-2013 tuleks asjaomastes valdkondades sihtotstarbeliselt eraldada Natura 2000 jaoks 21 miljardi EURi suurune summa; nõuab Natura 2000 rakendamiseks vajalike meetmete rahastamist finantsperspektiivi rubriigi 2 alt; nõuab Natura 2000 tegevuse ja haldamise, mida ei saa rahastada teistest vahenditest, rahastamist programmi Life+ raames; palub komisjonil selles kontekstis uurida Natura 2000 võimalikku integreerimist teistesse fondidesse;

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala

| 23. | valib vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala väljakujundamise üheks oma peamistest poliitilistest prioriteetidest järgmise finantsraamistiku perioodil ja märgib, et komisjon on teinud ettepaneku suurendada oluliselt selle jaoks eraldatavaid rahalisi vahendeid; arvab, et selle valdkonna jaoks kavandatud eraldus, mis moodustab ligikaudu kaks kolmandikku kavandatud rubriigi 3 jaoks ettenähtud rahalistest vahenditest, ei ole võib-olla piisav, katmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt määratletud Euroopa Liidu vajadusi ja ambitsioone selles valdkonnas; usub, et eesmärkide saavutamiseks tuleb summat suurendada 1 miljardi EURi võrra; usub lisaks, et rubriigis 3 tuleb jätta piisav varu ettenägemata vajadustele ja uutele arengutele reageerimiseks; |
| --- | --- |

23.

valib vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala väljakujundamise üheks oma peamistest poliitilistest prioriteetidest järgmise finantsraamistiku perioodil ja märgib, et komisjon on teinud ettepaneku suurendada oluliselt selle jaoks eraldatavaid rahalisi vahendeid; arvab, et selle valdkonna jaoks kavandatud eraldus, mis moodustab ligikaudu kaks kolmandikku kavandatud rubriigi 3 jaoks ettenähtud rahalistest vahenditest, ei ole võib-olla piisav, katmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt määratletud Euroopa Liidu vajadusi ja ambitsioone selles valdkonnas; usub, et eesmärkide saavutamiseks tuleb summat suurendada 1 miljardi EURi võrra; usub lisaks, et rubriigis 3 tuleb jätta piisav varu ettenägemata vajadustele ja uutele arengutele reageerimiseks;

| 24. | võttes arvesse organiseeritud kuritegevuse, sh terrorismi, vastu võitlemise ja kohtute koostöö tihendamise prioriteeti, nõuab Europolile ja Eurojustile eraldatud eelarvevahendite konsolideerimist; nõuab ka, et selle meetmega kaasneks Europoli demokraatliku kontrolli parandamine; |
| --- | --- |

24.

võttes arvesse organiseeritud kuritegevuse, sh terrorismi, vastu võitlemise ja kohtute koostöö tihendamise prioriteeti, nõuab Europolile ja Eurojustile eraldatud eelarvevahendite konsolideerimist; nõuab ka, et selle meetmega kaasneks Europoli demokraatliku kontrolli parandamine;

Kodanikulähedasem Euroopa

Euroopa kodakondsuse, kultuuri ja mitmekesisuse edendamine

| 25. | peab programmi Tegusad Noored prioriteediks; usub, et praegune programm Noored on selgelt näidanud ühenduse tegevuse Euroopa lisandväärtust mitmepoolse noorsoovahetuse, Euroopa vabatahtlike teenistuse, projektide võrkude ja noorsootöötajate Euroopa koolituse korraldamisel; tervitab ettepanekut ühenduse vahendite ratsionaliseerimise kohta selles valdkonnas; usub, et eesmärkide saavutamiseks tuleb summat suurendada 811 miljonilt EURilt 1 miljardi EURini; |
| --- | --- |

25.

peab programmi Tegusad Noored prioriteediks; usub, et praegune programm Noored on selgelt näidanud ühenduse tegevuse Euroopa lisandväärtust mitmepoolse noorsoovahetuse, Euroopa vabatahtlike teenistuse, projektide võrkude ja noorsootöötajate Euroopa koolituse korraldamisel; tervitab ettepanekut ühenduse vahendite ratsionaliseerimise kohta selles valdkonnas; usub, et eesmärkide saavutamiseks tuleb summat suurendada 811 miljonilt EURilt 1 miljardi EURini;

| 26. | tervitab komisjoni ettepanekus programmi Kultuur 2007 rajamiseks (KOM(2004)0469) ette nähtud ühenduse vahendite ratsionaliseerimist kultuurivaldkonnas; taunib tõsiasja, et ELi eelarvest kulutatakse ainult 7 senti kodaniku kohta loometegevusele; usub, et komisjoni ettepaneku rahastamise parandamiseks tuleb summat suurendada 360 miljonilt EURilt 500 miljoni EURini; |
| --- | --- |

26.

tervitab komisjoni ettepanekus programmi Kultuur 2007 rajamiseks (KOM(2004)0469) ette nähtud ühenduse vahendite ratsionaliseerimist kultuurivaldkonnas; taunib tõsiasja, et ELi eelarvest kulutatakse ainult 7 senti kodaniku kohta loometegevusele; usub, et komisjoni ettepaneku rahastamise parandamiseks tuleb summat suurendada 360 miljonilt EURilt 500 miljoni EURini;

| 27. | on mures, et suur enamus Euroopa kodanikest väidab teadvat Euroopa Liidust, selle institutsioonidest, poliitikast või saavutustest vähe või üldse mitte midagi; rõhutab, et liit peab eraldama vajalikud vahendid tõhusa teavitamis- ja kommunikatsioonistrateegia toetamiseks, et selgitada kodanikele, kuidas nende teenimiseks mõeldud institutsioonid toimivad ja miks nad püüdlevad just selliste poliitiliste eesmärkide poole; nõuab paremat kooskõla finantsperspektiivi ja põhiseaduse uute sätete vahel, ka seoses osalusdemokraatia ning eriti kodanikega peetava dialoogi arendamise ja kodanikualgatuste elluviimisega; tervitab õigusloome ettepaneku esitamist kodanike osaluse programmi jätkuprogrammi jaoks, mis on jätkuvalt prioriteetne, et edendada aktiivset ja elavat kodanikuühiskonda ning tuua Euroopa alt-üles-protsessi teel oma kodanikele lähemale; |
| --- | --- |

27.

on mures, et suur enamus Euroopa kodanikest väidab teadvat Euroopa Liidust, selle institutsioonidest, poliitikast või saavutustest vähe või üldse mitte midagi; rõhutab, et liit peab eraldama vajalikud vahendid tõhusa teavitamis- ja kommunikatsioonistrateegia toetamiseks, et selgitada kodanikele, kuidas nende teenimiseks mõeldud institutsioonid toimivad ja miks nad püüdlevad just selliste poliitiliste eesmärkide poole; nõuab paremat kooskõla finantsperspektiivi ja põhiseaduse uute sätete vahel, ka seoses osalusdemokraatia ning eriti kodanikega peetava dialoogi arendamise ja kodanikualgatuste elluviimisega; tervitab õigusloome ettepaneku esitamist kodanike osaluse programmi jätkuprogrammi jaoks, mis on jätkuvalt prioriteetne, et edendada aktiivset ja elavat kodanikuühiskonda ning tuua Euroopa alt-üles-protsessi teel oma kodanikele lähemale;

Tugevam Euroopa solidaarsemas ja turvalisemas maailmas

| 28. | nõuab kindlalt välistegevuse rahastamist tasemel, mis võimaldab ELil saada tõeliseks “globaalseks partneriks” maailmas ja tagada talle vahendid poliitiliste ambitsioonide ja rahvusvaheliste kohustuste elluviimiseks; rõhutab, et ta ei soovi sellise olukorra jätkumist, kus rubriigi 4 osas valitseb pidev surve, nagu see on olnud kehtiva finantsperspektiivi puhul, ning juhib eriliselt tähelepanu vajadusele tagada suur paindlikkus ja piisav varu ettenägemata sündmuste tarvis; juhib tähelepanu vajadusele tagada piisav rahastamine, et garanteerida põhiseaduses näidatud lähenemisviisi rakendamine nimetatud valdkonnas, eriti uus naabruspoliitika selle artiklis I-57 sätestatud eripartnerluse alusel; |
| --- | --- |

28.

nõuab kindlalt välistegevuse rahastamist tasemel, mis võimaldab ELil saada tõeliseks “globaalseks partneriks” maailmas ja tagada talle vahendid poliitiliste ambitsioonide ja rahvusvaheliste kohustuste elluviimiseks; rõhutab, et ta ei soovi sellise olukorra jätkumist, kus rubriigi 4 osas valitseb pidev surve, nagu see on olnud kehtiva finantsperspektiivi puhul, ning juhib eriliselt tähelepanu vajadusele tagada suur paindlikkus ja piisav varu ettenägemata sündmuste tarvis; juhib tähelepanu vajadusele tagada piisav rahastamine, et garanteerida põhiseaduses näidatud lähenemisviisi rakendamine nimetatud valdkonnas, eriti uus naabruspoliitika selle artiklis I-57 sätestatud eripartnerluse alusel;

| 29. | rõhutab vajadust mitmekesistada täiendavalt Euroopa naabrusstrateegiat, pakkudes atraktiivset alternatiivi ka nendele riikidele, kes võiksid potentsiaalselt saada Euroopa Liidu liikmesriigiks, kuid jäävad lõppkokkuvõttes liidu lähedaseks partneriks; nõuab kindlalt, et Euroopa Parlament kui üks eelarvepädevatest institutsioonidest tuleb tulevikus kaasata võrdse partnerina nagu täna kõikidesse otsustesse, mis puudutavad võimaliku kandidaadi üleminekut ühinemiseelseks kandidaadiks, kuna see avaldab olulist mõju eelarvele; on veendunud, et vahendite suurendamine on vajalik suhete süvendamiseks naabermaadega ja selleks, et anda piisavalt vahendeid võimalikele kandidaatriikidele ja kandidaatriikidele, mis tagab neile ausa ja võrdse kohtlemise; juhib tähelepanu eriti tõsiasjale, et ELi suhete rahastamiseks arengumaadega eraldatud vahendeid tuleb käsitleda miinimumina, et täita Euroopa võetud kohustust aidata nendel maadel saavutada aastatuhande arengueesmärgid aastaks 2015; |
| --- | --- |

29.

rõhutab vajadust mitmekesistada täiendavalt Euroopa naabrusstrateegiat, pakkudes atraktiivset alternatiivi ka nendele riikidele, kes võiksid potentsiaalselt saada Euroopa Liidu liikmesriigiks, kuid jäävad lõppkokkuvõttes liidu lähedaseks partneriks; nõuab kindlalt, et Euroopa Parlament kui üks eelarvepädevatest institutsioonidest tuleb tulevikus kaasata võrdse partnerina nagu täna kõikidesse otsustesse, mis puudutavad võimaliku kandidaadi üleminekut ühinemiseelseks kandidaadiks, kuna see avaldab olulist mõju eelarvele; on veendunud, et vahendite suurendamine on vajalik suhete süvendamiseks naabermaadega ja selleks, et anda piisavalt vahendeid võimalikele kandidaatriikidele ja kandidaatriikidele, mis tagab neile ausa ja võrdse kohtlemise; juhib tähelepanu eriti tõsiasjale, et ELi suhete rahastamiseks arengumaadega eraldatud vahendeid tuleb käsitleda miinimumina, et täita Euroopa võetud kohustust aidata nendel maadel saavutada aastatuhande arengueesmärgid aastaks 2015;

| 30. | nõuab ühtsust kavandatud õigusaktide sätete ja põhiseaduses tõenäoliselt sisalduvate sätete vahel, laiendades kõikidel juhtudel Euroopa Parlamendi efektiivset demokraatlikku osalust otsuste tegemisel; sealhulgas mitmeaastaste strateegiliste raamistike vastuvõtmisel ja ülevaatamisel; juhib eriliselt tähelepanu sellele, et Euroopa Parlament peab suuremal määral osalema otsustes ÜVJP meetmete osas, eriti seal, kus need mõjutavad eelarvet; arvab, et sellega seoses on vältimatu jätkuvalt arendada Euroopa Parlamendi seniseid tavasid teabe ja konsulteerimise valdkonnas ÜVJP kontekstis; leiab, et rahaliste vahendite eraldamine peaks toimuma “tavalisest” ELi eelarvest ja olema seega eelarve täitmisele heakskiidu andmise osas Euroopa Parlamendi pädevuses; |
| --- | --- |

30.

nõuab ühtsust kavandatud õigusaktide sätete ja põhiseaduses tõenäoliselt sisalduvate sätete vahel, laiendades kõikidel juhtudel Euroopa Parlamendi efektiivset demokraatlikku osalust otsuste tegemisel; sealhulgas mitmeaastaste strateegiliste raamistike vastuvõtmisel ja ülevaatamisel; juhib eriliselt tähelepanu sellele, et Euroopa Parlament peab suuremal määral osalema otsustes ÜVJP meetmete osas, eriti seal, kus need mõjutavad eelarvet; arvab, et sellega seoses on vältimatu jätkuvalt arendada Euroopa Parlamendi seniseid tavasid teabe ja konsulteerimise valdkonnas ÜVJP kontekstis; leiab, et rahaliste vahendite eraldamine peaks toimuma “tavalisest” ELi eelarvest ja olema seega eelarve täitmisele heakskiidu andmise osas Euroopa Parlamendi pädevuses;

| 31. | tervitab Euroopa välisteenistuse peatset loomist ja nõuab, et selle halduskulud kaetaks täies mahus ELi eelarvest; |
| --- | --- |

31.

tervitab Euroopa välisteenistuse peatset loomist ja nõuab, et selle halduskulud kaetaks täies mahus ELi eelarvest;

| 32. | tervitab ELi ja USA juhtkondade uuendatud otsustavust kujundada välja ühine kava, sealhulgas ühised meetmed välispoliitiliste küsimuste osas; märgib, et nimetatud suhtumine ei kajastu komisjoni ettepanekus, ja nõuab, et Euroopa Parlament peaks osalema neid küsimusi puudutavate otsuste langetamisel, kui need mõjutavad eelarvet; |
| --- | --- |

32.

tervitab ELi ja USA juhtkondade uuendatud otsustavust kujundada välja ühine kava, sealhulgas ühised meetmed välispoliitiliste küsimuste osas; märgib, et nimetatud suhtumine ei kajastu komisjoni ettepanekus, ja nõuab, et Euroopa Parlament peaks osalema neid küsimusi puudutavate otsuste langetamisel, kui need mõjutavad eelarvet;

II osa   Finantsraamistiku korraldus ja ülesehitus

Kestus

| 33. | märgib, et komisjon on teinud ettepaneku 7 aasta pikkuse finantsraamistiku osas; kordab demokraatliku vastutuse põhjustel oma seisukohta, mis pooldab finantsperspektiivi kestuse ning Euroopa Parlamendi ja komisjoni viieaastaste mandaatide kokkulangevust, ning tuletab meelde, et põhiseadus näeb ette tulevase mitmeaastase finantsraamistiku vähemalt viieaastase kestuse, mis võimaldaks koordineerimist komisjoni ja Euroopa Parlamendi ametiajaga; osutab sellele, et õigusloome ettepanekute kestus võiks jääda finantsperspektiivi ajaraamistikust sõltumatuks; palub seetõttu oma delegatsioonil, kes peab läbirääkimisi institutsioonidevahelise kokkuleppe üle, nõuda kindlalt, et tulevane institutsioonidevaheline kokkulepe sisaldaks sätteid, mis tagavad mitmeaastaste programmide pikema kestuse (kuni 7 aastat), võrreldes tulevase finantsperspektiivi kestusega, eriti peamiste poliitikavaldkondade puhul, nagu põllumajandus-, struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika ning teadusuuringud; |
| --- | --- |

33.

märgib, et komisjon on teinud ettepaneku 7 aasta pikkuse finantsraamistiku osas; kordab demokraatliku vastutuse põhjustel oma seisukohta, mis pooldab finantsperspektiivi kestuse ning Euroopa Parlamendi ja komisjoni viieaastaste mandaatide kokkulangevust, ning tuletab meelde, et põhiseadus näeb ette tulevase mitmeaastase finantsraamistiku vähemalt viieaastase kestuse, mis võimaldaks koordineerimist komisjoni ja Euroopa Parlamendi ametiajaga; osutab sellele, et õigusloome ettepanekute kestus võiks jääda finantsperspektiivi ajaraamistikust sõltumatuks; palub seetõttu oma delegatsioonil, kes peab läbirääkimisi institutsioonidevahelise kokkuleppe üle, nõuda kindlalt, et tulevane institutsioonidevaheline kokkulepe sisaldaks sätteid, mis tagavad mitmeaastaste programmide pikema kestuse (kuni 7 aastat), võrreldes tulevase finantsperspektiivi kestusega, eriti peamiste poliitikavaldkondade puhul, nagu põllumajandus-, struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika ning teadusuuringud;

| 34. | toetab komisjoni ettepanekut 7 aasta pikkuse finantsraamistiku osas; leiab, et lühemaajaline finantsraamistik oleks tehniliselt ja poliitiliselt ebapraktiline ning et pikem finantsperspektiiv suurendab süsteemi stabiilsust ning lihtsustab ühtekuuluvuspoliitika ja muude ühise eelarve rahastamisvahendite kavandamist; |
| --- | --- |

34.

toetab komisjoni ettepanekut 7 aasta pikkuse finantsraamistiku osas; leiab, et lühemaajaline finantsraamistik oleks tehniliselt ja poliitiliselt ebapraktiline ning et pikem finantsperspektiiv suurendab süsteemi stabiilsust ning lihtsustab ühtekuuluvuspoliitika ja muude ühise eelarve rahastamisvahendite kavandamist;

Struktuur

| 35. | võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku struktureerida ümber järgmine finantsraamistik, eesmärgiga poliitika laiemaid sihte paremini peegeldada, parandada sotsiaalset ja majanduslikku ühtekuuluvust ja tagada kodanikele Euroopa Liidu mitmeaastaste kulutuste parem nähtavus, kuid arvab, et mõnedel juhtudel põhjustab see tarbetut jäikust; |
| --- | --- |

35.

võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku struktureerida ümber järgmine finantsraamistik, eesmärgiga poliitika laiemaid sihte paremini peegeldada, parandada sotsiaalset ja majanduslikku ühtekuuluvust ja tagada kodanikele Euroopa Liidu mitmeaastaste kulutuste parem nähtavus, kuid arvab, et mõnedel juhtudel põhjustab see tarbetut jäikust;

| 36. | arvab, et rubriigi 3 (Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus) asjakohasuse võiks asetada küsimärgi alla assigneeringute rohkuse tõttu, võrreldes kõigi teiste rubriikidega, kuid et poliitilises mõttes on see siiski vastuvõetav; võtab pooldava seisukoha autonoomse alamrubriigi loomise suhtes vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala jaoks nimetatud rubriigis, et tagada selle ELi jaoks tähtsa poliitilise prioriteedi parem nähtavus, ning soovib samal ajal tagada selle, et rubriigi teiste osade rahastamist ei vähendata; |
| --- | --- |

36.

arvab, et rubriigi 3 (Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus) asjakohasuse võiks asetada küsimärgi alla assigneeringute rohkuse tõttu, võrreldes kõigi teiste rubriikidega, kuid et poliitilises mõttes on see siiski vastuvõetav; võtab pooldava seisukoha autonoomse alamrubriigi loomise suhtes vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala jaoks nimetatud rubriigis, et tagada selle ELi jaoks tähtsa poliitilise prioriteedi parem nähtavus, ning soovib samal ajal tagada selle, et rubriigi teiste osade rahastamist ei vähendata;

| 37. | tuletab meelde, et kui põhiseadus on jõustunud ning kohustuslike ja mittekohustuslike kulude eristus on kaotatud, siis ei tohiks olla rubriigis 2 enam turukulude ja otsetoetuste eraldamist; |
| --- | --- |

37.

tuletab meelde, et kui põhiseadus on jõustunud ning kohustuslike ja mittekohustuslike kulude eristus on kaotatud, siis ei tohiks olla rubriigis 2 enam turukulude ja otsetoetuste eraldamist;

Halduskulud

| 38. | on valmis säilitama ülesehitust, mis lihtsustab eelarvepädevatel institutsioonidel komisjoni halduskulude kontrollimist, ja on seepärast nimetatud kulu rubriigist 5 eemaldamise ettepaneku vastu; arvab samas, et eelarve liigenduse jaoks sissetoodud tegevuspõhise eelarvestamise süsteem tuleks säilitada ning seda tuleks edasi arendada; pooldab seepärast komisjoni halduskulude jätmist iga poliitikavaldkonna alla, kuid siduva ülemmäära kehtestamist väljaspool finantsperspektiivi tabelit, kusjuures nimetatud ülemmäära oleks võimalik tõsta üksnes eelarvepädevate institutsioonide otsusega, kasutades mis tahes tulevase institutsioonidevahelise kokkuleppega pakutavaid vahendeid; rõhutab, et kõik ELi institutsioonid peaksid säilitama eelarvelise ranguse; |
| --- | --- |

38.

on valmis säilitama ülesehitust, mis lihtsustab eelarvepädevatel institutsioonidel komisjoni halduskulude kontrollimist, ja on seepärast nimetatud kulu rubriigist 5 eemaldamise ettepaneku vastu; arvab samas, et eelarve liigenduse jaoks sissetoodud tegevuspõhise eelarvestamise süsteem tuleks säilitada ning seda tuleks edasi arendada; pooldab seepärast komisjoni halduskulude jätmist iga poliitikavaldkonna alla, kuid siduva ülemmäära kehtestamist väljaspool finantsperspektiivi tabelit, kusjuures nimetatud ülemmäära oleks võimalik tõsta üksnes eelarvepädevate institutsioonide otsusega, kasutades mis tahes tulevase institutsioonidevahelise kokkuleppega pakutavaid vahendeid; rõhutab, et kõik ELi institutsioonid peaksid säilitama eelarvelise ranguse;

Asutused

| 39. | on mures igat liiki asutuste — detsentraliseeritud, täitev- ja reguleerivate asutuste — arvu pideva tõusu pärast ning mõistab hukka selle, et komisjon ei ole suutnud esitada üksikasju asutuste mitmeaastase planeerimise osas järgmises finantsraamistikus; kutsub õigusloojaid üles arvestama uute asutuste loomisel nende mõju eelarvele; rõhutab samas, et üksikute asutuste tööülesannete arvu suurendamine mõjutab samuti olulisel määral ELi eelarvet; kutsub seoses uute asutuste loomisega liikmesriike üles võtma vajaliku vastutuse nende tulevase rahastamise eest; |
| --- | --- |

39.

on mures igat liiki asutuste — detsentraliseeritud, täitev- ja reguleerivate asutuste — arvu pideva tõusu pärast ning mõistab hukka selle, et komisjon ei ole suutnud esitada üksikasju asutuste mitmeaastase planeerimise osas järgmises finantsraamistikus; kutsub õigusloojaid üles arvestama uute asutuste loomisel nende mõju eelarvele; rõhutab samas, et üksikute asutuste tööülesannete arvu suurendamine mõjutab samuti olulisel määral ELi eelarvet; kutsub seoses uute asutuste loomisega liikmesriike üles võtma vajaliku vastutuse nende tulevase rahastamise eest;

| 40. | rõhutab, et tulevikus peaksid asutuste arengut pidevalt jälgima nii eelarvepädevad kui seadusandlikud institutsioonid, mitte ainult detsentraliseeritud organite poolt eelarvele tekitatud halduskoorma pärast (2 735 töötajat lisaks 2005. aasta eelarves toodud komisjoni ametikohtade loetelule), vaid samuti valitsustevahelise mõju riski tõttu ühisele poliitikale liikmesriikide esindajate tõttu nende juhatustes ja demokraatliku aruandekohustuse puudumise tõttu Euroopa Parlamendi ees; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et tulevikus peaksid asutuste arengut pidevalt jälgima nii eelarvepädevad kui seadusandlikud institutsioonid, mitte ainult detsentraliseeritud organite poolt eelarvele tekitatud halduskoorma pärast (2 735 töötajat lisaks 2005. aasta eelarves toodud komisjoni ametikohtade loetelule), vaid samuti valitsustevahelise mõju riski tõttu ühisele poliitikale liikmesriikide esindajate tõttu nende juhatustes ja demokraatliku aruandekohustuse puudumise tõttu Euroopa Parlamendi ees;

| 41. | nõuab samasugust lähenemist, mida nõutakse komisjoni halduskulude puhul, mis põhineb siduva ülemmäära kehtestamisel finantsperspektiivi tabeli väliste asutuste jaoks, mida tohivad tõsta üksnes eelarvepädevad institutsioonid, kasutades kõiki tulevase institutsioonidevahelise kokkuleppe pakutud vahendeid; kavatseb nimetatud vahendite abil parandada kontrolli ja läbipaistvust asutuste osas, ilma programme kahjustamata; |
| --- | --- |

41.

nõuab samasugust lähenemist, mida nõutakse komisjoni halduskulude puhul, mis põhineb siduva ülemmäära kehtestamisel finantsperspektiivi tabeli väliste asutuste jaoks, mida tohivad tõsta üksnes eelarvepädevad institutsioonid, kasutades kõiki tulevase institutsioonidevahelise kokkuleppe pakutud vahendeid; kavatseb nimetatud vahendite abil parandada kontrolli ja läbipaistvust asutuste osas, ilma programme kahjustamata;

Muutmine, paindlikkus ja reservid

| 42. | tuletab meelde, et kehtiva finantsperspektiivi ajal kasutati pärast ühist kokkulepet kõiki finantsperspektiivi ülemmäära tõstmiseks ette nähtud erinevaid vahendeid, nagu muutmine, kohandamine, paindlikkus ja solidaarsusfond, et reageerida pidevatele ja struktuurilistele vajadustele või rahastada ettenägemata vajadusi; rõhutab, et paindlikkus on mitmeaastases kontekstis asendamatu vahend; tuletab meelde, et kuni 1999. aastani muudeti finantsperspektiivi mitu korda ning et viimastel aastatel ja eriti kehtiva finantsperspektiivi ajal (2000-2006) on paindlikkusvahendit kasutatud kuuel aastal seitsmest, mis näitab selgelt, et mõned rubriigid olid alarahastatud; nõuab, et tulevikus ei kasutataks paindlikkusmehhanisme iga-aastaste pidevate vajaduste rahastamiseks; |
| --- | --- |

42.

tuletab meelde, et kehtiva finantsperspektiivi ajal kasutati pärast ühist kokkulepet kõiki finantsperspektiivi ülemmäära tõstmiseks ette nähtud erinevaid vahendeid, nagu muutmine, kohandamine, paindlikkus ja solidaarsusfond, et reageerida pidevatele ja struktuurilistele vajadustele või rahastada ettenägemata vajadusi; rõhutab, et paindlikkus on mitmeaastases kontekstis asendamatu vahend; tuletab meelde, et kuni 1999. aastani muudeti finantsperspektiivi mitu korda ning et viimastel aastatel ja eriti kehtiva finantsperspektiivi ajal (2000-2006) on paindlikkusvahendit kasutatud kuuel aastal seitsmest, mis näitab selgelt, et mõned rubriigid olid alarahastatud; nõuab, et tulevikus ei kasutataks paindlikkusmehhanisme iga-aastaste pidevate vajaduste rahastamiseks;

| 43. | rõhutab, et paindlikkus mängib tulevikus otsustavat rolli Euroopa Parlamendi läbirääkimispositsiooni puhul; lükkab tagasi nõukogu iga katse nõustuda finantsraamistikuga ilma asjakohaste mehhanismideta selle kohandamiseks tulevaste vajadustega ning arvab, et eelarvepädevate institutsioonide üheks peamiseks vastutuseks on selliste mehhanismide tagamine; usub, et paindlikkuse maht ja instrumendid on tihedalt seotud otsusega üldarvude osas ning finantsraamistiku lõpliku ülesehituse ja kestvusega; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et paindlikkus mängib tulevikus otsustavat rolli Euroopa Parlamendi läbirääkimispositsiooni puhul; lükkab tagasi nõukogu iga katse nõustuda finantsraamistikuga ilma asjakohaste mehhanismideta selle kohandamiseks tulevaste vajadustega ning arvab, et eelarvepädevate institutsioonide üheks peamiseks vastutuseks on selliste mehhanismide tagamine; usub, et paindlikkuse maht ja instrumendid on tihedalt seotud otsusega üldarvude osas ning finantsraamistiku lõpliku ülesehituse ja kestvusega;

| 44. | teeb seepärast ettepaneku:






  — | võtta vastu komisjoni ettepanek mitmeaastase mõjuga muutmise korra osas, et hõlmata püsivaid muudatusi finantsraamistikus, mida võib lihtsustada, võttes need vastu sama häälteenamusega kui eelarve vastuvõtmisel (kvalifitseeritud häälteenamus nõukogus ja absoluutne häälteenamus Euroopa Parlamendis); |
| --- | --- | --- |

44.

teeb seepärast ettepaneku:

—

võtta vastu komisjoni ettepanek mitmeaastase mõjuga muutmise korra osas, et hõlmata püsivaid muudatusi finantsraamistikus, mida võib lihtsustada, võttes need vastu sama häälteenamusega kui eelarve vastuvõtmisel (kvalifitseeritud häälteenamus nõukogus ja absoluutne häälteenamus Euroopa Parlamendis);

| — | võtta vastu komisjoni ettepanek paindlikkuse kohta õigusaktide puhul, kuid suurendada nimetatud paindlikkust 10 protsendini üles- või allapoole kaasotsustamisega fikseeritud summadest; |
| --- | --- |

—

võtta vastu komisjoni ettepanek paindlikkuse kohta õigusaktide puhul, kuid suurendada nimetatud paindlikkust 10 protsendini üles- või allapoole kaasotsustamisega fikseeritud summadest;

| — | lüka ta tagasi komisjoni ettepanek ümberjaotamise paindlikkuse kohta rubriikide vahel; |
| --- | --- |

—

lüka ta tagasi komisjoni ettepanek ümberjaotamise paindlikkuse kohta rubriikide vahel;

| — | luua olulised paindlikkuse reservid väljaspool finantsraamistikku, et võimaldada Euroopa Liidul reageerida ettenägemata vajadustele ja ootamatutele kriisidele; |
| --- | --- |

—

luua olulised paindlikkuse reservid väljaspool finantsraamistikku, et võimaldada Euroopa Liidul reageerida ettenägemata vajadustele ja ootamatutele kriisidele;

| — | kavandada finantsperspektiivi ülevaatamine, kui seoses majandusarenguga muutuvad põhieeldused, näiteks eeldatud 2,3 % kasvumäärast olulise kõrvalekaldumise korral; |
| --- | --- |

—

kavandada finantsperspektiivi ülevaatamine, kui seoses majandusarenguga muutuvad põhieeldused, näiteks eeldatud 2,3 % kasvumäärast olulise kõrvalekaldumise korral;

| 45. | rõhutab, et paindlikkuse reservide loomise põhimõte on finantsraamistikku käsitleva üldise kokkuleppe mittekaubeldav osa; arvab, et paindlikkuse tase peaks olema tihedalt seotud finantsraamistiku üldise ülemmääraga ja ettenägemata vajaduste jaoks ette nähtud summad:






  — | tuleks paigutada finantsraamistikust väljapoole; |
| --- | --- | --- |

45.

rõhutab, et paindlikkuse reservide loomise põhimõte on finantsraamistikku käsitleva üldise kokkuleppe mittekaubeldav osa; arvab, et paindlikkuse tase peaks olema tihedalt seotud finantsraamistiku üldise ülemmääraga ja ettenägemata vajaduste jaoks ette nähtud summad:

—

tuleks paigutada finantsraamistikust väljapoole;

| — | võtta kasutusele vastavalt komisjoni ettepanekule eelarvepädevate institutsioonide otsusega; |
| --- | --- |

—

võtta kasutusele vastavalt komisjoni ettepanekule eelarvepädevate institutsioonide otsusega;

| — | neid tuleks rahastada:






  — | ümberplaneerimise kaudu rubriikide sees; |
| --- | --- | --- |

—

neid tuleks rahastada:

—

ümberplaneerimise kaudu rubriikide sees;

| — | kasutamata assigneeringute ümberpaigutamise kaudu rubriikide sees ja nende vahel; |
| --- | --- |

—

kasutamata assigneeringute ümberpaigutamise kaudu rubriikide sees ja nende vahel;

| — | uute assigneeringute kaudu, kui kahest esimesest vahendist ei piisa. |
| --- | --- |

—

uute assigneeringute kaudu, kui kahest esimesest vahendist ei piisa.

Palub, et uute assigneeringute korral tuleks vahendeid küsida liikmesriikidelt alles pärast otsuse tegemist, vähendades maksumaksjate koormat absoluutse miinimumini; teeb ettepaneku, et eelarvepädevad institutsioonid peaksid kokku leppima lihtsustatud menetluse suhtes, et kiirendada iga otsuse rakendamist;

| 46. | arvab, et see üldine paindlikkus peaks moodustama 0,03 % RKTst (vastavalt 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 20) ja seda tuleks kasutada järgmistel eesmärkidel:






  — | konkurentsivõime reserv (kuni maksimaalselt 7 miljardit EURi):
  uus vahend komisjoni esitatud kasvu reguleerimise fondi asemel, mida kasutatakse selleks, et toetada kasvu ja konkurentsivõimet ning võimaldada liidul reageerida majanduslikele muutustele; |
| --- | --- | --- |

46.

arvab, et see üldine paindlikkus peaks moodustama 0,03 % RKTst (vastavalt 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 20) ja seda tuleks kasutada järgmistel eesmärkidel:

—

konkurentsivõime reserv (kuni maksimaalselt 7 miljardit EURi):

uus vahend komisjoni esitatud kasvu reguleerimise fondi asemel, mida kasutatakse selleks, et toetada kasvu ja konkurentsivõimet ning võimaldada liidul reageerida majanduslikele muutustele;

| — | ühtekuuluvuse reserv (kuni maksimaalselt 3 miljardit EURi):
  uus vahend, mille eesmärk on töötada välja mehhanism, mida kasutatakse selleks, et reageerida majanduslikele šokkidele ja järskudele muutustele ELi piirkondades ja liikmesriikides, mis on abikõlblikud rubriigi 1 b raames, ka kasutamata assigneeringute ümberplaneerimise kaudu; |
| --- | --- |

—

ühtekuuluvuse reserv (kuni maksimaalselt 3 miljardit EURi):

uus vahend, mille eesmärk on töötada välja mehhanism, mida kasutatakse selleks, et reageerida majanduslikele šokkidele ja järskudele muutustele ELi piirkondades ja liikmesriikides, mis on abikõlblikud rubriigi 1 b raames, ka kasutamata assigneeringute ümberplaneerimise kaudu;

| — | reserv: hädaabi (kuni maksimaalselt 1,5 miljardit EURi):
  olemasolev vahend, mis tuleb paigutada finantsperspektiivist väljapoole; |
| --- | --- |

—

reserv: hädaabi (kuni maksimaalselt 1,5 miljardit EURi):

olemasolev vahend, mis tuleb paigutada finantsperspektiivist väljapoole;

| — | reserv: solidaarsusfond (kuni maksimaalselt 6,2 miljardit EURi)
  olemasolev vahend, mis on juba finantsperspektiivist väljaspool ja mida komisjon paneb ette kanda eelarvesse ülemmäära raames; |
| --- | --- |

—

reserv: solidaarsusfond (kuni maksimaalselt 6,2 miljardit EURi)

olemasolev vahend, mis on juba finantsperspektiivist väljaspool ja mida komisjon paneb ette kanda eelarvesse ülemmäära raames;

| — | laenude tagamise reserv (kuni maksimaalselt 3 miljardit EURi):
  osa sellest reservist oli olemas rubriigis 4; põhimõtet tuleks laiendada, et tagada transpordi- ja infrastruktuuriprojektide rahastamine; see vahend tuleks paigutada finantsperspektiivist väljapoole; |
| --- | --- |

—

laenude tagamise reserv (kuni maksimaalselt 3 miljardit EURi):

osa sellest reservist oli olemas rubriigis 4; põhimõtet tuleks laiendada, et tagada transpordi- ja infrastruktuuriprojektide rahastamine; see vahend tuleks paigutada finantsperspektiivist väljapoole;

| — | paindlikkuse reserv (kuni maksimaalselt 3,5 miljardit EURi):
  olemasolev vahend, mis on juba paigutatud finantsperspektiivist väljapoole ja mille summat on suurendatud 500 miljoni EURi võrra; |
| --- | --- |

—

paindlikkuse reserv (kuni maksimaalselt 3,5 miljardit EURi):

olemasolev vahend, mis on juba paigutatud finantsperspektiivist väljapoole ja mille summat on suurendatud 500 miljoni EURi võrra;

III osa   Eelarvevahendid ja alternatiivid

| 47. | arvab, et komisjoni ettepanek on tervikuna aktsepteeritav; on arvamusel, et kui mõningaid rubriike on üle hinnatud, siis teised jälle ei peegelda ambitsioone, mida laienenud liidu 490 miljonit elanikku võiksid tulevastel aastatel oodata poliitika, majanduse ja solidaarsuse osas; |
| --- | --- |

47.

arvab, et komisjoni ettepanek on tervikuna aktsepteeritav; on arvamusel, et kui mõningaid rubriike on üle hinnatud, siis teised jälle ei peegelda ambitsioone, mida laienenud liidu 490 miljonit elanikku võiksid tulevastel aastatel oodata poliitika, majanduse ja solidaarsuse osas;

| 48. | on arvamusel, et kompromissi leidmiseks Euroopa integratsiooni süvendamise ambitsiooni, eelarve jäikuse, uute liikmesriikide õiguspäraste ootuste ja komisjoni ettepanekute vahel tuleb uurida kõiki valikuvõimalusi ja alternatiive; on samuti valmis kulude kogumahtu tasakaalustama vastavalt oma tulevikku puudutavatele poliitilistele prioriteetidele; |
| --- | --- |

48.

on arvamusel, et kompromissi leidmiseks Euroopa integratsiooni süvendamise ambitsiooni, eelarve jäikuse, uute liikmesriikide õiguspäraste ootuste ja komisjoni ettepanekute vahel tuleb uurida kõiki valikuvõimalusi ja alternatiive; on samuti valmis kulude kogumahtu tasakaalustama vastavalt oma tulevikku puudutavatele poliitilistele prioriteetidele;

| 49. | teatab lähtuvalt ülaltoodust alternatiivide võimalustena komisjoni ettepaneku suhtes ja vastavalt lisatud tabelile:






  — | Põllumajandus:
  täheldab, et vastavalt komisjoni ettepanekule väheneb põllumajandusele ettenähtud assigneeringute maht 45 % lt 2007. aastal 35 % le 2013. aastal; täheldab, et kuigi see kasvab üksnes 3 % võrra perioodi jooksul, moodustab see assigneeringutest ikkagi ebaproportsionaalset hulga, mis on veelgi suurem, kui summasid mõnes poliitikavaldkonnas teistega võrreldes vähendatakse; lükkab tagasi kõik püüded anda ÜPP uuesti liikmesriikide pädevusse; on mures, et üldise poliitilise ja rahandusliku kokkuleppe puudumisel jääb ebakindlaks Bulgaaria ja Rumeenia turuga seotud toetuste ja otsetoetuste rahastamine üle nõukogus 2002. aastal kokku lepitud ülemmäära EL-25 jaoks, ning teeb seepärast ettepaneku, et 2002. aasta oktoobri Euroopa Ülemkogu otsusega kehtestatud toetustaseme garanteerimiseks tuleks EL-15 hulgas algatada kohustusliku kaasrahastamise järkjärgulise kasutuselevõtu võimalus, kui vajadused osutuvad prognoositust suuremaks; |
| --- | --- | --- |

49.

teatab lähtuvalt ülaltoodust alternatiivide võimalustena komisjoni ettepaneku suhtes ja vastavalt lisatud tabelile:

—

Põllumajandus:

täheldab, et vastavalt komisjoni ettepanekule väheneb põllumajandusele ettenähtud assigneeringute maht 45 % lt 2007. aastal 35 % le 2013. aastal; täheldab, et kuigi see kasvab üksnes 3 % võrra perioodi jooksul, moodustab see assigneeringutest ikkagi ebaproportsionaalset hulga, mis on veelgi suurem, kui summasid mõnes poliitikavaldkonnas teistega võrreldes vähendatakse; lükkab tagasi kõik püüded anda ÜPP uuesti liikmesriikide pädevusse; on mures, et üldise poliitilise ja rahandusliku kokkuleppe puudumisel jääb ebakindlaks Bulgaaria ja Rumeenia turuga seotud toetuste ja otsetoetuste rahastamine üle nõukogus 2002. aastal kokku lepitud ülemmäära EL-25 jaoks, ning teeb seepärast ettepaneku, et 2002. aasta oktoobri Euroopa Ülemkogu otsusega kehtestatud toetustaseme garanteerimiseks tuleks EL-15 hulgas algatada kohustusliku kaasrahastamise järkjärgulise kasutuselevõtu võimalus, kui vajadused osutuvad prognoositust suuremaks;

| — | Euroopa Arengufond (EAF):
  tuletab meelde, et Euroopa Parlament on jõuliselt toetanud EAFi integreerimist üldeelarvesse eelarve ühtsuse põhimõtte alusel ning läbipaistvuse tagamiseks, kuid täheldab, et rahalises mõttes ei tohiks eelarvesse kandmine ohustada teisi poliitikaid; rõhutab seepärast, et eelarvesse kandmine on vastuvõetav vaid juhul, kui finantsraamistiku üldine ülemmäär toob lisavahendeid üldeelarvesse; rõhutab, et eelarvesse kantud assigneeringud tuleks sihtotstarbeliselt eraldada, et vältida negatiivset mõju AKV riikidele; rõhutab, et EAFi lisamisel üldeelarvesse tuleb austada AKV riikidega partnerluse põhimõtet; |
| --- | --- |

—

Euroopa Arengufond (EAF):

tuletab meelde, et Euroopa Parlament on jõuliselt toetanud EAFi integreerimist üldeelarvesse eelarve ühtsuse põhimõtte alusel ning läbipaistvuse tagamiseks, kuid täheldab, et rahalises mõttes ei tohiks eelarvesse kandmine ohustada teisi poliitikaid; rõhutab seepärast, et eelarvesse kandmine on vastuvõetav vaid juhul, kui finantsraamistiku üldine ülemmäär toob lisavahendeid üldeelarvesse; rõhutab, et eelarvesse kantud assigneeringud tuleks sihtotstarbeliselt eraldada, et vältida negatiivset mõju AKV riikidele; rõhutab, et EAFi lisamisel üldeelarvesse tuleb austada AKV riikidega partnerluse põhimõtet;

| — | Kasvu reguleerimise fond:
  suhtub negatiivselt komisjoni ettepanekusse; pooldab lõikes 47 kirjeldatud konkurentsivõime paindlikkuse reservi; |
| --- | --- |

—

Kasvu reguleerimise fond:

suhtub negatiivselt komisjoni ettepanekusse; pooldab lõikes 47 kirjeldatud konkurentsivõime paindlikkuse reservi;

| — | Solidaarsusfond:
  eelistab säilitada olemasolevat süsteemi, mida rahastatakse reservina väljaspool ülemmäärasid maksimaalse summaga, mida kasutatakse üksnes siis, kui seda peetakse vajalikuks, nagu on kirjeldatud lõikes 47; |
| --- | --- |

—

Solidaarsusfond:

eelistab säilitada olemasolevat süsteemi, mida rahastatakse reservina väljaspool ülemmäärasid maksimaalse summaga, mida kasutatakse üksnes siis, kui seda peetakse vajalikuks, nagu on kirjeldatud lõikes 47;

| — | Hädaabi:
  suhtub negatiivselt komisjoni ettepanekusse allutada hädaabi ülemmääradele; teeb ettepaneku luua ülemmääradeväliselt sihtotstarbeliselt eraldatud hädaabimehhanism, mida vajadusel rahastatakse sama mehhanismiga mis praeguse solidaarsusfondi puhul, nagu on kirjeldatud lõikes 47; |
| --- | --- |

—

Hädaabi:

suhtub negatiivselt komisjoni ettepanekusse allutada hädaabi ülemmääradele; teeb ettepaneku luua ülemmääradeväliselt sihtotstarbeliselt eraldatud hädaabimehhanism, mida vajadusel rahastatakse sama mehhanismiga mis praeguse solidaarsusfondi puhul, nagu on kirjeldatud lõikes 47;

| — | Laenutagatis:
  suhtub negatiivselt komisjoni ettepanekutesse selle mehhanismi kohta rubriigi 4 raames ja teeb ettepaneku laiendada sarnast mehhanismi teistele rubriikidele, nagu on kirjeldatud lõikes 47; |
| --- | --- |

—

Laenutagatis:

suhtub negatiivselt komisjoni ettepanekutesse selle mehhanismi kohta rubriigi 4 raames ja teeb ettepaneku laiendada sarnast mehhanismi teistele rubriikidele, nagu on kirjeldatud lõikes 47;

| — | Alamrubriik 1 a) Konkurentsivõime kasvuks ja tööhõiveks:
  arvab, et “Lissaboni eesmärgid” peaksid jääma järgmises finantsraamistikus liidu jaoks prioriteediks ning et eesmärkideni jõudmiseks tuleb teha märgatavaid jõupingutusi; arvab, et eelarvevahendid peaksid olema asjakohased, kuid realistlikud, suuremad, kuid mitte ülehinnatud, piiratud subsidiaarsuse ja Euroopa jaoks selge lisandväärtusega; toetab seepärast täielikult komisjoni ettepanekut teadusuuringute ja TEN-T kohta; paneb ette 4,7 miljardi EURi üldise ümberpaigutamise varust ja mitteprioriteetsetest tegevustest rubriiki 3 (+ 1,3 miljardit EURi), rubriiki 4 (+ 2,7 miljardit EURi) ja elukestvasse õppesse (+ 670 miljonit EURi); lisaks 200 miljoni EURi sisemine ümberpaigutamine TEN-Est sotsiaalmeetmete kavasse; |
| --- | --- |

—

Alamrubriik 1 a) Konkurentsivõime kasvuks ja tööhõiveks:

arvab, et “Lissaboni eesmärgid” peaksid jääma järgmises finantsraamistikus liidu jaoks prioriteediks ning et eesmärkideni jõudmiseks tuleb teha märgatavaid jõupingutusi; arvab, et eelarvevahendid peaksid olema asjakohased, kuid realistlikud, suuremad, kuid mitte ülehinnatud, piiratud subsidiaarsuse ja Euroopa jaoks selge lisandväärtusega; toetab seepärast täielikult komisjoni ettepanekut teadusuuringute ja TEN-T kohta; paneb ette 4,7 miljardi EURi üldise ümberpaigutamise varust ja mitteprioriteetsetest tegevustest rubriiki 3 (+ 1,3 miljardit EURi), rubriiki 4 (+ 2,7 miljardit EURi) ja elukestvasse õppesse (+ 670 miljonit EURi); lisaks 200 miljoni EURi sisemine ümberpaigutamine TEN-Est sotsiaalmeetmete kavasse;

| — | Rubriik 3: Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus:
  on seisukohal, et nimetatud rubriigi raames rahastatavad poliitikad, eriti vabadus, turvalisus ja õigus, samuti noored ja kultuur, on Euroopa Parlamendi jaoks ülimalt prioriteetsed; seepärast tuleks assigneeringute üldmahtu suurendada 1,3 miljardi EURi võrra, millest + 1 miljard EURi põhiõigustele ja kuritegevuse vastu võitlemisele, 140 miljonit EURi kultuurile ja 189 miljonit EURi noortele; |
| --- | --- |

—

Rubriik 3: Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus:

on seisukohal, et nimetatud rubriigi raames rahastatavad poliitikad, eriti vabadus, turvalisus ja õigus, samuti noored ja kultuur, on Euroopa Parlamendi jaoks ülimalt prioriteetsed; seepärast tuleks assigneeringute üldmahtu suurendada 1,3 miljardi EURi võrra, millest + 1 miljard EURi põhiõigustele ja kuritegevuse vastu võitlemisele, 140 miljonit EURi kultuurile ja 189 miljonit EURi noortele;

| — | Rubriik 4: EL kui globaalne partner (ja ÜVJP):
  on arvamusel, et laienenud liidu ambitsioonid järgmisel perioodil, eriti seoses ühinemiseelse rahastamisvahendi (IPA) ning naabrus- ja partnerlusvahendiga (ENPI), vajadus rahastada kriisiolukordi ning põhiseaduses sisalduv välispoliitika ümberkujundamine õigustab 2,7 miljardi EURi lisamist ja 1,2 miljardi EURi ümberpaigutamist; rõhutab, et ÜVJP vahendite 900 miljoni EURi võrra suurendamise võimalus antakse alles pärast seda, kui nõukoguga on jõutud kokkuleppele selles, milline saab olema Euroopa Parlamendi roll otsustamisel; |
| --- | --- |

—

Rubriik 4: EL kui globaalne partner (ja ÜVJP):

on arvamusel, et laienenud liidu ambitsioonid järgmisel perioodil, eriti seoses ühinemiseelse rahastamisvahendi (IPA) ning naabrus- ja partnerlusvahendiga (ENPI), vajadus rahastada kriisiolukordi ning põhiseaduses sisalduv välispoliitika ümberkujundamine õigustab 2,7 miljardi EURi lisamist ja 1,2 miljardi EURi ümberpaigutamist; rõhutab, et ÜVJP vahendite 900 miljoni EURi võrra suurendamise võimalus antakse alles pärast seda, kui nõukoguga on jõutud kokkuleppele selles, milline saab olema Euroopa Parlamendi roll otsustamisel;

| — | Halduskulud:
  arvab, et komisjoni halduskulusid tuleb vähendada 2,9 miljardi EURi võrra kooskõlas riiklikele võimuorganitele kehtestatud rangete nõuetega ja pidades silmas uute valitsemisvormide (asutuste) arendamist ning arvestades sellega, et järgmised laienemised ei peaks süstemaatiliselt tekitama uusi ressursse; |
| --- | --- |

—

Halduskulud:

arvab, et komisjoni halduskulusid tuleb vähendada 2,9 miljardi EURi võrra kooskõlas riiklikele võimuorganitele kehtestatud rangete nõuetega ja pidades silmas uute valitsemisvormide (asutuste) arendamist ning arvestades sellega, et järgmised laienemised ei peaks süstemaatiliselt tekitama uusi ressursse;

| 50. | usub, et läbirääkimised ei peaks keskenduma üksnes protsentidele ja arvudele, vaid tooma sisse ka teisi elemente, nagu võrduse ja järkjärgulisuse põhimõtted, mis on EL jaoks peamised, et saavutada tasakaal, mis vastaks nii liikmesriikide kui kodanike ootustele; kutsub komisjoni ja nõukogu üles nägema nimetatud elemente kui vältimatuid tingimusi Euroopa Parlamendiga kokkuleppele jõudmiseks; teatab selles osas, et ta:






  — | Põhiseadusega seotud aspektid:
  otsustab tagasi lükata kõik õiguslikud kohustused, millel oleks negatiivne siduv mõju pärast põhiseaduse jõustumist; seepärast nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon sõlmiksid härrasmeeste kokkuleppe, et kaitsta Euroopa Parlamendi õigusloomevolitusi ja tuua sisse ülevaatamisklausel õigusaktide osas, mille menetlus muutub seoses põhiseaduse jõustumisega, suurendades Euroopa Parlamendi rolli; soovitab tungivalt komisjonil ja nõukogul järgmises institutsioonidevahelises kokkuleppes leppida kokku nimetatud kohustuse osas; |
| --- | --- | --- |

50.

usub, et läbirääkimised ei peaks keskenduma üksnes protsentidele ja arvudele, vaid tooma sisse ka teisi elemente, nagu võrduse ja järkjärgulisuse põhimõtted, mis on EL jaoks peamised, et saavutada tasakaal, mis vastaks nii liikmesriikide kui kodanike ootustele; kutsub komisjoni ja nõukogu üles nägema nimetatud elemente kui vältimatuid tingimusi Euroopa Parlamendiga kokkuleppele jõudmiseks; teatab selles osas, et ta:

—

Põhiseadusega seotud aspektid:

otsustab tagasi lükata kõik õiguslikud kohustused, millel oleks negatiivne siduv mõju pärast põhiseaduse jõustumist; seepärast nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon sõlmiksid härrasmeeste kokkuleppe, et kaitsta Euroopa Parlamendi õigusloomevolitusi ja tuua sisse ülevaatamisklausel õigusaktide osas, mille menetlus muutub seoses põhiseaduse jõustumisega, suurendades Euroopa Parlamendi rolli; soovitab tungivalt komisjonil ja nõukogul järgmises institutsioonidevahelises kokkuleppes leppida kokku nimetatud kohustuse osas;

| — | Finantsmäärus:
  on veendunud, et finantsmääruses ja selle rakenduseeskirjades sisalduvad usaldusväärse juhtimise põhimõtted tuleb rakendamise lihtsustamiseks ja tagasimaksete (või hüvitiste) kiirendamiseks liikmesriikidele üle vaadata; soovitab tungivalt komisjonil ja nõukogul leppida kokku nende sätete uuesti sõnastamise osas, mis peavad lihtsustama rakendamist ja menetlust; |
| --- | --- |

—

Finantsmäärus:

on veendunud, et finantsmääruses ja selle rakenduseeskirjades sisalduvad usaldusväärse juhtimise põhimõtted tuleb rakendamise lihtsustamiseks ja tagasimaksete (või hüvitiste) kiirendamiseks liikmesriikidele üle vaadata; soovitab tungivalt komisjonil ja nõukogul leppida kokku nende sätete uuesti sõnastamise osas, mis peavad lihtsustama rakendamist ja menetlust;

| — | Halduskoormus:
  rõhutab, et komisjon peaks võtma meetmeid haldusjuhtimise lihtsustamiseks ja selle tõhususe parandamiseks seoses ühenduse programmide rakendamisega oma teenistuste, liikmesriikide ja lõplike abisaajate osas, eriti väiksemahuliste programmide puhul; leiab, et ühenduse õigusaktidest tingitud haldusjuhtimise tõhusust tuleks põhjalikult analüüsida kõigil nendel neljal tasandil, tehes seeläbi kindlaks tõhususe ja halduskulude mõjususe suurendamise võimalused; teeb ettepaneku rakendada seda analüüsi kogu eelarve suhtes; |
| --- | --- |

—

Halduskoormus:

rõhutab, et komisjon peaks võtma meetmeid haldusjuhtimise lihtsustamiseks ja selle tõhususe parandamiseks seoses ühenduse programmide rakendamisega oma teenistuste, liikmesriikide ja lõplike abisaajate osas, eriti väiksemahuliste programmide puhul; leiab, et ühenduse õigusaktidest tingitud haldusjuhtimise tõhusust tuleks põhjalikult analüüsida kõigil nendel neljal tasandil, tehes seeläbi kindlaks tõhususe ja halduskulude mõjususe suurendamise võimalused; teeb ettepaneku rakendada seda analüüsi kogu eelarve suhtes;

| — | Sertifitseerimine liikmesriikide poolt:
  arvab, et ühena eelarvepädevatest institutsioonidest on Euroopa Parlamendil kohustus optimeerida liikmesriikide poolt ELi eelarvesse eraldatud rahaliste vahendite rakendamist; otsustab parandada järgmises finantsraamistikus rahastamisele kuuluvate programmide rakendamist; soovitab tungivalt liikmesriikidel tagada kogu ühise pädevuse raames teostatava poliitikaga seotud rahastamiskohustuste sertifitseerimine eelneva ametliku avalikustamisavalduse ja iga-aastase tagantjärele väljastatud kinnitava avaldusega, mille koostab liikmesriigi kõrgeim poliitiline ja haldusvõim (rahandusminister); sellest tulenevalt palub komisjonil rakendada asjakohased mehhanismid maksete peatamiseks nimetatud nõude rikkumise korral; ei ole valmis tegema ettepanekut programmide rahastamise märkimisväärseks suurendamiseks ilma liikmesriikidepoolse garantiita assigneeringute sidumise osas; peab “avalikustamisavalduse” põhimõtte aktsepteerimist tingimuseks Euroopa Parlamendi nõusoleku saamiseks uue institutsioonidevahelise kokkuleppe osas finantsperspektiivi kohta; |
| --- | --- |

—

Sertifitseerimine liikmesriikide poolt:

arvab, et ühena eelarvepädevatest institutsioonidest on Euroopa Parlamendil kohustus optimeerida liikmesriikide poolt ELi eelarvesse eraldatud rahaliste vahendite rakendamist; otsustab parandada järgmises finantsraamistikus rahastamisele kuuluvate programmide rakendamist; soovitab tungivalt liikmesriikidel tagada kogu ühise pädevuse raames teostatava poliitikaga seotud rahastamiskohustuste sertifitseerimine eelneva ametliku avalikustamisavalduse ja iga-aastase tagantjärele väljastatud kinnitava avaldusega, mille koostab liikmesriigi kõrgeim poliitiline ja haldusvõim (rahandusminister); sellest tulenevalt palub komisjonil rakendada asjakohased mehhanismid maksete peatamiseks nimetatud nõude rikkumise korral; ei ole valmis tegema ettepanekut programmide rahastamise märkimisväärseks suurendamiseks ilma liikmesriikidepoolse garantiita assigneeringute sidumise osas; peab “avalikustamisavalduse” põhimõtte aktsepteerimist tingimuseks Euroopa Parlamendi nõusoleku saamiseks uue institutsioonidevahelise kokkuleppe osas finantsperspektiivi kohta;

| — | Omavahendid ja parandusmehhanism:
  kiidab heaks 2004. aasta detsembri Euroopa Ülemkogu järeldused, et läbirääkimisi Euroopa Liidu kulutuste üle tuleb näha üldises kontekstis, mis hõlmab omavahendite küsimust, parandusmehhanismi ja süsteemi võimaliku lihtsustamise uurimist; nõuab omavahendite süsteemi läbivaatamist, mis toob lühikese aja jooksul kaasa netokohustuste õiglasema jaotamise ja kehtestab enne järgmise finantsperspektiivi lõppu iseseisva ELi rahastamissüsteemi; teeb ettepaneku, et uue süsteemi ettevalmistustööd peaksid toimuma parlamentidevahelisel konverentsil, millest võtavad osa Euroopa Parlament ja liikmesriikide parlamendid, järgides põhiseaduse riikide parlamentide rolli käsitleva protokolli mõtet; |
| --- | --- |

—

Omavahendid ja parandusmehhanism:

kiidab heaks 2004. aasta detsembri Euroopa Ülemkogu järeldused, et läbirääkimisi Euroopa Liidu kulutuste üle tuleb näha üldises kontekstis, mis hõlmab omavahendite küsimust, parandusmehhanismi ja süsteemi võimaliku lihtsustamise uurimist; nõuab omavahendite süsteemi läbivaatamist, mis toob lühikese aja jooksul kaasa netokohustuste õiglasema jaotamise ja kehtestab enne järgmise finantsperspektiivi lõppu iseseisva ELi rahastamissüsteemi; teeb ettepaneku, et uue süsteemi ettevalmistustööd peaksid toimuma parlamentidevahelisel konverentsil, millest võtavad osa Euroopa Parlament ja liikmesriikide parlamendid, järgides põhiseaduse riikide parlamentide rolli käsitleva protokolli mõtet;

| — | Rahastamisvahendid ja kaasrahastamine
  palub komisjonil teha ettepanekud kaasata kõikide ühispoliitikate rakendamisel uued rahastamisvahendid ja kaasrahastamismehhanismid; need vahendid peaksid tegelema turuprobleemidega ja olema erainvestoritele katalüsaatoriks; põhieesmärgid peaksid olema eelarve optimeerimine ja tugev võimendav mõju; see saavutatakse eelkõige VKEde tagatisvahendite, kuid ka sihtotstarbelise riskikapitalitoetuse abil, toetades sealhulgas ettevõtlusniššide võrke ja tehnosiiret; |
| --- | --- |

—

Rahastamisvahendid ja kaasrahastamine

palub komisjonil teha ettepanekud kaasata kõikide ühispoliitikate rakendamisel uued rahastamisvahendid ja kaasrahastamismehhanismid; need vahendid peaksid tegelema turuprobleemidega ja olema erainvestoritele katalüsaatoriks; põhieesmärgid peaksid olema eelarve optimeerimine ja tugev võimendav mõju; see saavutatakse eelkõige VKEde tagatisvahendite, kuid ka sihtotstarbelise riskikapitalitoetuse abil, toetades sealhulgas ettevõtlusniššide võrke ja tehnosiiret;

IV osa   Soovitused alalistele komisjonidele õigusloome aspektide kohta

| 51. | arvab, et järgmised soovitused peaksid olema orientatsioon erialakomisjonidele, ilma et see piiraks tulevasi õigusloomega seotud otsuseid; |
| --- | --- |

51.

arvab, et järgmised soovitused peaksid olema orientatsioon erialakomisjonidele, ilma et see piiraks tulevasi õigusloomega seotud otsuseid;

Konkurentsivõime ja innovatsioon

| 52. | on jätkuvalt mures, et eelmistel innovatsiooni ja konkurentsivõime programmidel ei ole õnnestunud luua vajalikku ühendust alus- ja rakendusuuringute ja tööstusliku innovatsiooni vahel - osalt seepärast, et rahalised vahendid olid üsna piiratud; usub, et Euroopa avalikkuse toetus on hädavajalik Lissaboni eesmärkide saavutamiseks; on arvamusel, et komisjon peaks tegema ettepaneku oma finantsmenetluste lihtsustamiseks, et hõlbustada teaduspoliitika rakendamist; arvab, et rahastamisvahendid tuleb viimistletumalt ja sihipärasemalt läbi kaaluda ning et on eluliselt oluline luua ambitsioonikas konkurentsivõimele ja innovatsioonile pühendatud piisavalt rahastatud programm toetamaks tööstuspoliitikat, mis on orienteeritud “jõukusele” ja eriti VKEdele, mis saaks teadusuuringutest edukalt kasu tööstusliku rakenduse kaudu, nagu tehnosiire ülikoolidest ja uurimiskeskustest tööstuses rakendamiseks; on arvamusel, et vastavalt komisjoni ettepanekule tuleks võtta täiendavaid meetmeid infoühiskonna arengu edendamiseks, arendades ja edendades info- ja arvutitehnoloogia ning mobiilside tehnoloogia rahvusvahelisi standardeid, jälgides elektroonilise side õigusliku raamistiku rakendamist, toetades ELi võrdlusuuringutega seotud tegevust e-Euroopa tegevuskava algatuste valdkonnas ja parandades veelgi ELi julgeolekualast teadustööd; peab kõnealust programmi oluliseks Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisel uute tehnoloogiate ja keskkonnatehnoloogiate valdkonnas; arvab, et ELi keskkonnatehnoloogiate tegevuskavale (ETAP) tuleb tagada piisav rahastamine ELi teadusuuringute seitsmenda programmi (FP7) ning konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi (CIP) kaudu; nõuab piisavalt rahalisi vahendeid uuenduslike VKEde ja algatuste toetamiseks, mille eesmärk on aidata kommertsialiseerida teadusuuringuid ja tehnosiiret, eriti Euroopa Investeerimisfondi kaudu; |
| --- | --- |

52.

on jätkuvalt mures, et eelmistel innovatsiooni ja konkurentsivõime programmidel ei ole õnnestunud luua vajalikku ühendust alus- ja rakendusuuringute ja tööstusliku innovatsiooni vahel - osalt seepärast, et rahalised vahendid olid üsna piiratud; usub, et Euroopa avalikkuse toetus on hädavajalik Lissaboni eesmärkide saavutamiseks; on arvamusel, et komisjon peaks tegema ettepaneku oma finantsmenetluste lihtsustamiseks, et hõlbustada teaduspoliitika rakendamist; arvab, et rahastamisvahendid tuleb viimistletumalt ja sihipärasemalt läbi kaaluda ning et on eluliselt oluline luua ambitsioonikas konkurentsivõimele ja innovatsioonile pühendatud piisavalt rahastatud programm toetamaks tööstuspoliitikat, mis on orienteeritud “jõukusele” ja eriti VKEdele, mis saaks teadusuuringutest edukalt kasu tööstusliku rakenduse kaudu, nagu tehnosiire ülikoolidest ja uurimiskeskustest tööstuses rakendamiseks; on arvamusel, et vastavalt komisjoni ettepanekule tuleks võtta täiendavaid meetmeid infoühiskonna arengu edendamiseks, arendades ja edendades info- ja arvutitehnoloogia ning mobiilside tehnoloogia rahvusvahelisi standardeid, jälgides elektroonilise side õigusliku raamistiku rakendamist, toetades ELi võrdlusuuringutega seotud tegevust e-Euroopa tegevuskava algatuste valdkonnas ja parandades veelgi ELi julgeolekualast teadustööd; peab kõnealust programmi oluliseks Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisel uute tehnoloogiate ja keskkonnatehnoloogiate valdkonnas; arvab, et ELi keskkonnatehnoloogiate tegevuskavale (ETAP) tuleb tagada piisav rahastamine ELi teadusuuringute seitsmenda programmi (FP7) ning konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi (CIP) kaudu; nõuab piisavalt rahalisi vahendeid uuenduslike VKEde ja algatuste toetamiseks, mille eesmärk on aidata kommertsialiseerida teadusuuringuid ja tehnosiiret, eriti Euroopa Investeerimisfondi kaudu;

Kosmoseprogramm

| 53. | pöörab tähelepanu sellele, et Euroopa kosmosepoliitika kuulub nüüd teadusuuringute raamprogrammi juurde; juhib tähelepanu sellele, et oodates põhiseaduse asjakohaste sätete jõustumist, kus kosmoseprogrammil on omaenda õiguslik alus (artikkel III-254), tuleks seda kohelda kui eraldi poliitikavaldkonda, millel on oma selgelt määratletud õiguslik alus, ja sellele tuleks eraldada piisavalt rahalisi allikaid ja asjakohaseid finantsinstrumente, toetamaks kosmosega seotud uurimistöid, samuti Galileo ja GMESi infrastruktuuri ning ELi ligipääsu kosmosele; usub, et teadusuuringute raamprogrammi viiakse sisse teatavad artiklid, mis võimaldavad nende konkreetsete tegevuste rakendamist; |
| --- | --- |

53.

pöörab tähelepanu sellele, et Euroopa kosmosepoliitika kuulub nüüd teadusuuringute raamprogrammi juurde; juhib tähelepanu sellele, et oodates põhiseaduse asjakohaste sätete jõustumist, kus kosmoseprogrammil on omaenda õiguslik alus (artikkel III-254), tuleks seda kohelda kui eraldi poliitikavaldkonda, millel on oma selgelt määratletud õiguslik alus, ja sellele tuleks eraldada piisavalt rahalisi allikaid ja asjakohaseid finantsinstrumente, toetamaks kosmosega seotud uurimistöid, samuti Galileo ja GMESi infrastruktuuri ning ELi ligipääsu kosmosele; usub, et teadusuuringute raamprogrammi viiakse sisse teatavad artiklid, mis võimaldavad nende konkreetsete tegevuste rakendamist;

Üleeuroopalised võrgud

| 54. | pöörab tähelepanu sellele, et projektide ja nende finantsraamistike suuruse tõttu ei ole riiklikku või ühendusepoolset rahastamist tegelikult millegagi asendada; täheldab, et kui vähesed harvad erandid välja arvata, siis ei ole praeguseks täitunud tihti hellitatud lootus, et erainvestorite arv kasvaks; võtab teadmiseks uue Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 807/2004, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2236/95 vastuvõtmise, millega antakse ühenduse finantsabi üleeuroopaliste võrkude valdkonnas (8), võimaldamaks koondada abi projektidesse, mille puhul vajadused on kõige suuremad (prioriteetsed piiriülesed projektid või looduslikke takistusi ületavad projektid), ning suurendab prioriteetsete projektide maksimummäära 20-30 protsendini ja erandjuhtudel 50 protsendini; |
| --- | --- |

54.

pöörab tähelepanu sellele, et projektide ja nende finantsraamistike suuruse tõttu ei ole riiklikku või ühendusepoolset rahastamist tegelikult millegagi asendada; täheldab, et kui vähesed harvad erandid välja arvata, siis ei ole praeguseks täitunud tihti hellitatud lootus, et erainvestorite arv kasvaks; võtab teadmiseks uue Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 807/2004, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2236/95 vastuvõtmise, millega antakse ühenduse finantsabi üleeuroopaliste võrkude valdkonnas (8), võimaldamaks koondada abi projektidesse, mille puhul vajadused on kõige suuremad (prioriteetsed piiriülesed projektid või looduslikke takistusi ületavad projektid), ning suurendab prioriteetsete projektide maksimummäära 20-30 protsendini ja erandjuhtudel 50 protsendini;

Sotsiaalpoliitika kava

| 55. | võtab teadmiseks seadusandlikud ettepanekud uue programmi PROGRESS osas ning rõhutab ühtse ja adekvaatselt rahastatud Euroopa programmi tähtsust selles valdkonnas, mis stimuleeriks tegevust riikide tasandil; arvab seepärast, et PROGRESSi finantsraamistikku tuleks suurendada juhul, kui Euroopa Liit soovib tõsiselt rakendada Lissaboni strateegiat ja sotsiaalpoliitika tegevuskava; |
| --- | --- |

55.

võtab teadmiseks seadusandlikud ettepanekud uue programmi PROGRESS osas ning rõhutab ühtse ja adekvaatselt rahastatud Euroopa programmi tähtsust selles valdkonnas, mis stimuleeriks tegevust riikide tasandil; arvab seepärast, et PROGRESSi finantsraamistikku tuleks suurendada juhul, kui Euroopa Liit soovib tõsiselt rakendada Lissaboni strateegiat ja sotsiaalpoliitika tegevuskava;

Ühtekuuluvus

| 56. | kutsub komisjoni üles kehtestama “arengu eesmärke” ning mõõdetavaid, konkreetseid ja täpseid majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõõtmega näitajaid, lähtudes Lissaboni ja Göteborgi Euroopa Ülemkogu järeldustest, lihtsustamaks kehtivat halduskorda viisil, mis kergendaks liikmesriikide halduskoormat, vaadates vajaduse korral üle finantsmääruse asjakohased sätted; rõhutab, et struktuurifondidesse kantavate RKTst arvestatavate maksete 4 % ülempiir põhineb eelneval kogemusel, kuid seda tuleks käsitleda paindlikumalt; usub, et võiks kaaluda ajutist ELi programmide ELi-poolse kaasrahastamise määrade täiendavat diferentseerimist; kutsub liikmesriike üles lahendama koostöös liikmesriikidega toimuva haldusega seotud probleeme ning tõstma nendepoolse kontrolli usaldusväärsust ja parandama prognoosimeetodeid; nõuab lisaks, et liikmesriikide kõrgeim poliitiline ja täitevvõim (rahandusminister) kohustuks selgesõnaliselt kinni pidama avalikustamisteate põhimõttest ja esitaks selle rakendamiseks täpse ajakava; |
| --- | --- |

56.

kutsub komisjoni üles kehtestama “arengu eesmärke” ning mõõdetavaid, konkreetseid ja täpseid majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõõtmega näitajaid, lähtudes Lissaboni ja Göteborgi Euroopa Ülemkogu järeldustest, lihtsustamaks kehtivat halduskorda viisil, mis kergendaks liikmesriikide halduskoormat, vaadates vajaduse korral üle finantsmääruse asjakohased sätted; rõhutab, et struktuurifondidesse kantavate RKTst arvestatavate maksete 4 % ülempiir põhineb eelneval kogemusel, kuid seda tuleks käsitleda paindlikumalt; usub, et võiks kaaluda ajutist ELi programmide ELi-poolse kaasrahastamise määrade täiendavat diferentseerimist; kutsub liikmesriike üles lahendama koostöös liikmesriikidega toimuva haldusega seotud probleeme ning tõstma nendepoolse kontrolli usaldusväärsust ja parandama prognoosimeetodeid; nõuab lisaks, et liikmesriikide kõrgeim poliitiline ja täitevvõim (rahandusminister) kohustuks selgesõnaliselt kinni pidama avalikustamisteate põhimõttest ja esitaks selle rakendamiseks täpse ajakava;

| 57. | juhib tähelepanu sellele, et regionaalpoliitikat ei saa vaadelda piirkondlikku abi puudutavast õigusest eraldi, ning nõuab, et ettepanekud oleksid sidusad ja et välditaks ülemääraseid erinevusi naaberpiirkondade abistamisel, kuna see võib kaasa tuua konkurentsi tugeva moonutamise; rõhutab äärepoolseimate piirkondade erilist olukorda (EÜ asutamislepingu artikli 299 lõige 2), mis vajavad erinevat kohtlemist seoses ühtekuuluvuspoliitika parameetritega; teeb ettepaneku kasutada üleminekumehhanismi, mis võimaldab statistilisest efektist mõjutatud piirkondadel jätkuvalt nõuda ELilt piisavat toetust, kuna ükski piirkond ei tohiks tunda, et ta on laienemise tagajärjel kannatanud; juhib lisaks tähelepanu sellele, et tunnustada tuleb regionaalpoliitika ja konkurentsipoliitika vastastoimet statistilisest efektist mõjutatud piirkondades ning see tuleb kaasata nende mõjude analüüsi, mis kehtivatel ja tulevastel riigiabi eeskirjadel on sellistele piirkondadele praegu (või edaspidi); ning samuti, et eelkõige vormiliselt eesmärgi 1, aga ka eesmärgi 2 alla kuuluvad üleminekupiirkonnad peaks saama piisavat toetust ja olema eelisolukorras riigiabi eeskirjade rakendamisel; |
| --- | --- |

57.

juhib tähelepanu sellele, et regionaalpoliitikat ei saa vaadelda piirkondlikku abi puudutavast õigusest eraldi, ning nõuab, et ettepanekud oleksid sidusad ja et välditaks ülemääraseid erinevusi naaberpiirkondade abistamisel, kuna see võib kaasa tuua konkurentsi tugeva moonutamise; rõhutab äärepoolseimate piirkondade erilist olukorda (EÜ asutamislepingu artikli 299 lõige 2), mis vajavad erinevat kohtlemist seoses ühtekuuluvuspoliitika parameetritega; teeb ettepaneku kasutada üleminekumehhanismi, mis võimaldab statistilisest efektist mõjutatud piirkondadel jätkuvalt nõuda ELilt piisavat toetust, kuna ükski piirkond ei tohiks tunda, et ta on laienemise tagajärjel kannatanud; juhib lisaks tähelepanu sellele, et tunnustada tuleb regionaalpoliitika ja konkurentsipoliitika vastastoimet statistilisest efektist mõjutatud piirkondades ning see tuleb kaasata nende mõjude analüüsi, mis kehtivatel ja tulevastel riigiabi eeskirjadel on sellistele piirkondadele praegu (või edaspidi); ning samuti, et eelkõige vormiliselt eesmärgi 1, aga ka eesmärgi 2 alla kuuluvad üleminekupiirkonnad peaks saama piisavat toetust ja olema eelisolukorras riigiabi eeskirjade rakendamisel;

| 58. | tervitab komisjoni avaldatud teksti projekti, milles taotletakse ELi laenutagatise instrumendi kehtestamist üleeuroopalise võrgustiku projektide jaoks transpordi valdkonnas; on seisukohal, et sellist süsteemi peaks laiendama, et hõlmata Lissaboni eesmärkide täitmiseks vajalike investeeringute edendamiseks teisi alasid; |
| --- | --- |

58.

tervitab komisjoni avaldatud teksti projekti, milles taotletakse ELi laenutagatise instrumendi kehtestamist üleeuroopalise võrgustiku projektide jaoks transpordi valdkonnas; on seisukohal, et sellist süsteemi peaks laiendama, et hõlmata Lissaboni eesmärkide täitmiseks vajalike investeeringute edendamiseks teisi alasid;

Põllumajandus

| 59. | arvab, et ÜPP peamisi eesmärke on tagada Euroopa põllumajandussektori multifunktsionaalsuse mudel, kindlustada siseturu funktsioneerimine põllumajandustoodete osas ja talupidajatele asjakohased sissetulekud, garanteerida kodumaiste kvaliteetsete põllumajandustoodete kättesaadavus, sealhulgas kõrged loomade tervishoiu ja heaolu standardid, toetada täiendavalt sissetulekute, infrastruktuuri ja teenuste kättesaadavuse osas linnapiirkondadest kaugele maha jäänud maapiirkondi, edendada säästvaid ja keskkonnasõbralikke põllumajanduslikke tootmisviise, et säästa keskkonda, ning vastavalt Lissaboni strateegiale tugevdada Euroopa põllumajandustööstuse konkurentsivõimet, nii et see suudaks anda panuse töökohtade kindlustamisse põllumajandussektoris; |
| --- | --- |

59.

arvab, et ÜPP peamisi eesmärke on tagada Euroopa põllumajandussektori multifunktsionaalsuse mudel, kindlustada siseturu funktsioneerimine põllumajandustoodete osas ja talupidajatele asjakohased sissetulekud, garanteerida kodumaiste kvaliteetsete põllumajandustoodete kättesaadavus, sealhulgas kõrged loomade tervishoiu ja heaolu standardid, toetada täiendavalt sissetulekute, infrastruktuuri ja teenuste kättesaadavuse osas linnapiirkondadest kaugele maha jäänud maapiirkondi, edendada säästvaid ja keskkonnasõbralikke põllumajanduslikke tootmisviise, et säästa keskkonda, ning vastavalt Lissaboni strateegiale tugevdada Euroopa põllumajandustööstuse konkurentsivõimet, nii et see suudaks anda panuse töökohtade kindlustamisse põllumajandussektoris;

| 60. | võtab teadmiseks ÜPP ja ühise turukorralduse märkimisväärsed reformid, mida Euroopa Liit on läbi viinud alates 1999. aastast; palub sellest lähtuvalt komisjonil teha ELi partneritele selgeks, milliseid suuri ohvreid on ühenduse tootjad nende reformide tulemusena juba toonud, ja kaitsta Doha arengukava kaubandusläbirääkimistel Euroopa põllumajanduse multifunktsionaalset mudelit; rõhutab lisaks vajadust kaitsta ühenduse soodustust, luues eelkõige õiglase ja võrdse tasakaalu arengumaade turulepääsuga seotud nõudmiste ning ühenduse turgude stabiilsuse ja elujõulisuse vahel, nii et oleks võimalik neid turgusid tõhusalt hallata ja vältida kriise, mis paneksid ühendusele täiendavad finantskohustused ja tekitaksid nõnda uusi eelarveprobleeme; |
| --- | --- |

60.

võtab teadmiseks ÜPP ja ühise turukorralduse märkimisväärsed reformid, mida Euroopa Liit on läbi viinud alates 1999. aastast; palub sellest lähtuvalt komisjonil teha ELi partneritele selgeks, milliseid suuri ohvreid on ühenduse tootjad nende reformide tulemusena juba toonud, ja kaitsta Doha arengukava kaubandusläbirääkimistel Euroopa põllumajanduse multifunktsionaalset mudelit; rõhutab lisaks vajadust kaitsta ühenduse soodustust, luues eelkõige õiglase ja võrdse tasakaalu arengumaade turulepääsuga seotud nõudmiste ning ühenduse turgude stabiilsuse ja elujõulisuse vahel, nii et oleks võimalik neid turgusid tõhusalt hallata ja vältida kriise, mis paneksid ühendusele täiendavad finantskohustused ja tekitaksid nõnda uusi eelarveprobleeme;

| 61. | tuletab meelde, et 2003. aasta põllumajanduse põhipoliitika reformimine, sealhulgas peaaegu kõigi ühisturu organisatsioonide reform, põhines 2002. aasta oktoobri Euroopa Ülemkogu otsusega kehtestatud finantsraamistiku kehtivusel; tuletab lisaks sellele meelde, et Euroopa Parlament on nõustunud lepingu ja aktiga kümne uue liikmesriigi liitumistingimuste osas, mille põllumajandust puudutavad rahalised aspektid põhinesid Euroopa Ülemkogu kokkuleppel; |
| --- | --- |

61.

tuletab meelde, et 2003. aasta põllumajanduse põhipoliitika reformimine, sealhulgas peaaegu kõigi ühisturu organisatsioonide reform, põhines 2002. aasta oktoobri Euroopa Ülemkogu otsusega kehtestatud finantsraamistiku kehtivusel; tuletab lisaks sellele meelde, et Euroopa Parlament on nõustunud lepingu ja aktiga kümne uue liikmesriigi liitumistingimuste osas, mille põllumajandust puudutavad rahalised aspektid põhinesid Euroopa Ülemkogu kokkuleppel;

Kalandus

| 62. | arvab, et ühine kalanduspoliitika on teiste hulgas oluline osa Euroopa Liidu keskkonnaalastest jõupingutustest mere ökosüsteemi tasakaalustamiseks, kus mõnesid liike püütakse üle; arvab, et komisjoni poolt ette nähtud rahalised vahendid on hädavajalik miinimum, mis on vajalik varude kaitseks ja selleks, et saavutada säästval arengul põhinevad eesmärgid, milles lepiti kokku 2002. aasta ühise kalanduspoliitika reformimise käigus; arvab, et ühine kalanduspoliitika peab paremini arvesse võtma kalurite olukorda ja pöörama erilist tähelepanu kõige kaugemate piirkondade erijuhtumitele; |
| --- | --- |

62.

arvab, et ühine kalanduspoliitika on teiste hulgas oluline osa Euroopa Liidu keskkonnaalastest jõupingutustest mere ökosüsteemi tasakaalustamiseks, kus mõnesid liike püütakse üle; arvab, et komisjoni poolt ette nähtud rahalised vahendid on hädavajalik miinimum, mis on vajalik varude kaitseks ja selleks, et saavutada säästval arengul põhinevad eesmärgid, milles lepiti kokku 2002. aasta ühise kalanduspoliitika reformimise käigus; arvab, et ühine kalanduspoliitika peab paremini arvesse võtma kalurite olukorda ja pöörama erilist tähelepanu kõige kaugemate piirkondade erijuhtumitele;

Keskkond

| 63. | on arvamusel, et Euroopa Liidu keskkonnapoliitika on osutunud oluliseks vahendiks kliimamuutuste mõju leevendamisel, looduslike elupaikade ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamisel, veeressursside kaitsmisel, parandades keskkonda, tervist ja elukvaliteeti, soodustades loodusvarade ja jäätmete säästvat kasutamist ja majandamist ning töötades välja strateegilisi lähenemisviise poliitika väljatöötamisele, rakendamisele ja teavitamisele/teadlikkuse tõstmisele, samuti säästvale majanduskasvule ja tööhõivele ning ökoloogilisele ühtekuuluvusele; |
| --- | --- |

63.

on arvamusel, et Euroopa Liidu keskkonnapoliitika on osutunud oluliseks vahendiks kliimamuutuste mõju leevendamisel, looduslike elupaikade ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamisel, veeressursside kaitsmisel, parandades keskkonda, tervist ja elukvaliteeti, soodustades loodusvarade ja jäätmete säästvat kasutamist ja majandamist ning töötades välja strateegilisi lähenemisviise poliitika väljatöötamisele, rakendamisele ja teavitamisele/teadlikkuse tõstmisele, samuti säästvale majanduskasvule ja tööhõivele ning ökoloogilisele ühtekuuluvusele;

| 64. | juhib tähelepanu sellele, et keskkonnapoliitika valdkonnad aitavad kaasa Lissaboni ja Göteborgi eesmärkide saavutamisele; pooldab väga keskkonnapoliitika valdkondade sisseviimist teistesse poliitikavaldkondadesse; rõhutab, et keskkonna aspekte ja mõjusid, nagu keskkonnasõbralik tehnoloogia, keskkonnaalane teadustöö ja looduskaitse, tuleb rubriikide 1 ja 2 poliitika rahastamisel täielikult arvesse võtta; |
| --- | --- |

64.

juhib tähelepanu sellele, et keskkonnapoliitika valdkonnad aitavad kaasa Lissaboni ja Göteborgi eesmärkide saavutamisele; pooldab väga keskkonnapoliitika valdkondade sisseviimist teistesse poliitikavaldkondadesse; rõhutab, et keskkonna aspekte ja mõjusid, nagu keskkonnasõbralik tehnoloogia, keskkonnaalane teadustöö ja looduskaitse, tuleb rubriikide 1 ja 2 poliitika rahastamisel täielikult arvesse võtta;

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala

| 65. | tervitab jõupingutusi lihtsustada ja ratsionaliseerida valitsevat olukorda nimetatud valdkonnas kolme raamprogrammi määratlemise kaudu (“Solidaarsus”, “Turvalisus” ja “Õigus”), mis ühtlasi tagavad suurema paindlikkuse prioriteetide jaotamisel erinevate meetmete vahel, kuid rõhutab, et see lähenemisviis ei tohiks vähendada Euroopa Parlamendi poliitilist ja eelarvealast kontrolli; hoiatab, et nimetatud valdkonnas programmide rakendamiseks mõiste “haldus koostöös liikmesriikidega” sissetoomisega peavad kaasnema piisavad kontrollimehhanismid; |
| --- | --- |

65.

tervitab jõupingutusi lihtsustada ja ratsionaliseerida valitsevat olukorda nimetatud valdkonnas kolme raamprogrammi määratlemise kaudu (“Solidaarsus”, “Turvalisus” ja “Õigus”), mis ühtlasi tagavad suurema paindlikkuse prioriteetide jaotamisel erinevate meetmete vahel, kuid rõhutab, et see lähenemisviis ei tohiks vähendada Euroopa Parlamendi poliitilist ja eelarvealast kontrolli; hoiatab, et nimetatud valdkonnas programmide rakendamiseks mõiste “haldus koostöös liikmesriikidega” sissetoomisega peavad kaasnema piisavad kontrollimehhanismid;

| 66. | otsustab kuni seadusandlike ettepanekute esitamiseni komisjoni poolt mitte avaldada oma lõplikku arvamust programmide sisu kohta ja eriti selle kohta, kas komisjoni poolt iga programmi jaoks välja pakutud rahaliste üldvahendite osa on piisav, tagamaks vajalikku nähtavust Euroopa Parlamendi peamistele prioriteetidele nimetatud valdkonnas: põhiõiguste edendamisele, kodanike turvalisuse tugevdamisele ning ühise sisserände- ja varjupaigapoliitika efektiivsele rakendamisele (eriti Pagulaste Fondi osas); |
| --- | --- |

66.

otsustab kuni seadusandlike ettepanekute esitamiseni komisjoni poolt mitte avaldada oma lõplikku arvamust programmide sisu kohta ja eriti selle kohta, kas komisjoni poolt iga programmi jaoks välja pakutud rahaliste üldvahendite osa on piisav, tagamaks vajalikku nähtavust Euroopa Parlamendi peamistele prioriteetidele nimetatud valdkonnas: põhiõiguste edendamisele, kodanike turvalisuse tugevdamisele ning ühise sisserände- ja varjupaigapoliitika efektiivsele rakendamisele (eriti Pagulaste Fondi osas);

Tarbijakaitse ja rahvatervis

| 67. | kutsub komisjoni üles viivitamatult esitama seadusandlikke ettepanekuid uue tarbijapoliitika ja rahvatervise programmi jaoks, et võimaldada Euroopa Parlamendil ja nõukogul õigeaegselt alustada seadusandliku tööga, et programmid saaksid jõustuda 2007. aasta alguses; on endiselt veendunud, et jagunemine uueks tarbijapoliitika ja rahvatervise programmiks võimaldab kõige paremini ELi prioriteete täita; rõhutab, et rahaliste allikate eraldamist uuele programmile tuleks praegusega võrreldes märkimisväärselt suurendada; arvab, et arvesse tuleb võtta eelmise laienemisvooru ja eeloleva laienemise mõju riikidele, millel on puudujäägid tervishoiu- ja tarbijavaldkonnas, samuti programmi ulatuse laiendamise osas tehtud ettepanekut; |
| --- | --- |

67.

kutsub komisjoni üles viivitamatult esitama seadusandlikke ettepanekuid uue tarbijapoliitika ja rahvatervise programmi jaoks, et võimaldada Euroopa Parlamendil ja nõukogul õigeaegselt alustada seadusandliku tööga, et programmid saaksid jõustuda 2007. aasta alguses; on endiselt veendunud, et jagunemine uueks tarbijapoliitika ja rahvatervise programmiks võimaldab kõige paremini ELi prioriteete täita; rõhutab, et rahaliste allikate eraldamist uuele programmile tuleks praegusega võrreldes märkimisväärselt suurendada; arvab, et arvesse tuleb võtta eelmise laienemisvooru ja eeloleva laienemise mõju riikidele, millel on puudujäägid tervishoiu- ja tarbijavaldkonnas, samuti programmi ulatuse laiendamise osas tehtud ettepanekut;

Haridus ja koolitus

| 68. | usub, et on vaja tõsta üliõpilaste liikuvuse programmi Erasmus keskmist stipendiumi; usub, et programmi kestuse jooksul peaks allprogrammi Comenius eesmärk olema kaasata rohkem õpilasi ühisesse haridustegevusse; arvab, et need programmi parandused eeldavad komisjoni pakutud võrdlussumma märkimisväärset suurendamist; |
| --- | --- |

68.

usub, et on vaja tõsta üliõpilaste liikuvuse programmi Erasmus keskmist stipendiumi; usub, et programmi kestuse jooksul peaks allprogrammi Comenius eesmärk olema kaasata rohkem õpilasi ühisesse haridustegevusse; arvab, et need programmi parandused eeldavad komisjoni pakutud võrdlussumma märkimisväärset suurendamist;

Euroopa kultuurile ja mitmekesisusele kaasaaitamine

| 69. | rõhutab, et audiovisuaalsektor paikneb tehnoloogiliste muutuste ja innovaatilise majandusprotsessi keskmes, ning rõhutab selle võimalikku panust Lissaboni protsessi kavandatud teadmistepõhise majanduse loomisse; rõhutab, et audiovisuaalsektori arendamine sõltub eelkõige erasektorist, sõltumatust meediast ja liikmesriikide riiklikust finantseerimisest; rõhutab jooksvate MEDIA programmide positiivseid tulemusi; rõhutab, et MEDIA programmid on osutunud väga efektiivseks ja on pakkunud Euroopale märkimisväärset lisandväärtust sektori arengu toetamiseks; rõhutab, et tähtis on programmi MEDIA 2007 piisav rahastamine ja komisjoni pakutud summa on miinimumtase, mis on vajalik programmi eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

69.

rõhutab, et audiovisuaalsektor paikneb tehnoloogiliste muutuste ja innovaatilise majandusprotsessi keskmes, ning rõhutab selle võimalikku panust Lissaboni protsessi kavandatud teadmistepõhise majanduse loomisse; rõhutab, et audiovisuaalsektori arendamine sõltub eelkõige erasektorist, sõltumatust meediast ja liikmesriikide riiklikust finantseerimisest; rõhutab jooksvate MEDIA programmide positiivseid tulemusi; rõhutab, et MEDIA programmid on osutunud väga efektiivseks ja on pakkunud Euroopale märkimisväärset lisandväärtust sektori arengu toetamiseks; rõhutab, et tähtis on programmi MEDIA 2007 piisav rahastamine ja komisjoni pakutud summa on miinimumtase, mis on vajalik programmi eesmärkide saavutamiseks;

| 70. | tervitab mitme üliväikese finantsraamistikuga tegevuse integreerimist uude programmi KULTUUR 2000 ning rõhutab, et nimetatud valdkonna piisav rahastamine on jätkuvalt ülioluline, juhtides tähelepanu vajadusele kaasata 2004.-2006. aasta tegevusprogrammi peamised tegevused uude mitmeaastasesse raamistikku; kutsub komisjoni üles edendama tegevust 22.-23. märtsil 2005 toimunud Euroopa Ülemkogul vastu võetud Euroopa Noortepakti raames; toetab 2004. aasta juulis Rotterdamis toimunud kultuuriministrite kohtumisel väljendatud seisukohta, et liidu eelarvet kultuuri alal tuleks oluliselt suurendada; |
| --- | --- |

70.

tervitab mitme üliväikese finantsraamistikuga tegevuse integreerimist uude programmi KULTUUR 2000 ning rõhutab, et nimetatud valdkonna piisav rahastamine on jätkuvalt ülioluline, juhtides tähelepanu vajadusele kaasata 2004.-2006. aasta tegevusprogrammi peamised tegevused uude mitmeaastasesse raamistikku; kutsub komisjoni üles edendama tegevust 22.-23. märtsil 2005 toimunud Euroopa Ülemkogul vastu võetud Euroopa Noortepakti raames; toetab 2004. aasta juulis Rotterdamis toimunud kultuuriministrite kohtumisel väljendatud seisukohta, et liidu eelarvet kultuuri alal tuleks oluliselt suurendada;

Välispoliitika

| 71. | tervitab põhimõtteliselt rahastamisvahendite lihtsustamist rubriigi 4 raames, kuid seab küsimärgi alla komisjoni välja pakutud arvu ja jaotuse asjakohasuse läbipaistvuse, nähtavuse ja demokraatliku kontrolli seisukohast rahaliste vahendite kasutamise osas; arvab ennekõike, et:






  — | uute rahastamisvahendite õiguslikud alused sätestavad selgelt Euroopa Parlamendi rolli nendest vahenditest tulenevate geograafiliste või temaatiliste programmide eesmärkide määratlemisel; |
| --- | --- | --- |

71.

tervitab põhimõtteliselt rahastamisvahendite lihtsustamist rubriigi 4 raames, kuid seab küsimärgi alla komisjoni välja pakutud arvu ja jaotuse asjakohasuse läbipaistvuse, nähtavuse ja demokraatliku kontrolli seisukohast rahaliste vahendite kasutamise osas; arvab ennekõike, et:

—

uute rahastamisvahendite õiguslikud alused sätestavad selgelt Euroopa Parlamendi rolli nendest vahenditest tulenevate geograafiliste või temaatiliste programmide eesmärkide määratlemisel;

| — | arengukoostöö ja majanduskoostöö ettepanek tuleks uuesti läbi vaadata, võttes aluseks geograafilise struktuuri, mis teeb väga selget vahet arengumaadele antava abi ja tööstusriikidega tehtava koostöö vahel, kusjuures assigneeringuid eraldatakse vastavalt temaatilistele suunistele, mis on kooskõlas liidu prioriteetide ja horisontaalsete poliitiliste eesmärkidega; |
| --- | --- |

—

arengukoostöö ja majanduskoostöö ettepanek tuleks uuesti läbi vaadata, võttes aluseks geograafilise struktuuri, mis teeb väga selget vahet arengumaadele antava abi ja tööstusriikidega tehtava koostöö vahel, kusjuures assigneeringuid eraldatakse vastavalt temaatilistele suunistele, mis on kooskõlas liidu prioriteetide ja horisontaalsete poliitiliste eesmärkidega;

| — | ühinemiseelse rahastamisvahendi ja stabiilsusvahendi õiguslikud alused tuleks läbi vaadata, et võimaldada kaasotsustamismenetluse kasutamist; |
| --- | --- |

—

ühinemiseelse rahastamisvahendi ja stabiilsusvahendi õiguslikud alused tuleks läbi vaadata, et võimaldada kaasotsustamismenetluse kasutamist;

| — | keskkond on ELi välistegevuse ja ka sisetegevuse täisväärtuslik osa; rõhutab Euroopa Liidu vastutust tegeleda ülemaailmsete keskkonnaalaste väljakutsetega välisprogrammide kaudu, mis on määratletud arengumaadest partneritega; |
| --- | --- |

—

keskkond on ELi välistegevuse ja ka sisetegevuse täisväärtuslik osa; rõhutab Euroopa Liidu vastutust tegeleda ülemaailmsete keskkonnaalaste väljakutsetega välisprogrammide kaudu, mis on määratletud arengumaadest partneritega;

| — | komisjon peaks esitama eraldi määruse, mis tagab vajaliku paindlikkuse Euroopa demokraatia ja inimõiguste algatusele (eelarverida 19-04) kui ainsale ELi välisvahendile, mille puhul pole vaja vastuvõtjariigi nõusolekut, ja peaks ka nõustuma programmi täieliku parlamentaarse järelevalve taastamisega; |
| --- | --- |

—

komisjon peaks esitama eraldi määruse, mis tagab vajaliku paindlikkuse Euroopa demokraatia ja inimõiguste algatusele (eelarverida 19-04) kui ainsale ELi välisvahendile, mille puhul pole vaja vastuvõtjariigi nõusolekut, ja peaks ka nõustuma programmi täieliku parlamentaarse järelevalve taastamisega;

*

- *

| 72. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja teistele asjaomastele institutsioonidele ja organitele ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

72.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja teistele asjaomastele institutsioonidele ja organitele ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT C 172, 18.6.1999, lk 1.

(2)  ELT C 310, 16.12.2004, lk 1.

(3)  EÜT L 253, 7.10.2000, lk. 42.

(4)  ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 991.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2004)0005.

(6)  Vastuvõetud tekstid, 2.12.2004, P6_TA(2004)0075.

(7)  1997. aastal ekspertide rühma poolt komisjoni palvel koostatud raport.

(8)  ELT L 143, 30.4.2004, lk 46.

LISA

Finantsraamistik 2007-2013

| Miljonit EURi, 2004. a hindades |
| --- |
| Kulukohustuste assigneeringud | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU 2007-2013 |
| 1. | Püsiv kasv |

Miljonit EURi, 2004. a hindades

Kulukohustuste assigneeringud

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

KOKKU 2007-2013

1.

57 612

60 612

63 560

65 558

67 699

70 559

73 435

459 035

| 1a. | Kasvu ja tööhõivet soodustav konkurentsivõime |
| --- | --- |

1a.

Kasvu ja tööhõivet soodustav konkurentsivõime

11 010

13 157

15 377

17 207

19 190

21 272

23 350

120 563

| 1b. | Kasvu ja tööhõivet soodustav ühtekuuluvus |
| --- | --- |

1b.

Kasvu ja tööhõivet soodustav ühtekuuluvus

46 602

47 455

48 183

48 351

48 509

49 287

50 085

338 472

| 2. | Loodusvarade kaitse ja majandamine |
| --- | --- |

2.

56 744

56 866

56 980

56 747

56 524

56 299

56 088

396 248

selles: Põllumajandus — turuga seotud kulud ja otsetoetused

43 120

42 697

42 279

41 864

41 453

41 047

40 645

293 105

| 3. | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

3.

1 777

2 156

2 470

2 778

3 096

3 420

3 741

19 437

| 4. | EL kui globaalne partner |
| --- | --- |

4.

8 235

8 795

9 343

10 050

10 782

11 434

12 060

70 697

| 5. | Halduskulud |
| --- | --- |

5.

3 675

3 815

3 950

4 090

4 225

4 365

4 500

28 620

Hüvitised

419

191

190

-

800

Kulukohustuste assigneeringud KOKKU

128 462

132 434

136 493

139 223

142 326

146 077

149 824

974 837

Kulukohustuste assigneeringud RKTst (1)

1,17 %

1,18 %

1,19 %

1,18 %

1,18 %

1,19 %

1,19 %

1,18 %

Vähendamine võrreldes KOM ettepanekuga kokku

– 47 518

Komisjoni halduskulude ülemmäär

3 114

3 321

3 528

3 744

3 942

4 140

4 356

26 145

Ülemmäär asutustele (hinnanguline)

307

313

320

326

332

339

346

2 283

Maksete assigneeringud KOKKU (2)

116 403

120 003

123 680

126 154

128 966

132 365

135 760

883 329

Maksete assigneeringud RKTst
   (1)

1,06 %

1,07 %

1,08 %

1,07 %

1,07 %

1,07 %

1,08 %

1,07 %

---

(1)  Põhineb komisjoni töödokumendil SEK(2005)0494 lõplik (tehniline korrigeerimine).

(2)  Suhe kulukohustuste ja maksete vahel põhineb komisjoni profiilil KOM(2004)0498.

P6_TA(2005)0225

Sularaha liikumise kontroll ***II

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühendusse sisse toodava või ühendusest välja viidava sularaha kontrollimise kohta (14843/1/2004 — C6-0038/2005 — 2002/0132(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (14843/1/2004 — C6-0038/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (14843/1/2004 — C6-0038/2005);

| — | võttes arvesse esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2002)0328) (2) küsimuses; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2002)0328) (2) küsimuses;

| — | võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut (KOM(2003)0371) (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut (KOM(2003)0371) (3);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 62; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni teise lugemise soovitust (A6-0167/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni teise lugemise soovitust (A6-0167/2005);

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 67 E, 17.3.2004, lk 259.

(2)  ELT C 227 E, 24.9.2002, lk 574.

(3)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC2-COD(2002)0132

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 8. juunil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2005, ühendusse sisse toodava või ühendusest välja viidava sularaha kontrollimise kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 95 ja 135,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut (1),

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Üheks ühenduse ülesandeks on edendada ühenduse kõigis osades majandustegevuse harmoonilist, tasakaalustatud ning säästvat arengut ühisturu ning majandus- ja rahaliidu rajamise teel. Antud eesmärgil kujutab siseturg endast sisepiirideta ala, kus on tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine. |
| --- | --- |

(1)

Üheks ühenduse ülesandeks on edendada ühenduse kõigis osades majandustegevuse harmoonilist, tasakaalustatud ning säästvat arengut ühisturu ning majandus- ja rahaliidu rajamise teel. Antud eesmärgil kujutab siseturg endast sisepiirideta ala, kus on tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine.

| (2) | Ebaseaduslikust tegevustest saadud tulude kasutuselevõtmine rahandussüsteemis ja nende rahapesujärgne investeerimine kahjustab usaldusväärset ja säästvat majandusarengut. Sellest tulenevalt kehtestas nõukogu 10. juuni 1991. aasta direktiiviga 91/308/EMÜ (rahandussüsteemi rahapesu eesmärgil kasutamise vältimise kohta) (4) ühenduse mehhanismi rahapesu vältimiseks krediidi- ja finantseerimisasutuste kaudu teostatavate tehingute ning teatavat liiki kutsealade jälgimise teel. Kuna on olemas oht, et selle mehhanismi kohaldamine toob kaasa ebaseaduslikul eesmärgil toimuva sularaha liikumise kasvu, tuleks direktiivi 91/308/EMÜ täiendada ühendusse sisse toodava või ühendusest välja viidava sularaha kontrollsüsteemiga. |
| --- | --- |

(2)

Ebaseaduslikust tegevustest saadud tulude kasutuselevõtmine rahandussüsteemis ja nende rahapesujärgne investeerimine kahjustab usaldusväärset ja säästvat majandusarengut. Sellest tulenevalt kehtestas nõukogu 10. juuni 1991. aasta direktiiviga 91/308/EMÜ (rahandussüsteemi rahapesu eesmärgil kasutamise vältimise kohta) (4) ühenduse mehhanismi rahapesu vältimiseks krediidi- ja finantseerimisasutuste kaudu teostatavate tehingute ning teatavat liiki kutsealade jälgimise teel. Kuna on olemas oht, et selle mehhanismi kohaldamine toob kaasa ebaseaduslikul eesmärgil toimuva sularaha liikumise kasvu, tuleks direktiivi 91/308/EMÜ täiendada ühendusse sisse toodava või ühendusest välja viidava sularaha kontrollsüsteemiga.

| (3) | Praegu kohaldavad selliseid kontrollsüsteeme vaid vähesed liikmesriigid, toimides vastavalt siseriiklikele õigusaktidele. Erinevused õigusaktides kahjustavad siseturu nõuetekohast toimimist. Seetõttu tuleks põhielemendid ühenduse tasandil ühtlustada, et tagada ühenduse piire ületavate sularaha liikumiste kontrollimise samaväärne tase. Nimetatud ühtlustamine ei tohiks siiski mõjutada liikmesriikide õigust kohaldada asutamislepingu kehtivate sätete kohaselt ühendusesiseste sularaha liikumiste suhtes siseriiklikke kontrollimisi. |
| --- | --- |

(3)

Praegu kohaldavad selliseid kontrollsüsteeme vaid vähesed liikmesriigid, toimides vastavalt siseriiklikele õigusaktidele. Erinevused õigusaktides kahjustavad siseturu nõuetekohast toimimist. Seetõttu tuleks põhielemendid ühenduse tasandil ühtlustada, et tagada ühenduse piire ületavate sularaha liikumiste kontrollimise samaväärne tase. Nimetatud ühtlustamine ei tohiks siiski mõjutada liikmesriikide õigust kohaldada asutamislepingu kehtivate sätete kohaselt ühendusesiseste sularaha liikumiste suhtes siseriiklikke kontrollimisi.

| (4) | Arvesse tuleks võtta ka teiste rahvusvaheliste foorumite täiendavaid meetmeid, eelkõige 1989. aasta Pariisi majandustippkohtumisel (G-7) asutatud rahapesuvastase töökonna (FATF) meetmeid. Rahapesuvastase töökonna 22. oktoobri 2004. aasta IX erisoovitus kutsub valitsusi üles võtma meetmeid sularaha liikumise tuvastamiseks, sealhulgas deklareerimissüsteemi või muu avalikustamiskohustuse kehtestamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Arvesse tuleks võtta ka teiste rahvusvaheliste foorumite täiendavaid meetmeid, eelkõige 1989. aasta Pariisi majandustippkohtumisel (G-7) asutatud rahapesuvastase töökonna (FATF) meetmeid. Rahapesuvastase töökonna 22. oktoobri 2004. aasta IX erisoovitus kutsub valitsusi üles võtma meetmeid sularaha liikumise tuvastamiseks, sealhulgas deklareerimissüsteemi või muu avalikustamiskohustuse kehtestamiseks.

| (5) | Sellest tulenevalt tuleks ühendusse siseneval või ühendusest lahkuval füüsilisel isikul kaasasoleva sularaha suhtes kohaldada kohustusliku deklareerimise põhimõtet. Nimetatud põhimõte võimaldaks tolliasutustel koguda teavet selliste sularaha liikumiste kohta ja vajaduse korral seda teavet teistele ametiasutustele edastada. Tolliasutused on esindatud ühenduse piiridel, kus teostatav kontroll on tõhusaim, ja mõned tolliasutused on juba saanud antud valdkonnas praktilisi kogemusi. Kasutada tuleks nõukogu 13. märtsi 1997. aasta määrust (EÜ) nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks (5). Nimetatud vastastikune abistamine peaks tagama nii sularaha kontrollimise õige kohaldamise kui ka sellise teabe edastamise, mis võib aidata kaasa direktiivi 91/308/EMÜ eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

(5)

Sellest tulenevalt tuleks ühendusse siseneval või ühendusest lahkuval füüsilisel isikul kaasasoleva sularaha suhtes kohaldada kohustusliku deklareerimise põhimõtet. Nimetatud põhimõte võimaldaks tolliasutustel koguda teavet selliste sularaha liikumiste kohta ja vajaduse korral seda teavet teistele ametiasutustele edastada. Tolliasutused on esindatud ühenduse piiridel, kus teostatav kontroll on tõhusaim, ja mõned tolliasutused on juba saanud antud valdkonnas praktilisi kogemusi. Kasutada tuleks nõukogu 13. märtsi 1997. aasta määrust (EÜ) nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks (5). Nimetatud vastastikune abistamine peaks tagama nii sularaha kontrollimise õige kohaldamise kui ka sellise teabe edastamise, mis võib aidata kaasa direktiivi 91/308/EMÜ eesmärkide saavutamisele.

| (6) | Pidades silmas selle ennetavat eesmärki ja tõkestavat olemust, peaks deklareerimiskohustust täitma ühendusse sisenemisel või ühendusest lahkumisel. Et ametiasutuste meetmed keskenduksid märkimisväärsetele sularaha liikumistele, tuleks nimetatud kohustust siiski kohaldada vaid 10 000 EUR või seda summat ületavate sularahaliikumiste suhtes. Samuti tuleks täpsustada, et deklareerimiskohustust kohaldatakse sularaha kaasas kandva füüsilise isiku suhtes olenemata sellest, kas nimetatud isik on sularaha omanik. |
| --- | --- |

(6)

Pidades silmas selle ennetavat eesmärki ja tõkestavat olemust, peaks deklareerimiskohustust täitma ühendusse sisenemisel või ühendusest lahkumisel. Et ametiasutuste meetmed keskenduksid märkimisväärsetele sularaha liikumistele, tuleks nimetatud kohustust siiski kohaldada vaid 10 000 EUR või seda summat ületavate sularahaliikumiste suhtes. Samuti tuleks täpsustada, et deklareerimiskohustust kohaldatakse sularaha kaasas kandva füüsilise isiku suhtes olenemata sellest, kas nimetatud isik on sularaha omanik.

| (7) | Kasutada tuleks edastatava teabe ühisstandardit. See võimaldab pädevatel asutustel teavet lihtsamalt vahetada. |
| --- | --- |

(7)

Kasutada tuleks edastatava teabe ühisstandardit. See võimaldab pädevatel asutustel teavet lihtsamalt vahetada.

| (8) | Käesoleva määruse ühetaolise tõlgendamise tagamiseks on soovitav kehtestada mõistete määratlused. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määruse ühetaolise tõlgendamise tagamiseks on soovitav kehtestada mõistete määratlused.

| (9) | Pädevate asutuste poolt käesoleva määruse alusel kogutud teave tuleks edastada direktiivi 91/308/EMÜ artikli 6 lõikes 1 osutatud asutustele. |
| --- | --- |

(9)

Pädevate asutuste poolt käesoleva määruse alusel kogutud teave tuleks edastada direktiivi 91/308/EMÜ artikli 6 lõikes 1 osutatud asutustele.

| (10) | Käesoleva määruse kohaldamisel kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes liikmesriikide pädevates asutustes Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (6) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (7). |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määruse kohaldamisel kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes liikmesriikide pädevates asutustes Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (6) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (7).

| (11) | Kui esineb andmeid, et sularaha on seotud ebaseadusliku tegevusega, mis on seostatav direktiivis 91/308/EMÜ osutatud sularaha liikumisega, võib pädevate asutuste poolt käesoleva määruse alusel kogutud teavet edastada teiste liikmesriikide pädevate asutustele ja/või komisjonile. Samamoodi tuleks sätestada teatud teabe edastamise kohustus kõigi selliste sularaha liikumiste puhul, mille kohta esineb andmeid, et sellega hõlmatud summad on käesolevas määruses sätestatud künnisest väiksemad. |
| --- | --- |

(11)

Kui esineb andmeid, et sularaha on seotud ebaseadusliku tegevusega, mis on seostatav direktiivis 91/308/EMÜ osutatud sularaha liikumisega, võib pädevate asutuste poolt käesoleva määruse alusel kogutud teavet edastada teiste liikmesriikide pädevate asutustele ja/või komisjonile. Samamoodi tuleks sätestada teatud teabe edastamise kohustus kõigi selliste sularaha liikumiste puhul, mille kohta esineb andmeid, et sellega hõlmatud summad on käesolevas määruses sätestatud künnisest väiksemad.

| (12) | Pädevatel asutustel peaksid olema vajalikud volitused sularaha liikumiste tõhusaks kontrollimiseks. |
| --- | --- |

(12)

Pädevatel asutustel peaksid olema vajalikud volitused sularaha liikumiste tõhusaks kontrollimiseks.

| (13) | Pädevate asutuste volitused peaksid olema täiendatud liikmesriikide kohustusega kehtestada karistusi. Karistusi tuleks siiski kohaldada vaid käesoleva määruse kohase deklaratsiooni tegemata jätmisel. |
| --- | --- |

(13)

Pädevate asutuste volitused peaksid olema täiendatud liikmesriikide kohustusega kehtestada karistusi. Karistusi tuleks siiski kohaldada vaid käesoleva määruse kohase deklaratsiooni tegemata jätmisel.

| (14) | Kuna käesoleva määruse eesmärki ei ole võimalik liikmesriikide tasandil tõhusalt saavutada ning see on siseturul asetleidva rahapesu riikidevahelise ulatuse tõttu paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale, kui nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalik. |
| --- | --- |

(14)

Kuna käesoleva määruse eesmärki ei ole võimalik liikmesriikide tasandil tõhusalt saavutada ning see on siseturul asetleidva rahapesu riikidevahelise ulatuse tõttu paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale, kui nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalik.

| (15) | Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni
  Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 2 sätestatud ja
  Euroopa Liidu põhiõiguste hartas,
  iseäranis selle artiklis 8 kajastatud
  põhimõtetest, |
| --- | --- |

(15)

Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni
  Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 2 sätestatud ja
  Euroopa Liidu põhiõiguste hartas,
  iseäranis selle artiklis 8 kajastatud
  põhimõtetest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Eesmärk

1.   Käesolev määrus täiendab krediidi- ja finantseerimisasutuste kaudu ja teatavat liiki kutsealade poolt teostatavaid tehinguid reguleeriva direktiivi 91/308/EMÜ sätteid, sätestades ühendusse sisse toodava või ühendusest välja viidava sularaha üle pädevate asutuste poolt teostatava kontrolli ühtlustatud reeglid.

2.   Käesolev määrus ei piira ühendusesiseste sularaha liikumiste siseriiklikke kontrollimeetmeid, kui nimetatud meetmed on võetud asutamislepingu artiklis 58 sätestatud korras.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | pädevad asutused — liikmesriikide tolliasutused või mis tahes muud liikmesriikide poolt käesoleva määruse kohaldamiseks volitatud asutused; |
| --- | --- |

1)

pädevad asutused — liikmesriikide tolliasutused või mis tahes muud liikmesriikide poolt käesoleva määruse kohaldamiseks volitatud asutused;

| 2) | sularaha







  a) | vabalt kaubeldavad esitaja maksevahendid, sealhulgas esitaja maksevahendina toimivad rahalised instrumendid nagu reisitšekid; vabalt kaubeldavad maksevahendid (sealhulgas tšekid, võlakirjad ja rahakaardid), mis on kas piiranguteta kinnitatud ja makse saajat määratlemata vormistatud esitajadokumendid või mingis teises vormis dokumendid, mis tagavad omandiõiguse ülemineku üleandmisel, ning mittetäielikud maksevahendid (sealhulgas tšekid, võlakirjad ja rahakaardid), mis on allkirjastatud, kuid makse saaja nimi on märkimata; |
| --- | --- | --- |

2)

sularaha

a)

vabalt kaubeldavad esitaja maksevahendid, sealhulgas esitaja maksevahendina toimivad rahalised instrumendid nagu reisitšekid; vabalt kaubeldavad maksevahendid (sealhulgas tšekid, võlakirjad ja rahakaardid), mis on kas piiranguteta kinnitatud ja makse saajat määratlemata vormistatud esitajadokumendid või mingis teises vormis dokumendid, mis tagavad omandiõiguse ülemineku üleandmisel, ning mittetäielikud maksevahendid (sealhulgas tšekid, võlakirjad ja rahakaardid), mis on allkirjastatud, kuid makse saaja nimi on märkimata;

| b) | vääring (pangatähed ja mündid, mis on maksevahenditena ringluses). |
| --- | --- |

b)

vääring (pangatähed ja mündid, mis on maksevahenditena ringluses).

Artikkel 3

Deklareerimiskohustus

1.   Iga ühendusse sisenev või ühendusest lahkuv füüsiline isik, kellel on kaasas sularaha 10 000 EUR väärtuses või rohkem, peab selle summa vastavalt käesolevale määrusele deklareerima selle liikmesriigi pädevatele asutustele, mille kaudu ta ühendusse siseneb või sealt lahkub. Deklareerimiskohustus ei ole täidetud, kui esitatud teave on ebaõige või mittetäielik.

2.   Lõikes 1 osutatud deklaratsioon peab sisaldama järgmisi andmeid:

| a) | deklarant, sealhulgas täielik nimi, sünniaeg ja -koht ning kodakondsus; |
| --- | --- |

a)

deklarant, sealhulgas täielik nimi, sünniaeg ja -koht ning kodakondsus;

| b) | sularaha omanik; |
| --- | --- |

b)

sularaha omanik;

| c) | sularaha kavandatud saaja; |
| --- | --- |

c)

sularaha kavandatud saaja;

| d) | sularaha summa ja vorm; |
| --- | --- |

d)

sularaha summa ja vorm;

| e) | sularaha päritolu ja kasutamise eesmärk; |
| --- | --- |

e)

sularaha päritolu ja kasutamise eesmärk;

| f) | veoteekond; |
| --- | --- |

f)

veoteekond;

| g) | transpordivahendid. |
| --- | --- |

g)

transpordivahendid.

3.   Lõikes 1 osutatud liikmesriik määrab, kas teave esitatakse kirjalikult, suuliselt või elektrooniliselt. Deklarandi nõudel on tal siiski õigus esitada teavet kirjalikult. Juhul, kui on esitatud kirjalik deklaratsioon, väljastatakse deklarandile tema nõudel selle kinnitatud koopia.

Artikkel 4

Pädevate asutuste volitused

1.   Et kontrollida artiklis 3 sätestatud deklareerimiskohustuse järgimist, on pädevate asutuste ametnikel õigus kontrollida füüsilisi isikuid, nende pagasit ja transpordivahendeid kooskõlas siseriiklikes õigusaktides sätestatud tingimustega.

2.   Artiklis 3 sätestatud deklareerimiskohustuse täitmata jätmisel võib sularaha kinni pidada haldusotsuse alusel kooskõlas siseriiklikes õigusaktides sätestatud tingimustega.

Artikkel 5

Teabe registreerimine ja käsitlemine

1.   Artikli 3 ja/või artikli 4 kohaselt saadud teabe registreerivad ja seda käsitlevad artikli 3 lõikes 1 osutatud liikmesriigi pädevad asutused ning see tehakse kättesaadavaks direktiivi 91/308/EMÜ artikli 6 lõikes 1 osutatud liikmesriigi asutustele.

2.   Juhul, kui artiklis 4 ettenähtud kontrollimise tulemusena selgub, et ühendusse siseneval või ühendusest lahkuval füüsilisel isikul on kaasas sularaha summas, mis on artiklis 3 sätestatud künnisest väiksem, ja kui esineb andmeid, et sularaha on seotud ebaseadusliku tegevusega, mis on seostatav direktiivis 91/308/EMÜ osutatud sularaha liikumisega, võivad artikli 3 lõikes 1 osutatud liikmesriigi pädevad asutused registreerida ja käsitleda ka seda teavet, asjaomase isiku täielikku nime, sünniaega ja -kohta, kodakondsust ning kasutatava transpordivahendi andmeid ja teha need kättesaadavaks direktiivi 91/308/EMÜ artikli 6 lõikes 1 osutatud liikmesriigi asutustele.

Artikkel 6

Teabevahetus

1.   Juhul, kui esineb andmeid, et sularaha on seotud ebaseadusliku tegevusega, mis on seostatav direktiivis 91/308/EMÜ osutatud sularaha liikumisega, võib artiklis 3 sätestatud deklaratsioonis sisaldunud teavet või artiklis 4 sätestatud kontrollimiste tulemusena omandatud teavet edastada teiste liikmesriikide pädevatele asutustele.

Määrust (EÜ) nr 515/97 kohaldatakse mutatis mutandis.

2.   Juhul, kui esineb andmeid, et sularaha liikumisega hõlmatud summad on seotud pettuse teel saadud tulu või mis tahes muu ebaseadusliku tegevusega, mis kahjustavad ühenduse finantshuve, edastatakse teave ka komisjonile.

Artikkel 7

Teabevahetus kolmandate riikidega

Liikmesriigid või komisjon võivad edastada käesoleva määruse kohaselt omandatud teavet vastastikuse haldusabi raames kolmandale riigile artikli 3 ja/või artikli 4 kohaselt teabe omandanud pädevate asutuste nõusolekul ning järgides asjaomaseid siseriiklikke ja ühenduse isikuandmete kolmandatesse riikidesse edastamist käsitlevaid sätteid. Liikmesriigid teavitavad komisjoni nimetatud teabevahetusest, kui tegemist on käesoleva määruse rakendamise seisukohalt eriti olulise teabega.

Artikkel 8

Ametisaladuse hoidmise kohustus

Kogu konfidentsiaalse sisuga või konfidentsiaalselt antud teabe kohta kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus. Pädevad asutused ei avalda teavet ilma seda andnud isiku või ameti otsese loata. Teabe edastamine on siiski lubatud, kui pädevad asutused on kohustatud seda tegema vastavalt kehtivatele õigusaktidele, eriti seoses kohtumenetlustega. Teabe avaldamine või edastamine toimub täielikult arvestades kehtivaid andmekaitsealaseid sätteid, eriti direktiivi 95/46/EÜ ja määrust (EÜ) nr 45/2001.

Artikkel 9

Karistused

1.   Iga liikmesriik kehtestab karistused, mida kohaldatakse artiklis 3 sätestatud deklareerimiskohustuse täitmata jätmisel. Need karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

2.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni hiljemalt ... (8) karistustest, mida kohaldatakse artiklis 3 sätestatud deklareerimiskohustuse täitmata jätmisel.

Artikkel 10

Hindamine

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta neli aastat pärast selle jõustumist.

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates ... (9).

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

..., ...

Euroopa Parlamendi nimel

President

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  EÜT C 227 E, 24.9.2002, lk 574.

1

(2)  ELT ....

2

(3)  Euroopa Parlamendi 15. mai 2003. aasta seisukoht (ELT C 67 E, 17.3.2004, lk 259), nõukogu 17. veebruari 2005. aasta ühine seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja Euroopa Parlamendi 8. juuni 2005. aasta seisukoht.

3

seisukoht

17. veebruari 2005. aasta

8. juuni 2005. aasta

(4)  EÜT L 166, 28.6.1991, lk 77. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/97/EÜ (EÜT L 344, 28.12.2001, lk 76).

4

(5)  EÜT L 82, 22.3.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).

5

(6)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

6

(7)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

7

(8)  18 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

8

(9)  18 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

9

P6_TA(2005)0226

Aktsiisiga maksustatav kaup *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 92/12/EMÜ aktsiisiga maksustatava kauba üldise korralduse ja selle kauba valdamise, liikumise ning järelevalve kohta (KOM(2004)0227 — C6-0039/2004 — 2004/0072(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2004)0227) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2004)0227) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 93, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0039/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 93, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0039/2004);

| — | võttes arvesse nõukogu 25. veebruari 1992. aasta direktiivi 92/12/EMÜ artiklit 27 aktsiisiga maksustatava kauba üldise korralduse ja selle kauba valdamise, liikumise ning järelevalve kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. veebruari 1992. aasta direktiivi 92/12/EMÜ artiklit 27 aktsiisiga maksustatava kauba üldise korralduse ja selle kauba valdamise, liikumise ning järelevalve kohta (2);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A6–0138/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A6–0138/2005),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui ta kavatseb kõrvale kalduda parlamendi poolt heakskiidetud tekstist; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui ta kavatseb kõrvale kalduda parlamendi poolt heakskiidetud tekstist;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| (-1) | Kolmteist aastat pärast EÜ lepingu artiklis 14 osutatud perioodi lõppu pole seal sätestatud eesmärki tubakatoodete, alkohoolsete jookide ja mineraalõlide osas ikka veel saavutatud. Tuleb teha uusi pingutusi, et hõlbustada aktsiisiga maksustatava kauba vaba liikumist ja rajada selles valdkonnas siseturg. |
| --- | --- |

(-1)

Kolmteist aastat pärast EÜ lepingu artiklis 14 osutatud perioodi lõppu pole seal sätestatud eesmärki tubakatoodete, alkohoolsete jookide ja mineraalõlide osas ikka veel saavutatud. Tuleb teha uusi pingutusi, et hõlbustada aktsiisiga maksustatava kauba vaba liikumist ja rajada selles valdkonnas siseturg.

| (2) | Ehkki kaupade, mille eest aktsiisimaks on tasutud, ühendusesisene liikumine on endiselt suhteliselt vähese tähtsusega,
  püüab
  sellest ajast alates üha suurem osa ettevõtjaid
  või füüsilisi isikuid tõlgendada
  direktiivi 92/12/EMÜ artiklite 7 kuni 10 sätteid viisil, mis võimaldaks neil seaduslikult teostada kaubandustegevust, millega kaasneb aktsiisi tasumine selles liikmesriigis, kus kaup omandatakse. Lisaks on Interneti teel teostatavate äritehingute areng ning tollivaba müügi kaotamine ühendusesiseselt liikuvatele reisijatele suurendanud eespool nimetatud sätete kasutuselevõttu. Komisjon koostas 2002. aasta jaanuaris läbiviidud ja nii siseriiklikele pädevatele asutustele kui asjaomastele ettevõtjatele suunatud uue küsitluse järelduste põhjal aruande direktiivi 92/12/EMÜ artiklite 7 kuni 10 kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

(2)

Ehkki kaupade, mille eest aktsiisimaks on tasutud, ühendusesisene liikumine on endiselt suhteliselt vähese tähtsusega,
  püüab
  sellest ajast alates üha suurem osa ettevõtjaid
  või füüsilisi isikuid tõlgendada
  direktiivi 92/12/EMÜ artiklite 7 kuni 10 sätteid viisil, mis võimaldaks neil seaduslikult teostada kaubandustegevust, millega kaasneb aktsiisi tasumine selles liikmesriigis, kus kaup omandatakse. Lisaks on Interneti teel teostatavate äritehingute areng ning tollivaba müügi kaotamine ühendusesiseselt liikuvatele reisijatele suurendanud eespool nimetatud sätete kasutuselevõttu. Komisjon koostas 2002. aasta jaanuaris läbiviidud ja nii siseriiklikele pädevatele asutustele kui asjaomastele ettevõtjatele suunatud uue küsitluse järelduste põhjal aruande direktiivi 92/12/EMÜ artiklite 7 kuni 10 kohaldamise kohta.

| (2) | Ehkki kaupade, mille eest aktsiisimaks on tasutud, ühendusesisene liikumine on endiselt suhteliselt vähese tähtsusega,
  on
  sellest ajast alates üha suurem osa ettevõtjaid
  kaldunud tõlgendama
  direktiivi 92/12/EMÜ artiklite 7 kuni 10 sätteid viisil, mis võimaldaks neil seaduslikult teostada kaubandustegevust, millega kaasneb aktsiisi tasumine selles liikmesriigis, kus kaup omandatakse
  ning üha suurem osa üksikisikuid ostab teisest liikmesriigist omatarbeks kaupa ning tasub selle eest seaduslikult aktsiisi liikmesriigis, kus kaup soetati.
  Lisaks on Interneti teel teostatavate äritehingute areng ning tollivaba müügi kaotamine ühendusesiseselt liikuvatele reisijatele suurendanud eespool nimetatud sätete kasutuselevõttu. Komisjon koostas 2002. aasta jaanuaris läbiviidud ja nii siseriiklikele pädevatele asutustele kui asjaomastele ettevõtjatele suunatud uue küsitluse järelduste põhjal aruande direktiivi 92/12/EMÜ artiklite 7 kuni 10 kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

(2)

Ehkki kaupade, mille eest aktsiisimaks on tasutud, ühendusesisene liikumine on endiselt suhteliselt vähese tähtsusega,
  on
  sellest ajast alates üha suurem osa ettevõtjaid
  kaldunud tõlgendama
  direktiivi 92/12/EMÜ artiklite 7 kuni 10 sätteid viisil, mis võimaldaks neil seaduslikult teostada kaubandustegevust, millega kaasneb aktsiisi tasumine selles liikmesriigis, kus kaup omandatakse
  ning üha suurem osa üksikisikuid ostab teisest liikmesriigist omatarbeks kaupa ning tasub selle eest seaduslikult aktsiisi liikmesriigis, kus kaup soetati.
  Lisaks on Interneti teel teostatavate äritehingute areng ning tollivaba müügi kaotamine ühendusesiseselt liikuvatele reisijatele suurendanud eespool nimetatud sätete kasutuselevõttu. Komisjon koostas 2002. aasta jaanuaris läbiviidud ja nii siseriiklikele pädevatele asutustele kui asjaomastele ettevõtjatele suunatud uue küsitluse järelduste põhjal aruande direktiivi 92/12/EMÜ artiklite 7 kuni 10 kohaldamise kohta.

| (6) | Artiklis 7 eristatakse erinevaid olukordi, kus aktsiisiga maksustatavat kaupa, mis on juba tarbimiseks ringlusse lubatud ühes liikmesriigis, hoitakse kaubanduslikul eesmärgil teises liikmesriigis, kuid selles ei määratleta selgelt, kes on aktsiisimaksukohustuslane sihtliikmesriigis igas antud olukorras. Seega tuleks iga nimetatud olukorra kohta üheselt mõistetavalt määratleda aktsiisimaksukohustuslane ning sihtliikmesriigis täitmisele kuuluvad kohustused. |
| --- | --- |

(6)

Artiklis 7 eristatakse erinevaid olukordi, kus aktsiisiga maksustatavat kaupa, mis on juba tarbimiseks ringlusse lubatud ühes liikmesriigis, hoitakse kaubanduslikul eesmärgil teises liikmesriigis, kuid selles ei määratleta selgelt, kes on aktsiisimaksukohustuslane sihtliikmesriigis igas antud olukorras. Seega tuleks iga nimetatud olukorra kohta üheselt mõistetavalt määratleda aktsiisimaksukohustuslane ning sihtliikmesriigis täitmisele kuuluvad kohustused.

| (6) | Artiklis 7 eristatakse erinevaid olukordi, kus aktsiisiga maksustatavat kaupa, mis on juba tarbimiseks ringlusse lubatud ühes liikmesriigis, hoitakse kaubanduslikul eesmärgil teises liikmesriigis, kuid selles ei määratleta selgelt, kes on aktsiisimaksukohustuslane sihtliikmesriigis igas antud olukorras. Seega tuleks iga nimetatud olukorra kohta üheselt mõistetavalt määratleda aktsiisimaksukohustuslane ning sihtliikmesriigis täitmisele kuuluvad kohustused
  , eesmärgiga ühtlustada liikmesriikides kehtivaid asjassepuutuvaid siseriiklikke õigusakte. |
| --- | --- |

(6)

Artiklis 7 eristatakse erinevaid olukordi, kus aktsiisiga maksustatavat kaupa, mis on juba tarbimiseks ringlusse lubatud ühes liikmesriigis, hoitakse kaubanduslikul eesmärgil teises liikmesriigis, kuid selles ei määratleta selgelt, kes on aktsiisimaksukohustuslane sihtliikmesriigis igas antud olukorras. Seega tuleks iga nimetatud olukorra kohta üheselt mõistetavalt määratleda aktsiisimaksukohustuslane ning sihtliikmesriigis täitmisele kuuluvad kohustused
  , eesmärgiga ühtlustada liikmesriikides kehtivaid asjassepuutuvaid siseriiklikke õigusakte.

| (7) | Nendes olukordades tuleks ka lihtsustada kohustusi, mis tuleb täita väljaspool sihtliikmesriiki asuvatel isikutel, kuid kes on selles liikmesriigis aktsiisimaksukohustuslased, võimaldades nii asjaomaste liikmesriikide haldusasutustel kauba liikumist paremini kontrollida. |
| --- | --- |

(7)

Nendes olukordades tuleks ka lihtsustada kohustusi, mis tuleb täita väljaspool sihtliikmesriiki asuvatel isikutel, kuid kes on selles liikmesriigis aktsiisimaksukohustuslased, võimaldades nii asjaomaste liikmesriikide haldusasutustel kauba liikumist paremini kontrollida.

| (7) | Nendes olukordades tuleks ka lihtsustada kohustusi, mis tuleb täita väljaspool sihtliikmesriiki asuvatel isikutel, kuid kes on selles liikmesriigis aktsiisimaksukohustuslased, võimaldedes nii asjaomaste liikmesriikide haldusasutustel kauba liikumist paremini kontrollida
  , eesmärgiga rajada aktsiisiga maksustatava kauba siseturg
  ; |
| --- | --- |

(7)

Nendes olukordades tuleks ka lihtsustada kohustusi, mis tuleb täita väljaspool sihtliikmesriiki asuvatel isikutel, kuid kes on selles liikmesriigis aktsiisimaksukohustuslased, võimaldedes nii asjaomaste liikmesriikide haldusasutustel kauba liikumist paremini kontrollida
  , eesmärgiga rajada aktsiisiga maksustatava kauba siseturg
  ;

| (13) | Tuleks kaotada liikmesriikide võimalus suunistasemed, et kindlaks määrata, kas kaup on mõeldud kaubanduslikuks otstarbeks või füüsiliste isikute omatarbeks.
  Pädevad asutused ei saa tegelikult kunagi kasutada üksnes neid suunistasemeid tõestades et aktsiisiga maksustatav kaup on mõeldud kaubanduslikuks otstarbeks.
  Seetõttu saab neid suunistasemeid mõista üksnes pädeva asutuse poolt oma töötajatele antud kontrolli teostamise juhistena. |
| --- | --- |

(13)

Tuleks kaotada liikmesriikide võimalus suunistasemed, et kindlaks määrata, kas kaup on mõeldud kaubanduslikuks otstarbeks või füüsiliste isikute omatarbeks.
  Pädevad asutused ei saa tegelikult kunagi kasutada üksnes neid suunistasemeid tõestades et aktsiisiga maksustatav kaup on mõeldud kaubanduslikuks otstarbeks.
  Seetõttu saab neid suunistasemeid mõista üksnes pädeva asutuse poolt oma töötajatele antud kontrolli teostamise juhistena.

| (13) | Tuleks kaotada säte, mis lubab liikmesriikidel kehtestada suunistasemed, et kindlaks määrata, kas kaup on mõeldud kaubanduslikuks otstarbeks või füüsiliste isikute omatarbeks.
  Neid suunistasemeid on mõnedes liikmesriikides liiga tihti kasutatud kui kohustuslikke piiranguid, mis on tegelikkuses viinud siseturu põhimõtetega vastuolus oleva diskrimineerimiseni.
  Seetõttu saab neid suunistasemeid mõista üksnes pädeva asutuse poolt oma töötajatele antud kontrolli teostamise juhistena
  ja neid ei peaks kasutama kui ainukest näitajat, mille põhjal otsustada, kas aktsiisiga maksustatav kaup on mõeldud üksikisikute omatarbeks või kaubanduslikuks otstarbeks. |
| --- | --- |

(13)

Tuleks kaotada säte, mis lubab liikmesriikidel kehtestada suunistasemed, et kindlaks määrata, kas kaup on mõeldud kaubanduslikuks otstarbeks või füüsiliste isikute omatarbeks.
  Neid suunistasemeid on mõnedes liikmesriikides liiga tihti kasutatud kui kohustuslikke piiranguid, mis on tegelikkuses viinud siseturu põhimõtetega vastuolus oleva diskrimineerimiseni.
  Seetõttu saab neid suunistasemeid mõista üksnes pädeva asutuse poolt oma töötajatele antud kontrolli teostamise juhistena
  ja neid ei peaks kasutama kui ainukest näitajat, mille põhjal otsustada, kas aktsiisiga maksustatav kaup on mõeldud üksikisikute omatarbeks või kaubanduslikuks otstarbeks.

| (14) | Artikli 9 lõige 3 tuleks välja jätta, kuna ei ole vajadust alles jätta maksusätet, mis võimaldab liikmesriikidel teha erandit artiklis 8 esitatud põhimõttest mineraalõlide transpordi ohutusega seonduvatel põhjustel. |
| --- | --- |

(14)

Artikli 9 lõige 3 tuleks välja jätta, kuna ei ole vajadust alles jätta maksusätet, mis võimaldab liikmesriikidel teha erandit artiklis 8 esitatud põhimõttest mineraalõlide transpordi ohutusega seonduvatel põhjustel.

välja jäetud

2.   
  Selleks et määrata kindlaks, kas
  artiklis 8 nimetatud kaubad on mõeldud kaubanduslikuks otstarbeks,
  võtavad liikmesriigid arvesse
  järgmist:

2.   Artiklis 8 nimetatud kaubad
  loetakse üksikisikute poolt isiklikuks otstarbeks soetatuks, kui ei ole võimalik tõestada, et kaubad
  on mõeldud kaubanduslikuks otstarbeks
  , arvestades
  järgmist:

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

(2)  EÜT L 76, 23.3.1992, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/106/EÜ (ELT L 359, 4.12.2004, lk 30)

P6_TA(2005)0227

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala

Euroopa Parlamendi resolutsioon vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomisel 2004. aastal tehtud edusammude kohta (ELi lepingu artiklid 2 ja 39)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| A. | võttes arvesse oma hiljutisi resolutsioone — 11. märts 2004 (1) ja 14. oktoober 2004 (2), milles tehti juba kokkuvõte Tampere-programmi rakendamise kohta ja sõnastati esimesed soovitused Euroopa Ülemkogule, kes võttis 5. novembril 2004 vastu Haagi-programmi, milles kehtestati vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala järgneva viie aasta suunised; |
| --- | --- |

A.

võttes arvesse oma hiljutisi resolutsioone — 11. märts 2004 (1) ja 14. oktoober 2004 (2), milles tehti juba kokkuvõte Tampere-programmi rakendamise kohta ja sõnastati esimesed soovitused Euroopa Ülemkogule, kes võttis 5. novembril 2004 vastu Haagi-programmi, milles kehtestati vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala järgneva viie aasta suunised;

| B. | võttes arvesse 11. aprilli 2005 arutelu ning nõukogu ja komisjoni vastuseid suuliselt vastatavatele küsimustele (B6-0164/2005 ja B6-0165/2005); |
| --- | --- |

B.

võttes arvesse 11. aprilli 2005 arutelu ning nõukogu ja komisjoni vastuseid suuliselt vastatavatele küsimustele (B6-0164/2005 ja B6-0165/2005);

| C. | arvestades, et viimase aasta jooksul kui mitte arvestada üleminekut kaasotsustamisele mõnede ebaseaduslikku sisserännet reguleerivate meetmete osas ei ole toimunud soovitud edusamme seoses vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga, sealhulgas hoolimata ühenduse muu tegevuse märkimisväärsetest edusammudest või isegi valitsustevahelisest koostööst kaitse- või julgeolekupoliitika valdkonnas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et viimase aasta jooksul kui mitte arvestada üleminekut kaasotsustamisele mõnede ebaseaduslikku sisserännet reguleerivate meetmete osas ei ole toimunud soovitud edusamme seoses vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga, sealhulgas hoolimata ühenduse muu tegevuse märkimisväärsetest edusammudest või isegi valitsustevahelisest koostööst kaitse- või julgeolekupoliitika valdkonnas;

| D. | võttes arvesse, et nimetatud järk-järguline seiskumine toimub ka Euroopa Ülemkogus, kes pidi 2004. aasta jooksul kolm korda märkima raskusi liidu otsuste rakendamisel, eriti politsei- ja õiguskoostöö osas seoses kriminaalasjadega ning täpsemalt terrorismi ja rahvusvahelise kuritegevuse vastases võitluses; |
| --- | --- |

D.

võttes arvesse, et nimetatud järk-järguline seiskumine toimub ka Euroopa Ülemkogus, kes pidi 2004. aasta jooksul kolm korda märkima raskusi liidu otsuste rakendamisel, eriti politsei- ja õiguskoostöö osas seoses kriminaalasjadega ning täpsemalt terrorismi ja rahvusvahelise kuritegevuse vastases võitluses;

| E. | olles mures, et hoolimata korduvatest üleskutsetest on tänase päeva seisuga veel üheksas vanas ja kuues uues liikmesriigis ratifitseerimata 29. mai 2000 konventsioon Euroopa Liidu riikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades, ning et 11 riigis ei ole veel ratifitseeritud 27. novembri 2003 protokolli Europoli konventsiooni kohta; |
| --- | --- |

E.

olles mures, et hoolimata korduvatest üleskutsetest on tänase päeva seisuga veel üheksas vanas ja kuues uues liikmesriigis ratifitseerimata 29. mai 2000 konventsioon Euroopa Liidu riikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades, ning et 11 riigis ei ole veel ratifitseeritud 27. novembri 2003 protokolli Europoli konventsiooni kohta;

| F. | olles mures liikmesriikide märgitud viivituste ja raskuste pärast Euroopa vahistamismääruse rakendamisel ning õigusabi ja tsiviilasjade vahendusega seotud algatuste tagasihoidlikkuse pärast, mille mõned tahaksid piirata vaid piiriüleste juhtumitega; kõik see näitab usalduse puudumist liikmesriikidevahelistes suhetes; |
| --- | --- |

F.

olles mures liikmesriikide märgitud viivituste ja raskuste pärast Euroopa vahistamismääruse rakendamisel ning õigusabi ja tsiviilasjade vahendusega seotud algatuste tagasihoidlikkuse pärast, mille mõned tahaksid piirata vaid piiriüleste juhtumitega; kõik see näitab usalduse puudumist liikmesriikidevahelistes suhetes;

| G. | olles teadlik, et mõned liikmesriigid on juba nimetatud seisaku peatamiseks väljaspool asutamislepingute raamistikku välja töötanud selliseid koostöövorme nagu “G5” või “peaaegu otsuste tegemise” instantse nagu GAFI rahapesuga võitlemiseks, “Dublini grupp” võitluseks uimastitega, “Berni grupp” teabevahetuseks, millest ükski instants ei ole allutatud demokraatlikule kontrollile; olles veendunud, et kui edusammud on soovitatavad ja sobivad, peavad need olema “tõhustatud koostöö” vormis (nagu algatus, mida kutsutakse “Schengen+”); |
| --- | --- |

G.

olles teadlik, et mõned liikmesriigid on juba nimetatud seisaku peatamiseks väljaspool asutamislepingute raamistikku välja töötanud selliseid koostöövorme nagu “G5” või “peaaegu otsuste tegemise” instantse nagu GAFI rahapesuga võitlemiseks, “Dublini grupp” võitluseks uimastitega, “Berni grupp” teabevahetuseks, millest ükski instants ei ole allutatud demokraatlikule kontrollile; olles veendunud, et kui edusammud on soovitatavad ja sobivad, peavad need olema “tõhustatud koostöö” vormis (nagu algatus, mida kutsutakse “Schengen+”);

| H. | olles veendunud, et kõik need elemendid mõjutavad liidu poliitilist usaldusväärsust ja tegevuse legitiimsust, kui seistakse silmitsi suurte väljakutsetega kas siis rändepoliitika, piirikontrolli, vabaduste edendamise või piiriülese kuritegevuse ja terrorismi vastase võitlusega, ning kui tuleb iga hinna eest taasalgatada ühise ruumi rajamine ja tugevdada 25 liikmesriigi vastastikust usaldust ja valmistada ette ühinevate riikide ja kandidaatriikide ühinemist, |
| --- | --- |

H.

olles veendunud, et kõik need elemendid mõjutavad liidu poliitilist usaldusväärsust ja tegevuse legitiimsust, kui seistakse silmitsi suurte väljakutsetega kas siis rändepoliitika, piirikontrolli, vabaduste edendamise või piiriülese kuritegevuse ja terrorismi vastase võitlusega, ning kui tuleb iga hinna eest taasalgatada ühise ruumi rajamine ja tugevdada 25 liikmesriigi vastastikust usaldust ja valmistada ette ühinevate riikide ja kandidaatriikide ühinemist,

Demokraatia nappuse kiire kaotamine ning vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala ühtse õigusliku raamistiku edendamine

| 1. | kordab oma üleskutset nõukogule luua ühtne õiguslik raamistik vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud poliitika jaoks ning viia õigusalane ja politseikoostöö kiiresti üle ühenduse raamistikku, kohaldades ELi lepingu artiklit 42 ning üldistada vastavalt ELi lepingu artiklile 67 nõukogu kvalifitseeritud häälteenamust ja kaasotsustamismenetlust kogu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud poliitika osas; |
| --- | --- |

1.

kordab oma üleskutset nõukogule luua ühtne õiguslik raamistik vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud poliitika jaoks ning viia õigusalane ja politseikoostöö kiiresti üle ühenduse raamistikku, kohaldades ELi lepingu artiklit 42 ning üldistada vastavalt ELi lepingu artiklile 67 nõukogu kvalifitseeritud häälteenamust ja kaasotsustamismenetlust kogu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud poliitika osas;

| 2. | pöörab nõukogu tähelepanu asjaolule, et praeguse olukorra säilitamine põhiseaduse lepingu ratifitseerimise ootuses mitte ainult ei suurenda demokraatia nappust, vaid muudab 25 liikmesriigi otsusetegemise raskemaks ja otsuste rakendamise praktiliselt kontrollimatuks (nagu tuleneb Euroopa Ülemkogu hinnangutest); |
| --- | --- |

2.

pöörab nõukogu tähelepanu asjaolule, et praeguse olukorra säilitamine põhiseaduse lepingu ratifitseerimise ootuses mitte ainult ei suurenda demokraatia nappust, vaid muudab 25 liikmesriigi otsusetegemise raskemaks ja otsuste rakendamise praktiliselt kontrollimatuks (nagu tuleneb Euroopa Ülemkogu hinnangutest);

| 3. | kutsub seetõttu komisjoni üles töötama enne 2005. aasta septembrit välja ettepanekut võtta vastu otsus vastavalt ELi lepingu artiklile 42, milles sätestatakse, et artiklis 29 sätestatud valdkondades läbiviidav tegevus tuleneb Euroopa Ühenduse asutamislepingu IV jaotisest, määratledes samal ajal kvalifitseeritud häälteenamuse kui vahendi nimetatud tegevuse kinnitamiseks; kutsub nõukogu üles võtma vastu uut otsust, mis põhineb EÜ asutamislepingu artiklil 67, luues ülemineku kaasotsustamisele IV jaotises sätestatud ühenduse meetmete osas ja kaotades Euroopa Kohtu pädevuse piirid; |
| --- | --- |

3.

kutsub seetõttu komisjoni üles töötama enne 2005. aasta septembrit välja ettepanekut võtta vastu otsus vastavalt ELi lepingu artiklile 42, milles sätestatakse, et artiklis 29 sätestatud valdkondades läbiviidav tegevus tuleneb Euroopa Ühenduse asutamislepingu IV jaotisest, määratledes samal ajal kvalifitseeritud häälteenamuse kui vahendi nimetatud tegevuse kinnitamiseks; kutsub nõukogu üles võtma vastu uut otsust, mis põhineb EÜ asutamislepingu artiklil 67, luues ülemineku kaasotsustamisele IV jaotises sätestatud ühenduse meetmete osas ja kaotades Euroopa Kohtu pädevuse piirid;

| 4. | kutsub nõukogu üles muutma võimalikult kiiresti oma kodukorda, et muuta kättesaadavaks õigusloomega seotud ettevalmistavad dokumendid, sealhulgas asjassepuutuvas kontekstis koostatud õigusloomega seotud arvamused, mida EP on korduvalt nõudnud ning kohtuasjade C-52/05 P ja C-39/05 P kontekstis koostatud arvamused, samuti liikmesriikide seisukohad, ning muuta kättesaadavaks vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud teemasid puudutavad arutelud ja otsused; palub oma pädeval komisjonil kontrollida, kas nimetatud juhtumitesse sekkumine oleks kohane, et tagada läbipaistvus Euroopa kodanikke mõjutavate meetmete vastuvõtmisel; |
| --- | --- |

4.

kutsub nõukogu üles muutma võimalikult kiiresti oma kodukorda, et muuta kättesaadavaks õigusloomega seotud ettevalmistavad dokumendid, sealhulgas asjassepuutuvas kontekstis koostatud õigusloomega seotud arvamused, mida EP on korduvalt nõudnud ning kohtuasjade C-52/05 P ja C-39/05 P kontekstis koostatud arvamused, samuti liikmesriikide seisukohad, ning muuta kättesaadavaks vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud teemasid puudutavad arutelud ja otsused; palub oma pädeval komisjonil kontrollida, kas nimetatud juhtumitesse sekkumine oleks kohane, et tagada läbipaistvus Euroopa kodanikke mõjutavate meetmete vastuvõtmisel;

| 5. | juhib nõukogu tähelepanu sellele, et kõik edusammud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomisel tuleb teha lojaalses koostöös Euroopa Parlamendiga ja järgides demokraatia põhimõtet, mille kohaselt tuleb Euroopa Parlament kaasata Euroopa Liidu õigusaktide väljatöötamisse töö algusest peale ja mitte selle lõpul pärast poliitilise kokkuleppe sõlmimist; |
| --- | --- |

5.

juhib nõukogu tähelepanu sellele, et kõik edusammud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomisel tuleb teha lojaalses koostöös Euroopa Parlamendiga ja järgides demokraatia põhimõtet, mille kohaselt tuleb Euroopa Parlament kaasata Euroopa Liidu õigusaktide väljatöötamisse töö algusest peale ja mitte selle lõpul pärast poliitilise kokkuleppe sõlmimist;

| 6. | teeb komisjonile ettepaneku luua menetlus, millega tagatakse korrapärane teave kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonilt vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala väliste näitajate kohta, eriti kokkulepetega seotud läbirääkimiste ning kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega toimuva poliitilise dialoogi kohta; palub komisjonil anda lõplik kuju pilootprojektile, mida kutsutakse “TRANS-JAI” ja mis peaks võimaldama jälgida päev-päevalt sündmusi ja dokumente, mis on seotud vabadusel, turvalisusel ja õiglusel rajaneva ala valdkonda kuuluvate õigusloomega seotud menetlustega eeldusel, et see teave ja need dokumendid on kättesaadavad institutsioonide registrites; palub liikmesriikide parlamentidel selle pilootprojektiga ühineda, alustades ettevalmistustöid igaks seadusandlikuks menetluseks, mis puudutab ELi vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala meetmete vastuvõtmist ja ülevõtmist; |
| --- | --- |

6.

teeb komisjonile ettepaneku luua menetlus, millega tagatakse korrapärane teave kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonilt vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala väliste näitajate kohta, eriti kokkulepetega seotud läbirääkimiste ning kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega toimuva poliitilise dialoogi kohta; palub komisjonil anda lõplik kuju pilootprojektile, mida kutsutakse “TRANS-JAI” ja mis peaks võimaldama jälgida päev-päevalt sündmusi ja dokumente, mis on seotud vabadusel, turvalisusel ja õiglusel rajaneva ala valdkonda kuuluvate õigusloomega seotud menetlustega eeldusel, et see teave ja need dokumendid on kättesaadavad institutsioonide registrites; palub liikmesriikide parlamentidel selle pilootprojektiga ühineda, alustades ettevalmistustöid igaks seadusandlikuks menetluseks, mis puudutab ELi vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala meetmete vastuvõtmist ja ülevõtmist;

| 7. | kutsub liikmesriike üles mitte suhtuma ennatlikult Euroopa Ühenduse ja Euroopa Liidu volitustesse rahvusvaheliste kokkulepete valdkonnas ja astuma samme, et viia rahvusvahelistesse konventsioonidesse sisse “ühendusklauslid”, mis võimaldavad liidul ja ühendusel nende konventsioonidega ühineda, või vähemalt “eraldusklauslid”, mis võiksid liikmesriikidevahelistes suhetes liidu acquis'd kaitsta konventsioonides osutatud valdkondade puhul; |
| --- | --- |

7.

kutsub liikmesriike üles mitte suhtuma ennatlikult Euroopa Ühenduse ja Euroopa Liidu volitustesse rahvusvaheliste kokkulepete valdkonnas ja astuma samme, et viia rahvusvahelistesse konventsioonidesse sisse “ühendusklauslid”, mis võimaldavad liidul ja ühendusel nende konventsioonidega ühineda, või vähemalt “eraldusklauslid”, mis võiksid liikmesriikidevahelistes suhetes liidu acquis'd kaitsta konventsioonides osutatud valdkondade puhul;

| 8. | julgustab kõiki liidu institutsioone pidama avatud, läbipaistvat ja korrapärast dialoogi esindusühendustega ja kodanikuühiskonnaga ning edendama ja hõlbustama kodanike osalemist avalikus elus; palub komisjonil esitada niipea kui võimalik ettepanek, mille eesmärk on võtta nimetatut silmas pidades konkreetseid meetmeid; |
| --- | --- |

8.

julgustab kõiki liidu institutsioone pidama avatud, läbipaistvat ja korrapärast dialoogi esindusühendustega ja kodanikuühiskonnaga ning edendama ja hõlbustama kodanike osalemist avalikus elus; palub komisjonil esitada niipea kui võimalik ettepanek, mille eesmärk on võtta nimetatut silmas pidades konkreetseid meetmeid;

Vabadus, turvalisus, õigus ja solidaarsus

| 9. | on arvamusel, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala arendamisega seotud meetmed peaksid olema osa ühenduse raamistikust mitte ainult õiguslikul vaid ka liikmesriikide ja kodanike vahel solidaarsuse vaimus rakendatavate poliitiliste eesmärkide tasandil. Sel eesmärgil peaks justiits- ja siseministrite nõukogu oma tööd avalikustama ja tegema sellekohaseid otsuseid kooskõlas:






  — | arengu, üldasjade ja sotsiaalasjade nõukoguga sisserände, integratsiooni ja tagasivõtmise poliitika väljatöötamisel; |
| --- | --- | --- |

9.

on arvamusel, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala arendamisega seotud meetmed peaksid olema osa ühenduse raamistikust mitte ainult õiguslikul vaid ka liikmesriikide ja kodanike vahel solidaarsuse vaimus rakendatavate poliitiliste eesmärkide tasandil. Sel eesmärgil peaks justiits- ja siseministrite nõukogu oma tööd avalikustama ja tegema sellekohaseid otsuseid kooskõlas:

—

arengu, üldasjade ja sotsiaalasjade nõukoguga sisserände, integratsiooni ja tagasivõtmise poliitika väljatöötamisel;

| — | eelarve ja üldasjade nõukoguga rahalise solidaarsuse meetmete kindlaksmääramisel nii piirikontrollisüsteemi, varjupaiga- kui ka tagasivõtmispoliitika osas kui ka tsiviilkaitse, katastroofide ennetamise ja terrorirünnakute jaoks vajalike infrastruktuuride ja vahendite rakendamise osas; |
| --- | --- |

—

eelarve ja üldasjade nõukoguga rahalise solidaarsuse meetmete kindlaksmääramisel nii piirikontrollisüsteemi, varjupaiga- kui ka tagasivõtmispoliitika osas kui ka tsiviilkaitse, katastroofide ennetamise ja terrorirünnakute jaoks vajalike infrastruktuuride ja vahendite rakendamise osas;

Põhiõiguste edendamise integreerimine

| 10. | kordab oma veendumust, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala rakendamine nõuab Euroopa ja riikide institutsioonidelt veelgi suuremat pühendumust põhiõiguste kaitsmise kõrgeima võimaliku taseme edendamisel nii isikute huvides kui vastuvõetud meetmete ülevõtmise edaspidise hilinemise või ülevõtmisest keeldumise vältimiseks; teeb sel eesmärgil ettepaneku:






  — | et igale uuele õigusloomega seotud ettepanekule, eriti vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonnas lisataks põhjendatud hinnang selle mõju kohta põhiõigustele; kutsub muuhulgas põhiõiguste eest vastutavate volinike töörühma üles teavitama korrapäraselt kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjoni suurematest probleemidest ning tagama nende vastava töö hea koordineerimine; |
| --- | --- | --- |

10.

kordab oma veendumust, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala rakendamine nõuab Euroopa ja riikide institutsioonidelt veelgi suuremat pühendumust põhiõiguste kaitsmise kõrgeima võimaliku taseme edendamisel nii isikute huvides kui vastuvõetud meetmete ülevõtmise edaspidise hilinemise või ülevõtmisest keeldumise vältimiseks; teeb sel eesmärgil ettepaneku:

—

et igale uuele õigusloomega seotud ettepanekule, eriti vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonnas lisataks põhjendatud hinnang selle mõju kohta põhiõigustele; kutsub muuhulgas põhiõiguste eest vastutavate volinike töörühma üles teavitama korrapäraselt kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjoni suurematest probleemidest ning tagama nende vastava töö hea koordineerimine;

| — | et parlamendil oleksid samad õigused, mis nõukogul seoses ühenduse ja liidu õigusloomega seotud aktide rakendusmeetmete vastuvõtmisega komisjoni poolt, kui nimetatud aktid võivad mõjutada põhiõigusi, mis kehtib sageli vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud valdkondades; |
| --- | --- |

—

et parlamendil oleksid samad õigused, mis nõukogul seoses ühenduse ja liidu õigusloomega seotud aktide rakendusmeetmete vastuvõtmisega komisjoni poolt, kui nimetatud aktid võivad mõjutada põhiõigusi, mis kehtib sageli vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud valdkondades;

| — | et EP tulevastel vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud iga-aastastel aruteludel antaks ka hinnang põhiõiguste kaitsele liidus, mis põhineks sel eesmärgil komisjoni poolt EÜ asutamislepingu artiklis 212 sätestatud aruande raames koostatud ja põhiõiguste ameti poolt koostatud temaatilistel eriaruannetel, nagu soovitatakse tema 26. mai 2005. aasta resolutsioonis põhiõiguste edendamise ja kaitse kohta: riiklike ja Euroopa institutsioonide, sealhulgas põhiõiguste ameti roll (3); |
| --- | --- |

—

et EP tulevastel vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud iga-aastastel aruteludel antaks ka hinnang põhiõiguste kaitsele liidus, mis põhineks sel eesmärgil komisjoni poolt EÜ asutamislepingu artiklis 212 sätestatud aruande raames koostatud ja põhiõiguste ameti poolt koostatud temaatilistel eriaruannetel, nagu soovitatakse tema 26. mai 2005. aasta resolutsioonis põhiõiguste edendamise ja kaitse kohta: riiklike ja Euroopa institutsioonide, sealhulgas põhiõiguste ameti roll (3);

| 11. | on arvamusel, et põhiõiguste edendamise kiireloomulised meetmed on järgmised:






  — | asjaomaste meetmete vastuvõtmine vähemuste integreerimise ja diskrimineerimise kõikide vormide vastase võitluse edendamiseks (EÜ asutamislepingu artikkel 13), sealhulgas rassismi ja ksenofoobia raamotsuse vastuvõtmine pärast Euroopa Parlamendiga taaskonsulteerimist; |
| --- | --- | --- |

11.

on arvamusel, et põhiõiguste edendamise kiireloomulised meetmed on järgmised:

—

asjaomaste meetmete vastuvõtmine vähemuste integreerimise ja diskrimineerimise kõikide vormide vastase võitluse edendamiseks (EÜ asutamislepingu artikkel 13), sealhulgas rassismi ja ksenofoobia raamotsuse vastuvõtmine pärast Euroopa Parlamendiga taaskonsulteerimist;

| — | Euroopa õiguse kvaliteedi programmi arendamine kooskõlas liikmesriikidega vastavalt oma 22. veebruari 2005. aasta soovitusele nõukogule õiguse kvaliteet ja kriminaalõiguse ühtlustamine liikmesriikides (4); |
| --- | --- |

—

Euroopa õiguse kvaliteedi programmi arendamine kooskõlas liikmesriikidega vastavalt oma 22. veebruari 2005. aasta soovitusele nõukogule õiguse kvaliteet ja kriminaalõiguse ühtlustamine liikmesriikides (4);

| — | ühismeetmete vastuvõtmine Euroopa tsiviil- ja kriminaalkohtule juurdepääsu valdkonnas (vältides topeltstandardeid piiriüleste juhtumite puhul); |
| --- | --- |

—

ühismeetmete vastuvõtmine Euroopa tsiviil- ja kriminaalkohtule juurdepääsu valdkonnas (vältides topeltstandardeid piiriüleste juhtumite puhul);

| — | menetlustagatiste tugevdamine protsesside ajal; kutsub nõukogu üles selles valdkonnas kiiresti vastu võtma raamotsust, võttes nõuetekohaselt arvesse parlamendi arvamust; kutsub komisjoni üles esitama 2005. aasta lõpuks väljakuulutatud õigusaktide ettepanekud järgmistes valdkondades:






  - | vastastikune tunnustamine protsessi eelfaasis; |
| --- | --- | --- |

—

menetlustagatiste tugevdamine protsesside ajal; kutsub nõukogu üles selles valdkonnas kiiresti vastu võtma raamotsust, võttes nõuetekohaselt arvesse parlamendi arvamust; kutsub komisjoni üles esitama 2005. aasta lõpuks väljakuulutatud õigusaktide ettepanekud järgmistes valdkondades:

*

vastastikune tunnustamine protsessi eelfaasis;

| * | kontrollimeetmed, mis ei too kaasa vabadusekaotust; |
| --- | --- |

*

kontrollimeetmed, mis ei too kaasa vabadusekaotust;

| * | ne bis in idem in absentia põhimõte; |
| --- | --- |

*

ne bis in idem in absentia põhimõte;

| * | õiglane kohtlemine tõendite saamisel ja kasutamisel; |
| --- | --- |

*

õiglane kohtlemine tõendite saamisel ja kasutamisel;

| * | süütuse presumptsioonist tulenevad õigused; |
| --- | --- |

*

süütuse presumptsioonist tulenevad õigused;

| — | solidaarsusmeetmete võtmine kannatanute suhtes, eriti kui tegemist on lastega; |
| --- | --- |

—

solidaarsusmeetmete võtmine kannatanute suhtes, eriti kui tegemist on lastega;

| — | Euroopa politsei eetikakoodeksi (5), mis kinnitati mitteametlikult justiits- ja siseministrite nõukogu poolt juba 28.10.2004 (6), ametlik ülevõtmine ELi poolt ja CEPOLi rolli tugevdamine; |
| --- | --- |

—

Euroopa politsei eetikakoodeksi (5), mis kinnitati mitteametlikult justiits- ja siseministrite nõukogu poolt juba 28.10.2004 (6), ametlik ülevõtmine ELi poolt ja CEPOLi rolli tugevdamine;

ELi ja liikmesriikide täpsete eesmärkide kindlaksmääramine

| 12. | kutsub komisjoni üles esitama järgmisele Euroopa Ülemkogule Haagi programmi rakenduskava, milles:






  — | on märgitud täpsed eesmärgid, mis kavatsetakse liikmesriikidega kokkulepitult saavutada viie järgmise aasta jooksul kuritegevuse vähendamise, isikute kaitse ja vabaduste tugevdamise valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles esitama järgmisele Euroopa Ülemkogule Haagi programmi rakenduskava, milles:

—

on märgitud täpsed eesmärgid, mis kavatsetakse liikmesriikidega kokkulepitult saavutada viie järgmise aasta jooksul kuritegevuse vähendamise, isikute kaitse ja vabaduste tugevdamise valdkonnas;

| — | nähakse ette läbipaistev süsteem nende eesmärkide rakendamise järelevalveks Euroopa Liidu ja liikmesriikide tasandil ning võimalike puudujääkide adekvaatne analüüs; |
| --- | --- |

—

nähakse ette läbipaistev süsteem nende eesmärkide rakendamise järelevalveks Euroopa Liidu ja liikmesriikide tasandil ning võimalike puudujääkide adekvaatne analüüs;

Õigus

| 13. | tuletab meelde, et õigusalane koostöö kriminaalasjades põhineb ühelt poolt kohtuasutuste ja kodanike ning kohtuasutuste endi vahelise vastastikuse usalduse ning teiselt poolt vastastikuse tunnustamise põhimõtetel: need eesmärgid saavutatakse ühiseeskirjade väljatöötamise ning asjaomaste poolte vahelise parema teabevahetuse abil, samuti kohtuametnike koolitamise abil Euroopa Liidu küsimustes; selles valdkonnas on hädavajalik tugevdada Eurojusti eesmärgiga luua Euroopa prokuratuur; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et õigusalane koostöö kriminaalasjades põhineb ühelt poolt kohtuasutuste ja kodanike ning kohtuasutuste endi vahelise vastastikuse usalduse ning teiselt poolt vastastikuse tunnustamise põhimõtetel: need eesmärgid saavutatakse ühiseeskirjade väljatöötamise ning asjaomaste poolte vahelise parema teabevahetuse abil, samuti kohtuametnike koolitamise abil Euroopa Liidu küsimustes; selles valdkonnas on hädavajalik tugevdada Eurojusti eesmärgiga luua Euroopa prokuratuur;

| 14. | soovib edusammude jätkamist tsiviilõigusalase koostöö valdkonnas, eelkõige perekonna- ja äriõiguse osas; |
| --- | --- |

14.

soovib edusammude jätkamist tsiviilõigusalase koostöö valdkonnas, eelkõige perekonna- ja äriõiguse osas;

Migratsiooni-, varjupaiga- ja piiriületuspoliitika

| 15. | palub komisjonil esitada 2006. aasta lõpuks järelevalvemehhanismi käsitlev ettepanek, mis täiendab Schengeni lepingus sätestatud olemasolevat hindamismehhanismi; |
| --- | --- |

15.

palub komisjonil esitada 2006. aasta lõpuks järelevalvemehhanismi käsitlev ettepanek, mis täiendab Schengeni lepingus sätestatud olemasolevat hindamismehhanismi;

| 16. | nõuab tõelist Euroopa varjupaiga- ja sisserändepoliitikat, mis oleks õiglane ja austaks sisserändajate põhiõigusi; |
| --- | --- |

16.

nõuab tõelist Euroopa varjupaiga- ja sisserändepoliitikat, mis oleks õiglane ja austaks sisserändajate põhiõigusi;

| 17. | on varjupaiga- ja sisserändepoliitika liidust väljaviimise vastu ning selle vastu, et laagreid või sisserändepunkte luuakse väljaspool Euroopa Liitu; |
| --- | --- |

17.

on varjupaiga- ja sisserändepoliitika liidust väljaviimise vastu ning selle vastu, et laagreid või sisserändepunkte luuakse väljaspool Euroopa Liitu;

| 18. | palub komisjoni ja nõukogu tagada, et hiljuti JSK nõukogu poolt heaks kiidetud ELi ja Liibüa vahel sisserände valdkonnas sõlmitud tõhustatud koostöökokkulepe ei näeks ette kollektiivset väljasaatmist ega haldusaresti kohtades, kus rikutakse tõsiselt põhiõigusi ja tunnustaks ühtlasi varjupaigataotlejate õigusi Liibüas vastavalt Genfi konventsioonile; |
| --- | --- |

18.

palub komisjoni ja nõukogu tagada, et hiljuti JSK nõukogu poolt heaks kiidetud ELi ja Liibüa vahel sisserände valdkonnas sõlmitud tõhustatud koostöökokkulepe ei näeks ette kollektiivset väljasaatmist ega haldusaresti kohtades, kus rikutakse tõsiselt põhiõigusi ja tunnustaks ühtlasi varjupaigataotlejate õigusi Liibüas vastavalt Genfi konventsioonile;

| 19. | meenutab ühise sisserändepoliitika vajadust, mis ei piirduks ainult võitlusega ebaseadusliku sisserände vastu; nõuab tungivalt seadusliku sisserändepoliitika elluviimist; |
| --- | --- |

19.

meenutab ühise sisserändepoliitika vajadust, mis ei piirduks ainult võitlusega ebaseadusliku sisserände vastu; nõuab tungivalt seadusliku sisserändepoliitika elluviimist;

| 20. | tuletab meelde, et Euroopa migratsioonipoliitikaga peab kaasnema Euroopa integratsioonipoliitika, mis teeks muuhulgas võimalikuks korrapärase integratsiooni tööturul, õiguse haridusele ja koolitusele, juurdepääsu sotsiaal- ja terviseteenustele, sisserändajate osalemise ühiskondlikus, kultuuri- ja poliitilises elus; |
| --- | --- |

20.

tuletab meelde, et Euroopa migratsioonipoliitikaga peab kaasnema Euroopa integratsioonipoliitika, mis teeks muuhulgas võimalikuks korrapärase integratsiooni tööturul, õiguse haridusele ja koolitusele, juurdepääsu sotsiaal- ja terviseteenustele, sisserändajate osalemise ühiskondlikus, kultuuri- ja poliitilises elus;

| 21. | tutvub komisjoni rohelise raamatuga ELi lähenemise kohta majandusmigratsiooni juhtimisele (KOM(2004)0811); tuletab meelde, et majanduslik sisseränne Euroopas ei tohi piirduda Euroopa tööturu vajadustega, vaid peab võtma arvesse kõiki migratsioonitüüpe, sealhulgas perekonna taasühinemine; soovib väga, et Euroopa majanduslikku sisserännet toetataks sisserändajate Euroopa Liitu vastuvõtmise eeskirjade kiirendatud ühtlustamisega ja et see oleks tegur võitluses diskrimineerimise vastu tööturul; |
| --- | --- |

21.

tutvub komisjoni rohelise raamatuga ELi lähenemise kohta majandusmigratsiooni juhtimisele (KOM(2004)0811); tuletab meelde, et majanduslik sisseränne Euroopas ei tohi piirduda Euroopa tööturu vajadustega, vaid peab võtma arvesse kõiki migratsioonitüüpe, sealhulgas perekonna taasühinemine; soovib väga, et Euroopa majanduslikku sisserännet toetataks sisserändajate Euroopa Liitu vastuvõtmise eeskirjade kiirendatud ühtlustamisega ja et see oleks tegur võitluses diskrimineerimise vastu tööturul;

| 22. | palub Euroopa Liidul ja selle liikmesriikidel ratifitseerida ÜRO Peaassamblee 18. detsembril 1990 vastu võetud kõikide sisserännanud töötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse rahvusvaheline konventsioon ning Rahvusvahelise Tööorganisatsooni konventsioonid 97 ja 143 sisserännanud töötajate kohta; palub komisjonil tuua otsustes ja raamotsustes ära kõik sätted, mis on olemas ÜRO konventsioonis; |
| --- | --- |

22.

palub Euroopa Liidul ja selle liikmesriikidel ratifitseerida ÜRO Peaassamblee 18. detsembril 1990 vastu võetud kõikide sisserännanud töötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse rahvusvaheline konventsioon ning Rahvusvahelise Tööorganisatsooni konventsioonid 97 ja 143 sisserännanud töötajate kohta; palub komisjonil tuua otsustes ja raamotsustes ära kõik sätted, mis on olemas ÜRO konventsioonis;

| 23. | tunneb sügavat muret Euroopa Liidu tagasisaatmispoliitika pärast, eriti ühiste väljasaatmislendude pärast; tuletab meelde, et tagasivõtmiskokkulepped kolmandate riikidega peavad põhinema tõelisel dialoogil ja arvestama kolmandate riikide huve; see dialoog peab võimaldama poliitilist koostööd ja kaasarengut, et võidelda rände põhjustega. |
| --- | --- |

23.

tunneb sügavat muret Euroopa Liidu tagasisaatmispoliitika pärast, eriti ühiste väljasaatmislendude pärast; tuletab meelde, et tagasivõtmiskokkulepped kolmandate riikidega peavad põhinema tõelisel dialoogil ja arvestama kolmandate riikide huve; see dialoog peab võimaldama poliitilist koostööd ja kaasarengut, et võidelda rände põhjustega.

| 24. | palub komisjonil veenduda, et kaitset vajavad isikud saaksid saabuda liitu täiesti turvaliselt, et nende avaldusi käsitletaks asjakohaselt ning et järgitaks rangelt rahvusvahelise õiguse norme inimõiguste ja varjupaigaõiguse valdkonnas, eriti mitte-väljasaatmise põhimõtet; |
| --- | --- |

24.

palub komisjonil veenduda, et kaitset vajavad isikud saaksid saabuda liitu täiesti turvaliselt, et nende avaldusi käsitletaks asjakohaselt ning et järgitaks rangelt rahvusvahelise õiguse norme inimõiguste ja varjupaigaõiguse valdkonnas, eriti mitte-väljasaatmise põhimõtet;

| 25. | meenutab asutamislepingute üle järelevalvet teostavale komisjonile tema kohustust valvata varjupaigaõiguse austamise järele Euroopa Liidus vastavalt ELi lepingu artiklile 6 ja EÜ asutamislepingu artiklile 63, kuna hiljuti mõnes liikmesriigis aset leidnud kollektiivse väljasaatmise episoodid heitsid varju nende liikmesriikide poolsele liidu õigusest tulenevate kohustuste austamisele; |
| --- | --- |

25.

meenutab asutamislepingute üle järelevalvet teostavale komisjonile tema kohustust valvata varjupaigaõiguse austamise järele Euroopa Liidus vastavalt ELi lepingu artiklile 6 ja EÜ asutamislepingu artiklile 63, kuna hiljuti mõnes liikmesriigis aset leidnud kollektiivse väljasaatmise episoodid heitsid varju nende liikmesriikide poolsele liidu õigusest tulenevate kohustuste austamisele;

| 26. | meenutab vajadust ühenduse sisserände- ja varjupaigapoliitika järele, mis põhineks seaduslike sisserändekanalite avatusel ning ühiste standardite määratlemisel sisserändajate ja varjupaigataotlejate põhiõiguste kaitseks kogu Euroopa Liidus, nagu kehtestas 1999. aasta Tampere Euroopa Ülemkogu ja on väljendatud Haagi-programmis; |
| --- | --- |

26.

meenutab vajadust ühenduse sisserände- ja varjupaigapoliitika järele, mis põhineks seaduslike sisserändekanalite avatusel ning ühiste standardite määratlemisel sisserändajate ja varjupaigataotlejate põhiõiguste kaitseks kogu Euroopa Liidus, nagu kehtestas 1999. aasta Tampere Euroopa Ülemkogu ja on väljendatud Haagi-programmis;

| 27. | väljendab uuesti sügavat kahtlust kõige väiksema ühise nimetaja lähenemise suhtes nõukogu direktiivi projektis, mis käsitleb varjupaigamenetlusi ja palub liikmesriikidel võtta viivitamatult üle direktiiv nr 2004/83/EÜ (7); |
| --- | --- |

27.

väljendab uuesti sügavat kahtlust kõige väiksema ühise nimetaja lähenemise suhtes nõukogu direktiivi projektis, mis käsitleb varjupaigamenetlusi ja palub liikmesriikidel võtta viivitamatult üle direktiiv nr 2004/83/EÜ (7);

Organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastane võitlus

| 28. | kordab oma veendumust, et kogu liidusisene julgeolekupoliitika nõuab nii vastastikust usaldust kui ka ühiste eesmärkide ja piisavate vahendite sõnastamist ning õiguslikku raamistikku ja kodanikele mõeldud tagatisi. Seega on kahetsusväärne, et






  — | ühelt poolt puudub veel tõeline Euroopa sisejulgeoleku strateegia, kus oleksid kindlaks määratud konkreetsed eesmärgid, rakendamisvastutus, oodatud tulemused ning saavutuste hindamise objektiivsed kriteeriumid; |
| --- | --- | --- |

28.

kordab oma veendumust, et kogu liidusisene julgeolekupoliitika nõuab nii vastastikust usaldust kui ka ühiste eesmärkide ja piisavate vahendite sõnastamist ning õiguslikku raamistikku ja kodanikele mõeldud tagatisi. Seega on kahetsusväärne, et

—

ühelt poolt puudub veel tõeline Euroopa sisejulgeoleku strateegia, kus oleksid kindlaks määratud konkreetsed eesmärgid, rakendamisvastutus, oodatud tulemused ning saavutuste hindamise objektiivsed kriteeriumid;

| — | teiselt poolt, vaatamata Euroopa tasandil püstitatud eesmärkide ebamäärasusele nõuavad liimesriigid üldmeetmete vastuvõtmist andmete kogumise ja andmetele juurdepääsu valdkondades, olgu tegemist operatiivset laadi andmetega (vastavalt andmete kättesadavuse põhimõttele) või isikute igapäevategevusega seotud andmetega (reisid, suhtlus); |
| --- | --- |

—

teiselt poolt, vaatamata Euroopa tasandil püstitatud eesmärkide ebamäärasusele nõuavad liimesriigid üldmeetmete vastuvõtmist andmete kogumise ja andmetele juurdepääsu valdkondades, olgu tegemist operatiivset laadi andmetega (vastavalt andmete kättesadavuse põhimõttele) või isikute igapäevategevusega seotud andmetega (reisid, suhtlus);

| 29. | otsustab nõukogult nimetatud teema kohta asjaomase teabe puudumisel teha pädevale parlamendi komisjonile ülesandeks uurida, milliseid strateegilisi ja operatiivseid meetmeid on praegu Euroopa tasandil võetud terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks; sel eesmärgil peaks LIBE komisjon enne 2005. aasta lõppu kuulama:






  — | ELi vaatluskeskuse ja komisjoni õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse poliitika eest vastutavaid isikuid; |
| --- | --- | --- |

29.

otsustab nõukogult nimetatud teema kohta asjaomase teabe puudumisel teha pädevale parlamendi komisjonile ülesandeks uurida, milliseid strateegilisi ja operatiivseid meetmeid on praegu Euroopa tasandil võetud terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks; sel eesmärgil peaks LIBE komisjon enne 2005. aasta lõppu kuulama:

—

ELi vaatluskeskuse ja komisjoni õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse poliitika eest vastutavaid isikuid;

| — | Europoli, Eurojusti ja OLAFi vastutavaid isikuid, et kindlaks teha liikmesriikide ja liidu organite vahelise koostöö hetkeseis ning nimetatud koostöö usutavad perspektiivid; |
| --- | --- |

—

Europoli, Eurojusti ja OLAFi vastutavaid isikuid, et kindlaks teha liikmesriikide ja liidu organite vahelise koostöö hetkeseis ning nimetatud koostöö usutavad perspektiivid;

| — | Interpoli vastutavat isikut, et kindlaks teha interpoli ja liikmesriikide, ELi ning tema asutuste või teabevahetussüsteemide vahelise koostöö hetkeseis ja perspektiivid; |
| --- | --- |

—

Interpoli vastutavat isikut, et kindlaks teha interpoli ja liikmesriikide, ELi ning tema asutuste või teabevahetussüsteemide vahelise koostöö hetkeseis ja perspektiivid;

| — | riiklike õigusasutuste ja politseiasutuste esindajaid, et kindlaks teha liikmesriikide, samuti liikmesriikide ja ELi ning ELi asutuste vahelise koostöö tõeline ulatus (andmevahetus, ühisrühmad, kahepoolsed kokkulepped); |
| --- | --- |

—

riiklike õigusasutuste ja politseiasutuste esindajaid, et kindlaks teha liikmesriikide, samuti liikmesriikide ja ELi ning ELi asutuste vahelise koostöö tõeline ulatus (andmevahetus, ühisrühmad, kahepoolsed kokkulepped);

| — | eespool nimetatud teemade eest vastutavaid riikide parlamentide esindajaid; |
| --- | --- |

—

eespool nimetatud teemade eest vastutavaid riikide parlamentide esindajaid;

| 30. | palub komisjonil:






  — | esitada enne põhiseaduse lepingu jõustumist ühenduse õiguslik alus Europoli jaoks ja kehtestada süvendatud koostöövormid Europoli ja Eurojusti vahel ning asjaomased vormid Euroopa Parlamendile ja riikide parlamentidele järelevalve teostamiseks mõlema asutuse üle; |
| --- | --- | --- |

30.

palub komisjonil:

—

esitada enne põhiseaduse lepingu jõustumist ühenduse õiguslik alus Europoli jaoks ja kehtestada süvendatud koostöövormid Europoli ja Eurojusti vahel ning asjaomased vormid Euroopa Parlamendile ja riikide parlamentidele järelevalve teostamiseks mõlema asutuse üle;

| — | esitada õiguslik alus Euroopa nimekirja koostamiseks terrorismivastase võitluse piiravate meetmega seotud isikutest, rühmadest ja tegevustest ning isikutest, kes võivad ohustada avalikku korda (Schengeni konventsiooni artiklid 96 ja 99); |
| --- | --- |

—

esitada õiguslik alus Euroopa nimekirja koostamiseks terrorismivastase võitluse piiravate meetmega seotud isikutest, rühmadest ja tegevustest ning isikutest, kes võivad ohustada avalikku korda (Schengeni konventsiooni artiklid 96 ja 99);

Üldine järelevalvepoliitika, proportsionaalsuse nõuded ja andmekaitse

| 31. | jagab Euroopa Ülemkogu lähenemist liidu ja liikmesriikide teabe ratsionaalse haldamise osas; meenutab siiski, et kõik nimetatud IT-süsteemid, mis töötlevad ELi kaitsepolitseile võimalikult huvi pakkuvat teavet, on loodud konkreetsetel eesmärkidel ning proportsionaalsuse põhimõtet austades, mis võib demokraatlikes ühiskondades andmekaitsest tulenevatel põhjustel õigustada süsteemide kasutuspiiranguid; |
| --- | --- |

31.

jagab Euroopa Ülemkogu lähenemist liidu ja liikmesriikide teabe ratsionaalse haldamise osas; meenutab siiski, et kõik nimetatud IT-süsteemid, mis töötlevad ELi kaitsepolitseile võimalikult huvi pakkuvat teavet, on loodud konkreetsetel eesmärkidel ning proportsionaalsuse põhimõtet austades, mis võib demokraatlikes ühiskondades andmekaitsest tulenevatel põhjustel õigustada süsteemide kasutuspiiranguid;

| 32. | meenutab, et nimetatud piiranguid ei saa tühistada pelgalt terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse uutele nõuetele osundades, vaid et eesmärkide osas tuleb eelnevalt kokku leppida ja vastavalt sellele kindlaks määrata, milline teave on soovitud tulemuste saavutamiseks vältimatu ning anda nimetatud teave asjakohase perioodi jooksul pädevatele võimude käsutusse; kordab oma nõuet minna Ameerika võimudele andmete edastamisel üle pull-süsteemilt push-süsteemile ja säilitab suurimad reservatsioonid seoses Euroopa reisijate nimeregistrisüsteemi loomisega, mis asetataks Europoli vastutusalasse vastavalt komisjoni teatisele lennureisijate nimeregistri (PNR) andmete edastamise kohta: üldine ELi lähenemine (KOM(2003)0826); palub komisjonil ja nõukogul võtta kõikide kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide, eriti Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO), toimuvate läbirääkimiste puhul arvesse Euroopa Parlamendi 31. märtsi 2004 resolutsiooni lennureisijate nimeregistrite kohta (8); |
| --- | --- |

32.

meenutab, et nimetatud piiranguid ei saa tühistada pelgalt terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse uutele nõuetele osundades, vaid et eesmärkide osas tuleb eelnevalt kokku leppida ja vastavalt sellele kindlaks määrata, milline teave on soovitud tulemuste saavutamiseks vältimatu ning anda nimetatud teave asjakohase perioodi jooksul pädevatele võimude käsutusse; kordab oma nõuet minna Ameerika võimudele andmete edastamisel üle pull-süsteemilt push-süsteemile ja säilitab suurimad reservatsioonid seoses Euroopa reisijate nimeregistrisüsteemi loomisega, mis asetataks Europoli vastutusalasse vastavalt komisjoni teatisele lennureisijate nimeregistri (PNR) andmete edastamise kohta: üldine ELi lähenemine (KOM(2003)0826); palub komisjonil ja nõukogul võtta kõikide kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide, eriti Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO), toimuvate läbirääkimiste puhul arvesse Euroopa Parlamendi 31. märtsi 2004 resolutsiooni lennureisijate nimeregistrite kohta (8);

| 33. | hoiatab nõukogu seoses teabesüsteemide koostalitlusvõimega tõstatunud ohtude eest; |
| --- | --- |

33.

hoiatab nõukogu seoses teabesüsteemide koostalitlusvõimega tõstatunud ohtude eest;

| 34. | kordab oma nõuet määrata julgeoleku valdkonnas kindlaks ühised andmekaitsekriteeriumid, võttes aluseks Euroopa Ülemkogu ja Euroopa andmekaitseasutuste konverentsi (9) poolt kehtestatud põhimõtted ning kordab oma taotlust luua ühine õigus- ja politseikoostöö andmekaitseasutus, kaasates riiklikke ja Euroopa asutusi Europoli, Eurojusti, SISi ja SIDi juurde. Nimetatud asutus peaks kontrollima, kas Euroopa asutused järgivad kaitseeeskirju ning abistama nimetatud asutusi nende õigusloomega seotud tegevuses; |
| --- | --- |

34.

kordab oma nõuet määrata julgeoleku valdkonnas kindlaks ühised andmekaitsekriteeriumid, võttes aluseks Euroopa Ülemkogu ja Euroopa andmekaitseasutuste konverentsi (9) poolt kehtestatud põhimõtted ning kordab oma taotlust luua ühine õigus- ja politseikoostöö andmekaitseasutus, kaasates riiklikke ja Euroopa asutusi Europoli, Eurojusti, SISi ja SIDi juurde. Nimetatud asutus peaks kontrollima, kas Euroopa asutused järgivad kaitseeeskirju ning abistama nimetatud asutusi nende õigusloomega seotud tegevuses;

| 35. | meenutab vajadust tugevdada reisidokumentide turvalisust; ent tehniline lahendus on siiski suurima tähtsusega, sest ainult niiviisi tagatakse biomeetria kasutamise tõhusus ja andmete füüsiline kaitse, eriti võitluses lubamatu sisenemisega riiki. Kõige olulisem on, et samal ajal säilitataks tehnilised omadused, soovitades lahendusi, mida iseloomustab hea tulude-kulude suhe, ning et need oleksid andmete kogumise, töötlemise, säilitamise ja kasutamise seisukohast turvalised; märgib, et ei ole mingit kasu Euroopa Liidu kiirustamisest ebaküpse, ebaadekvaatseks osutuva lahenduse suunas; |
| --- | --- |

35.

meenutab vajadust tugevdada reisidokumentide turvalisust; ent tehniline lahendus on siiski suurima tähtsusega, sest ainult niiviisi tagatakse biomeetria kasutamise tõhusus ja andmete füüsiline kaitse, eriti võitluses lubamatu sisenemisega riiki. Kõige olulisem on, et samal ajal säilitataks tehnilised omadused, soovitades lahendusi, mida iseloomustab hea tulude-kulude suhe, ning et need oleksid andmete kogumise, töötlemise, säilitamise ja kasutamise seisukohast turvalised; märgib, et ei ole mingit kasu Euroopa Liidu kiirustamisest ebaküpse, ebaadekvaatseks osutuva lahenduse suunas;

| 36. | tuletab meelde, et artikli 29 töörühm ja Euroopa andmekaitseinspektor on arvamusel, et 2004. aasta aprilli andmete kinnipidamise riiklikud algatused ei ole täielikult kooskõlas Euroopa inimõiguste konventsiooni ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga; |
| --- | --- |

36.

tuletab meelde, et artikli 29 töörühm ja Euroopa andmekaitseinspektor on arvamusel, et 2004. aasta aprilli andmete kinnipidamise riiklikud algatused ei ole täielikult kooskõlas Euroopa inimõiguste konventsiooni ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga;

| 37. | rõhutab, et kogutud andmete analüüsi kulud peab kandma taotlev organ, et vältida liiga suurt arvu taotlusi; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et kogutud andmete analüüsi kulud peab kandma taotlev organ, et vältida liiga suurt arvu taotlusi;

| 38. | protesteerib taas läbipaistvuse ja avaliku arutelu puuduse üle seda tüüpi tehnoloogia valikul ning rahvusvahelise tsiviillennundusorganisatsiooni tehniliste rühmade tasandil ja USA valitsusega peetavates läbirääkimistes; rõhutab oma vastuseisu “RFID” kiipide kasutamisele Euroopa kodanike passides ja palub komisjonil nimetatud tehnoloogiat põhjalikult katsetada enne selle kohustuslikku kasutuselevõttu sadades miljonites passides. |
| --- | --- |

38.

protesteerib taas läbipaistvuse ja avaliku arutelu puuduse üle seda tüüpi tehnoloogia valikul ning rahvusvahelise tsiviillennundusorganisatsiooni tehniliste rühmade tasandil ja USA valitsusega peetavates läbirääkimistes; rõhutab oma vastuseisu “RFID” kiipide kasutamisele Euroopa kodanike passides ja palub komisjonil nimetatud tehnoloogiat põhjalikult katsetada enne selle kohustuslikku kasutuselevõttu sadades miljonites passides.

| 39. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Ülemkogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele |
| --- | --- |

39.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Ülemkogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele

---

(1)  ELT C 102 E, 28.4.2004, lk 819.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2004)0022.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6-TA(2005)0208.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6-TA(2005)0030.

(5)  Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee poolt 19. septembril 2001 vastu võetud Euroopa politsei eetikakoodeks, soovitus REC (2001);

(6)  Euroopa Liidu Nõukogu, Nõukogu kokkuvõtete projekt, mis käsitleb politseiniku elukutsele kohaldatavaid politseistandardeid seoses rahvusvahelise politseikoostööga (Draft Conclusions of the Council regarding proffessional Police standards concerning international police cooperation), Brüssel, 28. oktoober 2004, 11977/2/04.

(7)  ELT L 304, 30.9.2004, lk 12.

(8)  ELT C 103 E, 29.4.2004, lk 665.

(9)  Vastuvõetud tekstid, 7.6.2005, P6_TA(2005)0233.

P6_TA(2005)0228

Vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastane poliitika laienenud Euroopas

Euroopa Parlamendi resolutsioon vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastase poliitika kohta laienenud Euroopas (2005/2008(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse liidu kui vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala arendamise eesmärke ja ELi asutamislepingu artiklites 6 ja 7 sätestatud vabaduse, demokraatia, põhiõiguste kaitse ja õigusriigi põhimõtteid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu kui vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala arendamise eesmärke ja ELi asutamislepingu artiklites 6 ja 7 sätestatud vabaduse, demokraatia, põhiõiguste kaitse ja õigusriigi põhimõtteid;

| — | võttes eriti arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklit 13, milles sätestatakse ühenduse ülesanne võidelda diskrimineerimise vastu soolise, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse orientatsiooni alusel ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklit 63, millega kehtestatakse varjupaiga- ja sisserändepoliitika raamistik, millega soodustatakse kolmandate riikide kodanike integratsiooni, ning teisi liidu meetmete õiguslikke aluseid selles valdkonnas; |
| --- | --- |

—

võttes eriti arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklit 13, milles sätestatakse ühenduse ülesanne võidelda diskrimineerimise vastu soolise, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse orientatsiooni alusel ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklit 63, millega kehtestatakse varjupaiga- ja sisserändepoliitika raamistik, millega soodustatakse kolmandate riikide kodanike integratsiooni, ning teisi liidu meetmete õiguslikke aluseid selles valdkonnas;

| — | võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingut, mis arendab edasi kehtivat õigustikku, seda eriti põhiõiguste harta kaasamisega ja seeläbi põhiõiguste mõistet veelgi enam esile tuues (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingut, mis arendab edasi kehtivat õigustikku, seda eriti põhiõiguste harta kaasamisega ja seeläbi põhiõiguste mõistet veelgi enam esile tuues (1);

| — | võttes arvesse põhiseaduse lepingu artiklit I-14, mis sätestab ühispädevuse valdkonnad ning mis paneb ELile kohustused vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala, sealhulgas inimõiguste osas, võttes arvesse, et vähemuste õigused on inimõiguste võtmeelemendiks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduse lepingu artiklit I-14, mis sätestab ühispädevuse valdkonnad ning mis paneb ELile kohustused vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala, sealhulgas inimõiguste osas, võttes arvesse, et vähemuste õigused on inimõiguste võtmeelemendiks;

| — | võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000 direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse isikute võrdse kohtlemise põhimõtet nende rassilisest või etnilisest kuuluvusest sõltumata (2), nõukogu 27. novembri 2000 direktiivi 2000/78/EÜ, millega luuakse üldraamistik töö- ja ametialaseks võrdseks kohtlemiseks (3), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002 direktiivi 2002/73/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000 direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse isikute võrdse kohtlemise põhimõtet nende rassilisest või etnilisest kuuluvusest sõltumata (2), nõukogu 27. novembri 2000 direktiivi 2000/78/EÜ, millega luuakse üldraamistik töö- ja ametialaseks võrdseks kohtlemiseks (3), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002 direktiivi 2002/73/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega (4),

| — | võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut võrdõiguslikkusest ja mittediskrimineerimisest laienenud Euroopas (KOM(2004)0379) ning iga-aastaseid ja temaatilisi raporteid, mis on vastu võetud Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse (EUMC) poolt; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut võrdõiguslikkusest ja mittediskrimineerimisest laienenud Euroopas (KOM(2004)0379) ning iga-aastaseid ja temaatilisi raporteid, mis on vastu võetud Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse (EUMC) poolt;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning tööhõive ja sotsiaalkomisjoni, kultuuri-, noorsoo-, haridus-, meedia- ja spordikomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A6-0140/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning tööhõive ja sotsiaalkomisjoni, kultuuri-, noorsoo-, haridus-, meedia- ja spordikomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A6-0140/2005);

| A. | arvestades, et vähemuste kaitsmise ja diskrimineerimisvastase poliitika vahel on erinevus; võttes teadmiseks, et võrdne kohtlemine on kõikide põhiõigus, mitte eesõigus, ja sallivus peaks olema üldine eluhoiak, mitte soodustus, mis on tagatud ühtedele, kuid mitte teistele; võttes seepärast arvesse, et kõikide diskrimineerimise vormide vastu peab võitlema võrdse intensiivsusega; tuletades meelde, et rahvusvähemused aitavad kaasa Euroopa mitmekesisusele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vähemuste kaitsmise ja diskrimineerimisvastase poliitika vahel on erinevus; võttes teadmiseks, et võrdne kohtlemine on kõikide põhiõigus, mitte eesõigus, ja sallivus peaks olema üldine eluhoiak, mitte soodustus, mis on tagatud ühtedele, kuid mitte teistele; võttes seepärast arvesse, et kõikide diskrimineerimise vormide vastu peab võitlema võrdse intensiivsusega; tuletades meelde, et rahvusvähemused aitavad kaasa Euroopa mitmekesisusele;

| B. | arvestades, et igal inimesel on Euroopa Liidus võrdne õigus ja kohustus olla ühiskonna täielik, aktiivne ja integreeritud liige ning kõik on seaduse ees võrdsed; arvestades, et igaüks on eelkõige ja peamiselt individuaalne ja ainulaadne isik ning vähemusse kuulumine ei õigusta ega selgita mitte kunagi tõrjutust ega diskrimineerimist või otsust ühiskonnast tagasi tõmbuda; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et igal inimesel on Euroopa Liidus võrdne õigus ja kohustus olla ühiskonna täielik, aktiivne ja integreeritud liige ning kõik on seaduse ees võrdsed; arvestades, et igaüks on eelkõige ja peamiselt individuaalne ja ainulaadne isik ning vähemusse kuulumine ei õigusta ega selgita mitte kunagi tõrjutust ega diskrimineerimist või otsust ühiskonnast tagasi tõmbuda;

Poliitiline mõõde ja tungiv vajadus diskrimineerimisvastaste poliitikate ja vähemuste kaitse järele

| 1. | peab laienenud ELi 25 liikmesriigile ja 450 miljonile elanikule esmatähtsaks:






  — | tugevdada seoseid liidu rahvaste ja projekti vahel, mida liit esindab, tugevdades samal ajal Euroopa Liitu kuuluvuse tunnet ja iga inimese puhul tema ajaloo, kultuuri, identiteedi ja omapära tunnustamist; |
| --- | --- | --- |

1.

peab laienenud ELi 25 liikmesriigile ja 450 miljonile elanikule esmatähtsaks:

—

tugevdada seoseid liidu rahvaste ja projekti vahel, mida liit esindab, tugevdades samal ajal Euroopa Liitu kuuluvuse tunnet ja iga inimese puhul tema ajaloo, kultuuri, identiteedi ja omapära tunnustamist;

| — | muuta tegevused ja volituste kasutamine ühtsemaks kohalikul, regionaalsel ja ELi tasandil kooskõlas lähimuspõhimõttega; |
| --- | --- |

—

muuta tegevused ja volituste kasutamine ühtsemaks kohalikul, regionaalsel ja ELi tasandil kooskõlas lähimuspõhimõttega;

| — | aegsasti rakendada olemasolevaid õigusakte ja seepärast võtta üle selle valdkonna direktiive; |
| --- | --- |

—

aegsasti rakendada olemasolevaid õigusakte ja seepärast võtta üle selle valdkonna direktiive;

| — | austada oma 20. aprilli 2004. aasta resolutsioonis, mis käsitleb Euroopa Liidu lepingu artikli 7 kohta käivat komisjoni teatist: austada ja edendada väärtusi, millel liit põhineb (5), viidatud usalduspõhimõtet; |
| --- | --- |

—

austada oma 20. aprilli 2004. aasta resolutsioonis, mis käsitleb Euroopa Liidu lepingu artikli 7 kohta käivat komisjoni teatist: austada ja edendada väärtusi, millel liit põhineb (5), viidatud usalduspõhimõtet;

| 2. | tuletab meelde, et Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 191 kohaselt on Euroopa tasandi poliitilised parteid olulised liidusisese integratsiooni jaoks; on seepärast mures seoses avalikkuse kasvava nõusolekuga nende nähtuste suhtes ning tuntud poliitikute ja valitsusliikmete sügavalt rassistlike, antisemiitlike, islamifoobsete ja homofoobsete avalduste ja tegudega; kutsub kõiki poliitilisi parteisid taastama oma kohustusi vastavalt 5. detsembril 1997. aastal vastu võetud Euroopa poliitiliste parteide mitterassistliku ühiskonna hartale, ning rõhutab seepärast, et poliitilise parteide olulised eeltingimused vähemuste kaasamise poliitikas on:






  — | vajadus piisava esindatuse järele poliitiliste otsuste tegemisel, |
| --- | --- | --- |

2.

tuletab meelde, et Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 191 kohaselt on Euroopa tasandi poliitilised parteid olulised liidusisese integratsiooni jaoks; on seepärast mures seoses avalikkuse kasvava nõusolekuga nende nähtuste suhtes ning tuntud poliitikute ja valitsusliikmete sügavalt rassistlike, antisemiitlike, islamifoobsete ja homofoobsete avalduste ja tegudega; kutsub kõiki poliitilisi parteisid taastama oma kohustusi vastavalt 5. detsembril 1997. aastal vastu võetud Euroopa poliitiliste parteide mitterassistliku ühiskonna hartale, ning rõhutab seepärast, et poliitilise parteide olulised eeltingimused vähemuste kaasamise poliitikas on:

—

vajadus piisava esindatuse järele poliitiliste otsuste tegemisel,

| — | vajadus kaitsta vähemuste võrdset kohtlemist hariduse, tervishoiu, sotsiaalteenuste, õigusemõistmise ja muude avalike teenuste valdkonnas; |
| --- | --- |

—

vajadus kaitsta vähemuste võrdset kohtlemist hariduse, tervishoiu, sotsiaalteenuste, õigusemõistmise ja muude avalike teenuste valdkonnas;

| — | vajadus, et Euroopa Parlament võtaks arvesse ELi ja liikmesriikide kultuurilist ja keelelist mitmekesisust (liikmesriikide esindajate arv väheneb iga järgneva laienemisega); |
| --- | --- |

—

vajadus, et Euroopa Parlament võtaks arvesse ELi ja liikmesriikide kultuurilist ja keelelist mitmekesisust (liikmesriikide esindajate arv väheneb iga järgneva laienemisega);

| 3. | märgib ära asjaolu, et üldiselt pole ELi vähemusküsimused olnud liidu päevakorras piisavalt tähtsal kohal ja nüüd tuleb neile rohkem tähelepanu pöörata, et tugevdada ametivõimude poolt selles valdkonnas kasutusele võetud meetmete efektiivsust; võtab arvesse, et selles kontekstis peab mängima põhirolli tulevane Põhiõiguste Agentuur; |
| --- | --- |

3.

märgib ära asjaolu, et üldiselt pole ELi vähemusküsimused olnud liidu päevakorras piisavalt tähtsal kohal ja nüüd tuleb neile rohkem tähelepanu pöörata, et tugevdada ametivõimude poolt selles valdkonnas kasutusele võetud meetmete efektiivsust; võtab arvesse, et selles kontekstis peab mängima põhirolli tulevane Põhiõiguste Agentuur;

| 4. | juhib tähelepanu asjaolule, et hiljutised ja tulevased laienemised on kaasa toonud ja toovad edaspidi suurema hulga liikmesriike, mida iseloomustavad kultuuriline ja keeleline mitmekesisus; usub seepärast, et Euroopa Liidul on erikohustus vähemuste õiguste kaitsmisel; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu asjaolule, et hiljutised ja tulevased laienemised on kaasa toonud ja toovad edaspidi suurema hulga liikmesriike, mida iseloomustavad kultuuriline ja keeleline mitmekesisus; usub seepärast, et Euroopa Liidul on erikohustus vähemuste õiguste kaitsmisel;

| 5. | rõhutab asjaolu, et vähemuste õigused on põhiliste inimõiguste lahutamatu osa ning peab vajalikuks teha selget vahet (rahvus)vähemuste, sisserändajate ja varjupaigataotlejate vahel; |
| --- | --- |

5.

rõhutab asjaolu, et vähemuste õigused on põhiliste inimõiguste lahutamatu osa ning peab vajalikuks teha selget vahet (rahvus)vähemuste, sisserändajate ja varjupaigataotlejate vahel;

| 6. | soovitab komisjonil tungivalt luua poliitikastandard rahvusvähemuste kaitseks vastavalt rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni (FCNM) artikli 4 lõikele 2: “Pooled kohustuvad vastavalt vajadusele võtma piisavaid meetmeid, et edendada kõikides majanduse, sotsiaal-, poliitika ja kultuurielu valdkondades täielikku ja tõhusat võrdõiguslikkust isikute vahel, kes kuuluvad rahvusvähemuste hulka, ja nende vahel, kes kuuluvad enamusse. Selles suhtes võtavad nad arvesse rahvusvähemustesse kuuluvate isikute eritingimusi.” |
| --- | --- |

6.

soovitab komisjonil tungivalt luua poliitikastandard rahvusvähemuste kaitseks vastavalt rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni (FCNM) artikli 4 lõikele 2: “Pooled kohustuvad vastavalt vajadusele võtma piisavaid meetmeid, et edendada kõikides majanduse, sotsiaal-, poliitika ja kultuurielu valdkondades täielikku ja tõhusat võrdõiguslikkust isikute vahel, kes kuuluvad rahvusvähemuste hulka, ja nende vahel, kes kuuluvad enamusse. Selles suhtes võtavad nad arvesse rahvusvähemustesse kuuluvate isikute eritingimusi.”

| 7. | juhib tähelepanu poliitika ebajärjekindlusele vähemuste osas – ehkki vähemuste kaitse on Kopenhaageni kriteeriumite osa, puudub standard ühenduse vähemuste poliitikas, samuti puudub ühenduses arusaamine, keda saab pidada vähemusse kuuluvaks;; märgib, et vähemuste määratlus puudub nii ÜRO rahvus- või etnilistesse, usu- ja keelevähemustesse kuuluvate isikute õiguste deklaratsioonis kui ka Euroopa rahvusvähemuste kaitse raamkonventsioonis (FCNM); soovitab, et selline määratlus peaks põhinema määratlusel, mis sisaldub ENi soovituses nr 1201 (1993), kus “rahvusvähemus” on riigis asuv rühm inimesi, kes:






  — | elunevad selle riigi territooriumil; |
| --- | --- | --- |

7.

juhib tähelepanu poliitika ebajärjekindlusele vähemuste osas – ehkki vähemuste kaitse on Kopenhaageni kriteeriumite osa, puudub standard ühenduse vähemuste poliitikas, samuti puudub ühenduses arusaamine, keda saab pidada vähemusse kuuluvaks;; märgib, et vähemuste määratlus puudub nii ÜRO rahvus- või etnilistesse, usu- ja keelevähemustesse kuuluvate isikute õiguste deklaratsioonis kui ka Euroopa rahvusvähemuste kaitse raamkonventsioonis (FCNM); soovitab, et selline määratlus peaks põhinema määratlusel, mis sisaldub ENi soovituses nr 1201 (1993), kus “rahvusvähemus” on riigis asuv rühm inimesi, kes:

—

elunevad selle riigi territooriumil;

| — | säilitavad pikaajalised, kindlad ja kestvad sidemed selle riigiga; |
| --- | --- |

—

säilitavad pikaajalised, kindlad ja kestvad sidemed selle riigiga;

| — | näitavad üles erinevaid etnilisi, kultuurilisi, usulisi või keelelisi omadusi; |
| --- | --- |

—

näitavad üles erinevaid etnilisi, kultuurilisi, usulisi või keelelisi omadusi;

| — | on küllaldaselt esindatud, kuigi väiksemal hulgal kui ülejäänud selle riigi või selle riigi piirkonna rahvastik; |
| --- | --- |

—

on küllaldaselt esindatud, kuigi väiksemal hulgal kui ülejäänud selle riigi või selle riigi piirkonna rahvastik;

| — | tegutsevad, ajendatuna huvist hoida alal seda, mis moodustab nende ühtse identiteedi, sealhulgas nende kultuuri, traditsioonid, usu või nende keele; |
| --- | --- |

—

tegutsevad, ajendatuna huvist hoida alal seda, mis moodustab nende ühtse identiteedi, sealhulgas nende kultuuri, traditsioonid, usu või nende keele;

| 8. | võtab arvesse, nagu nähtub ülalmainitud olukordadest, et:






  — | pole olemas ühtainust lahendust vähemuste olukorra parandamiseks kõigis liikmesriikides, |
| --- | --- | --- |

8.

võtab arvesse, nagu nähtub ülalmainitud olukordadest, et:

—

pole olemas ühtainust lahendust vähemuste olukorra parandamiseks kõigis liikmesriikides,

| — | Euroopa Liidus peaksid olema ametivõimudele välja töötatud mõned ühised miinimumeesmärgid, võttes arvesse eelnevaid kogemusi, eriti paljudes liikmesriikides rakendamisel olevaid paremaid tavasid ja sotsiaaldialoogi, ning võttes aluseks ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti, ÜRO rahvusvahelise konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, Euroopa Nõukogu konventsioonid, nagu näiteks FCNM, ja Euroopa regionaal- või vähemuskeelte harta, samuti inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooni protokolli 12; tuletab samuti meelde OSCE raames arendatud põhimõtete rakendamist, eriti Lundi soovitusi rahvusvähemuste tõhusaks osalemiseks avalikus elus, Haagi soovitusi rahvusvähemuste õiguste kohta haridusele ja Oslo soovitusi rahvusvähemuste keeleõiguste kohta; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidus peaksid olema ametivõimudele välja töötatud mõned ühised miinimumeesmärgid, võttes arvesse eelnevaid kogemusi, eriti paljudes liikmesriikides rakendamisel olevaid paremaid tavasid ja sotsiaaldialoogi, ning võttes aluseks ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti, ÜRO rahvusvahelise konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, Euroopa Nõukogu konventsioonid, nagu näiteks FCNM, ja Euroopa regionaal- või vähemuskeelte harta, samuti inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooni protokolli 12; tuletab samuti meelde OSCE raames arendatud põhimõtete rakendamist, eriti Lundi soovitusi rahvusvähemuste tõhusaks osalemiseks avalikus elus, Haagi soovitusi rahvusvähemuste õiguste kohta haridusele ja Oslo soovitusi rahvusvähemuste keeleõiguste kohta;

| 9. | märgib, et komisjon on juba võtnud neid standardeid arvesse Kopenhaageni kriteeriumide (6) kontekstis liitumisläbirääkimistel Kesk- ja Ida-Euroopa, Küprose ja Malta ning praeguste kandidaatriikidega; |
| --- | --- |

9.

märgib, et komisjon on juba võtnud neid standardeid arvesse Kopenhaageni kriteeriumide (6) kontekstis liitumisläbirääkimistel Kesk- ja Ida-Euroopa, Küprose ja Malta ning praeguste kandidaatriikidega;

| 10. | juhib tähelepanu asjaolule, et vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastase poliitika rakendamisega ei tohi liit kahelda oma liikmesriikide õiguslikus ja põhiseaduslikus struktuuris või põhimõttes, et kõik on seaduse ees võrdsed; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu asjaolule, et vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastase poliitika rakendamisega ei tohi liit kahelda oma liikmesriikide õiguslikus ja põhiseaduslikus struktuuris või põhimõttes, et kõik on seaduse ees võrdsed;

Puudused liikmesriikide vastustes Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklil 13 põhinevatele meetmetele

| 11. | nõuab tungivalt kõikidel liikmesriikidel kiirendada diskrimineerimisvastaste poliitikate rakendamist, eriti direktiivi 2000/43/EÜ ja direktiivi 2000/78/EÜ suhtes, ning nõuab komisjonil tungivalt lisada teiste Euroopa võrdsete võimaluste aasta 2007 eesmärkide hulka vajadus leida piisav lahendus probleemidele, mis on seotud:






  — | hilinenud või puuduliku ülevõtmisega liikmesriigi poolt (7); |
| --- | --- | --- |

11.

nõuab tungivalt kõikidel liikmesriikidel kiirendada diskrimineerimisvastaste poliitikate rakendamist, eriti direktiivi 2000/43/EÜ ja direktiivi 2000/78/EÜ suhtes, ning nõuab komisjonil tungivalt lisada teiste Euroopa võrdsete võimaluste aasta 2007 eesmärkide hulka vajadus leida piisav lahendus probleemidele, mis on seotud:

—

hilinenud või puuduliku ülevõtmisega liikmesriigi poolt (7);

| — | läbikukkumisega võrdõiguslikkusega tegelevate organite asutamisel (8); |
| --- | --- |

—

läbikukkumisega võrdõiguslikkusega tegelevate organite asutamisel (8);

| — | valitsusväliste organisatsioonide jaoks piisavate õigusliku aluse sätete tagamise läbikukkumisega; |
| --- | --- |

—

valitsusväliste organisatsioonide jaoks piisavate õigusliku aluse sätete tagamise läbikukkumisega;

| — | koolituse ja võimekustreeninguga, mille kõige suurem tähtsus on selles, et diskrimineerimisvastased õigusaktid oleksid tõhusad (on selge vajadus pakkuda tasuta koolitust kohtunikele, juristidele, valitsusväliste organisatsioonide advokaatidele jt peamiste sätete ja mõistete osas, nagu otsese ja kaudse diskrimineerimise määratlus, tõendamiskohustus jne), |
| --- | --- |

—

koolituse ja võimekustreeninguga, mille kõige suurem tähtsus on selles, et diskrimineerimisvastased õigusaktid oleksid tõhusad (on selge vajadus pakkuda tasuta koolitust kohtunikele, juristidele, valitsusväliste organisatsioonide advokaatidele jt peamiste sätete ja mõistete osas, nagu otsese ja kaudse diskrimineerimise määratlus, tõendamiskohustus jne),

| — | teabe levitamine ja teadlikkuse tõstmise kampaania käivitamine, kuna direktiivid nõuavad liikmesriikidelt inimeste teavitamist diskrimineerimisvastase õiguse normide osas (valitsusväliste organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite kaasamine on oluline suurema teadlikkuse tõstmise seisukohalt ja selleks, et tagada, et teave direktiivides pakutud võimaluste kohta oleks levitatud võimalikele diskrimineerimisohvritele); |
| --- | --- |

—

teabe levitamine ja teadlikkuse tõstmise kampaania käivitamine, kuna direktiivid nõuavad liikmesriikidelt inimeste teavitamist diskrimineerimisvastase õiguse normide osas (valitsusväliste organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite kaasamine on oluline suurema teadlikkuse tõstmise seisukohalt ja selleks, et tagada, et teave direktiivides pakutud võimaluste kohta oleks levitatud võimalikele diskrimineerimisohvritele);

| 12. | märgib arengumehhanismide tähtsust andmete kogumisel rassilise diskrimineerimise kohta kooskõlas andmekaitse õigusaktide kui mõjusate vahenditega poliitikate ja tavade määratlemiseks, järelevalveks ja ülevaatamiseks võitluses rassilise diskrimineerimise vastu ja rassilise võrdõiguslikkuse edendamiseks; |
| --- | --- |

12.

märgib arengumehhanismide tähtsust andmete kogumisel rassilise diskrimineerimise kohta kooskõlas andmekaitse õigusaktide kui mõjusate vahenditega poliitikate ja tavade määratlemiseks, järelevalveks ja ülevaatamiseks võitluses rassilise diskrimineerimise vastu ja rassilise võrdõiguslikkuse edendamiseks;

| 13. | märgib, et ühenduse õigusakte rakendatakse sageli vaid osaliselt, mis eelkõige on tingitud kodanike usaldamatusest, kahtlusest ja sotsiaalstruktuuride alasest teadmatusest; on arvamusel, et liikmesriigid peaksid õigusaktide, kollektiivlepingute või praktika alusel julgustama avaliku ja erasektori tööandjaid kavandatud viisil ja süstemaatiliselt edendama võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise põhimõtte rakendamist töökohal ja töötingimustes, töökohtadele juurdepääsul, karjääri arendamisel, palkade maksmisel ja kutseõppel; |
| --- | --- |

13.

märgib, et ühenduse õigusakte rakendatakse sageli vaid osaliselt, mis eelkõige on tingitud kodanike usaldamatusest, kahtlusest ja sotsiaalstruktuuride alasest teadmatusest; on arvamusel, et liikmesriigid peaksid õigusaktide, kollektiivlepingute või praktika alusel julgustama avaliku ja erasektori tööandjaid kavandatud viisil ja süstemaatiliselt edendama võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise põhimõtte rakendamist töökohal ja töötingimustes, töökohtadele juurdepääsul, karjääri arendamisel, palkade maksmisel ja kutseõppel;

| 14. | pooldab võrdsusele ja mittediskrimineerimisele integreeritud lähenemist ja nende põhimõtete arvessevõtmist asjakohases ELi poliitikas; leiab, et eesmärk on tagada, et liikmesriigid tegeleksid tõhusalt ja asjakohaselt oma ühiskonna järjest suureneva mitmekesisusega; |
| --- | --- |

14.

pooldab võrdsusele ja mittediskrimineerimisele integreeritud lähenemist ja nende põhimõtete arvessevõtmist asjakohases ELi poliitikas; leiab, et eesmärk on tagada, et liikmesriigid tegeleksid tõhusalt ja asjakohaselt oma ühiskonna järjest suureneva mitmekesisusega;

| 15. | tervitab ülalnimetatud rohelises raamatus ette nähtud teostatavusuuringut tähtsa sammuna ühtsete kaitsestandardite loomise suunas kogu Euroopa Liidus ja toetab edasi ELi õigusakte, mis keelustavad diskrimineerimise ja edendavad võrdsust kaupade ja teenuste hankimisel puude, usu, seksuaalse orientatsiooni ja ea alusel; |
| --- | --- |

15.

tervitab ülalnimetatud rohelises raamatus ette nähtud teostatavusuuringut tähtsa sammuna ühtsete kaitsestandardite loomise suunas kogu Euroopa Liidus ja toetab edasi ELi õigusakte, mis keelustavad diskrimineerimise ja edendavad võrdsust kaupade ja teenuste hankimisel puude, usu, seksuaalse orientatsiooni ja ea alusel;

| 16. | on arvamusel, et globaliseerumise kontekstis, kus majandustegevus ei ole geograafiliselt piiratud ja kus kapitali ja tööjõu liikumine on saavutanud enneolematu taseme, ei saa võrdsuse ja diskrimineerimise kõrvaldamisega tegeleda ainult “Euroopa vaatevinklist”; rõhutab, et toodete üleküllus maailma turgudel on sageli tingitud tööjõu ülekasutamisest (mis viib ebaseadusliku sisserändeni) ja et enimarenenud piirkonnad (USA, EL) “impordivad” teaduslikke inimressursse vähemarenenud lõunapiirkondadest, mis omakorda muudab “alaarengust” ülesaamise võimatuks; |
| --- | --- |

16.

on arvamusel, et globaliseerumise kontekstis, kus majandustegevus ei ole geograafiliselt piiratud ja kus kapitali ja tööjõu liikumine on saavutanud enneolematu taseme, ei saa võrdsuse ja diskrimineerimise kõrvaldamisega tegeleda ainult “Euroopa vaatevinklist”; rõhutab, et toodete üleküllus maailma turgudel on sageli tingitud tööjõu ülekasutamisest (mis viib ebaseadusliku sisserändeni) ja et enimarenenud piirkonnad (USA, EL) “impordivad” teaduslikke inimressursse vähemarenenud lõunapiirkondadest, mis omakorda muudab “alaarengust” ülesaamise võimatuks;

| 17. | võtab arvesse, et liit peaks kooskõlas oma liikmesriikidega ja kehtivaid õiguslikke aluseid kasutades soosima prioriteedina ühtset integratsioonipoliitikat õiguslike meetmete kohaldamise ja finantstoetuse tagamise abil; |
| --- | --- |

17.

võtab arvesse, et liit peaks kooskõlas oma liikmesriikidega ja kehtivaid õiguslikke aluseid kasutades soosima prioriteedina ühtset integratsioonipoliitikat õiguslike meetmete kohaldamise ja finantstoetuse tagamise abil;

| 18. | märgib, et vastavalt Haagi programmile on vaja kõrvaldada takistused kolmanda riigi rahvaste integratsiooniks, ja nõuab suuremat rahvaste integratsiooni poliitikate ja ELi initsiatiivide kooskõlastamist sellel alal; ühtse Euroopa integratsiooniraamistiku ühised põhimõtted peaksid sisaldama fakti, et integratsioon:






  — | on pidev kahesuunaline protsess, mis hõlmab nii kolmanda riigi kodanikest seaduslikke elanikke kui ka vastuvõtjariigi ühiskonda; |
| --- | --- | --- |

18.

märgib, et vastavalt Haagi programmile on vaja kõrvaldada takistused kolmanda riigi rahvaste integratsiooniks, ja nõuab suuremat rahvaste integratsiooni poliitikate ja ELi initsiatiivide kooskõlastamist sellel alal; ühtse Euroopa integratsiooniraamistiku ühised põhimõtted peaksid sisaldama fakti, et integratsioon:

—

on pidev kahesuunaline protsess, mis hõlmab nii kolmanda riigi kodanikest seaduslikke elanikke kui ka vastuvõtjariigi ühiskonda;

| — | sisaldab, kuid ulatub väljapoole diskrimineerimisvastast poliitikat; |
| --- | --- |

—

sisaldab, kuid ulatub väljapoole diskrimineerimisvastast poliitikat;

| — | eeldab Euroopa Liidu põhiväärtuste ja põhiliste inimõiguste austamist; |
| --- | --- |

—

eeldab Euroopa Liidu põhiväärtuste ja põhiliste inimõiguste austamist;

| — | nõuab ühiskonnas osalemiseks põhioskusi; |
| --- | --- |

—

nõuab ühiskonnas osalemiseks põhioskusi;

| — | toetub ühisfoorumites ja üritustel ühiskonna kõikide liikmete vahelisele sagedasele koostoimimisele ja kultuuridevahelisele dialoogile vastastikuse üksteisemõistmise parandamise eesmärgil; |
| --- | --- |

—

toetub ühisfoorumites ja üritustel ühiskonna kõikide liikmete vahelisele sagedasele koostoimimisele ja kultuuridevahelisele dialoogile vastastikuse üksteisemõistmise parandamise eesmärgil;

| — | laieneb poliitikavaldkondade mitmekesisusele, sealhulgas tööhõivele ja haridusele; |
| --- | --- |

—

laieneb poliitikavaldkondade mitmekesisusele, sealhulgas tööhõivele ja haridusele;

nõustub Euroopa Ülemkoguga, et on vaja soodustada integratsiooni käsitlevat struktureeritud kogemuste ja teabe vahetust;

Vähemused, keda diskrimineeritakse mitmel põhjusel, sealhulgas rassi, etnilise päritolu, seksuaalse orientatsiooni, usutunnistuse, puude ja vanuse alusel

| 19. | tervitab komisjoni teatises puuetega inimeste võrdsete võimaluste kohta võetud kohustusi seoses Euroopa tegevuskavaga (KOM(2003)0650), mis sätestab Euroopa puuetega inimeste aasta 2003 järelmeetmed, ning tervitab eriti Euroopa puuetega inimeste tegevuskava vastuvõtmist komisjoni poolt; nõuab tegevuskava eesmärkide ja vahendite tõhustamist, eesmärgiga liita puuetega inimestega tegelemise süvalaiendamise, mittediskrimineerimise ja juurdepääsetavuse põhimõtted ELi algatustesse, eeskätt õigusloomealastesse algatustesse; |
| --- | --- |

19.

tervitab komisjoni teatises puuetega inimeste võrdsete võimaluste kohta võetud kohustusi seoses Euroopa tegevuskavaga (KOM(2003)0650), mis sätestab Euroopa puuetega inimeste aasta 2003 järelmeetmed, ning tervitab eriti Euroopa puuetega inimeste tegevuskava vastuvõtmist komisjoni poolt; nõuab tegevuskava eesmärkide ja vahendite tõhustamist, eesmärgiga liita puuetega inimestega tegelemise süvalaiendamise, mittediskrimineerimise ja juurdepääsetavuse põhimõtted ELi algatustesse, eeskätt õigusloomealastesse algatustesse;

| 20. | hoiatab kuritegevuse ja terrorismivastaste meetmete võimalike diskrimineerivate kõrvalnähtude eest, kuna on tõendeid, et etnilised vähemused on viis kuni kuus korda tõenäolisemalt politseiaktsioonide, isikukontrolli jne eesmärgiks; |
| --- | --- |

20.

hoiatab kuritegevuse ja terrorismivastaste meetmete võimalike diskrimineerivate kõrvalnähtude eest, kuna on tõendeid, et etnilised vähemused on viis kuni kuus korda tõenäolisemalt politseiaktsioonide, isikukontrolli jne eesmärgiks;

| 21. | kutsub Euroopa Liidu institutsioone, liikmesriike, kõiki Euroopa demokraatlikke poliitilisi parteisid, kodanikuühiskonda, ja nende ühendusi üles:






  — | mõistma hukka kõik antisemiitlikud teod ja väljendused, moslemite ja kristlaste vastase käitumise, holokausti eitamise teooriate taaselustamise, genotsiidide eitamise ja alahindamise, inimsusevastased kuriteod ja sõjakuriteod; |
| --- | --- | --- |

21.

kutsub Euroopa Liidu institutsioone, liikmesriike, kõiki Euroopa demokraatlikke poliitilisi parteisid, kodanikuühiskonda, ja nende ühendusi üles:

—

mõistma hukka kõik antisemiitlikud teod ja väljendused, moslemite ja kristlaste vastase käitumise, holokausti eitamise teooriate taaselustamise, genotsiidide eitamise ja alahindamise, inimsusevastased kuriteod ja sõjakuriteod;

| — | mõistma hukka kõik sallimatuse vormid ja rassilise vaenu õhutamise ning kõik ahistamise või rassilise vägivalla vormid; |
| --- | --- |

—

mõistma hukka kõik sallimatuse vormid ja rassilise vaenu õhutamise ning kõik ahistamise või rassilise vägivalla vormid;

| — | mõistma hukka kõik vägivallavormid, mis on motiveeritud usulisest või rassilisest vihkamisest või sallimatusest, sealhulgas religioossete paikade, alade ja pühapaikade rünnakud; |
| --- | --- |

—

mõistma hukka kõik vägivallavormid, mis on motiveeritud usulisest või rassilisest vihkamisest või sallimatusest, sealhulgas religioossete paikade, alade ja pühapaikade rünnakud;

| — | mõistma hukka kõik homo- ja transseksuaalsuse vastased vägivallateod, sealhulgas ahistamine, alandamine ja verbaalne või füüsiline kuritarvitamine nii riigi kui ka eraisikute poolt (9); |
| --- | --- |

—

mõistma hukka kõik homo- ja transseksuaalsuse vastased vägivallateod, sealhulgas ahistamine, alandamine ja verbaalne või füüsiline kuritarvitamine nii riigi kui ka eraisikute poolt (9);

| — | mõistma hukka fakti, et diskrimineerimine usulisel ja etnilisel pinnal jätkub erinevatel tasanditel, hoolimata Euroopa Liidu vastu võetud tähtsatest meetmetest Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 13 rakendamisel; juhib erilist tähelepanu selles osas vähemuste hulka kuuluvate inimeste diskrimineerimisele kohtusüsteemi poolt; |
| --- | --- |

—

mõistma hukka fakti, et diskrimineerimine usulisel ja etnilisel pinnal jätkub erinevatel tasanditel, hoolimata Euroopa Liidu vastu võetud tähtsatest meetmetest Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 13 rakendamisel; juhib erilist tähelepanu selles osas vähemuste hulka kuuluvate inimeste diskrimineerimisele kohtusüsteemi poolt;

| 22. | kordab asjaolu, et usulisel pinnal diskrimineerimine on keelatud; kutsub liikmesriike ja kandidaatriike üles tagama kõikides piirkondades täielikku usuvabadust ja võrdõiguslikkust; kordab siiski asjaolu, et usuvabadus ei õigusta diskrimineerimist, näiteks hariduse valdkonnas; |
| --- | --- |

22.

kordab asjaolu, et usulisel pinnal diskrimineerimine on keelatud; kutsub liikmesriike ja kandidaatriike üles tagama kõikides piirkondades täielikku usuvabadust ja võrdõiguslikkust; kordab siiski asjaolu, et usuvabadus ei õigusta diskrimineerimist, näiteks hariduse valdkonnas;

| 23. | märgib jätkuvat eelarvamust ja homofoobiat, mis jätkab levimist avalikes ringkondades, ja kutsub liitu üles säilitama survet kõikidele liikmesriikidele rahvusvaheliste ja Euroopa inimõiguste standarditele vastamiseks; |
| --- | --- |

23.

märgib jätkuvat eelarvamust ja homofoobiat, mis jätkab levimist avalikes ringkondades, ja kutsub liitu üles säilitama survet kõikidele liikmesriikidele rahvusvaheliste ja Euroopa inimõiguste standarditele vastamiseks;

| 24. | tunneb, et on vajadus vastutegevuseks kasvava vaenulikkuse suhtes homoseksuaalide vastu; märgib murega kasvavat vägivalda homoseksuaalide suhtes, näiteks türanniseerimist koolides ja töökohtades, usu- ja poliitiliste juhtide vihkamist tulvil kommentaare, piiratud juurdepääsu tervisekaitsele (näiteks kindlustusest väljajätmine, piiratud pääs organite siirdamise võimalustele) ja piiratud juurdepääs tööturule; kutsub komisjoni üles tulema välja teatisega abielus või seaduslikult tunnustatud geipaaride vaba liikumise takistuste kohta Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

24.

tunneb, et on vajadus vastutegevuseks kasvava vaenulikkuse suhtes homoseksuaalide vastu; märgib murega kasvavat vägivalda homoseksuaalide suhtes, näiteks türanniseerimist koolides ja töökohtades, usu- ja poliitiliste juhtide vihkamist tulvil kommentaare, piiratud juurdepääsu tervisekaitsele (näiteks kindlustusest väljajätmine, piiratud pääs organite siirdamise võimalustele) ja piiratud juurdepääs tööturule; kutsub komisjoni üles tulema välja teatisega abielus või seaduslikult tunnustatud geipaaride vaba liikumise takistuste kohta Euroopa Liidus;

| 25. | märgib, et viimastel aastatel Euroopa ühiskonna südames vaadeldud kasvav töötus ja vaesus on tekitanud erilise olukorra, mida iseloomustab ebavõrdsus ja diskrimineerimine; |
| --- | --- |

25.

märgib, et viimastel aastatel Euroopa ühiskonna südames vaadeldud kasvav töötus ja vaesus on tekitanud erilise olukorra, mida iseloomustab ebavõrdsus ja diskrimineerimine;

| 26. | märgib töötuse kõrget taset vanemate ja puuetega inimeste hulgas seoses suurenenud raskustega pääseda koolitusprogrammidesse ja uutele töökohtadele; |
| --- | --- |

26.

märgib töötuse kõrget taset vanemate ja puuetega inimeste hulgas seoses suurenenud raskustega pääseda koolitusprogrammidesse ja uutele töökohtadele;

| 27. | kutsub sotsiaalpartnereid üles tegema olulisi jõupingutusi puude või ea põhjal diskrimineerimise kaotamiseks ja tagama põhjalikult parandatud juurdepääsu tööturule; |
| --- | --- |

27.

kutsub sotsiaalpartnereid üles tegema olulisi jõupingutusi puude või ea põhjal diskrimineerimise kaotamiseks ja tagama põhjalikult parandatud juurdepääsu tööturule;

| 28. | on veendunud, et need jõupingutused peaksid sisaldama ka dialoogi soodustamist ja koostööd ühiskonna erinevate lülide vahel kohalikul ja riiklikul tasandil, sealhulgas dialoogi ja koostööd erinevate etniliste, keeleliste ja usuliste rühmade vahel; nõuab liikmesriikidelt tungivalt konsulteerida huvirühmadega ja kaasata neid diskrimineerimisvastaste õigusaktide koostamisse; |
| --- | --- |

28.

on veendunud, et need jõupingutused peaksid sisaldama ka dialoogi soodustamist ja koostööd ühiskonna erinevate lülide vahel kohalikul ja riiklikul tasandil, sealhulgas dialoogi ja koostööd erinevate etniliste, keeleliste ja usuliste rühmade vahel; nõuab liikmesriikidelt tungivalt konsulteerida huvirühmadega ja kaasata neid diskrimineerimisvastaste õigusaktide koostamisse;

| 29. | nõuab tungivalt nõukogul, komisjonil ja liikmesriikide erinevatel kohalikel, piirkondlikel ja riiklikel valitsustel koordineerida oma meetmeid, võitlemaks diskrimineerimise kõikide vormide vastu, sealhulgas antisemitism, moslemivastane või mustlastevastane käitumine, mustlastevastasus ja islamivastasus ning rünnakud vähemusgruppide vastu, sealhulgas mustlased, kolmandate riikide rahvad ja kodakondsuseta isikud, et toetada sallivuse ja mittediskrimineerimise põhimõtteid ja soodustada kõikide liidu elanike sotsiaalset, majanduslikku ja poliitilist integratsiooni; |
| --- | --- |

29.

nõuab tungivalt nõukogul, komisjonil ja liikmesriikide erinevatel kohalikel, piirkondlikel ja riiklikel valitsustel koordineerida oma meetmeid, võitlemaks diskrimineerimise kõikide vormide vastu, sealhulgas antisemitism, moslemivastane või mustlastevastane käitumine, mustlastevastasus ja islamivastasus ning rünnakud vähemusgruppide vastu, sealhulgas mustlased, kolmandate riikide rahvad ja kodakondsuseta isikud, et toetada sallivuse ja mittediskrimineerimise põhimõtteid ja soodustada kõikide liidu elanike sotsiaalset, majanduslikku ja poliitilist integratsiooni;

| 30. | nõuab tungivalt liikmesriikidelt anda oma parim, et tagada põgenike, varjupaigataotlejate ja sisserändajate laste tõhus integratsioon haridussüsteemidesse; |
| --- | --- |

30.

nõuab tungivalt liikmesriikidelt anda oma parim, et tagada põgenike, varjupaigataotlejate ja sisserändajate laste tõhus integratsioon haridussüsteemidesse;

Sooline diskrimineerimine

| 31. | osutab asjaolule, et naised kannatavad jätkuvalt diskrimineerimise all igapäevaelu erinevates valdkondades, vaatamata diskrimineerimise vastu suunatud kehtivatele õigusaktidele; |
| --- | --- |

31.

osutab asjaolule, et naised kannatavad jätkuvalt diskrimineerimise all igapäevaelu erinevates valdkondades, vaatamata diskrimineerimise vastu suunatud kehtivatele õigusaktidele;

| 32. | märgib sügava pettumusega, et pärast veerandsada aastat võrdse kohtlemise poliitikaid pole meeste ja naiste palgavahe pea üldse vähenenud; kutsub komisjoni üles raporteerima palgavahe olukorrast igas liikmesriigis enne 2005. aasta lõppu; |
| --- | --- |

32.

märgib sügava pettumusega, et pärast veerandsada aastat võrdse kohtlemise poliitikaid pole meeste ja naiste palgavahe pea üldse vähenenud; kutsub komisjoni üles raporteerima palgavahe olukorrast igas liikmesriigis enne 2005. aasta lõppu;

| 33. | rõhutab, et vaatamata naiste tööhõive osas tehtud edusammudele ja olenemata nende kõrgele haridustasemele, saavad naised võrreldes meestega sama töö eest jätkuvalt madalamat palka ja tööandjad suhtuvad neisse kahtlustavalt seoses raseduse ja emadusega; rõhutab ka seksuaalse ahistamise juhtumitele, kus naised leiavad, et avaliku alanduse või lahtilaskmise hirmu tõttu on kaebuse esitamine raskendatud; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et vaatamata naiste tööhõive osas tehtud edusammudele ja olenemata nende kõrgele haridustasemele, saavad naised võrreldes meestega sama töö eest jätkuvalt madalamat palka ja tööandjad suhtuvad neisse kahtlustavalt seoses raseduse ja emadusega; rõhutab ka seksuaalse ahistamise juhtumitele, kus naised leiavad, et avaliku alanduse või lahtilaskmise hirmu tõttu on kaebuse esitamine raskendatud;

| 34. | rõhutab, et oluline on keskenduda soo aspektile kõigis diskrimineerimise all kannatavates rühmades, kuna neisse rühmadesse kuuluvad naised puutuvad sageli kokku eriliste probleemidega; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et oluline on keskenduda soo aspektile kõigis diskrimineerimise all kannatavates rühmades, kuna neisse rühmadesse kuuluvad naised puutuvad sageli kokku eriliste probleemidega;

| 35. | kutsub ELi ja liikmesriike üles töötama välja metoodika etnilisuse ja soo vastastikuse mõju uurimiseks ning selgitama välja erinevad diskrimineerimise vormid ja nende mõju naistele ja tüdrukutele, nii et see metoodika võiks olla aluseks, mille põhjal kujundada ja rakendada õiguslikke vahendeid, poliitikaid ja programme; |
| --- | --- |

35.

kutsub ELi ja liikmesriike üles töötama välja metoodika etnilisuse ja soo vastastikuse mõju uurimiseks ning selgitama välja erinevad diskrimineerimise vormid ja nende mõju naistele ja tüdrukutele, nii et see metoodika võiks olla aluseks, mille põhjal kujundada ja rakendada õiguslikke vahendeid, poliitikaid ja programme;

| 36. | juhib tähelepanu erinevatele diskrimineerimise vormidele, mille all kannatavad naised, kes kuuluvad rahvusvähemustesse (eriti romi ja sinti vähemusse) või ümberasujate hulka, kelle suhtes on vaja rakendada ühtset poliitilist lähenemisviisi; |
| --- | --- |

36.

juhib tähelepanu erinevatele diskrimineerimise vormidele, mille all kannatavad naised, kes kuuluvad rahvusvähemustesse (eriti romi ja sinti vähemusse) või ümberasujate hulka, kelle suhtes on vaja rakendada ühtset poliitilist lähenemisviisi;

| 37. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu rahvus- või usuliste vähemuste naissoost liikmetele, kuna nemad langevad sageli diskrimineerimise ohvriks mitte ainult rahvusenamuse, vaid ka nende oma vähemuse liikmete poolt; on arvamusel, et liikmesriigid peaksid astuma samme ning võtma meetmeid nende naiste õiguste kaitseks; nimetatud meetmed peaksid hõlmama pidevat teabe jagamist vähemuste naissoost liikmetele ühenduse ja siseriiklike õigusaktidega kõigile ja eriti naistele tagatud õiguste kohta; |
| --- | --- |

37.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu rahvus- või usuliste vähemuste naissoost liikmetele, kuna nemad langevad sageli diskrimineerimise ohvriks mitte ainult rahvusenamuse, vaid ka nende oma vähemuse liikmete poolt; on arvamusel, et liikmesriigid peaksid astuma samme ning võtma meetmeid nende naiste õiguste kaitseks; nimetatud meetmed peaksid hõlmama pidevat teabe jagamist vähemuste naissoost liikmetele ühenduse ja siseriiklike õigusaktidega kõigile ja eriti naistele tagatud õiguste kohta;

Mustlaste kogukond

| 38. | on arvamusel, et kõnealune kogukond vajab spetsiaalset kaitset, kuna liidu laienemise tõttu on see üks Euroopa Liidu suurimaid vähemusgruppe ja kogukonnana on see grupp olnud ajalooliselt marginaliseeritud ja grupi arenemist on takistatud teatud võtmealadel ning märgib, et mustlaskultuur, -ajalugu ja -keeled on tihti tähelepanuta jäetud või on neid halvustatud; |
| --- | --- |

38.

on arvamusel, et kõnealune kogukond vajab spetsiaalset kaitset, kuna liidu laienemise tõttu on see üks Euroopa Liidu suurimaid vähemusgruppe ja kogukonnana on see grupp olnud ajalooliselt marginaliseeritud ja grupi arenemist on takistatud teatud võtmealadel ning märgib, et mustlaskultuur, -ajalugu ja -keeled on tihti tähelepanuta jäetud või on neid halvustatud;

| 39. | märgib, et mustlased seisavad silmitsi eraldatusega hariduses ja on sageli ekslikult paigutatud vaimselt alaarenenud isikutele mõeldud koolidesse, neid on diskrimineeritud elamispinnaga varustamisel, tervishoiu ja avalike teenistuste osas, nende hulgas on kõrge tööpuudus ja kohalikud võimuorganid eiravad sageli nende õigusi ning nad on poliitiliselt alaesindatud; |
| --- | --- |

39.

märgib, et mustlased seisavad silmitsi eraldatusega hariduses ja on sageli ekslikult paigutatud vaimselt alaarenenud isikutele mõeldud koolidesse, neid on diskrimineeritud elamispinnaga varustamisel, tervishoiu ja avalike teenistuste osas, nende hulgas on kõrge tööpuudus ja kohalikud võimuorganid eiravad sageli nende õigusi ning nad on poliitiliselt alaesindatud;

| 40. | tervitab eelpool mainitud rohelise raamatu avaldamist, mis puudutab probleeme, millega mustlaste kogukond laienenud Euroopa Liidus silmitsi seisab, seminari korraldamist liikmesriikide võimudele selle kohta, kuidas kasutada struktuurifonde mustlaste ja teiste halvemas olukorras olevate gruppide abistamiseks ja komisjoni spetsiaalse stipendiumiprogrammi algatamist mustlaste kogukonna liikmetele; on siiski arvamusel, et kõige ilmsemate puudustega saab tegeleda ka:






  — | ühiste integratsiooniprojektide rakendamise kaudu liikmesriikide vahel, kus selle kogukonna liikmed elavad, et lahendada kümne aasta jooksul kõige ilmsemad puudused, millega mustlased silmitsi seisavad; |
| --- | --- | --- |

40.

tervitab eelpool mainitud rohelise raamatu avaldamist, mis puudutab probleeme, millega mustlaste kogukond laienenud Euroopa Liidus silmitsi seisab, seminari korraldamist liikmesriikide võimudele selle kohta, kuidas kasutada struktuurifonde mustlaste ja teiste halvemas olukorras olevate gruppide abistamiseks ja komisjoni spetsiaalse stipendiumiprogrammi algatamist mustlaste kogukonna liikmetele; on siiski arvamusel, et kõige ilmsemate puudustega saab tegeleda ka:

—

ühiste integratsiooniprojektide rakendamise kaudu liikmesriikide vahel, kus selle kogukonna liikmed elavad, et lahendada kümne aasta jooksul kõige ilmsemad puudused, millega mustlased silmitsi seisavad;

| — | ühiste projektide soodustamise kaudu, mida finantseeritaks Euroopa regionaal- ja arengufondist; |
| --- | --- |

—

ühiste projektide soodustamise kaudu, mida finantseeritaks Euroopa regionaal- ja arengufondist;

| — | edendades teadmisi nende keelest riikides, kus selle kogukonna liikmed elavad, ja toetades mustlaskeelte ja nende kultuuripärandi säilimist kui viisi nende oma kultuuri ja eneseteadvuse tugevdamiseks; |
| --- | --- |

—

edendades teadmisi nende keelest riikides, kus selle kogukonna liikmed elavad, ja toetades mustlaskeelte ja nende kultuuripärandi säilimist kui viisi nende oma kultuuri ja eneseteadvuse tugevdamiseks;

| — | parandades juurdepääsu tööhõivele, majutusele, sotsiaalteenustele ja pensioniskeemidele; |
| --- | --- |

—

parandades juurdepääsu tööhõivele, majutusele, sotsiaalteenustele ja pensioniskeemidele;

Uued ja kohanenud sisserändajad

| 41. | on arvamusel, et uued sisserändajad võivad kogeda spetsiifilist diskrimineerimist, mis erineb mõnes mõttes diskrimineerimisest, millega seisavad silmitsi kohanenud etnilise vähemusgrupi hulka kuuluvad teise, kolmanda ja neljanda põlve sisserändajatest ELi kodanikud; |
| --- | --- |

41.

on arvamusel, et uued sisserändajad võivad kogeda spetsiifilist diskrimineerimist, mis erineb mõnes mõttes diskrimineerimisest, millega seisavad silmitsi kohanenud etnilise vähemusgrupi hulka kuuluvad teise, kolmanda ja neljanda põlve sisserändajatest ELi kodanikud;

| 42. | peab oluliseks eristada äsja sisserännanutest vähemusi ja traditsioonilisi rahvuslikke ja etnilisi vähemusi, kes on pärismaised territooriumil, kus nad elavad; |
| --- | --- |

42.

peab oluliseks eristada äsja sisserännanutest vähemusi ja traditsioonilisi rahvuslikke ja etnilisi vähemusi, kes on pärismaised territooriumil, kus nad elavad;

| 43. | on arvamusel, et sisserännanutest vähemuse kõige tungivam vajadus on integreeruda ühiskonda esimesel võimalusel, sealhulgas seeläbi, et liikmesriigid lihtsustavad edasist naturalisatsioonimenetlust, tagades et integratsioon ei muutu ebasoovitavaks assimilatsiooniks ega vähendaks liikmesriigis elava inimgrupi identiteeti; leiab, et sama tähtis on tunnustada liikmesriigis sündinud ja seal elava isiku õigust omandada kodakondsus; |
| --- | --- |

43.

on arvamusel, et sisserännanutest vähemuse kõige tungivam vajadus on integreeruda ühiskonda esimesel võimalusel, sealhulgas seeläbi, et liikmesriigid lihtsustavad edasist naturalisatsioonimenetlust, tagades et integratsioon ei muutu ebasoovitavaks assimilatsiooniks ega vähendaks liikmesriigis elava inimgrupi identiteeti; leiab, et sama tähtis on tunnustada liikmesriigis sündinud ja seal elava isiku õigust omandada kodakondsus;

Keelevähemused

| 44. | on arvamusel, et erilist tähelepanu tuleb pöörata inimgruppidele, kes kuuluvad keelevähemustesse, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kohtlema neid vastavalt põhimõtetele, mis on sätestatud Euroopa regionaalsete või vähemuskeelte hartas, rahvusvähemuste kaitse raamkonventsioonis ning ülalnimetatud Haagi ja Lundi soovitustes; |
| --- | --- |

44.

on arvamusel, et erilist tähelepanu tuleb pöörata inimgruppidele, kes kuuluvad keelevähemustesse, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kohtlema neid vastavalt põhimõtetele, mis on sätestatud Euroopa regionaalsete või vähemuskeelte hartas, rahvusvähemuste kaitse raamkonventsioonis ning ülalnimetatud Haagi ja Lundi soovitustes;

Traditsioonilised ja etnilised vähemused, kes elavad liikmesriigi territooriumil

| 45. | on arvamusel, et tõhus osalemine otsuste tegemises, mis põhineb lähimus- ja omavalitsus- põhimõtetel, on üks kõige tõhusamatest viisidest traditsiooniliste vähemuskogukondade probleemide lahendamiseks, kui järgitakse liidu parimaid tavasid; julgustab liikmesriike, kes pole veel ratifitseerinud rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni, tegema seda viivitamata; |
| --- | --- |

45.

on arvamusel, et tõhus osalemine otsuste tegemises, mis põhineb lähimus- ja omavalitsus- põhimõtetel, on üks kõige tõhusamatest viisidest traditsiooniliste vähemuskogukondade probleemide lahendamiseks, kui järgitakse liidu parimaid tavasid; julgustab liikmesriike, kes pole veel ratifitseerinud rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni, tegema seda viivitamata;

| 46. | on arvamusel, et traditsioonilistel rahvusvähemuste kogukondadel on erilised vajadused, mis erinevad muude vähemusrühmade vajadustest, et avalikud poliitikad peaksid olema rohkem suunatud ja et liit ise peab tegelema nende vajadustega tõhusamalt, kuna laienemise tõttu on praegu liidus suur hulk taolisi kogukondi; |
| --- | --- |

46.

on arvamusel, et traditsioonilistel rahvusvähemuste kogukondadel on erilised vajadused, mis erinevad muude vähemusrühmade vajadustest, et avalikud poliitikad peaksid olema rohkem suunatud ja et liit ise peab tegelema nende vajadustega tõhusamalt, kuna laienemise tõttu on praegu liidus suur hulk taolisi kogukondi;

Liikmesriikides alaliselt elavad kodakondsuseta isikud

| 47. | leiab, et isikud, kellel ei ole mitte ühegi riigi kodakondsust ja kes elavad alaliselt liikmesriikides, on ELis ainulaadses olukorras, ja palub asjaomastel liikmesriikidel teha kõik endast oleneva, et julgustada nimetatud isikuid omandama asukohariigi kodakondsust, mis võimaldab neil saada kõik ELi kodakondsusest tulenevad õigused; |
| --- | --- |

47.

leiab, et isikud, kellel ei ole mitte ühegi riigi kodakondsust ja kes elavad alaliselt liikmesriikides, on ELis ainulaadses olukorras, ja palub asjaomastel liikmesriikidel teha kõik endast oleneva, et julgustada nimetatud isikuid omandama asukohariigi kodakondsust, mis võimaldab neil saada kõik ELi kodakondsusest tulenevad õigused;

| 48. | kutsub liikmesriike üles rakendama nende territooriumil elavate kodakondsuseta isikute kogukondade suhtes rahvusvähemuste avalikus elus tõhusa osalemise põhimõtet, nagu sätestavad rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni artikkel 15 ja Lundi soovitused, nähes seda nende integratsiooni võtmena, ja kergendama ning kiirendama nende naturalisatsiooniprotsessi, et laiendada ELi kodakondsust nii kiiresti kui võimalik enamikule neist, kellel see puudub; |
| --- | --- |

48.

kutsub liikmesriike üles rakendama nende territooriumil elavate kodakondsuseta isikute kogukondade suhtes rahvusvähemuste avalikus elus tõhusa osalemise põhimõtet, nagu sätestavad rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni artikkel 15 ja Lundi soovitused, nähes seda nende integratsiooni võtmena, ja kergendama ning kiirendama nende naturalisatsiooniprotsessi, et laiendada ELi kodakondsust nii kiiresti kui võimalik enamikule neist, kellel see puudub;

Õigusloomealased meetmed, mis tuleb võtta enne põhiseaduse lepingu jõustumist

| 49. | õnnitleb komisjoni töö puhul artikliga 13 ja soovitab tungivalt jätkata ühtse üldise strateegia rakendamist probleemide puhul, millega liidu vähemused kokku puutuvad, jätkates kehtiva diskrimineerimisvastase seadusandluse täitmisele pööramist ja kaalutledes võimalikke lisategevusi, mis põhinevad lepingu alljärgnevatel artiklitel:






  a) | artikkel 13 antidiskrimineerimise poliitika kohta; kasutades õiguslikku alust, mis ulatub kõige kaugemale vähemuste kaitse osas, sai EL vastavalt oma kogemusele arendada välja initsiatiivid, mis on juba rakendatud, ja tugevdada rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni mitmeid artikleid, nagu näiteks artikli 3 lõiget 1, artikli 4 lõikeid 2 ja 3 ning artikleid 6 ja 8; |
| --- | --- | --- |

49.

õnnitleb komisjoni töö puhul artikliga 13 ja soovitab tungivalt jätkata ühtse üldise strateegia rakendamist probleemide puhul, millega liidu vähemused kokku puutuvad, jätkates kehtiva diskrimineerimisvastase seadusandluse täitmisele pööramist ja kaalutledes võimalikke lisategevusi, mis põhinevad lepingu alljärgnevatel artiklitel:

a)

artikkel 13 antidiskrimineerimise poliitika kohta; kasutades õiguslikku alust, mis ulatub kõige kaugemale vähemuste kaitse osas, sai EL vastavalt oma kogemusele arendada välja initsiatiivid, mis on juba rakendatud, ja tugevdada rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni mitmeid artikleid, nagu näiteks artikli 3 lõiget 1, artikli 4 lõikeid 2 ja 3 ning artikleid 6 ja 8;

| b) | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 18, mis käsitleb vaba liikumist ja elukoha õigust, võib toimida tugeva alusena, mis võimaldab lihtsustada vähemuste hulka kuuluvate inimeste liikumist, hoides seeläbi ära nende isoleerimise, uute getode tekkimise või sunnitud assimilatsiooni; |
| --- | --- |

b)

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 18, mis käsitleb vaba liikumist ja elukoha õigust, võib toimida tugeva alusena, mis võimaldab lihtsustada vähemuste hulka kuuluvate inimeste liikumist, hoides seeläbi ära nende isoleerimise, uute getode tekkimise või sunnitud assimilatsiooni;

| c) | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklid 49, 95 ja 151 võivad toimida ELis tugeva alusena, mis tagab rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni artiklis 9 sisalduvad põhimõtted nagu sõnavabaduse või õiguse mitte olla diskrimineeritud meedia kättesaadavuse alusel; |
| --- | --- |

c)

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklid 49, 95 ja 151 võivad toimida ELis tugeva alusena, mis tagab rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni artiklis 9 sisalduvad põhimõtted nagu sõnavabaduse või õiguse mitte olla diskrimineeritud meedia kättesaadavuse alusel;

| d) | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 65 ja Euroopa Liidu lepingu artikkel 31, mis käsitlevad õigusalast koostööd ja abistamist ning katavad sarnaseid põhimõtteid rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni artikli 10 lõikes 3, on äärmiselt tähtsad vähemusgrupi liikme jaoks, kes otsib abi tsiviil- või kriminaalasjas; |
| --- | --- |

d)

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 65 ja Euroopa Liidu lepingu artikkel 31, mis käsitlevad õigusalast koostööd ja abistamist ning katavad sarnaseid põhimõtteid rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni artikli 10 lõikes 3, on äärmiselt tähtsad vähemusgrupi liikme jaoks, kes otsib abi tsiviil- või kriminaalasjas;

| e) | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 62, mis käsitleb migratsioonipoliitikat ja mis on kuus aastat pärast Amsterdami lepingu jõustumist endiselt ebatäielik (tuleb arvestada vajadusega integreerida ühiskonda legaalsed sisserändajad); |
| --- | --- |

e)

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 62, mis käsitleb migratsioonipoliitikat ja mis on kuus aastat pärast Amsterdami lepingu jõustumist endiselt ebatäielik (tuleb arvestada vajadusega integreerida ühiskonda legaalsed sisserändajad);

| f) | artikli 137 lõike 1 punktid g, h, i ja j, mis käsitevad kolmandate riikide kodanike tööhõivet, tööturul tõrjutud isikute integratsiooni ja sotsiaalset tõrjutust, oleksid tugevaks aluseks vähemustele keskenduvatele uutele algatustele; |
| --- | --- |

f)

artikli 137 lõike 1 punktid g, h, i ja j, mis käsitevad kolmandate riikide kodanike tööhõivet, tööturul tõrjutud isikute integratsiooni ja sotsiaalset tõrjutust, oleksid tugevaks aluseks vähemustele keskenduvatele uutele algatustele;

| g) | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 149 hariduse kättesaadavuse parandamise kohta võib hariduse abil aidata kaasa vähemuste ühiskonda integreerimise edendamisele, nagu on sätestatud rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni artiklites 12 ja 14; |
| --- | --- |

g)

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 149 hariduse kättesaadavuse parandamise kohta võib hariduse abil aidata kaasa vähemuste ühiskonda integreerimise edendamisele, nagu on sätestatud rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni artiklites 12 ja 14;

| h) | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklid 151 ja 163, mis käsitelvad kultuuri ja teadustööd, võiksid olla tähtsad nendes valdkondades vähemustele ühisprogrammide arendamisel (nagu on sätestatud rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni artiklis 12); |
| --- | --- |

h)

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklid 151 ja 163, mis käsitelvad kultuuri ja teadustööd, võiksid olla tähtsad nendes valdkondades vähemustele ühisprogrammide arendamisel (nagu on sätestatud rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni artiklis 12);

| 50. | kutsub nõukogu üles nõustuma komisjoni ettepanekuga, mis käsitleb nõukogu raamotsust rassismi ja ksenofoobiaga võitlemise kohta (10); peab raamotsuseid oluliseks sammuks, saavutamaks raamistikku rassistliku/ksenofoobse vägivalla kui kriminaalkuriteo karistamiseks kogu Euroopa Liidus ja tundmaks ära rassistlikku/ksenofoobse motiivi kui raskendavat asjaolu karistusaja pikendamisel; tuletab meelde 4. juuli 2002 seisukohta (11), mis pooldas seda ettepanekut; tervitab justiits- ja siseasjade nõukogu 24. veebruari 2005. aasta otsust vaadata üle eelnevalt edasilükatud raamotsus; |
| --- | --- |

50.

kutsub nõukogu üles nõustuma komisjoni ettepanekuga, mis käsitleb nõukogu raamotsust rassismi ja ksenofoobiaga võitlemise kohta (10); peab raamotsuseid oluliseks sammuks, saavutamaks raamistikku rassistliku/ksenofoobse vägivalla kui kriminaalkuriteo karistamiseks kogu Euroopa Liidus ja tundmaks ära rassistlikku/ksenofoobse motiivi kui raskendavat asjaolu karistusaja pikendamisel; tuletab meelde 4. juuli 2002 seisukohta (11), mis pooldas seda ettepanekut; tervitab justiits- ja siseasjade nõukogu 24. veebruari 2005. aasta otsust vaadata üle eelnevalt edasilükatud raamotsus;

Tulevased majanduslikud ja finantsmeetmed

| 51. | on arvamusel, et EL peaks täiendama liikmesriikide tegevust kohalikul, regionaalsel ja siseriiklikul tasandil piisava rahastamisega:






  — | töötades välja ulatusliku strateegia, võitlemaks vähemuste diskrimineerimisega struktuurifondide, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja eriti ühenduse algatuse EQUAL abil; |
| --- | --- | --- |

51.

on arvamusel, et EL peaks täiendama liikmesriikide tegevust kohalikul, regionaalsel ja siseriiklikul tasandil piisava rahastamisega:

—

töötades välja ulatusliku strateegia, võitlemaks vähemuste diskrimineerimisega struktuurifondide, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja eriti ühenduse algatuse EQUAL abil;

| — | algatades uusi katseprojekte ja solidaarsusvõrgustikke artiklis 50 mainitud lepinguartiklite alusel ja asjakohaseid algatusi kolmandate riikidega, kust vähemused sisse rändasid; |
| --- | --- |

—

algatades uusi katseprojekte ja solidaarsusvõrgustikke artiklis 50 mainitud lepinguartiklite alusel ja asjakohaseid algatusi kolmandate riikidega, kust vähemused sisse rändasid;

| — | inkorporeerides mittediskrimineerimise juhtidee Euroopa struktuurifondidesse ja eriti Euroopa Sotsiaalfondi ning edendades aktiivselt ESFi kui tööriista direktiivide 2000/78/EÜ ja 2000/43/EÜ ellurakendamiseks; |
| --- | --- |

—

inkorporeerides mittediskrimineerimise juhtidee Euroopa struktuurifondidesse ja eriti Euroopa Sotsiaalfondi ning edendades aktiivselt ESFi kui tööriista direktiivide 2000/78/EÜ ja 2000/43/EÜ ellurakendamiseks;

| — | lisades uuesti mittediskrimineerimise ja sotsiaalse kaasatuse valdkonna rahvustevaheliste algatuste rahastamise PROGRESS programmi loomise ettepanekusse (KOM(2004)0488); |
| --- | --- |

—

lisades uuesti mittediskrimineerimise ja sotsiaalse kaasatuse valdkonna rahvustevaheliste algatuste rahastamise PROGRESS programmi loomise ettepanekusse (KOM(2004)0488);

| — | tehes valitsusvälistele organisatsioonidele kergemaks esindada nende isikute huve, kellele Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 13 sätestatud alused on olulised, et saada abi struktuurifondidest ning eriti Euroopa Sotsiaalfondist; |
| --- | --- |

—

tehes valitsusvälistele organisatsioonidele kergemaks esindada nende isikute huve, kellele Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 13 sätestatud alused on olulised, et saada abi struktuurifondidest ning eriti Euroopa Sotsiaalfondist;

nõuab tungivalt liikmesriikidel selles kontekstis delegeerida osa oma otsuse tegemise volitustest struktuurifondide kaudu regionaalsetele ja kohalikele ametivõimudele, ja seda kooskõlas liidu detsentraliseerimispoliitikaga;

Rakendusmeetmed ja tagasisidemehhanism

| 52. | tervitab komisjoni hiljutisi algatusi selles valdkonnas, nimelt:






  — | komisjoni presidendi poolt põhiõiguste volinike grupi loomist, mis peab mängima tähtsat rolli vähemuste kaitsmisele ja mittediskrimineerimisele kaasaaitamises; |
| --- | --- | --- |

52.

tervitab komisjoni hiljutisi algatusi selles valdkonnas, nimelt:

—

komisjoni presidendi poolt põhiõiguste volinike grupi loomist, mis peab mängima tähtsat rolli vähemuste kaitsmisele ja mittediskrimineerimisele kaasaaitamises;

| — | teenistustevahelise grupi loomist, mis koondab komisjoni 14 teenistuse esindajad; |
| --- | --- |

—

teenistustevahelise grupi loomist, mis koondab komisjoni 14 teenistuse esindajad;

| 53. | nõuab andmete kogumist otsese ja kaudse diskrimineerimise kohta (näiteks vähemustesse kuuluvate isikute protsendi osas vaesuse ohus elavate inimeste, tööga hõivatute ja töötute hulgas ning nende haridustase), et tagada liikmesriigi diskrimineerimisvastase ja vähemuste kaitse poliitika tõhusust puudutav asjakohane tagasiside; |
| --- | --- |

53.

nõuab andmete kogumist otsese ja kaudse diskrimineerimise kohta (näiteks vähemustesse kuuluvate isikute protsendi osas vaesuse ohus elavate inimeste, tööga hõivatute ja töötute hulgas ning nende haridustase), et tagada liikmesriigi diskrimineerimisvastase ja vähemuste kaitse poliitika tõhusust puudutav asjakohane tagasiside;

| 54. | kutsub liikmeesriike üles kaasama sooline mõõde oma rassismi, rassilise diskrimineerimise, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatuse kaotamise tegevuskavasse ning iseäranis töötama välja sootundlikud ja sugu arvestavad suunised ning näitajad ning kasutama sooliselt eristatud andmeid kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

54.

kutsub liikmeesriike üles kaasama sooline mõõde oma rassismi, rassilise diskrimineerimise, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatuse kaotamise tegevuskavasse ning iseäranis töötama välja sootundlikud ja sugu arvestavad suunised ning näitajad ning kasutama sooliselt eristatud andmeid kõigil tasanditel;

| 55. | nõuab tungivalt eriülesannetega üksuste loomist liikmesriikide ja kandidaatriikide õigusaktide kehtestamise organites vastulöögi andmiseks rassismist ajendatud kuritegelike vahejuhtumite ja rassistlike gruppide tegevusele; need üksused peaksid sisse seadma süsteemid nende tähelepanu alla sattunud rassistlike vahejuhtumite järelevalveks, liigitamiseks, ülestähendamiseks ja järeltegevusteks; soovitab Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalve keskusel (EUMC) suuniste edasist arendamist andmete kogumiseks rassistlike vahejuhtumite kohta vastavalt andmekaitse meetmetele ja koos õigusaktide kehtestamise organitega nagu politsei- ja riikliku prokuratuuri teenistused; julgustab alternatiivmehhanismide arendamist selliste andmete kogumiseks nagu rassismikuritegude uurimine; |
| --- | --- |

55.

nõuab tungivalt eriülesannetega üksuste loomist liikmesriikide ja kandidaatriikide õigusaktide kehtestamise organites vastulöögi andmiseks rassismist ajendatud kuritegelike vahejuhtumite ja rassistlike gruppide tegevusele; need üksused peaksid sisse seadma süsteemid nende tähelepanu alla sattunud rassistlike vahejuhtumite järelevalveks, liigitamiseks, ülestähendamiseks ja järeltegevusteks; soovitab Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalve keskusel (EUMC) suuniste edasist arendamist andmete kogumiseks rassistlike vahejuhtumite kohta vastavalt andmekaitse meetmetele ja koos õigusaktide kehtestamise organitega nagu politsei- ja riikliku prokuratuuri teenistused; julgustab alternatiivmehhanismide arendamist selliste andmete kogumiseks nagu rassismikuritegude uurimine;

| 56. | kutsub liikmesriike üles tagama seda, et avalikke teenuseid ja nõustamist pakkuv personal oleks teadlik eriprobleemidest, millega puutuvad kokku etnilised vähemused ja sisserännanud naised, ning et need töötajad saaksid sootundlikku vaatenurka hõlmava rassismivastase väljaõppe; |
| --- | --- |

56.

kutsub liikmesriike üles tagama seda, et avalikke teenuseid ja nõustamist pakkuv personal oleks teadlik eriprobleemidest, millega puutuvad kokku etnilised vähemused ja sisserännanud naised, ning et need töötajad saaksid sootundlikku vaatenurka hõlmava rassismivastase väljaõppe;

| 57. | kinnitab uuesti oma veendumust, et mäletamine ja haridus on oluliseks osaks jõupingutustest selle nimel, et sallimatus, diskrimineerimine ja rassism jääksid mineviku iganditeks, ja nõuab tungivalt nõukogul, komisjonil ja liikmesriikidel tugevdada võitlust kõigi diskrimineerimise vormide vastu:






  — | arendades võimet vältida diskrimineerimist ja tegeleda sellega tõhusalt, eriti tugevdades organisatsioonide tegevusvahendeid ning info ja parimate praktikate kogemuse vahetamise ning võrgustike loomise toetamise kaudu Euroopa tasandil, samal ajal arvestades erinevate diskrimineerimisvormide spetsiifilise olemusega; |
| --- | --- | --- |

57.

kinnitab uuesti oma veendumust, et mäletamine ja haridus on oluliseks osaks jõupingutustest selle nimel, et sallimatus, diskrimineerimine ja rassism jääksid mineviku iganditeks, ja nõuab tungivalt nõukogul, komisjonil ja liikmesriikidel tugevdada võitlust kõigi diskrimineerimise vormide vastu:

—

arendades võimet vältida diskrimineerimist ja tegeleda sellega tõhusalt, eriti tugevdades organisatsioonide tegevusvahendeid ning info ja parimate praktikate kogemuse vahetamise ning võrgustike loomise toetamise kaudu Euroopa tasandil, samal ajal arvestades erinevate diskrimineerimisvormide spetsiifilise olemusega;

| — | soodustades ja levitades väärtusi ja praktikaid, mis on aluseks diskrimineerimisvastasele võitlusele, sealhulgas teadlikkuse tõstmise kampaaniate elluviimise ja nende toetamise kaudu, kuna diskrimineerimise vältimist peetakse sama tähtsaks kui sellega võitlemist; |
| --- | --- |

—

soodustades ja levitades väärtusi ja praktikaid, mis on aluseks diskrimineerimisvastasele võitlusele, sealhulgas teadlikkuse tõstmise kampaaniate elluviimise ja nende toetamise kaudu, kuna diskrimineerimise vältimist peetakse sama tähtsaks kui sellega võitlemist;

| — | edendades õpetajate täiendõpet nii, et neil oleks kergem koolis õpetada nii vajadust võidelda rassismi, antisemitismi ja mittesallivusega kui ka näidata kultuuride erinevusest tulenevat kasu, eriti seda, mis on sisserände tulemuseks; |
| --- | --- |

—

edendades õpetajate täiendõpet nii, et neil oleks kergem koolis õpetada nii vajadust võidelda rassismi, antisemitismi ja mittesallivusega kui ka näidata kultuuride erinevusest tulenevat kasu, eriti seda, mis on sisserände tulemuseks;

| 58. | kutsub liikmesriike üles juurutama õiguslikku kaitset diskrimineerimise eest, sealhulgas soodustavaid meetmeid, mis võtavad arvesse sooga seotud küsimusi, lähtudes Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 13 toodud alustest; |
| --- | --- |

58.

kutsub liikmesriike üles juurutama õiguslikku kaitset diskrimineerimise eest, sealhulgas soodustavaid meetmeid, mis võtavad arvesse sooga seotud küsimusi, lähtudes Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 13 toodud alustest;

| 59. | on veendunud, et kooskõlas lähimuspõhimõttega peaks vähemuste esindajate ja kohalike, regionaalsete, siseriiklike ning Euroopa institutsioonide vahel olema tihe koostöö; on arvamusel, et selline koostöö peaks põhinema:






  — | selgel võrdlusuuringul, et oleks võimalik kontrollida, kas rakendatud tegevus järgib eelnevalt defineeritud standardeid; |
| --- | --- | --- |

59.

on veendunud, et kooskõlas lähimuspõhimõttega peaks vähemuste esindajate ja kohalike, regionaalsete, siseriiklike ning Euroopa institutsioonide vahel olema tihe koostöö; on arvamusel, et selline koostöö peaks põhinema:

—

selgel võrdlusuuringul, et oleks võimalik kontrollida, kas rakendatud tegevus järgib eelnevalt defineeritud standardeid;

| — | avatud koordineerimise meetodil, tuues kokku erinevad liikmesriikide ametivõimud ja Euroopa institutsioonide esindajad ning vahetades häid tavasid; |
| --- | --- |

—

avatud koordineerimise meetodil, tuues kokku erinevad liikmesriikide ametivõimud ja Euroopa institutsioonide esindajad ning vahetades häid tavasid;

| 60. | võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikleid 262 ja 265, küsib regioonide komiteelt ning Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteelt nende arvamust vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastase poliitika kohta, mis selles resolutsioonis püstitati; julgustab neid kahte komiteed andma oma arvamust 2006. aasta keskpaigaks ja keskenduma teatud rollile, mida võiksid mängida regionaalsed ja kohalikud võimuorganid, ja erinevatele organiseeritud kodanikuühiskonna majanduslikele ja sotsiaalsetele osadele; |
| --- | --- |

60.

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikleid 262 ja 265, küsib regioonide komiteelt ning Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteelt nende arvamust vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastase poliitika kohta, mis selles resolutsioonis püstitati; julgustab neid kahte komiteed andma oma arvamust 2006. aasta keskpaigaks ja keskenduma teatud rollile, mida võiksid mängida regionaalsed ja kohalikud võimuorganid, ja erinevatele organiseeritud kodanikuühiskonna majanduslikele ja sotsiaalsetele osadele;

| 61. | peab äärmiselt tähtsaks, et Põhiõiguste Agentuur muutuks kasulikuks koostöövahendiks Euroopa institutsioonidega, tehes seda kooskõlas siseriiklike põhiõigustega tegelevate asutustega; usub, et see agentuur peaks samuti jälgima nende poliitikate mõju, mis on välja toodud käesolevas resolutsioonis ja raporteerima regulaarselt Euroopa Parlamendile ja riiklikele parlamentidele; |
| --- | --- |

61.

peab äärmiselt tähtsaks, et Põhiõiguste Agentuur muutuks kasulikuks koostöövahendiks Euroopa institutsioonidega, tehes seda kooskõlas siseriiklike põhiõigustega tegelevate asutustega; usub, et see agentuur peaks samuti jälgima nende poliitikate mõju, mis on välja toodud käesolevas resolutsioonis ja raporteerima regulaarselt Euroopa Parlamendile ja riiklikele parlamentidele;

| 62. | kutsub komisjoni üles algatama direktiivide 2000/43/EÜ ja 2000/78/EÜ kohaldamise läbivaatamist eesmärgiga tugevdada ELi diskrimineerimisvastaseid meetmeid ja korraldada suur konverents, mis kaasaks kõik asjassepuutuvad osalejad, eriti poliitilised ja avalike institutsioonide esindajad riiklikul, regionaalsel ja kohalikul tasandil ning valitsusväliste organisatsioonide ja antud valdkonnas aktiivsete assotsiatsioonide esindajad; |
| --- | --- |

62.

kutsub komisjoni üles algatama direktiivide 2000/43/EÜ ja 2000/78/EÜ kohaldamise läbivaatamist eesmärgiga tugevdada ELi diskrimineerimisvastaseid meetmeid ja korraldada suur konverents, mis kaasaks kõik asjassepuutuvad osalejad, eriti poliitilised ja avalike institutsioonide esindajad riiklikul, regionaalsel ja kohalikul tasandil ning valitsusväliste organisatsioonide ja antud valdkonnas aktiivsete assotsiatsioonide esindajad;

*

- *

| 63. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsiooni nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide, ühinevate riikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele. |
| --- | --- |

63.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsiooni nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide, ühinevate riikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele.

---

(1)  Kui Euroopa põhiseaduse leping jõustub, ilmub esimest korda termin “vähemused” esmases õiguses kahes sättes: harta artiklis 21 (põhiseaduse artikkel II-81), mis keelab kõik diskrimineerimise liigid “rahvusvähemusse kuulumise” alusel; põhiseaduse artiklis I-2, mis viitab “inimõigustele, sealhulgas vähemuste hulka kuuluvate inimeste õigustele” kui ühele väärtustest, mille alusel “liit loodi”. Põhiseadus sätestab samuti, et EL peab “võitlema sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu ning edendama sotsiaalset õiglust ja kaitset, meeste ja naiste võrdõiguslikkust, põlvkondade solidaarsust ja laste õiguste kaitset” (artikli I-3 lõike 3 teine lõik).

(2)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

(3)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(4)  EÜT L 269, 5.10.2002, lk 15.

(5)  ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 408.

(6)  Üks kolmest Kopenhaageni kriteeriumist puudutab stabiilset demokraatiat, õigusriigi põhimõtteid, inimõigusi ning vähemuste austust ja kaitset.

(7)  Komisjon on juba algatanud direktiivide 2000/43/EÜ ja 2000/78/EÜ ülevõtmise siseriiklikest meetmetest mitteteatamise tõttu rikkumise menetlust mitmete liikmesriikide suhtes. Edasisi rikkumise menetlusi on seoses “mittevastavusega” (mittetäielik või ebaõige ülevõtmine) oodata õige pea.

(8)  Komisjon on mures seoses ebaõnnestumisega mitmetes liikmesriikides direktiivis 2000/43/EÜ nõutud toimivate võrdõiguslikkusega tegelevate organite loomisel. Juba loodud asutuste puhul on mõnedel juhtudel probleeme nende sõltumatusega ning võimekusega tõhusalt tegutseda.

(9)  Näited homoseksuaalsuse vihkamise kuritegudest on naelpommi kasutamine Londonis (1999), rünnakud LGBT (lesbide, geide, biseksuaalide ja transvestiitide) rongkäigule Poolas ja Bosnias (2004) ning raevukas rünnak Sebastien Nouchet'le, kes põletati elusalt oma kodulinnas Prantsusmaal (2004).

(10)  EÜT C 75 E, 26.03.2002, lk 269.

(11)  EÜT C 271 E, 12.11.2003, lk 558.

---

Neljapäev, 9. juuni 2005

| 25.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 124/416 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 124/416

---

PROTOKOLL

(2006/C 124 E/04)

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

ISTUNGI JUHATAJA: Pierre MOSCOVICI

asepresident

1.   Istungi algus

Istung algas kell 10.00.

2.   Fraktsioonide koosseis

Karin Resetarits astus fraktsiooni ALDE liikmeks 08.06.2005.

3.   Esitatud dokumendid

Järgmised dokumendid on Euroopa Parlamendile esitanud nõukogu ja Euroopa Komisjon:

| — | ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ühenduse tervise ja tarbijakaitse tegevusprogramm aastateks 2007-2013 (EMPs kohaldatav tekst) (KOM(2005)0115 — C6-0097/2005 — 2005/0042(COD)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: ENVI
  nõuandvad komisjonid: BUDG, IMCO |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ühenduse tervise ja tarbijakaitse tegevusprogramm aastateks 2007-2013 (EMPs kohaldatav tekst) (KOM(2005)0115 — C6-0097/2005 — 2005/0042(COD)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: ENVI

nõuandvad komisjonid: BUDG, IMCO

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2728/94 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta (KOM(2005)0130 — C6-0176/2005 — 2005/0025(CNS)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: BUDG
  nõuandvad komisjonid: AFET, DEVE, INTA |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2728/94 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta (KOM(2005)0130 — C6-0176/2005 — 2005/0025(CNS)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: BUDG

nõuandvad komisjonid: AFET, DEVE, INTA

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Bulgaaria Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0158 — C6-0177/2005 — 2005/0060(CNS)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Bulgaaria Vabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0158 — C6-0177/2005 — 2005/0060(CNS)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: TRAN

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu otsus protokolli sõlmimiseks, millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Hiina Rahvavabariigi vahelist meretranspordi kokkulepet, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga (KOM(2004)0864 — C6-0180/2005 — 2004/0290(CNS)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu otsus protokolli sõlmimiseks, millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Hiina Rahvavabariigi vahelist meretranspordi kokkulepet, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga (KOM(2004)0864 — C6-0180/2005 — 2004/0290(CNS)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: TRAN

| — | ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse suurõnnetustele kiirreageerimise ja nendeks valmisoleku rahastamisvahend (KOM(2005)0113 — C6-0181/2005 — 2005/0052(CNS)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: ENVI
  nõuandvad komisjonid: BUDG, LIBE |
| --- | --- | --- |

—

ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse suurõnnetustele kiirreageerimise ja nendeks valmisoleku rahastamisvahend (KOM(2005)0113 — C6-0181/2005 — 2005/0052(CNS)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: ENVI

nõuandvad komisjonid: BUDG, LIBE

4.   Assigneeringute ümberpaigutamised

Eelarvekomisjon vaatas läbi Euroopa Komisjoni ettepaneku assigneeringute ümberpaigutamise DEC 12/2005 kohta (C6-0133/2005 — SEK(2005)0480).

Pärast nõukogu arvamusega tutvumist andis komisjon vastavalt 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse artikli 24 lõikele 3 nõusoleku assigneeringute ümberpaigutamiseks täismahus.

*

- *

Eelarvekomisjon vaatas läbi Euroopa Komisjoni ettepaneku assigneeringute ümberpaigutamise DEC 14/2005 kohta (C6-0132/2005 — SEK(2005)0588).

Pärast nõukogu arvamusega tutvumist andis komisjon vastavalt 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse artikli 24 lõikele 3 nõusoleku assigneeringute ümberpaigutamiseks täismahus.

*

- *

Eelarvekomisjon vaatas läbi Euroopa Komisjoni ettepaneku assigneeringute ümberpaigutamise DEC 15/2005 kohta (C6-0134/2005 — SEK(2005)0589).

Pärast nõukogu arvamusega tutvumist andis komisjon vastavalt 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse artikli 24 lõikele 3 nõusoleku assigneeringute ümberpaigutamiseks täismahus.

*

- *

Eelarvekomisjon vaatas läbi Euroopa Komisjoni ettepaneku assigneeringute ümberpaigutamise DEC 16/2005 kohta (C6-0135/2005 — SEK(2005)0590).

Pärast nõukogu arvamusega tutvumist andis komisjon vastavalt 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse artikli 24 lõikele 3 nõusoleku assigneeringute ümberpaigutamiseks täismahus.

5.   Vahemere kalavarude säästev kasutamine * (arutelu)

(arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästvat kasutamist puudutavaid majandamismeetmeid ning millega muudetakse määrusi nr (EMÜ) 2847/93 ja nr (EÜ) 973/2001 [KOM(2003)0589 — C5-0480/2003 — 2003/0229(CNS)] — Kalanduskomisjon.

Raportöör: Carmen Fraga Estévez (A6-0112/2005)

Sõna võttis Joe Borg (Euroopa Komisjoni liige).

Carmen Fraga Estévez tutvustas raportit.

Sõna võtsid: Francesco Musotto fraktsiooni PPE-DE nimel, Giovanni Claudio Fava fraktsiooni PSE nimel, Marios Matsakis fraktsiooni ALDE nimel, Marie-Hélène Aubert fraktsiooni Verts/ALE nimel, Georgios Toussas fraktsiooni GUE/NGL nimel, Patrick Louis fraktsiooni IND/DEM nimel, Sebastiano (Nello) Musumeci fraktsiooni UEN nimel, Luca Romagnoli (fraktsioonilise kuuluvuseta), Rosa Miguélez Ramos, Hélène Goudin ja Joe Borg.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 09.06.2005 protokolli punkt 9.6.

09.06.2005 protokolli punkt 9.6.

Sõna võttis Marios Matsakis arutelu korra kohta.

6.   Rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitlev leping * (arutelu)

(arutelu)

Teine raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mille kohaselt Euroopa Ühendus sõlmib rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitleva lepingu [KOM(2004)0764 — C6-0245/2004 — 2004/0268(CNS)] — Kalanduskomisjon.

Raportöör: Duarte Freitas (A6-0157/2005).

Sõna võttis Joe Borg (Euroopa Komisjoni liige).

Duarte Freitas tutvustas raportit.

ISTUNGI JUHATAJA: Mario MAURO

asepresident

Sõna võtsid: Struan Stevenson fraktsiooni PPE-DE nimel, Catherine Stihler fraktsiooni PSE nimel, Carl Schlyter fraktsiooni Verts/ALE nimel, Thomas Wise fraktsiooni IND/DEM nimel, Ioannis Gklavakis, Rosa Miguélez Ramos ja Joe Borg.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 09.06.2005 protokolli punkt 9.1.

7.   Sotsiaalne hõlvamine uutes liikmesriikides (arutelu)

(arutelu)

Raport sotsiaalse hõlvamise kohta uutes liikmesriikides [2004/2210(INI)] — Tööhõive— ja sotsiaalkomisjon.

Raportöör: Csaba Őry (A6-0125/2005).

Csaba Őry tutvustas raportit.

Sõna võttis Neelie Kroes (Euroopa Komisjoni liige).

Sõna võtsid: Marie-Line Reynaud (LIBE komisjoni arvamuse koostaja), Edit Bauer (FEMM komisjoni arvamuse koostaja), Philip Bushill-Matthews fraktsiooni PPE-DE nimel, Richard Falbr fraktsiooni PSE nimel, Jan Jerzy Kułakowski fraktsiooni ALDE nimel, Tatjana Ždanoka fraktsiooni Verts/ALE nimel, Jaromír Kohlíček fraktsiooni GUE/NGL nimel, Mieczysław Edmund Janowski fraktsiooni UEN nimel, ja Jan Tadeusz Masiel (fraktsioonilise kuuluvuseta).

Hääletuse ajaks arutelu katkestati.

Arutelu jätkatakse kell 15.00.

ISTUNGI JUHATAJA: Luigi COCILOVO

asepresident

8.   Parlamentaarse puutumatuse võtmise taotlus

Itaalia pädevad ametiasutused on edastanud taotluse võtta parlamentaarne puutumatus Marco Pannellalt, kelle suhtes käib menetlus Rooma kohtus.

Vastavalt kodukorra artikli 6 lõikele 2 suunati taotlus JURI komisjonile, mis vastutab küsimuse läbivaatamise eest.

Sõna võttis Marco Pannella, kes tuletas meelde parlamendis varem tehtud otsust (10.02.2004 protokolli punkt 7.20) (asepresident tuletas talle meelde, et JURI komisjon tegeleb küsimusega).

9.   Hääletused

Hääletuse üksikasjalikud tulemused (muudatusettepanekud, eraldi ja osade kaupa hääletus jne) on esitatud protokolli lisas 1.

9.1.   Rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitlev leping * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

(hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mille kohaselt Euroopa Ühendus sõlmib rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitleva lepingu [KOM(2004)0764 — C6-0245/2004 — 2004/0268(CNS)] — Kalanduskomisjon.

Raportöör: Duarte Freitas (A6-0157/2005)

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 1)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 1)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK, MUUDATUSETTEPANEKUD ja ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2005)0229)

(P6_TA(2005)0229)

9.2.   Euroopa konkurentsivõime tugevdamine (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

(hääletus)

Raport “Euroopa konkurentsivõime tugevdamine: tööstuses toimuvate muudatuste mõju poliitikale ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate roll” [2004/2154(INI)] — Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon.

Raportöör: Dominique Vlasto (A6-0148/2005)

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 2)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 2)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2005)0230)

(P6_TA(2005)0230)

9.3.   Eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamine **I (hääletus)

(hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta [KOM(2005)0154 — C6-0119/2005 — 2005/0064(SYN)] — Majandus— ja rahanduskomisjon.

Raportöör: Othmar Karas (A6-0168/2005)

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 3)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 3)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2005)0231)

(P6_TA(2005)0231)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2005)0231)

(P6_TA(2005)0231)

9.4.   Polütsükliliste süsivesinike turustamine ja kasutamine täiteõlides ja rehvides ***I (hääletus)

(hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb piiranguid teatud polütsükliliste süsivesinike turustamisel ja kasutamisel täiteõlides ja rehvides (nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ kahekümne seitsmes muudatus) [KOM(2004)0098 — C5-0081/2004 — 2004/0036(COD)] — Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Adamos Adamou (A6-0104/2005)

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 4)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 4)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2005)0232)

(P6_TA(2005)0232)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2005)0232)

(P6_TA(2005)0232)

9.5.   Ülemäärane eelarvepuudujääk * (hääletus)

(hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta [KOM(2005)0155 — C6-0120/2005 — 2005/0061(CNS)] — Majandus— ja rahanduskomisjon.

Raportöör: Othmar Karas (A6-0158/2005)

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 5)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 5)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2005)0233)

(P6_TA(2005)0233)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2005)0233)

(P6_TA(2005)0233)

9.6.   Vahemere kalavarude säästev kasutamine * (hääletus)

(hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästvat kasutamist puudutavaid majandamismeetmeid ning millega muudetakse määrusi nr (EMÜ) 2847/93 ja nr (EÜ) 973/2001 [KOM(2003)0589 — C5-0480/2003 — 2003/0229(CNS)] — Kalanduskomisjon.

Raportöör: Carmen Fraga Estévez (A6-0112/2005)

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 6)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 6)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2005)0234)

(P6_TA(2005)0234)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2005)0234)

(P6_TA(2005)0234)

9.7.   Teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangud (CMR) (hääletus)

(hääletus)

Raport seadusliku ja ebaseadusliku sisserände vahelise seose ja ümberasujate lõimimise kohta [2004/2137(INI)] — Kodanike õiguste, justiits— ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Patrick Gaubert (A6-0136/2005).

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 7)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 7)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0235)

(P6_TA(2005)0235)

9.8.   Patsientide liikuvus ja tervishoiualased arengud (hääletus)

(hääletus)

Raport patsientide liikuvuse ja tervishoiualaste arengute kohta Euroopa Liidus [2004/2148(INI)] — Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: John Bowis (A6-0129/2005)

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 8)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 8)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0236)

(P6_TA(2005)0236)

9.9.   ÜRO reform (hääletus)

(hääletus)

Resolutsiooni ettepanek B6-0328/2005

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 9)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 9)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0237)

(P6_TA(2005)0237)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | enne lõpphääletust pöördus Armin Laschet tagasi muudatusettepaneku 15 juurde, et paluda elektroonilist kontrolli. Palvega ühines Jo Leinen fraktsiooni PSE nimel. |
| --- | --- |

—

enne lõpphääletust pöördus Armin Laschet tagasi muudatusettepaneku 15 juurde, et paluda elektroonilist kontrolli. Palvega ühines Jo Leinen fraktsiooni PSE nimel.

Asepresident keeldus tagasi pöördumast ning kinnitas, et hääletustulemus kehtib.

9.10.   Atlandiülesed suhted (hääletus)

(hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6-0350/2005, B6-0352/2005, B6-0354/2005, B6-0357/2005 ja B6-0358/2005

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 10)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 10)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK RC-B6-0358/2005

(asendades B6-0350/2005, B6-0352/2005, B6-0354/2005 ja B6-0357/2005):

mille esitasid järgmised parlamendiliikmed:

| | Elmar Brok, James Elles ja Bogdan Klich fraktsiooni PPE-DE nimel, |
| --- | --- |

Elmar Brok, James Elles ja Bogdan Klich fraktsiooni PPE-DE nimel,

| | Jan Marinus Wiersma, Hannes Swoboda ja Erika Mann fraktsiooni PSE nimel, |
| --- | --- |

Jan Marinus Wiersma, Hannes Swoboda ja Erika Mann fraktsiooni PSE nimel,

| | Annemie Neyts-Uyttebroeck fraktsiooni ALDE nimel, |
| --- | --- |

Annemie Neyts-Uyttebroeck fraktsiooni ALDE nimel,

| | Cristiana Muscardini, Anna Elzbieta Fotyga ja Inese Vaidere fraktsiooni UEN nimel |
| --- | --- |

Cristiana Muscardini, Anna Elzbieta Fotyga ja Inese Vaidere fraktsiooni UEN nimel

Vastu võetud (P6_TA(2005)0238)

(P6_TA(2005)0238)

(Resolutiooni ettepanek B6-0358/2005 muutus kehtetuks.)

9.11.   Olukord Usbekistanis (hääletus)

(hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6-0370/2005, B6-0371/2005, B6-0372/2005, B6-0373/2005, B6-0374/2005 ja B6-0377/2005

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 11)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 11)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK RC-B6-0370/2005

(asendades B6-0370/2005, B6-0371/2005, B6-0372/2005, B6-0373/2005, B6-0374/2005 ja B6-0377/2005),

mille esitasid järgmised parlamendiliikmed:

| | Armin Laschet, Elisabeth Jeggle ja Albert Jan Maat fraktsiooni PPE-DE nimel, |
| --- | --- |

Armin Laschet, Elisabeth Jeggle ja Albert Jan Maat fraktsiooni PPE-DE nimel,

| | Jan Marinus Wiersma ja Bernadette Bourzai fraktsiooni PSE nimel, |
| --- | --- |

Jan Marinus Wiersma ja Bernadette Bourzai fraktsiooni PSE nimel,

| | Ona Juknevičienė fraktsiooni ALDE nimel, |
| --- | --- |

Ona Juknevičienė fraktsiooni ALDE nimel,

| | Cem Özdemir ja Bart Staes fraktsiooni Verts/ALE nimel, |
| --- | --- |

Cem Özdemir ja Bart Staes fraktsiooni Verts/ALE nimel,

| | André Brie fraktsiooni GUE/NGL nimel, |
| --- | --- |

André Brie fraktsiooni GUE/NGL nimel,

| | Anna Elzbieta Fotyga ja Inese Vaidere fraktsiooni UEN nimel |
| --- | --- |

Anna Elzbieta Fotyga ja Inese Vaidere fraktsiooni UEN nimel

Vastu võetud (P6_TA(2005)0239)

(P6_TA(2005)0239)

9.12.   Tööhõive ja tootlikkus ning nende panus majanduskasvu (hääletus)

(hääletus)

Raport tööhõive ja tootlikkuse ning nende panuse kohta majanduskasvu [2004/2188(INI)] — Tööhõive— ja sotsiaalkomisjon.

Raportöör: Ona Juknevičienė (A6-0109/2005)

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 12)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 12)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2005)0240)

(P6_TA(2005)0240)

ISTUNGI JUHATAJA: Gérard ONESTA

asepresident

10.   Hääletuse kohta selgituste andmine

Kirjalikud selgitused hääletuse kohta:

Kirjalikud selgitused hääletuse kohta:

Kodukorra artikli 163 lõike 3 alusel esitatud kirjalikud selgitused hääletuse kohta lisatakse käesoleva istungi stenogrammile.

Suulised selgitused hääletuse kohta:

Suulised selgitused hääletuse kohta:

Raport: Patrick Gaubert — A6-0136/2005

| — | Philip Claeys ja Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Philip Claeys ja Andreas Mölzer

Raport: John Bowis — A6-0129/2005

| — | Carlo Fatuzzo |
| --- | --- |

—

Carlo Fatuzzo

11.   Hääletuse parandused

Järgmised parlamendiliikmed esitasid alltoodud hääletuse parandused:

Raport: Duarte Freitas — A6-0157/2005

| — | tervikhääletus






  — | poolt: Paul Rübig, Dagmar Roth-Behrendt, Roger Helmer |
| --- | --- | --- |

—

tervikhääletus

—

poolt: Paul Rübig, Dagmar Roth-Behrendt, Roger Helmer

poolt:

Raport: Dominique Vlasto — A6-0148/2005

| — | tervikhääletus






  — | poolt: Paul Rübig |
| --- | --- | --- |

—

tervikhääletus

—

poolt: Paul Rübig

poolt:

Raport: Othmar Karas — A6-0158/2005

| — | muudatusettepanek 7






  — | erapooletu: Catherine Stihler |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 7

—

erapooletu: Catherine Stihler

erapooletu:

| — | muudatusettepanek 9






  — | poolt: Françoise Grossetête |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 9

—

poolt: Françoise Grossetête

poolt:

| — | vastu: Ignasi Guardans Cambó, Graham Watson |
| --- | --- |

—

vastu: Ignasi Guardans Cambó, Graham Watson

vastu:

Raport: Carmen Fraga Estévez — A6-0112/2005

| — | muudatusettepanek 34






  — | poolt: Marie-Noëlle Lienemann, Pervenche Berès |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 34

—

poolt: Marie-Noëlle Lienemann, Pervenche Berès

poolt:

| — | muudatusettepanek 10






  — | vastu: Marie-Noëlle Lienemann, Pervenche Berès |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 10

—

vastu: Marie-Noëlle Lienemann, Pervenche Berès

vastu:

Raport: Patrick Gaubert — A6-0136/2005

| — | muudatusettepanek 7






  — | vastu: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 7

—

vastu: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

vastu:

| — | lõige 50, 1. osa






  — | vastu: Ursula Stenzel |
| --- | --- | --- |

—

lõige 50, 1. osa

—

vastu: Ursula Stenzel

vastu:

| — | lõige 50, 2. osa






  — | vastu: Ursula Stenzel |
| --- | --- | --- |

—

lõige 50, 2. osa

—

vastu: Ursula Stenzel

vastu:

ÜRO reform — B6-0328/2005

| — | lõige 19, 3. osa






  — | vastu: Carl Schlyter |
| --- | --- | --- |

—

lõige 19, 3. osa

—

vastu: Carl Schlyter

vastu:

| — | lõige 20, 2. osa






  — | poolt: Cristiana Muscardini, Sebastiano (Nello) Musumeci |
| --- | --- | --- |

—

lõige 20, 2. osa

—

poolt: Cristiana Muscardini, Sebastiano (Nello) Musumeci

poolt:

Raport: Ona Juknevičienė — A6-0109/2005

| — | lõige 6






  — | vastu: Mary Honeyball, Robert Evans |
| --- | --- | --- |

—

lõige 6

—

vastu: Mary Honeyball, Robert Evans

vastu:

| — | muudatusettepanek 9






  — | poolt: Pervenche Berès |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 9

—

poolt: Pervenche Berès

poolt:

| — | lõige 17






  — | poolt: Françoise Castex, Anne Ferreira, Brigitte Douay |
| --- | --- | --- |

—

lõige 17

—

poolt: Françoise Castex, Anne Ferreira, Brigitte Douay

poolt:

(Istung katkestati kell 13.10 ja see jätkus kell 15.00.)

ISTUNGI JUHATAJA: Gérard ONESTA

asepresident

12.   Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Hääletuse parandused

Raport: Reimer Böge — A6-0153/2005

| — | lõige 28






  — | vastu: Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Fernando Fernández Martín |
| --- | --- | --- |

—

lõige 28

—

vastu: Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Fernando Fernández Martín

vastu:

| — | muudatusettepanek 26






  — | vastu: Dan Jørgensen |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 26

—

vastu: Dan Jørgensen

vastu:

| — | lõige 50, taane 1, 2. osa






  — | vastu: Edite Estrela, Bernadette Bourzai, Adeline Hazan |
| --- | --- | --- |

—

lõige 50, taane 1, 2. osa

—

vastu: Edite Estrela, Bernadette Bourzai, Adeline Hazan

vastu:

| — | muudatusettepanek 3






  — | vastu: Diamanto Manolakou |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 3

—

vastu: Diamanto Manolakou

vastu:

| — | muudatusettepanek 40






  — | poolt: John Whittaker |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 40

—

poolt: John Whittaker

poolt:

| — | muudatusettepanek 33






  — | poolt: Bernadette Bourzai, Adeline Hazan |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 33

—

poolt: Bernadette Bourzai, Adeline Hazan

poolt:

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala — B6-0327/2005

| — | lõige 13, 3. osa






  — | vastu: Dan Jørgensen |
| --- | --- | --- |

—

lõige 13, 3. osa

—

vastu: Dan Jørgensen

vastu:

Raport: Claude Moraes — A6-0140/2005

| — | resolutsioon (terviktekst)






  — | poolt: Raymond Langendries |
| --- | --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst)

—

poolt: Raymond Langendries

poolt:

Istungi kuupäev: 26.05.2005

Raport: Adriana Poli Bortone (A6-0128/2005)

| — | muudatusettepanek 29






  — | vastu: Phillip Whitehead |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanek 29

—

vastu: Phillip Whitehead

vastu:

*

- *

Eelmise istungi protokoll kinnitati.

13.   Järgmise osaistungjärgu päevakord

Esimeeste konverentsi koosolekust tulenevalt tegi asepresident järgmised muudatusettepanekud 22. ja 23.6.2005 istungite päevakorda:

kolmapäev

kolmapäev

Arutelu Euroopa Ülemkogu ja Luksemburgi eesistumise kohta on ette nähtud kell 15.00-19.00.

Michael Cashmani raport isikute üle piiri liikumist reguleerivate ühenduse eeskirjade kohta on lisatud enne Bogdan Klichi raportit julgeolekualaste teadusuuringute kohta (punkt 52).

(punkt 52).

| — | Muudatusettepanekute esitamise tähtaeg: esmaspäev, 20.6.2005, kell 15.00. |
| --- | --- |

—

Muudatusettepanekute esitamise tähtaeg: esmaspäev, 20.6.2005, kell 15.00.

Kaks Johannes Bloklandi raportit saasteainete heite— ja ülekanderegistrite kohta (A6-0169/2005 ja A6-0170/2005) (punktid 55 ja 56) lükatakse edasi järgmisesse osaistungjärku.

(punktid 55 ja 56)

Petitsioonikomisjon võttis vastu resolutsiooni ettepaneku nn Lloydi kaasuse teemalise arutelu lõpetuseks.

| — | Muudatusettepanekute esitamise tähtaeg: kolmapäev, 15.6.2005, kell 12.00. |
| --- | --- |

—

Muudatusettepanekute esitamise tähtaeg: kolmapäev, 15.6.2005, kell 12.00.

neljapäev

neljapäev

Hääletustundi lisati järgmised raportid:

| — | Raport: Petr Duchoň — A6-0156/2005: Ühenduse finantshuvide kaitse |
| --- | --- |

—

Raport: Petr Duchoň — A6-0156/2005: Ühenduse finantshuvide kaitse

| — | Raport: Henrik Dam Kristensen — A6-0116/2005: Süvalesta taastamiskava Loode-Atlandil |
| --- | --- |

—

Raport: Henrik Dam Kristensen — A6-0116/2005: Süvalesta taastamiskava Loode-Atlandil

| — | Raport: Michael Gahler — A6-0182/2005: Access to Community external assistance |
| --- | --- |

—

Raport: Michael Gahler — A6-0182/2005: Access to Community external assistance

| — | Raport: Jean-Paul Gauzès — A6-0182/2005: Ülemäärast eelarvepuudujääki puudutavate statistiliste andmete kvaliteet (kodukorra artikkel 131). |
| --- | --- |

—

Raport: Jean-Paul Gauzès — A6-0182/2005: Ülemäärast eelarvepuudujääki puudutavate statistiliste andmete kvaliteet (kodukorra artikkel 131).

| — | Petr Duchoňi, Henrik Dam Kristenseni ja Michael Gahleri raportitele muudatusettepanekute esitamise tähtaeg: kolmapäev, 15.6.2005, kell 12.00. |
| --- | --- |

—

Petr Duchoňi, Henrik Dam Kristenseni ja Michael Gahleri raportitele muudatusettepanekute esitamise tähtaeg: kolmapäev, 15.6.2005, kell 12.00.

Parlament on muudatustega nõus.

14.   Sotsiaalne hõlvamine uutes liikmesriikides (arutelu jätkamine)

(arutelu jätkamine)

Sõna võtsid: Jean Louis Cottigny, Sophia in 't Veld, Milan Cabrnoch, Marcin Libicki, Koenraad Dillen, Jacek Protasiewicz, Irena Belohorská, Thomas Mann, Fausto Correia, Tomáš Zatloukal ja Neelie Kroes (Euroopa Komisjoni liige).

Sõna võtsid: Csaba Őry (raportöör), kes tegi ettepaneku lükata hääletus edasi, ja Bernd Posselt, kes väljendas ettepanekule vastuseisu (asepresident soovitas raportööril tõstatada küsimus hääletustunni alguses).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: punktid 09.06.2005 protokolli punkt 16.4

15.   Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (arutelu)

(arutelu)

(Resolutsiooni ettepanekute pealkirjad ja autorid on toodud 07.06.2005 protokolli punkt 4.)

(Resolutsiooni ettepanekute pealkirjad ja autorid on toodud 07.06.2005 protokolli punkt 4.)

I.   BOLIIVIA

Resolutsiooni ettepanekud B6-0361/2005, B6-0362/2005, B6-0365/2005, B6-0367/2005 ja B6-0376/2005

Marios Matsakis esitas resolutsiooni ettepaneku B6-0361/2005.

Sõna võttis Fernando Fernández Martín kõnelejate järjekorra kohta nimekirjas (asepresident täpsustas kehtivaid asjakohaseid sätteid).

Luis Yañez-Barnuevo García, Raül Romeva i Rueda, Ilda Figueiredo ja Fernando Fernández Martín esitasid teised resolutsiooni ettepanekud.

Sõna võtsid: Bernd Posselt fraktsiooni PPE-DE nimel, ja Neelie Kroes (Euroopa Komisjoni liige).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 09.06.2005 protokolli punkt 16.1.

09.06.2005 protokolli punkt 16.1.

II.   PRESSIVABADUS ALŽEERIAS

Resolutsiooni ettepanekud B6-0359/2005, B6-0363/2005, B6-0366/2005, B6-0368/2005, B6-0380/2005 ja B6-0381/2005

Marios Matsakis, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Raül Romeva i Rueda ja Jaromír Kohlíček tutvustasid resolutsiooni ettepanekuid.

Sõna võtsid: Erik Meijer fraktsiooni GUE/NGL nimel, ja Neelie Kroes (Euroopa Komisjoni liige).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 09.06.2005 protokolli punkt 16.2.

09.06.2005 protokolli punkt 16.2.

III.   ASERBAIDŽAAN

Resolutsiooni ettepanekud B6-0360/2005, B6-0364/2005, B6-0369/2005, B6-0375/2005, B6-0378/2005, B6-0379/2005 ja B6-0382/2005

Marios Matsakis, Robert Evans, Erik Meijer, Charles Tannock, Bastiaan Belder ja Marie Anne Isler Béguin tutvustasid resolutsiooni ettepanekuid.

Sõna võtsid: Armin Laschet fraktsiooni PPE-DE nimel, Alyn Smith fraktsiooni Verts/ALE nimel, Jaromír Kohlíček fraktsiooni GUE/NGL nimel, Urszula Krupa fraktsiooni IND/DEM nimel, Ryszard Czarnecki (fraktsioonilise kuuluvuseta), Ioannis Varvitsiotis, Luca Romagnoli ja Neelie Kroes (Euroopa Komisjoni liige)

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 09.06.2005 protokolli punkt 16.3.

09.06.2005 protokolli punkt 16.3.

16.   Hääletused

Hääletuse üksikasjalikud tulemused (muudatusettepanekud, eraldi ja osade kaupa hääletus jne) on esitatud protokolli lisas 1.

16.1.   Boliivia (hääletus)

(hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6-0361/2005, B6-0362/2005, B6-0365/2005, B6-0367/2005 ja B6-0376/2005

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 13)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 13)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK RC-B6-0361/2005

(asendades B6-0361/2005, B6-0362/2005, B6-0365/2005, B6-0367/2005 ja B6-0376/2005),

mille esitasid järgmised parlamendiliikmed:

Fernando Fernández Martín, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra ja Bernd Posselt fraktsiooni PPE-DE nimel,

Pasqualina Napoletano, Margrietus van den Berg ja Manuel Medina Ortega fraktsiooni PSE nimel,

Annemie Neyts-Uyttebroeck ja Danutė Budreikaitė fraktsiooni ALDE nimel,

Alain Lipietz, Monica Frassoni, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Raül Romeva i Rueda ja Eva Lichtenberger fraktsiooni Verts/ALE nimel,

Jonas Sjöstedt, Helmuth Markov, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto ja Ilda Figueiredo fraktsiooni GUE/NGL nimel

Vastu võetud (P6_TA(2005)0241)

(P6_TA(2005)0241)

16.2.   Pressivabadus Alžeerias (hääletus)

(hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6-0359/2005, B6-0363/2005, B6-0366/2005, B6-0368/2005, B6-0380/2005 ja B6-0381/2005

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 14)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 14)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK RC-B6-0359/2005

(asendades B6-0359/2005, B6-0363/2005, B6-0366/2005, B6-0368/2005, B6-0380/2005 ja B6-0381/2005),

mille esitasid järgmised parlamendiliikmed:

José Javier Pomés Ruiz fraktsiooni PPE-DE nimel,

Pasqualina Napoletano, Carlos Carnero González ja Raimon Obiols i Germà fraktsiooni PSE nimel,

Annemie Neyts-Uyttebroeck, Jean-Marie Cavada ja Marios Matsakis fraktsiooni ALDE nimel,

Hélène Flautre ja Raül Romeva i Rueda fraktsiooni Verts/ALE nimel,

Francis Wurtz ja Vittorio Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel,

Ģirts Valdis Kristovskis fraktsiooni UEN nimel

Vastu võetud (P6_TA(2005)0242)

(P6_TA(2005)0242)

16.3.   Aserbaidžaan (hääletus)

(hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6-0360/2005, B6-0364/2005, B6-0369/2005, B6-0375/2005, B6-0378/2005, B6-0379/2005 ja B6-0382/2005

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 15)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 15)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK RC-B6-0360/2005

(asendades B6-0360/2005, B6-0364/2005, B6-0369/2005, B6-0375/2005, B6-0378/2005, B6-0379/2005 ja B6-0382/2005),

mille esitasid järgmised parlamendiliikmed:

Charles Tannock, Vytautas Landsbergis, Árpád Duka-Zólyomi ja Bernd Posselt fraktsiooni PPE-DE nimel,

Pasqualina Napoletano, Jan Marinus Wiersma ja Hannes Swoboda fraktsiooni PSE nimel,

Annemie Neyts-Uyttebroeck ja Marios Matsakis fraktsiooni ALDE nimel,

Marie Anne Isler Béguin ja Cem Özdemir fraktsiooni Verts/ALE nimel,

Vittorio Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel,

Bastiaan Belder fraktsiooni IND/DEM nimel

Anna Elzbieta Fotyga ja Inese Vaidere fraktsiooni UEN nimel

Vastu võetud (P6_TA(2005)0243)

(P6_TA(2005)0243)

16.4.   Sotsiaalne hõlvamine uutes liikmesriikides (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

(hääletus)

Raport Sotsiaalse hõlvamise kohta uutes liikmesriikides [2004/2210(INI)] — Tööhõive— ja sotsiaalkomisjon.

Raportöör: Csaba Őry (A6-0125/2005)

(Antud häälte enamus)

(Antud häälte enamus)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 16)

(Üksikasjalikud hääletustulemused: lisa 1, punkt 16)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2005)0244)

(P6_TA(2005)0244)

17.   Hääletuse kohta selgituste andmine

Kirjalikud selgitused hääletuse kohta:

Kirjalikud selgitused hääletuse kohta:

Kodukorra artikli 163 lõike 3 alusel esitatud kirjalikud selgitused hääletuse kohta lisatakse käesoleva istungi stenogrammile.

18.   Hääletuse parandused

Järgmised parlamendiliikmed esitasid alltoodud hääletuse parandused:

Boliivia — RC-B6-0361/2005

| — | muudatusettepanekud 1, 6, 2, 7, 8 ja 10






  — | vastu: Othmar Karas; |
| --- | --- | --- |

—

muudatusettepanekud 1, 6, 2, 7, 8 ja 10

—

vastu: Othmar Karas;

vastu:

Aserbaidžaan — RC-B6-0360/2005

| — | resolutsioon (terviktekst)






  — | poolt: Othmar Karas. |
| --- | --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst)

—

poolt: Othmar Karas.

poolt:

19.   Teatud dokumente puudutavad otsused

Nõusolek omaalgatuslike raportite koostamiseks (kodukorra artikkel 45)

Nõusolek omaalgatuslike raportite koostamiseks (kodukorra artikkel 45)

INTA komisjon:

| — | Atlandiülesed majandussuhted (2005/2082(INI))
  (nõuandvad komisjonid: AFET, ECON, ITRE, IMCO, TRAN, CULT, LIBE) |
| --- | --- |

—

Atlandiülesed majandussuhted (2005/2082(INI))

(nõuandvad komisjonid: AFET, ECON, ITRE, IMCO, TRAN, CULT, LIBE)

ECON komisjon:

| — | Eurot ning majandus— ja rahaliitu puudutava teabe— ja kommunikatsioonistrateegia rakendamine (2005/2078(INI))
  (nõuandvad komisjonid: CULT) |
| --- | --- |

—

Eurot ning majandus— ja rahaliitu puudutava teabe— ja kommunikatsioonistrateegia rakendamine (2005/2078(INI))

(nõuandvad komisjonid: CULT)

EMPL komisjon:

| — | Sotsiaalkaitse ja sotsiaalne kaasatus (2005/2097(INI))
  (nõuandvad komisjonid: FEMM) |
| --- | --- |

—

Sotsiaalkaitse ja sotsiaalne kaasatus (2005/2097(INI))

(nõuandvad komisjonid: FEMM)

ITRE komisjon:

| — | Aruanne EURATOMi asutamislepingu artikli 37 kohaldamise kohta juulist 1994 detsembrini 2003 (2005/2077(INI))
  (nõuandvad komisjonid: ENVI) |
| --- | --- |

—

Aruanne EURATOMi asutamislepingu artikli 37 kohaldamise kohta juulist 1994 detsembrini 2003 (2005/2077(INI))

(nõuandvad komisjonid: ENVI)

IMCO komisjon:

| — | Riigihangete, sh elektrooniliste riigihangete poliitika uued aspektid (2005/2081(INI))
  (nõuandvad komisjonid: ITRE) |
| --- | --- |

—

Riigihangete, sh elektrooniliste riigihangete poliitika uued aspektid (2005/2081(INI))

(nõuandvad komisjonid: ITRE)

TRAN komisjon:

| — | Postidirektiivi kohaldamine (direktiiv 97/67/EÜ, muudetud direktiiviga 2002/39/EÜ) (2005/2086(INI)) |
| --- | --- |

—

Postidirektiivi kohaldamine (direktiiv 97/67/EÜ, muudetud direktiiviga 2002/39/EÜ) (2005/2086(INI))

| — | Ühenduse lennundusalase välispoliitika programmi arendamine (2005/2084(INI)) |
| --- | --- |

—

Ühenduse lennundusalase välispoliitika programmi arendamine (2005/2084(INI))

| — | Õhutranspordialased suhted Venemaa Föderatsiooniga ja Hiina Rahvavabariigiga (2005/2085(INI)) |
| --- | --- |

—

Õhutranspordialased suhted Venemaa Föderatsiooniga ja Hiina Rahvavabariigiga (2005/2085(INI))

Vastavalt kodukorra artiklile 202 tehtud otsus koostada raport

Vastavalt kodukorra artiklile 202 tehtud otsus koostada raport

AFCO komisjon:

| — | (dokument ei ole veel kõikidesse keeltesse tõlgitud) Amendment of the Rules of Procedure with regard to the code of conduct for members (2005/2075(REG)) |
| --- | --- |

—

(dokument ei ole veel kõikidesse keeltesse tõlgitud) Amendment of the Rules of Procedure with regard to the code of conduct for members (2005/2075(REG))

Saatmine parlamendi komisjonidesse

Saatmine parlamendi komisjonidesse

PETI komisjon:

| — | kemikaalide registreerimine, hindamine, kasutuse lubamine ja piiramine (REACH) (muud. dir. 67/548/EMÜ) (KOM(2003)0644 — C5-0531/2003 — 2003/0257(COD))
  vastutav komisjon: ENVI
  (nõuandvad komisjonid: INTA, BUDG, ECON, EMPL, ITRE, IMCO, JURI, FEMM, PETI); |
| --- | --- |

—

kemikaalide registreerimine, hindamine, kasutuse lubamine ja piiramine (REACH) (muud. dir. 67/548/EMÜ) (KOM(2003)0644 — C5-0531/2003 — 2003/0257(COD))

vastutav komisjon: ENVI

(nõuandvad komisjonid: INTA, BUDG, ECON, EMPL, ITRE, IMCO, JURI, FEMM, PETI);

| — | siseturu teenused (KOM(2004)0002 — C5-0069/2004 - 2004/0001(COD))
  vastutav komisjon: IMCO
  (nõuandvad komisjonid: CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, CULT, JURI, FEMM, PETI); |
| --- | --- |

—

siseturu teenused (KOM(2004)0002 — C5-0069/2004 - 2004/0001(COD))

vastutav komisjon: IMCO

(nõuandvad komisjonid: CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, CULT, JURI, FEMM, PETI);

| — | keemiatooted: süsteem REACH ja Euroopa agentuur (muud. dir. 1999/45/EÜ ja saasteainete määrust) (KOM(2003)0644 — C5-0530/2003 — 2003/0256(COD))
  vastutav komisjon: ENVI
  (nõuandvad komisjonid: INTA, BUDG, ECON, EMPL, ITRE, IMCO, JURI, FEMM, PETI); |
| --- | --- |

—

keemiatooted: süsteem REACH ja Euroopa agentuur (muud. dir. 1999/45/EÜ ja saasteainete määrust) (KOM(2003)0644 — C5-0530/2003 — 2003/0256(COD))

vastutav komisjon: ENVI

(nõuandvad komisjonid: INTA, BUDG, ECON, EMPL, ITRE, IMCO, JURI, FEMM, PETI);

PECH komisjon:

| — | Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm (2007-2013) (KOM(2005)0119 — C6-0099/2005 — 2005/0043(COD))
  vastutav komisjon: ITRE
  (nõuandvad komisjonid: BUDG, ENVI, TRAN, AGRI, PECH, FEMM); |
| --- | --- |

—

Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm (2007-2013) (KOM(2005)0119 — C6-0099/2005 — 2005/0043(COD))

vastutav komisjon: ITRE

(nõuandvad komisjonid: BUDG, ENVI, TRAN, AGRI, PECH, FEMM);

DEVE komisjon:

| — | relvaekspordi kuues aastaaruanne (2005/2013(INI))
  vastutav komisjon: AFET
  (nõuandev komisjon: DEVE). |
| --- | --- |

—

relvaekspordi kuues aastaaruanne (2005/2013(INI))

vastutav komisjon: AFET

(nõuandev komisjon: DEVE).

20.   Parlamendi koosseis (6.6.2005 protokolli parandus)

(6.6.2005 protokolli parandus)

Punkti 4 tekst peaks olema järgmine:

“Vabariigi presidendi 2. juuni 2005. aasta dekreediga, mis avaldati ELTs 3. juunil 2005, nimetati Brice Hortefeux Prantsuse valitsuse liikmeks.”

Kuna vastavalt esindajate otsest ja üldist Euroopa Parlamenti valimist käsitleva akti artikli 7 lõikele 1 ei saa seda ametit ühitada Euroopa Parlamendi liikme ametiga, siis otsustas parlament kodukorra artikli 4 lõike 4 alusel alates 03.06.2005 ametikoha vabastada ning teavitada sellest asjaomast liikmesriiki.

21.   Registrisse kantud kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)

(kodukorra artikkel 116)

Registrisse kantud kirjalikele deklaratsioonidele saadud allkirjade arv (kodukorra artikli 116 lõige 3):

| Dokumendi nr. | Esitaja | Allkirju |
| --- | --- | --- |
| 13/2005 | Diana Wallis, John Bowis, Charles Tannock, Catherine Stihler ja Jean Lambert | 267 |
| 14/2005 | Patrick Gaubert, Timothy Kirkhope ja Luis Herrero-Tejedor | 33 |
| 15/2005 | Marielle De Sarnez ja Bernard Lehideux | 67 |
| 16/2005 | Daniel Marc Cohn-Bendit, Andrew Duff, Alain Lamassoure ja Hannes Swoboda | 45 |
| 17/2005 | Maciej Marian Giertych ja Sylwester Chruszcz | 22 |
| 18/2005 | Michael Cramer, Bronisław Geremek, Bogusław Liberadzki, Erik Meijer ja Paul Rübig | 52 |
| 19/2005 | Frank Vanhecke, Milan Cabrnoch, Philip Claeys ja Koenraad Dillen | 17 |
| 20/2005 | Neil Parish, Paulo Casaca, Marios Matsakis, Caroline Lucas ja Miguel Portas | 236 |
| 21/2005 | Albert Jan Maat, Camiel Eurlings, Niels Busk, Edith Mastenbroek ja Struan Stevenson | 127 |
| 22/2005 | Roselyne Bachelot-Narquin, Pierre Schapira ja Patrick Gaubert | 37 |
| 23/2005 | Robert Evans, Richard Falbr, Helmut Kuhne, Thomas Mann ja Klaus-Heiner Lehne | 11 |
| 24/2005 | Wojciech Roszkowski | 60 |
| 25/2005 | Maciej Marian Giertych | 4 |
| 26/2005 | Andreas Mölzer | 4 |
| 27/2005 | Frank Vanhecke, Philip Claeys ja Koenraad Dillen | 5 |
| 28/2005 | Bill Newton Dunn | 3 |
| 29/2005 | Lydia Schenardi | 11 |
| 30/2005 | Antonio Tajani | 46 |
| 31/2005 | Gisela Kallenbach, Jillian Evans, Tobias Pflüger, Jean-Luc Dehaene ja Ana Maria Gomes | 31 |
| 32/2005 | Johan Van Hecke, Maria Martens, Margrietus van den Berg ja Luisa Morgantini | 26 |
| 33/2005 | Alyn Smith | 17 |
| 34/2005 | Richard Corbett | 24 |
| 35/2005 | Glenys Kinnock ja Catherine Stihler | 32 |
| 36/2005 | Glenys Kinnock | 37 |

Dokumendi nr.

Esitaja

Allkirju

13/2005

Diana Wallis, John Bowis, Charles Tannock, Catherine Stihler ja Jean Lambert

267

14/2005

Patrick Gaubert, Timothy Kirkhope ja Luis Herrero-Tejedor

33

15/2005

Marielle De Sarnez ja Bernard Lehideux

67

16/2005

Daniel Marc Cohn-Bendit, Andrew Duff, Alain Lamassoure ja Hannes Swoboda

45

17/2005

Maciej Marian Giertych ja Sylwester Chruszcz

22

18/2005

Michael Cramer, Bronisław Geremek, Bogusław Liberadzki, Erik Meijer ja Paul Rübig

52

19/2005

Frank Vanhecke, Milan Cabrnoch, Philip Claeys ja Koenraad Dillen

17

20/2005

Neil Parish, Paulo Casaca, Marios Matsakis, Caroline Lucas ja Miguel Portas

236

21/2005

Albert Jan Maat, Camiel Eurlings, Niels Busk, Edith Mastenbroek ja Struan Stevenson

127

22/2005

Roselyne Bachelot-Narquin, Pierre Schapira ja Patrick Gaubert

37

23/2005

Robert Evans, Richard Falbr, Helmut Kuhne, Thomas Mann ja Klaus-Heiner Lehne

11

24/2005

Wojciech Roszkowski

60

25/2005

Maciej Marian Giertych

4

26/2005

Andreas Mölzer

4

27/2005

Frank Vanhecke, Philip Claeys ja Koenraad Dillen

5

28/2005

Bill Newton Dunn

3

29/2005

Lydia Schenardi

11

30/2005

Antonio Tajani

46

31/2005

Gisela Kallenbach, Jillian Evans, Tobias Pflüger, Jean-Luc Dehaene ja Ana Maria Gomes

31

32/2005

Johan Van Hecke, Maria Martens, Margrietus van den Berg ja Luisa Morgantini

26

33/2005

Alyn Smith

17

34/2005

Richard Corbett

24

35/2005

Glenys Kinnock ja Catherine Stihler

32

36/2005

Glenys Kinnock

37

22.   Käesoleval istungil vastuvõetud tekstide edastamine

Vastavalt kodukorra artikli 172 lõikele 2 esitatakse istungi protokoll parlamendile kinnitamiseks järgmise istungi alguses.

Parlamendi nõusolekul edastatakse vastuvõetud tekstid asjaomastele asutustele ja isikutele.

23.   Järgmise osaistungjärgu toimumise ajakava

Järgmine osaistungjärk toimub 22.06.2005 — 23.06.2005.

24.   Istungjärgu vaheaeg

Euroopa Parlamendi istungjärk katkestati.

Istung lõppes kell 16.45.

Julian Priestley

peasekretär

Josep Borrell Fontelles

president

---

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

Allakirjutanud:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Aubert, Auken, Ayala Sender, Aylward, Bachelot-Narquin, Baco, Badía i Cutchet, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brok, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carnero González, Carollo, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Correia, Costa, Cottigny, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dionisi, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Duchoň, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Fontaine, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Goudin, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Laschet, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Fernand Le Rachinel, Janusz Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, López-Istúriz White, Louis, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Markov, Marques, Martens, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Napoletano, Nattrass, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Oviir, Pack, Pafilis, Borut Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schwab, Seeber, Segelström, Seppänen, Siekierski, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Spautz, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wierzejski, Wise, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

I LISA

HÄÄLETUSTE TULEMUSED

Lühendid ja sümbolid

| + | vastu võetud |
| --- | --- |
| - | tagasi lükatud |
| ↓ | kehtetuks muutunud |
| tagasi | tagasi võetud |
| NH (..., ..., ...) | nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| EH (..., ..., ...) | elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| osa | hääletus osade kaupa |
| eraldi | hääletus eraldi |
| me | muudatusettepanek |
| KME | kompromissmuudatusettepanek |
| VO | vastav osa |
| ÜME | ülimuslik muudatusettepanek |
| = | identsed muudatusettepanekud |
| § | lõige |
| art | artikkel |
| põhj | põhjendus |
| RE | resolutsiooni ettepanek |
| RÜE | resolutsiooni ühisettepanek |
| SH | salajane hääletus |

+

vastu võetud

-

tagasi lükatud

↓

kehtetuks muutunud

tagasi

tagasi võetud

NH (..., ..., ...)

nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

EH (..., ..., ...)

elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

osa

hääletus osade kaupa

eraldi

hääletus eraldi

me

muudatusettepanek

KME

kompromissmuudatusettepanek

VO

vastav osa

ÜME

ülimuslik muudatusettepanek

=

identsed muudatusettepanekud

§

lõige

art

artikkel

põhj

põhjendus

RE

resolutsiooni ettepanek

RÜE

resolutsiooni ühisettepanek

SH

salajane hääletus

1.   Rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitlev leping *

Raport: Duarte FREITAS (A6-0157/2005)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | NH | + | 473, 6, 11 |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

tervikhääletus

NH

+

473, 6, 11

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

PPE-DE: lõpphääletus

2.   Euroopa konkurentsivõime tugevdamine

Raport: Dominique VLASTO (A6-0148/2005)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | NH | + | 472, 38, 47 |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

tervikhääletus

NH

+

472, 38, 47

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

PPE-DE: lõpphääletus

3.   Eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamine **I

Raport: Othmar KARAS (A6-0168/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pädeva komisjoni muudatusettepanekud — hääletus plokkide kaupa | 4
  6-9 | komisjon | EH | + | 297, 262, 12 |
| vastutava komisjoni muudatusettepanekud — eraldi hääletus | 1 | komisjon | eraldi | + | |
| 2 | komisjon | eraldi | + | |
| 3 | komisjon | eraldi | + | |
| 5 | komisjon | eraldi | + | |
| hääletus: muudetud ettepanek | NH | + | 311, 114, 169 |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | NH | + | 311, 115, 175 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

pädeva komisjoni muudatusettepanekud — hääletus plokkide kaupa

4

6-9

komisjon

EH

+

297, 262, 12

vastutava komisjoni muudatusettepanekud — eraldi hääletus

1

komisjon

eraldi

+

2

komisjon

eraldi

+

3

komisjon

eraldi

+

5

komisjon

eraldi

+

hääletus: muudetud ettepanek

NH

+

311, 114, 169

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

NH

+

311, 115, 175

Taotlused eraldi hääletuseks:

PSE: me 1, 2 ja 5

Verts/ALE : me 1, 2 ja 3

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

PSE : lõpphääletus

Verts/ALE : muudetud ettepanek ja lõpphääletus

4.   Polütsükliliste süsivesinike turustamine ja kasutamine täiteõlides ja rehvides ***I

Raport: Adamos ADAMOU (A6-0104/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| plokk nr 1




  — kompromiss | 1
  8-11 | komisjon


  PPE-DE, PSE, ALDE, GUE/NGL + IND/DEM | | + | |
| plokk nr 2 | 2-7 | komisjon | | ? | |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

plokk nr 1

— kompromiss

1

8-11

komisjon

PPE-DE, PSE, ALDE, GUE/NGL + IND/DEM

+

plokk nr 2

2-7

komisjon

?

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

Muudatusettepanekud 12 ja 15 võeti tagasi.

5.   Ülemäärane eelarvepuudujääk *

Raport: Othmar KARAS (A6-0158/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vastutava komisjoni muudatusettepanekud — eraldi hääletus | 1 | komisjon | eraldi | + | |
| 2 | komisjon | eraldi | + | |
| 4 | komisjon | eraldi/ EH | + | 298, 282, 23 |
| 5 | komisjon | eraldi | + | |
| 7 | komisjon | eraldi/EH | + | 306, 277, 23 |
| artikkel 2, § 3 | 6 | komisjon | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 8 | PSE | | - | |
| põhjendus 6 | 3 | komisjon | NH | - | 298, 304, 8 |
| 9 | Verts/ALE | NH | - | 270, 327, 17 |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | NH | + | 320, 116, 163 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

vastutava komisjoni muudatusettepanekud — eraldi hääletus

1

komisjon

eraldi

+

2

komisjon

eraldi

+

4

komisjon

eraldi/ EH

+

298, 282, 23

5

komisjon

eraldi

+

7

komisjon

eraldi/EH

+

306, 277, 23

artikkel 2, § 3

6

komisjon

osa

1

+

2

+

8

PSE

-

põhjendus 6

3

komisjon

NH

-

298, 304, 8

9

Verts/ALE

NH

-

270, 327, 17

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

NH

+

320, 116, 163

Taotlused eraldi hääletuseks:

PSE : me 3 ja 4

Verts/ALE : me-d 1 ja 2, 4 ja 7, 5

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

PSE : lõpphääletus

Verts/ALE : me 3 ja 9, lõpphääletus

Taotlused eraldi hääletuseks:

Verts/ALE

Me 6

1. osa: esimene muudatus: “mis peavad olema ... tuleb arvestada”

2. osa: teine muudatus: “Euroopa Parlamenti ... korrapäraselt teavitada”

6.   Vahemere kalavarude säästev kasutamine *

Raport: Carmen FRAGA ESTÉVEZ (A6-0112/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pädeva komisjoni muudatusettepanekud — hääletus plokkide kaupa | 1-9
  11-23
  25-26 | komisjon | | + | |
| artikkel 7 | 34 | IND/DEM | NH | - | 92, 503, 15 |
| 32 | Verts/ALE | | - | |
| 10 | komisjon | NH | + | 525, 75, 8 |
| artikkel 13, § 1 | 27 | UEN | | - | |
| artikkel 13, § 3 | 28 | UEN | | - | |
| 35 | PSE | EH | - | 267, 336, 5 |
| pärast artiklit 25 | 33 | Verts/ALE | | - | |
| II lisa punkt 2 | 29 | UEN | | - | |
| II lisa punkt 3 | 30=
  36= | UEN
  PSE | | - | |
| 24 | komisjon | | + | |
| II lisa punkt 4 | 31=
  37= | UEN
  PSE | | - | |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

pädeva komisjoni muudatusettepanekud — hääletus plokkide kaupa

1-9

11-23

25-26

komisjon

+

artikkel 7

34

IND/DEM

NH

-

92, 503, 15

32

Verts/ALE

-

10

komisjon

NH

+

525, 75, 8

artikkel 13, § 1

27

UEN

-

artikkel 13, § 3

28

UEN

-

35

PSE

EH

-

267, 336, 5

pärast artiklit 25

33

Verts/ALE

-

II lisa punkt 2

29

UEN

-

II lisa punkt 3

30=

36=

UEN

PSE

-

24

komisjon

+

II lisa punkt 4

31=

37=

UEN

PSE

-

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

IND/DEM: me 10 ja 34

7.   Seadusliku ja ebaseadusliku ümberasumise vahelised seosed ja ümberasujate lõimimine

Raport: Patrick GAUBERT (A6-0136/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | 9 | IND/DEM | | - | |
| § 2 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 3 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 4 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/EH | + | 439, 152, 6 |
| § 5 | 10 | IND/DEM | | - | |
| § 6 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 10 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 11 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 14 | § | originaaltekst | eraldi/ EH | + | 330, 252, 12 |
| § 16 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 18 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 19 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 20 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 21 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 26 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| pärast § 26 | 8 | GUE/NGL | | - | |
| § 27 | § | originaaltekst | NH | + | 507, 88, 13 |
| § 29 | 1 | Verts/ALE | EH | - | 218, 348, 37 |
| § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 30 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 32 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 35 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 36 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 37 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 38 | 11 | IND/DEM | | - | |
| § 39 | 3 | GUE/NGL | EH | - | 245, 353, 5 |
| § 40 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 41 | 4 | GUE/NGL | | - | |
| § 42 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 43 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| pärast § 43 | 5 | GUE/NGL | NH | - | 79, 514, 9 |
| § 46 | 6 | GUE/NGL | | - | |
| § 50 | 7 | GUE/NGL | NH | - | 251, 347, 10 |
| § | originaaltekst | osa | | |
| 1/NH | + | 497, 91, 14 |
| 2/NH | + | 411, 181, 12 |
| § 51 | 12 | IND/DEM | | - | |
| 2 | Verts/ALE | NH | - | 245, 357, 6 |
| § 52 | § | originaaltekst | NH | + | 515, 82, 8 |
| § 54 | 13 | IND/DEM | | - | |
| § 55 | 14 | IND/DEM | | - | |
| § 56 | § | originaaltekst | NH | + | 523, 58, 25 |
| põhjendus B | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| põhjendus C | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| põhjendus F | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| põhjendus G | § | originaaltekst | NH | + | 462, 96, 46 |
| põhjendus I | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| põhjendus L | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| põhjendus M | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| põhjendus O | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| põhjendus P | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 431, 124, 49 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

§ 1

9

IND/DEM

-

§ 2

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 3

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 4

§

originaaltekst

osa

1

+

2/EH

+

439, 152, 6

§ 5

10

IND/DEM

-

§ 6

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 10

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 11

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 14

§

originaaltekst

eraldi/ EH

+

330, 252, 12

§ 16

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 18

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 19

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 20

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 21

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 26

§

originaaltekst

eraldi

+

pärast § 26

8

GUE/NGL

-

§ 27

§

originaaltekst

NH

+

507, 88, 13

§ 29

1

Verts/ALE

EH

-

218, 348, 37

§

originaaltekst

osa

1

+

2

-

§ 30

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 32

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 35

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 36

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 37

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 38

11

IND/DEM

-

§ 39

3

GUE/NGL

EH

-

245, 353, 5

§ 40

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 41

4

GUE/NGL

-

§ 42

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 43

§

originaaltekst

eraldi

+

pärast § 43

5

GUE/NGL

NH

-

79, 514, 9

§ 46

6

GUE/NGL

-

§ 50

7

GUE/NGL

NH

-

251, 347, 10

§

originaaltekst

osa

1/NH

+

497, 91, 14

2/NH

+

411, 181, 12

§ 51

12

IND/DEM

-

2

Verts/ALE

NH

-

245, 357, 6

§ 52

§

originaaltekst

NH

+

515, 82, 8

§ 54

13

IND/DEM

-

§ 55

14

IND/DEM

-

§ 56

§

originaaltekst

NH

+

523, 58, 25

põhjendus B

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

põhjendus C

§

originaaltekst

eraldi

+

põhjendus F

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

3

+

põhjendus G

§

originaaltekst

NH

+

462, 96, 46

põhjendus I

§

originaaltekst

eraldi

+

põhjendus L

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

põhjendus M

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

põhjendus O

§

originaaltekst

eraldi

+

põhjendus P

§

originaaltekst

eraldi

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

431, 124, 49

Taotlused eraldi hääletuseks:

GUE/NGL:

Põhj B

1. osa: kogu tekst välja arvatud sõnad “sellest tulenevat sisserännet”

2. osa: need sõnad

Põhj M

1. osa: kogu tekst välja arvatud sõna “muutmine”

2. osa: need sõnad

§ 3

1. osa:“rõhutab, et ... valdkonnapõhine”

2. osa:“tervitab seepärast ... Euroopa Parlamendi”

§ 11

1. osa:“julgustab arvestama ... välispoliitikas”

2. osa:“kutsub liikmesriike ... põhjuste kõrvaldamiseks”

§ 21

1. osa:“kinnitab veel kord ... üheks prioriteediks”

2. osa:“avaldab rahulolu ... transiitriikidega”

§ 32

1. osa: kogu tekst välja arvatud sõnad “ja eelkõige ... haldamiseks”

2. osa: need sõnad

§ 35

1. osa:“kutsub liikmesriike ... lisaväärtuse üle”

2. osa:“võttes arvesse ... vastu võtta”

§ 40

1. osa: kogu tekst välja arvatud sõna “lisa”

2. osa: see sõna

§ 42

1. osa: kogu tekst välja arvatud sõnad “mis vastaks paremini tööturu vajadustele”

2. osa: need sõnad

§ 50

1. osa: kogu tekst välja arvatud sõnad “soovib nõuda ... tunnustamist”

2. osa: need sõnad

Verts/ALE

§ 29

1. osa: kogu tekst välja arvatud sõnad “suurendavad ebaseaduslikku ümberasumist ega”

2. osa: need sõnad

UEN, IND/DEM

§ 6

1. osa:“avaldab kahetsust ... suunatud iseloomuga”

2. osa:“tuletab meelde ... ümberasumisvoogusid ohjeldada”

UEN

§ 36

1. osa:“on mures teatud ... minimaalseid põhiõigusi”

2. osa:“tuletab meelde... jätkusuutlikku edendamist”

IND/DEM, GUE/NGL

Põhj F

1. osa: terve tekst, v.a sõnad “tugevdada” ja “põhiõiguste harta ja”

2. osa:“tugevdada”

3. osa:“põhiõiguste harta”

Põhj L

1. osa: terve tekst, v.a sõnad “institutsioonide võimel käivitada teabekampaaniaid kultuuridevahelise ühiskonna loomiseks”

2. osa: need sõnad

§ 2

1. osa:“avaldab kahetsust nõukogu ... ühtne sisserändepoliitika”

2. osa:“jäädes rahule sellega ... säilitatud üksmeelsus”

§ 4

1. osa:“toonitab, et ühise põhiõigustega ... üks tähtsamaid ettevõtmisi”

2. osa:“nagu märgitud Euroopa põhiseaduse lepingus”

§ 16

1. osa:“terve tekst, v.a sõnad palub komisjonil julgustada ... kus on piisavad vastuvõtuvõimalused”

2. osa: need sõnad

§ 18

1. osa:“leiab, et välispiiride haldamise ... loodaks ühenduse piirifond”

2. osa:“ning tugevdada ... ühised konsulaaresindused”

§ 20

1. osa: terve tekst, v.a sõnad “Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ning”

2. osa: need sõnad

§ 37

1. osa:“on teadlik, et liikmesriigid ... oma territooriumil”

2. osa:“kuid toetab mõtet ... juurdepääs tööturule”

Taotlused eraldi hääletuseks:

GUE/NGL: põhj C ja P, §§ 10, 14, 18, 19, 26 ja 29

PPE-DE põhj I et O ja §§ 2, 4, 6, 18, 29, 30 ja 32

IND/DEM: §§ 36 ja 43

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

GUE/NGL: me 5

PPE-DE: põhj G, §§ 50 ja 52, me 2 ja 7 ja lõpphääletus

IND/DEM: §§ 27 ja 56

8.   Patsientide liikuvus ja tervishoiualased arengu

Raport: John BOWIS (A6-0129/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 2 | 2 | IND/DEM | | + | |
| § 4 | 5 | PPE-DE | | + | |
| 3 | IND/DEM | | ? | |
| § | originaaltekst | | ? | |
| § 7 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 12 | 4 | IND/DEM | | - | |
| § 40 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 46 | 1 | ALDE | | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 554, 12, 18 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

§ 2

2

IND/DEM

+

§ 4

5

PPE-DE

+

3

IND/DEM

?

§

originaaltekst

?

§ 7

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 12

4

IND/DEM

-

§ 40

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 46

1

ALDE

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

554, 12, 18

Muudatusettepanek asendab lõiget 4, selmet lisada uus lõige 4 a.

Taotlused eraldi hääletuseks:

ALDE

§ 7

1. osa:“usub, et juhistes peaks...pensionäride erihooldus”

2. osa:“osutab, et hoolduse ... ebasoodsamasse olukorda”

§ 40

1. osa: terve tekst, v.a sõnad “väljendab kahetsust aeg-ajalt kerkivate ebakõlade üle siseturu ja tervishoiu eesmärkide vahel”

2. osa: need sõnad

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

PPE-DE: lõpphääletus

9.   ÜRO reform

Resolutsiooni ettepanek: B6-0328/2005

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AFET komisjoni resolutsiooni ettepanek (B6-0328/2005) |
| pärast § 8 | 1/rev | PSE | NH | + | 460, 95, 26 |
| § 9 | 9 | Verts/ALE | | - | |
| § 15 | 10 | Verts/ALE | EH | + | 461, 104, 14 |
| § 16 | 11 | Verts/ALE | | - | |
| pärast § 16 | 2 | PSE | | + | |
| 3 | PSE | | + | |
| § 19 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3/NH | + | 461, 92, 28 |
| § 20 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/NH | + | 437, 108, 29 |
| 3/NH | + | 418, 137, 21 |
| § 21 | 16 | UEN | | - | |
| § | originaaltekst | osa | | |
| 1/NH | + | 450, 101, 26 |
| 2/NH | + | 375, 164, 32 |
| § 22 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 27 | 15 ÜME | PPE-DE | | - | |
| pärast § 27 | 5 | ALDE | | - | |
| § 28 | 12 | Verts/ALE | | - | |
| § 30 | 13 | Verts/ALE | | - | |
| § 33 | 14 | Verts/ALE | EH | + | 439, 120, 5 |
| § 35 | 4 | ALDE | | + | |
| § 36 | 6 ÜME | ALDE | | - | |
| § 37 | 7 | ALDE | | - | |
| pärast põhj B | 8 | Verts/ALE | EH | - | 269, 295, 6 |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

AFET komisjoni resolutsiooni ettepanek (B6-0328/2005)

pärast § 8

1/rev

PSE

NH

+

460, 95, 26

§ 9

9

Verts/ALE

-

§ 15

10

Verts/ALE

EH

+

461, 104, 14

§ 16

11

Verts/ALE

-

pärast § 16

2

PSE

+

3

PSE

+

§ 19

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

3/NH

+

461, 92, 28

§ 20

§

originaaltekst

osa

1

+

2/NH

+

437, 108, 29

3/NH

+

418, 137, 21

§ 21

16

UEN

-

§

originaaltekst

osa

1/NH

+

450, 101, 26

2/NH

+

375, 164, 32

§ 22

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 27

15 ÜME

PPE-DE

-

pärast § 27

5

ALDE

-

§ 28

12

Verts/ALE

-

§ 30

13

Verts/ALE

-

§ 33

14

Verts/ALE

EH

+

439, 120, 5

§ 35

4

ALDE

+

§ 36

6 ÜME

ALDE

-

§ 37

7

ALDE

-

pärast põhj B

8

Verts/ALE

EH

-

269, 295, 6

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

IND/DEM: lg 21 ja lg 19 3. osa ning lg 20 2. osa

PSE : me 1

Taotlused eraldi hääletuseks:

IND/DEM: § 22

PSE : §§ 20, 21

Taotlused eraldi hääletuseks:

PPE-DE, IND/DEM

§ 19

1. osa:“on veendunud, et ... võimaldavaid töömeetodeid”

2. osa:“leiab, et ... on võimalikud”

3. osa:“ja rõhutab, et ... liikmekoha saamiseks”

§ 20

1 osa: “võtab teadmiseks ... sealhulgas Euroopale”

2 osa: “väljendab seisukohta ... välispoliitika kaudu”, välja arvatud sõna “alaline”

3 osa: sõna “alaline”

PPE-DE

§ 21

1. osa:“leiab samas ... asjakohane kord”

2. osa:“et määrata ... on täidetud”

10.   Atlandiülesed suhted

Resolutsiooni ettepanekud: B6-0350/2005, B6-0352/2005, B6-0354/2005, B6-0357/2005 et B6-0358/2005

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0350/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, UEN) |
| § 1 | 2 | PSE | | + | |
| pärast § 1 | 5 | Verts/ALE | | - | |
| § 3 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| pärast § 3 | 3 | PSE | | + | |
| 6 | Verts/ALE | | - | |
| § 8 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| pärast § 8 | 7 | Verts/ALE | | tagasi | |
| lg 9, punkt c, pärast allpunkti iii | 4 | PSE | | + | |
| § 10 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/EH | + | 302, 243, 10 |
| pärast § 10 | 8 | Verts/ALE | NH | - | 238, 286, 26 |
| 9 | Verts/ALE | | - | |
| pärast § 12 | 10 | Verts/ALE | NH | - | 229, 313, 17 |
| 11 | Verts/ALE | NH | - | 230, 312, 13 |
| § 13 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| pärast § 14 | 12 | Verts/ALE | | tagasi | |
| pärast põhj G | 1 | PSE | | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |
| resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0350/2005 | | PSE | | ? | |
| B6-0352/2005 | | PPE-DE | | ? | |
| B6-0354/2005 | | ALDE | | ? | |
| B6-0357/2005 | | UEN | | ? | |
| B6-0358/2005 | | Verts/ALE | | ? | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0350/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, UEN)

§ 1

2

PSE

+

pärast § 1

5

Verts/ALE

-

§ 3

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

pärast § 3

3

PSE

+

6

Verts/ALE

-

§ 8

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

pärast § 8

7

Verts/ALE

tagasi

lg 9, punkt c, pärast allpunkti iii

4

PSE

+

§ 10

§

originaaltekst

osa

1

+

2/EH

+

302, 243, 10

pärast § 10

8

Verts/ALE

NH

-

238, 286, 26

9

Verts/ALE

-

pärast § 12

10

Verts/ALE

NH

-

229, 313, 17

11

Verts/ALE

NH

-

230, 312, 13

§ 13

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

pärast § 14

12

Verts/ALE

tagasi

pärast põhj G

1

PSE

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0350/2005

PSE

?

B6-0352/2005

PPE-DE

?

B6-0354/2005

ALDE

?

B6-0357/2005

UEN

?

B6-0358/2005

Verts/ALE

?

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

Verts/ALE : me 8, 10, 11

Taotlused eraldi hääletuseks:

Verts/ALE

§ 3

1. osa:“on seisukohal ... poliitiliseks kohustuseks”

2. osa:“on seisukohal .... dialoogi sisseseadmine”

PSE

§ 8

1. osa:“märgib, et viisapoliitika ... praegune diskrimineerimine”

2. osa:“eelkõige uute... kodanike suhtes”

§ 10

1. osa:“tuletab meelde, et ... koostööd tegema”

2. osa:“on seisukohal, et ... regulatiivses valdkonnas”

§ 13

1. osa:“kinnitab seisukohta, et ... võimsuse vahel”

2. osa:“soovitab sellel ... neid suhteid”

Taotlused eraldi hääletuseks:

Verts/ALE: §§ 10, 13

11.   Olukord Usbekistanis

Resolutsiooni ettepanekud: B6-0370/2005, B6-0371/2005, B6-0372/2005, B6-0373/2005, B6-0374/2005 et B6-0377/2005

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0370/2005




  (PPE-DE, PSE, Verts/ALE, ALDE, GUE/NGL, UEN) |
| § 5 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 12 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |
| resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0370/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0371/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0372/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0373/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0374/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0377/2005 | | UEN | | ↓ | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0370/2005

(PPE-DE, PSE, Verts/ALE, ALDE, GUE/NGL, UEN)

§ 5

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 12

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0370/2005

Verts/ALE

↓

B6-0371/2005

GUE/NGL

↓

B6-0372/2005

ALDE

↓

B6-0373/2005

PSE

↓

B6-0374/2005

PPE-DE

↓

B6-0377/2005

UEN

↓

Taotlused eraldi hääletuseks:

GUE/NGL

§ 5

1. osa: kogu tekst välja arvatud sõnad “suunata ELi abi ... VVOde kaudu”

2. osa: need sõnad

§ 12

1. osa:“nõuab tungivalt, et ... välismaised esindused”

2. osa:“ja esitaks ... tegevuse üle”

12.   Tööhõive ja tootlikkus ning nende panus majanduskasvu

Raport: Ona JUKNEVIČIENE (A6-0109/2005)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | 3 | GUE/NGL | | - | |
| § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 2 | 4 | GUE/NGL | | - | |
| § 4 | 5 | GUE/NGL | osa | | |
| 1 | - | |
| 2 | - | |
| 3 | - | |
| § | originaaltekst | NH | + | 396, 89, 20 |
| pärast § 4 | 6 | GUE/NGL | | - | |
| § 6 | § | originaaltekst | NH | + | 306, 199, 5 |
| § 9 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 11 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| § 13 | 7 | GUE/NGL | | - | |
| § | originaaltekst | eraldi/EH | + | 269, 226, 3 |
| § 14 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| pärast § 14 | 8 | GUE/NGL | | - | |
| § 15 | 9 ÜME | GUE/NGL | NH | - | 61, 430, 7 |
| § 17 | § | originaaltekst | NH | + | 441, 49, 12 |
| pärast põhj A | 1 | GUE/NGL | | - | |
| pärast põhj B | 2 | GUE/NGL | | - | |
| põhjendus G | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

§ 1

3

GUE/NGL

-

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 2

4

GUE/NGL

-

§ 4

5

GUE/NGL

osa

1

-

2

-

3

-

§

originaaltekst

NH

+

396, 89, 20

pärast § 4

6

GUE/NGL

-

§ 6

§

originaaltekst

NH

+

306, 199, 5

§ 9

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

§ 11

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

3

+

§ 13

7

GUE/NGL

-

§

originaaltekst

eraldi/EH

+

269, 226, 3

§ 14

§

originaaltekst

osa

1

+

2

-

pärast § 14

8

GUE/NGL

-

§ 15

9 ÜME

GUE/NGL

NH

-

61, 430, 7

§ 17

§

originaaltekst

NH

+

441, 49, 12

pärast põhj A

1

GUE/NGL

-

pärast põhj B

2

GUE/NGL

-

põhjendus G

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

Taotlused eraldi hääletuseks:

PPE-DE, ALDE

§ 14

1. osa:“tunnistab avalike ... kasvu edendamisse”

2. osa:“kritiseerib sügavalt ... juhtimise all”

IND/DEM

Põhj G

1. osa:“arvestades, et ... tööhõive arendamiseks”

2. osa:“ning mis näitab ... puudumise probleemiga”

§ 9

1. osa:“leiab, et ... tootlikkuse puhul”

2. osa:“ning, et komisjon ... ja innovatsiooni”

§ 11

1. osa:“märgib, et ... õigusaktide lihtsustamisele” ilma sõnadeta “ja siseriiklike”

2. osa:“ja siseriiklike”

3. osa:“ja mõjude hindamise ... riskikapital”

Verts/ALE

Me 5

1. osa:“rõhutab asjaolu, et ... ühtekuuluvust”

2. osa:“on seisukohal, et ... tööhõive kasvule”

3. osa:“ning meenutab ... töötusega võitlemisele”

Taotlused eraldi hääletuseks:

Verts/ALE: §§ 1, 13

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

IND/DEM: §§ 4, 6, 17 ja 9 ÜME (§ 15)

13.   Boliivia

Resolutsiooni ettepanekud: B6-0361/2005, B6-0362/2005, B6-065/2005, B6-0367/2005 et B6-0376/2005

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0361/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| § 1 | 1=
  6= | Verts/ALE
  GUE/NGL | NH | - | 21, 48, 1 |
| § 2 | 2=
  7= | Verts/ALE
  GUE/NGL | NH | - | 18, 58, 1 |
| § 3 | 8 | GUE/NGL | NH | - | 17, 59, 2 |
| 3 | Verts/ALE | | - | |
| pärast § 3 | 9 | GUE/NGL | | - | |
| 4 | Verts/ALE | | - | |
| 5 | Verts/ALE | | - | |
| 10 | GUE/NGL | NH | - | 15, 59, 6 |
| 11 | GUE/NGL | | - | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |
| resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0361/2005 | | ALDE | | ? | |
| B6-0362/2005 | | PSE | | ? | |
| B6-0365/2005 | | Verts/ALE | | ? | |
| B6-0367/2005 | | GUE/NGL | | ? | |
| B6-0376/2005 | | PPE-DE | | ? | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0361/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL)

§ 1

1=

6=

Verts/ALE

GUE/NGL

NH

-

21, 48, 1

§ 2

2=

7=

Verts/ALE

GUE/NGL

NH

-

18, 58, 1

§ 3

8

GUE/NGL

NH

-

17, 59, 2

3

Verts/ALE

-

pärast § 3

9

GUE/NGL

-

4

Verts/ALE

-

5

Verts/ALE

-

10

GUE/NGL

NH

-

15, 59, 6

11

GUE/NGL

-

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0361/2005

ALDE

?

B6-0362/2005

PSE

?

B6-0365/2005

Verts/ALE

?

B6-0367/2005

GUE/NGL

?

B6-0376/2005

PPE-DE

?

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

GUE/NGL: me-d 1 ja 6, 2 ja 7, 8 ja 10

14.   Pressivabadus Alžeerias

Resolutsiooni ettepanekud: B6-0359/2005, B6-0363/2005, B6-0366/2005, B6-0368/2005, B6-0380/2005 et B6-0381/2005

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0359/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |
| resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0359/2005 | | ALDE | | ? | |
| B6-0363/2005 | | PSE | | ? | |
| B6-0366/2005 | | Verts/ALE | | ? | |
| B6-0368/2005 | | GUE/NGL | | ? | |
| B6-0380/2005 | | UEN | | ? | |
| B6-0381/2005 | | PPE-DE | | ? | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0359/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0359/2005

ALDE

?

B6-0363/2005

PSE

?

B6-0366/2005

Verts/ALE

?

B6-0368/2005

GUE/NGL

?

B6-0380/2005

UEN

?

B6-0381/2005

PPE-DE

?

15.   Aserbaidžaan

Resolutsiooni ettepanekud: B6-0360/2005, B6-0364/2005, B6-0369/2005, B6-0375/2005, B6-0378/2005, B6-0379/2005 et B6-0382/2005

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0360/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM, UEN) |
| pärast põhj J | 1 | Verts/ALE | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 78, 2, 2 |
| resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0360/2005 | | ALDE | | ? | |
| B6-0364/2005 | | PSE | | ? | |
| B6-0369/2005 | | GUE/NGL | | ? | |
| B6-0375/2005 | | PPE-DE | | ? | |
| B6-0378/2005 | | IND/DEM | | ? | |
| B6-0379/2005 | | Verts/ALE | | ? | |
| B6-0382/2005 | | UEN | | ? | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0360/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM, UEN)

pärast põhj J

1

Verts/ALE

osa

1

+

2

-

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

78, 2, 2

resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0360/2005

ALDE

?

B6-0364/2005

PSE

?

B6-0369/2005

GUE/NGL

?

B6-0375/2005

PPE-DE

?

B6-0378/2005

IND/DEM

?

B6-0379/2005

Verts/ALE

?

B6-0382/2005

UEN

?

Taotlused nimeliseks hääletuseks:

PPE-DE: lõpphääletus

Taotlused eraldi hääletuseks:

Verts/ALE

Me 1

1. osa: terve tekst, v.a sõnad “mille käigus Armeenia on okupeerinud osa Aserbaidžaani territooriumist ning”

2. osa: need sõnad

16.   Sotsiaalne hõlvamine uutes liikmesriikides

Raport: Csaba ÖRY (A6-0125/2005)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH — märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH — märkused

tervikhääletus

+

---

II LISA

NIMELISE HÄÄLETUSE TULEMUSED

1.   Freitase raport A6-0157/2005

Resolutsioon

Poolt: 473

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Ek, Fourtou, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Remek, Seppänen, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Rivera, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hennicot-Schoepges, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Batzeli, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Grabowska, Grech, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Evans Jillian, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 6

IND/DEM: Lundgren, de Villiers

NI: Helmer

PPE-DE: Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt

Erapooletuid: 11

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Nattrass, Salvini, Speroni

NI: Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

2.   Vlasto raport A6-0148/2005

Resolutsioon

Poolt: 472

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, De Michelis, Helmer, Martin Hans-Peter, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Kristovskis, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 38

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

PPE-DE: Ebner, Lewandowski, Olbrycht, Piskorski, Sonik

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 47

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Borghezio, Speroni

NI: Allister, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi

PPE-DE: McMillan-Scott

UEN: Camre, Krasts

Verts/ALE: van Buitenen

3.   Karasi raport A6-0168/2005

Komisjoni ettepanek

Poolt: 311

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren, Sinnott, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Kozlík, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Trautmann

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Zīle

Vastu: 114

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Gklavakis, Hatzidakis, Kratsa-Tsagaropoulou, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Samaras, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Kuc, Scheele

UEN: Angelilli, Berlato, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 169

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Konrad, Vlasto

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen

4.   Karasi raport A6-0168/2005

Resolutsioon

Poolt: 311

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren, Sinnott, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Kozlík, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klaß, Koch, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Hasse Ferreira

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Zīle

Vastu: 115

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Gklavakis, Hatzidakis, Kasoulides, Kratsa-Tsagaropoulou, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Samaras, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Corbey, De Keyser, Kuc

UEN: Angelilli, Berlato, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 175

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Konrad, Vlasto

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Fotyga, Janowski

Verts/ALE: van Buitenen

5.   Karasi raport A6-0158/2005

Muudatusettepanek 3

Poolt: 298

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren, Sinnott, Železný

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Kozlík, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Bielan, Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Vastu: 304

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Battilocchio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Bachelot-Narquin, Cesa, Daul, Descamps, De Veyrac, Dionisi, Fatuzzo, Fontaine, Gaubert, Gauzès, Grossetête, Guellec, Mathieu, Saïfi, Sudre, Tajani, Toubon, Vernola, Vlasto

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Krasts, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 8

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Allister, Baco, Mote

PPE-DE: Konrad

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

6.   Karasi raport A6-0158/2005

Muudatusettepanek 9

Poolt: 270

ALDE: Guardans Cambó, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Louis, Salvini, Sinnott, Speroni, de Villiers

NI: Mussolini

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Descamps, De Veyrac, Doyle, Gaubert, Gauzès, Guellec, Mauro, Millán Mon, Mitchell, Pomés Ruiz, Silva Peneda, Toubon, Vlasto

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, La Russa, Muscardini, Musumeci, Poli Bortone, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 327

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 17

ALDE: Cocilovo, Resetarits

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Rivera, Romagnoli, Schenardi

Verts/ALE: van Buitenen

7.   Karasi raport A6-0158/2005

Resolutsioon

Poolt: 320

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren, Sinnott, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Kozlík, Masiel, Mussolini, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Kuc, Pahor, Rosati, Tarand

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Vastu: 116

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Romagnoli, Schenardi

PSE: Corbey, De Keyser, Ferreira Anne, Glante, Leichtfried

UEN: Angelilli, Berlato, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 163

NI: Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Mölzer, Rivera

PPE-DE: Konrad, von Wogau

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre, Fotyga, Janowski

Verts/ALE: van Buitenen

8.   Fraga Estevezi raport A6-0112/2005

Muudatusettepanek 34

Poolt: 92

ALDE: Andria, Bourlanges, Cavada, Cocilovo, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Griesbeck, Jäätteenmäki, Jensen, Laperrouze, Lehideux, Manders, Morillon, Mulder, Pistelli, Prodi, Ries, Sbarbati, Toia

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Daul, Descamps, De Veyrac, Dombrovskis, Fontaine, Gaubert, Grossetête, Guellec, Lehne, Saïfi, Sudre, Toubon, Vatanen, Vlasto

PSE: Arif, Bono, Bourzai, Castex, Cottigny, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Laignel, Le Foll, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Reynaud, Roure, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Flautre

Vastu: 503

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Chatzimarkakis, Chiesa, Costa, Davies, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 15

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Lundgren

NI: Kozlík, Rivera

PPE-DE: Samaras

UEN: Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: van Buitenen

9.   Fraga Estevezi raport A6-0112/2005

Muudatusettepanek 10

Poolt: 525

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 75

ALDE: Andria, Cavada, Costa, De Sarnez, Fourtou, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Mulder, Pistelli, Prodi, Sbarbati, Toia

IND/DEM: Borghezio, Louis, Salvini, Speroni, de Villiers, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Daul, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Fontaine, Gaubert, Gauzès, Grossetête, Guellec, Mathieu, Mauro, Saïfi, Sudre, Toubon, Vatanen, Vlasto

PSE: Arif, Bono, Bourzai, Castex, Cottigny, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Laignel, Le Foll, Peillon, Poignant, Reynaud, Roure, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud

UEN: Bielan, Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Erapooletuid: 8

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Kozlík

PPE-DE: Belet

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

10.   Gaubert'i raport A6-0136/2005

Lõige 27

Poolt: 507

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brepoels, Březina, Brok, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 88

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Glattfelder, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere

Erapooletuid: 13

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Krasts, Ó Neachtain, Ryan, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

11.   Gaubert'i raport A6-0136/2005

Muudatusettepanek 5

Poolt: 79

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

PSE: Savary, Scheele

UEN: Angelilli, La Russa, Muscardini, Poli Bortone, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 514

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 9

ALDE: Resetarits

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Goepel

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen

12.   Gaubert'i raport A6-0136/2005

Muudatusettepanek 7

Poolt: 251

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Bonde, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, De Michelis

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 347

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Clark, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 10

ALDE: Resetarits

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Goepel, Lechner

PSE: Attard-Montalto

UEN: Poli Bortone

Verts/ALE: van Buitenen

13.   Gaubert'i raport A6-0136/2005

Lõige 50/1

Poolt: 497

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Brepoels, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klich, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Toubon, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 91

IND/DEM: Adwent, Batten, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Florenz, García-Margallo y Marfil, Goepel, Hannan, Heaton-Harris, Hieronymi, Kamall, Karas, Klaß, Koch, Konrad, Lehne, Lulling, McMillan-Scott, Nassauer, Nicholson, Niebler, Pack, Parish, Pieper, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Reul, Rübig, Schierhuber, Schröder, Schwab, Seeber, Škottová, Sommer, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Thyssen, Ulmer, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Krasts, Kristovskis, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 14

IND/DEM: Borghezio, Goudin, Louis, Lundgren, Sinnott, Speroni, de Villiers, Železný

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Mote

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

14.   Gaubert'i raport A6-0136/2005

Lõige 50/2

Poolt: 411

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Salvini, Sinnott, Speroni, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Masiel, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Böge, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klich, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, McGuinness, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Jonckheer, Turmes

Vastu: 181

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Berend, Bowis, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Florenz, Goepel, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hieronymi, Hoppenstedt, Jeggle, Kamall, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lehne, Lulling, McMillan-Scott, Mann Thomas, Nassauer, Nicholson, Niebler, Pack, Parish, Pieper, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Reul, Schröder, Schwab, Škottová, Sommer, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Ulmer, Van Orden, Vlasák, Wuermeling, Zvěřina

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 12

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Czarnecki Ryszard, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote, Rutowicz

PPE-DE: De Veyrac

PSE: Attard-Montalto

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

15.   Gaubert'i raport A6-0136/2005

Muudatusettepanek 2

Poolt: 245

ALDE: Cocilovo

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Sinnott

NI: Czarnecki Marek Aleksander

PPE-DE: Kaczmarek, von Wogau

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Poli Bortone

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 357

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 6

ALDE: Resetarits

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter

Verts/ALE: van Buitenen

16.   Gaubert'i raport A6-0136/2005

Lõige 52

Poolt: 515

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, De Michelis, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Crowley, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 82

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Maat, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Protasiewicz, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Aylward, Krasts, Kristovskis, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 8

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PSE: Attard-Montalto

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

17.   Gaubert'i raport A6-0136/2005

Lõige 56

Poolt: 523

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Sinnott, Speroni

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 58

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Helmer, Mote, Mussolini

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Szymański

Erapooletuid: 25

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Baco, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Reul

UEN: Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski

Verts/ALE: van Buitenen

18.   Gaubert'i raport A6-0136/2005

Põhjendus G

Poolt: 462

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klich, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 96

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Adwent, Batten, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Böge, Bowis, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Florenz, Goepel, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hieronymi, Hoppenstedt, Jeggle, Kamall, Klaß, Koch, Konrad, Lehne, McMillan-Scott, Mann Thomas, Nassauer, Nicholson, Niebler, Pack, Parish, Pieper, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Reul, Schröder, Schwab, Škottová, Sommer, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Ulmer, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 46

ALDE: Väyrynen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Louis, Salvini, Speroni, de Villiers, Železný

NI: Kozlík

PSE: Attard-Montalto

UEN: Camre, Krasts, Kristovskis, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

19.   Gaubert'i raport A6-0136/2005

Resolutsioon

Poolt: 431

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Buzek, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schöpflin, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vlasto, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 124

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Chichester, Deß, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Florenz, Friedrich, Gahler, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hieronymi, Hoppenstedt, Jeggle, Kamall, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Lechner, Lehne, Lulling, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mayer, Nassauer, Nicholson, Niebler, Pack, Pálfi, Parish, Pieper, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Rübig, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Škottová, Sommer, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Ulmer, Van Orden, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wuermeling, Zvěřina

UEN: Camre, Krasts, Zīle

Erapooletuid: 49

ALDE: Hennis-Plasschaert

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Brepoels, Březina, Busuttil, Demetriou, Karas, Pinheiro, Varela Suanzes-Carpegna

PSE: Attard-Montalto

UEN: Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

20.   Bowise raport A6-0129/2005

Resolutsioon

Poolt: 554

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 12

GUE/NGL: Krarup, Svensson

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Mussolini

Erapooletuid: 18

GUE/NGL: de Brún, McDonald

IND/DEM: Krupa, Louis, de Villiers

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi

Verts/ALE: van Buitenen

21.   B6-0328/2005 — ÜRO reform

Muudatusettepanek 1/rev.

Poolt: 460

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Kohlíček

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Kristovskis, Vaidere

Verts/ALE: Lichtenberger

Vastu: 95

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Lundgren, Sinnott, Železný

NI: Allister, Mote

PSE: Scheele

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 26

GUE/NGL: Kaufmann, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Knapman, Louis, Nattrass, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Schenardi

UEN: Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

22.   B6-0328/2005 — ÜRO reform

Lõige 19/3

Poolt: 461

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Guidoni, Henin, Kaufmann, Maštálka, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Rizzo, Seppänen, Verges, Wurtz

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 92

ALDE: Lehideux

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Meijer, Pafilis, Pflüger, Portas, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Camre, Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Erapooletuid: 28

ALDE: Chatzimarkakis

GUE/NGL: Flasarová, Krarup, Remek, Uca, Zimmer

IND/DEM: Sinnott

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Honeyball, Hughes, McAvan, McCarthy, Moraes, Skinner, Stihler, Titley, Whitehead, Wynn

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: van Buitenen

23.   B6-0328/2005 — ÜRO reform

Lõige 20/2

Poolt: 437

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Guidoni, Kaufmann, Morgantini, Musacchio, Portas, Rizzo

IND/DEM: Salvini

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Masiel, Mussolini, Rivera

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Kristovskis, La Russa, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 108

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Berlinguer

UEN: Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, Libicki, Muscardini, Musumeci, Roszkowski, Szymański

Erapooletuid: 29

ALDE: Chatzimarkakis

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PSE: Cashman, Castex, Corbett, Evans Robert, Gill, Honeyball, Hughes, McAvan, McCarthy, Moraes, Skinner, Stihler, Titley, Whitehead, Wynn

UEN: Aylward, Crowley, Krasts, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

24.   B6-0328/2005 — ÜRO reform

Lõige 20/3

Poolt: 418

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Guidoni, Kaufmann, Morgantini, Rizzo

IND/DEM: Salvini

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Caspary, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Surján, Szájer, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Kristovskis, La Russa, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 137

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Castiglione, Cesa, Chichester, Deva, Dionisi, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kudrycka, Lewandowski, Maat, McMillan-Scott, Mauro, Musotto, Nicholson, Olbrycht, Pack, Parish, Podestà, Purvis, Sartori, Saryusz-Wolski, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tajani, Tannock, Toubon, Van Orden, Vernola, Vlasák, Zappalà, Zvěřina

PSE: Sacconi

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 21

ALDE: Chatzimarkakis

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

NI: Baco, Kozlík

PSE: Cashman, Corbett, Ferreira Anne, Gill, Honeyball, Hughes, McAvan, McCarthy, Moraes, Skinner, Stihler, Titley, Whitehead, Wynn

UEN: Krasts

Verts/ALE: van Buitenen

25.   B6-0328/2005 — ÜRO reform

Lõige 21/1

Poolt: 450

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Guidoni, Henin, Kaufmann, Maštálka, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Remek, Rizzo, Seppänen, Verges, Wurtz

IND/DEM: Salvini

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Onesta, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 101

ALDE: Karim

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Meijer, Pflüger, Portas, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Buitenweg, Evans Jillian, Flautre, Harms

Erapooletuid: 26

ALDE: Chatzimarkakis

GUE/NGL: Flasarová, Pafilis, Toussas, Zimmer

NI: Baco, Kozlík

PSE: Cashman, Castex, Corbett, Evans Robert, Gill, Honeyball, Hughes, Kinnock, McAvan, McCarthy, Moraes, Skinner, Stihler, Titley, Whitehead, Wynn

UEN: Krasts

Verts/ALE: van Buitenen, Lipietz

26.   B6-0328/2005 — ÜRO reform

Lõige 21/2

Poolt: 375

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Davies, Deprez, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Catania

NI: Belohorská, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Caspary, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Bösch, Bono, Bourzai, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Crowley, Krasts, Kristovskis, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Graefe zu Baringdorf, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Ždanoka

Vastu: 164

ALDE: Andria, Cocilovo, Costa, De Sarnez, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Laperrouze, Lehideux, Pistelli, Prodi

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Castiglione, Cesa, Chichester, Deva, Dionisi, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kudrycka, Lewandowski, McMillan-Scott, Mauro, Musotto, Nicholson, Olbrycht, Parish, Piskorski, Podestà, Purvis, Sartori, Saryusz-Wolski, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tajani, Tannock, Van Orden, Vernola, Vlasák, Zappalà, Zvěřina

PSE: D'Alema, Falbr, Fava, Lavarra, Locatelli, Napoletano, Pittella, Sacconi, Vincenzi, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Cramer, Frassoni, Hammerstein Mintz, Hassi, Lipietz, Schlyter, Smith

Erapooletuid: 32

ALDE: Chatzimarkakis

GUE/NGL: Kaufmann, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten

NI: Baco, Kozlík

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Gill, Honeyball, Hughes, McAvan, McCarthy, Moraes, Skinner, Stihler, Titley, Whitehead, Wynn

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Jonckheer, Lambert, Onesta, Voggenhuber

27.   RC B6-0350/2005 — Atlandiülesed suhted

Muudatusettepanek 8

Poolt: 238

ALDE: Alvaro, Chiesa, Deprez, Duquesne, in 't Veld, Kacin, Matsakis, Resetarits, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Salvini

NI: Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter

PPE-DE: De Veyrac, Hoppenstedt, Mavrommatis, Posselt

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Napoletano, Obiols i Germà, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 286

ALDE: Andrejevs, Andria, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, De Sarnez, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Väyrynen, Watson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Masiel, Mussolini, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mathieu, Mauro, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Erapooletuid: 26

ALDE: Hall, Pistelli, Samuelsen

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Knapman, Louis, Nattrass, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mölzer, Rivera, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Samaras

Verts/ALE: van Buitenen

28.   RC B6-0350/2005 — Atlandiülesed suhted

Muudatusettepanek 10

Poolt: 229

ALDE: Alvaro, Chiesa, in 't Veld, Matsakis, Resetarits, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Antoniozzi

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 313

ALDE: Andrejevs, Andria, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Andrikienė, Ashworth, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 17

ALDE: Ek, Hall, Harkin, Manders, Pistelli, Toia

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Kozlík, Rivera

PPE-DE: Posselt

PSE: Rouček

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: van Buitenen

29.   RC B6-0350/2005 — Atlandiülesed suhted

Muudatusettepanek 11

Poolt: 230

ALDE: Alvaro, Chiesa, in 't Veld, Matsakis, Pistelli, Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Kauppi

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 312

ALDE: Andria, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Costa, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 13

ALDE: Bowles, Ek, Ortuondo Larrea, Samuelsen

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Kozlík

PPE-DE: Posselt

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: van Buitenen

30.   Jukneviciene raport A6-0109/2005

Lõige 4

Poolt: 396

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Železný

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Gröner, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Honeyball, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Panzeri, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Bielan, Crowley, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Frassoni

Vastu: 89

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Borghezio, Clark, Giertych, Goudin, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Claeys, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mölzer, Romagnoli

PSE: Goebbels, Hedkvist Petersen, Thomsen

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Erapooletuid: 20

NI: Kozlík, Martin Hans-Peter

PSE: Berès, Bono, Bourzai, Castex, Cottigny, Douay, Ferreira Anne, Guy-Quint, Le Foll, Lienemann, Moscovici, Patrie, Poignant, Reynaud, Roure, Vergnaud

UEN: Berlato

Verts/ALE: van Buitenen

31.   Jukneviciene raport A6-0109/2005

Lõige 6

Poolt: 306

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Watson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Le Pen Jean-Marie, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Cashman, Correia, Evans Robert, Gill, Glante, Grabowska, Honeyball, McCarthy, Madeira, Maňka, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Savary, Skinner, Tarand, Wynn

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Vastu: 199

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Goudin, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Whittaker, Wise

NI: Claeys, Gollnisch, Lang, Martinez, Mölzer, Romagnoli

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Goebbels, Golik, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Obiols i Germà, Panzeri, Patrie, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Erapooletuid: 5

NI: Allister, Kozlík, Martin Hans-Peter

PSE: Le Foll

Verts/ALE: van Buitenen

32.   Jukneviciene raport A6-0109/2005

Lõige 9

Poolt: 61

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Goudin, Lundgren, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Romagnoli

PSE: Arif, Bono, Carnero González, Castex, Cottigny, Douay, Ferreira Anne, Guy-Quint, Hamon, Le Foll, Lienemann, Masip Hidalgo, Moscovici, Patrie, Reynaud, Roure, Savary, Vergnaud

UEN: Camre

Verts/ALE: Flautre

Vastu: 430

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Watson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langendries, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Seeber, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Rossa, Désir, Dobolyi, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gröner, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Paleckis, Panzeri, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Ždanoka

Erapooletuid: 7

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mölzer

Verts/ALE: van Buitenen

33.   Jukneviciene raport A6-0109/2005

Lõige 17

Poolt: 441

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Watson

GUE/NGL: Morgantini, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Goudin, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langendries, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Seeber, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gröner, Guy-Quint, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Obiols i Germà, Paleckis, Panzeri, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Ždanoka

Vastu: 49

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Agnoletto, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Krupa, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Claeys, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli

PPE-DE: Lulling

PSE: Castex, Douay, Ferreira Anne, Hamon, Hegyi, Patrie

UEN: Camre

Verts/ALE: Kusstatscher, Lichtenberger, Lipietz

Erapooletuid: 12

GUE/NGL: Adamou, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Konrad

Verts/ALE: Aubert, van Buitenen, Joan i Marí, Onesta

34.   RC B6-0361/2005 — Boliivia

Muudatusettepanek 1 ja 6

Poolt: 21

GUE/NGL: Figueiredo, Meijer, Pafilis, Pflüger, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Giertych, Krupa

PSE: García Pérez, Masip Hidalgo, Pleguezuelos Aguilar, Sánchez Presedo, Scheele, Stihler

Verts/ALE: Isler Béguin, Lagendijk, Lichtenberger, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Smith

Vastu: 48

ALDE: Geremek, Guardans Cambó, Hall, Lynne, Maaten, Matsakis, Onyszkiewicz

IND/DEM: Belder, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Bowis, Daul, Deß, Fernández Martín, Fraga Estévez, Gaľa, Gräßle, Grossetête, Kaczmarek, Laschet, Mann Thomas, Mathieu, Mavrommatis, Olbrycht, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Roithová, Samaras, Schröder, Tannock, Varvitsiotis

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Ettl, Geringer de Oedenberg, Kindermann, Kuc

UEN: Libicki, Ó Neachtain

Erapooletuid: 1

PSE: Bullmann

35.   RC B6-0361/2005 — Boliivia

Muudatusettepanek 2 ja 7

Poolt: 18

GUE/NGL: Figueiredo, Kohlíček, Meijer, Pafilis, Pflüger, Strož, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Giertych, Krupa

PSE: Scheele

Verts/ALE: Isler Béguin, Lagendijk, Lichtenberger, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Smith

Vastu: 58

ALDE: Geremek, Guardans Cambó, Hall, Lynne, Maaten, Matsakis, Onyszkiewicz

IND/DEM: Belder, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Bowis, Caspary, Daul, Deß, Fernández Martín, Fraga Estévez, Gahler, Gaľa, Gräßle, Grossetête, Kaczmarek, Laschet, Mann Thomas, Mathieu, Mavrommatis, Olbrycht, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Roithová, Samaras, Schröder, Surján, Tannock, Varvitsiotis

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Ettl, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Kindermann, Kuc, Masip Hidalgo, Pleguezuelos Aguilar, Sakalas, Sánchez Presedo, Stihler, Yañez-Barnuevo García

UEN: Libicki, Ó Neachtain

Erapooletuid: 1

PSE: Bullmann

36.   RC B6-0361/2005 — Boliivia

Muudatusettepanek 8

Poolt: 17

GUE/NGL: Figueiredo, Kohlíček, Meijer, Pafilis, Pflüger, Strož, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Giertych, Krupa

Verts/ALE: Isler Béguin, Lagendijk, Lichtenberger, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Smith

Vastu: 59

ALDE: Geremek, Guardans Cambó, Hall, Lynne, Maaten, Matsakis, Onyszkiewicz

IND/DEM: Belder, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Bowis, Caspary, Daul, Deß, Fernández Martín, Fraga Estévez, Gahler, Gaľa, Gräßle, Grossetête, Kaczmarek, Laschet, Lechner, Mann Thomas, Mathieu, Mavrommatis, Olbrycht, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Roithová, Samaras, Schröder, Surján, Tannock, Varvitsiotis

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Ettl, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Kindermann, Kuc, Masip Hidalgo, Pleguezuelos Aguilar, Sakalas, Sánchez Presedo, Stihler, Yañez-Barnuevo García

UEN: Libicki, Ó Neachtain

Erapooletuid: 2

PSE: Bullmann, Scheele

37.   RC B6-0361/2005 — Boliivia

Muudatusettepanek 10

Poolt: 15

GUE/NGL: Figueiredo, Kohlíček, Meijer, Pafilis, Pflüger, Strož, Toussas, Triantaphyllides

Verts/ALE: Isler Béguin, Lagendijk, Lichtenberger, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Smith

Vastu: 59

ALDE: Geremek, Guardans Cambó, Hall, Lynne, Maaten, Matsakis, Onyszkiewicz

IND/DEM: Belder, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Böge, Bowis, Caspary, Daul, Deß, Fernández Martín, Fraga Estévez, Gahler, Gaľa, Gräßle, Grossetête, Kaczmarek, Laschet, Lechner, Mann Thomas, Mathieu, Mavrommatis, Montoro Romero, Olbrycht, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Roithová, Samaras, Schröder, Surján, Tannock, Varvitsiotis

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Ettl, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Kindermann, Kuc, Masip Hidalgo, Pleguezuelos Aguilar, Sakalas, Sánchez Presedo, Scheele, Stihler, Yañez-Barnuevo García

Erapooletuid: 6

IND/DEM: Giertych, Krupa

NI: Romagnoli

PSE: Bullmann

UEN: Libicki, Ó Neachtain

38.   RC B6-0360/2005 — Aserbaidžaan

Resolutsioon

Poolt: 78

ALDE: Geremek, Hall, Lynne, Maaten, Matsakis, Onyszkiewicz

GUE/NGL: Kohlíček, Meijer, Pflüger, Strož, Triantaphyllides

IND/DEM: Belder, Giertych, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak

NI: Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Böge, Bowis, Březina, Caspary, Daul, Deß, Fernández Martín, Fraga Estévez, Gahler, Gaľa, Gräßle, Grossetête, Kaczmarek, Laschet, Lechner, Mann Thomas, Mathieu, Mavrommatis, Montoro Romero, Olbrycht, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Roithová, Samaras, Schröder, Surján, Varvitsiotis

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Bullmann, Ettl, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Kindermann, Kuc, Masip Hidalgo, Pleguezuelos Aguilar, Sakalas, Sánchez Presedo, Scheele, Stihler, Yañez-Barnuevo García

UEN: Libicki, Ó Neachtain

Verts/ALE: Isler Béguin, Lagendijk, Lichtenberger, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Smith

Vastu: 2

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

Erapooletuid: 2

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

---

VASTUVÕETUD TEKSTID

P6_TA(2005)0229

Delfiinikaitse *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mille kohaselt Euroopa Ühendus sõlmib rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitleva lepingu (KOM(2004)0764 — C6-0245/2004 — 2004/0268(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2004)0764) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2004)0764) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõiguga; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõiguga;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, vastavalt millele nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0245/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, vastavalt millele nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0245/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7;

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A6-0157/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A6-0157/2005),

| 1. | kiidab ettepaneku võtta vastu nõukogu otsus muudetud kujul heaks ning kiidab heaks lepingu sõlmimise; |
| --- | --- |

1.

kiidab ettepaneku võtta vastu nõukogu otsus muudetud kujul heaks ning kiidab heaks lepingu sõlmimise;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

| (1 a) | Nõukogu 19. mai 2003. aasta määrusega(EÜ) nr 882/2003 luuakse tuunisaagi jälgimise ja kontrollimise süsteem

   (2); |
| --- | --- |

(1 a)

Nõukogu 19. mai 2003. aasta määrusega(EÜ) nr 882/2003 luuakse tuunisaagi jälgimise ja kontrollimise süsteem

   (2);

| (4) | Vaikse ookeani idaosa tuunide ja delfiinide kaitset käsitleval 35. valitsustevahelisel kohtumisel
  1998. aasta veebruaris
  võeti vastu rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitlev leping. |
| --- | --- |

(4)

Vaikse ookeani idaosa tuunide ja delfiinide kaitset käsitleval 35. valitsustevahelisel kohtumisel
  1998. aasta veebruaris
  võeti vastu rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitlev leping.

| (4) | Vaikse ookeani idaosa tuunide ja delfiinide kaitset käsitleval 35. valitsustevahelisel kohtumisel
  7. veebruaril 1998. aastal
  võeti vastu rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitlev leping.
  Lepingule kirjutati alla 21. mail 1998. aastal Washingtonis ning see jõustus 15. veebruaril 1999. aastal. |
| --- | --- |

(4)

Vaikse ookeani idaosa tuunide ja delfiinide kaitset käsitleval 35. valitsustevahelisel kohtumisel
  7. veebruaril 1998. aastal
  võeti vastu rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitlev leping.
  Lepingule kirjutati alla 21. mail 1998. aastal Washingtonis ning see jõustus 15. veebruaril 1999. aastal.

| (4 a) | Praeguseks on lepingul 15 osalisriiki: Boliivia, Colombia, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, Guatemala, Hispaania, Honduras,, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Peruu, USA, Vanuatu ja Venezuela. |
| --- | --- |

(4 a)

Praeguseks on lepingul 15 osalisriiki: Boliivia, Colombia, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, Guatemala, Hispaania, Honduras,, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Peruu, USA, Vanuatu ja Venezuela.

| (5 a) | Euroopa Liit tunnustab rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitleva lepingu (AIDCP) rolli säästva kalapüügi ja nimetatud lepingus osundatud märgistussüsteemi edendamisel, et tagada teiste liikide ja eelkõige delfiinide ökoloogiline säilimine. |
| --- | --- |

(5 a)

Euroopa Liit tunnustab rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitleva lepingu (AIDCP) rolli säästva kalapüügi ja nimetatud lepingus osundatud märgistussüsteemi edendamisel, et tagada teiste liikide ja eelkõige delfiinide ökoloogiline säilimine.

| (7) | Ühendus allkirjastas
  lepingu vastavalt nõukogu sellekohasele otsusele. |
| --- | --- |

(7)

Ühendus allkirjastas
  lepingu vastavalt nõukogu sellekohasele otsusele.

| (7) | Ühendus allkirjastas
  AIDCP täpsustades, et vastavalt nõukogu 7. juuni 1999. aasta otsusele 1999/386/EÜ

   (3)

  kohaldatakse seda ajutiselt kuni Ameerika Troopikatuunide Komisjoniga (IATTC) ametlikuks ühinemiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni. |
| --- | --- |

(7)

Ühendus allkirjastas
  AIDCP täpsustades, et vastavalt nõukogu 7. juuni 1999. aasta otsusele 1999/386/EÜ

   (3)

  kohaldatakse seda ajutiselt kuni Ameerika Troopikatuunide Komisjoniga (IATTC) ametlikuks ühinemiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

| (9) | Ühendus otsustas lepingut ajutiselt kohaldada kuni IATTCga (4) ühinemiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni. |
| --- | --- |

(9)

Ühendus otsustas lepingut ajutiselt kohaldada kuni IATTCga (4) ühinemiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

kustutatud

| (9 a) | Põhjenduses 7 osundatud AIDCP märgistus “delfiinile ohutu tuun” on praegu ainus, mida ühendus tunnustab. |
| --- | --- |

(9 a)

Põhjenduses 7 osundatud AIDCP märgistus “delfiinile ohutu tuun” on praegu ainus, mida ühendus tunnustab.

| (13 a) | AIDCP tekstis leiduv teave võib olla abiks tarbijaile lepingus osundatud piirkonnas püütud tuuni puudutavates ostuotsustes. |
| --- | --- |

(13 a)

AIDCP tekstis leiduv teave võib olla abiks tarbijaile lepingus osundatud piirkonnas püütud tuuni puudutavates ostuotsustes.

| (13 b) | Määrus (EÜ) nr 882/2003 sisaldab mõistete “delfiinile ohutu tuun” ja “delfiinile ohtlik tuun” definitsioone ning sellega nähakse ette nimetatud kahe tuunitüübi eristamine ja erinev märgistamine. |
| --- | --- |

(13 b)

Määrus (EÜ) nr 882/2003 sisaldab mõistete “delfiinile ohutu tuun” ja “delfiinile ohtlik tuun” definitsioone ning sellega nähakse ette nimetatud kahe tuunitüübi eristamine ja erinev märgistamine.

Artikkel 1 a

Seoses nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2003 jõustumisega võtab nõukogu meetmeid, mis võimaldavad katkematult teostada lepinguga reguleeritud piirkonnas toimuva tuunipüügi jälgimist ja kontrolli.

Artikkel 1 b

Ainult määruse (EÜ) nr 882/2003 artikli 3 mõistele “delfiinile ohutu tuun” vastav tuun võib kanda märgistust “delfiinile ohutu tuun”.

Artikkel 1 c

Ühendus toetab meetmeid, mille eesmärgiks on Euroopa tarbijate piisava ja pideva teavitamise tagamine AIDCPst tuleneva ökomärgistuse süsteemi suhtes.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

(2)  EÜT L 147, 12.6.1999, lk 23.

(3)  EÜT L 147, 12.6.1999, lk 23.

(4)  ELT L 127, 23.5.2003, lk 1.

P6_TA(2005)0230

Euroopa konkurentsivõime tugevdamine

Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa konkurentsivõime tugevdamise kohta — tööstuslike muutuste tagajärjed poliitikale ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate roll (2004/2154(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist “Kohanemine struktuuriliste muutustega: tööstuspoliitika laienenud Euroopale” (KOM(2004)0274); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist “Kohanemine struktuuriliste muutustega: tööstuspoliitika laienenud Euroopale” (KOM(2004)0274);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist “Proaktiivne konkurentsipoliitika konkurentsivõimelise Euroopa loomiseks” (KOM(2004)0293); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist “Proaktiivne konkurentsipoliitika konkurentsivõimelise Euroopa loomiseks” (KOM(2004)0293);

| — | võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingu artiklit II-76 (Ettevõtlusvabadus); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingu artiklit II-76 (Ettevõtlusvabadus);

| — | võttes arvesse 23.-24. märtsi 2000 Lissaboni Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi ja Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2000. aasta resolutsiooni (1) enne nimetatud Euroopa Ülemkogu; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23.-24. märtsi 2000 Lissaboni Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi ja Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2000. aasta resolutsiooni (1) enne nimetatud Euroopa Ülemkogu;

| — | võttes arvesse Koki raportit kasvu ja tööhõive kohta, mis esitati nõukogule ja komisjonile 3. novembril 2004; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Koki raportit kasvu ja tööhõive kohta, mis esitati nõukogule ja komisjonile 3. novembril 2004;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist “Koostöö majanduskasvu ja töökohtade nimel: Lissaboni strateegia uus algus” (KOM(2005)0024); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist “Koostöö majanduskasvu ja töökohtade nimel: Lissaboni strateegia uus algus” (KOM(2005)0024);

| — | võttes arvesse 22. ja 23. märtsi 2005 Brüsseli Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 22. ja 23. märtsi 2005 Brüsseli Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist “Ehitades meie ühist tulevikku: laienenud liidu poliitikaväljakutsed ja eelarvevahendid 2007-2013” (KOM(2004)0101) ning komisjoni teatist “Finantsperspektiivid 2007-2013” (KOM(2004)0487); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist “Ehitades meie ühist tulevikku: laienenud liidu poliitikaväljakutsed ja eelarvevahendid 2007-2013” (KOM(2004)0101) ning komisjoni teatist “Finantsperspektiivid 2007-2013” (KOM(2004)0487);

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (KOM(2004)0492); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (KOM(2004)0492);

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta (KOM(2004)0495); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta (KOM(2004)0495);

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsust, mis käsitleb mitmeaastast kava ettevõtjate ja ettevõtlusvaimu, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKE) arendamiseks (2001–2005) (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsust, mis käsitleb mitmeaastast kava ettevõtjate ja ettevõtlusvaimu, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKE) arendamiseks (2001–2005) (2);

| — | võttes arvesse Euroopa väikeettevõtluse hartat, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu Santa Maria da Feiras 2000. aasta juunis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa väikeettevõtluse hartat, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu Santa Maria da Feiras 2000. aasta juunis;

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa väikeettevõtluse harta rakendamise kohta (KOM(2005)0030); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa väikeettevõtluse harta rakendamise kohta (KOM(2005)0030);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist, mis käsitleb riskikapitali tegevuskava elluviimist (KOM(2003)0654); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist, mis käsitleb riskikapitali tegevuskava elluviimist (KOM(2003)0654);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist 'Euroopa haldus: parem õigusloome' (KOM(2002)0275); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist 'Euroopa haldus: parem õigusloome' (KOM(2002)0275);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist mõjuanalüüsi kohta (KOM(2002)0276); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist mõjuanalüüsi kohta (KOM(2002)0276);

| — | võttes arvesse oma 11. juuli 1991. aasta resolutsiooni ühenduse tööstuspoliitika kohta avatud ja konkureerivas keskkonnas (3), oma 29. juuni 1995. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta, mis käsitleb tööstuse konkurentsivõime poliitikat ELile, (4) ning oma 23. oktoobri 2003. aasta resolutsiooni tööstuspoliitika kohta laienenud Euroopas (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. juuli 1991. aasta resolutsiooni ühenduse tööstuspoliitika kohta avatud ja konkureerivas keskkonnas (3), oma 29. juuni 1995. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta, mis käsitleb tööstuse konkurentsivõime poliitikat ELile, (4) ning oma 23. oktoobri 2003. aasta resolutsiooni tööstuspoliitika kohta laienenud Euroopas (5);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A6-0148/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A6-0148/2005),

| A. | rõhutades ELi tööstussektori tähtsust, mis on töökohtade loomise, rikkuse tekke ja teenustesektori tegevuse allikas; |
| --- | --- |

A.

rõhutades ELi tööstussektori tähtsust, mis on töökohtade loomise, rikkuse tekke ja teenustesektori tegevuse allikas;

| B. | jagades komisjoni lähenemist, mis põhineb Euroopa tööstuse konkurentsivõimelisuse nõudel ja mille eesmärk on kohaneda tööstuslike muutustega; |
| --- | --- |

B.

jagades komisjoni lähenemist, mis põhineb Euroopa tööstuse konkurentsivõimelisuse nõudel ja mille eesmärk on kohaneda tööstuslike muutustega;

| C. | nentides, et tööstussektori tulevik on tihedalt seotud teenuste sektori majanduskasvuga, et teenused aitavad kaasa tootmise suuremale tootlikkusele ning tootmise kasv suurendab nõudlust teenuste järele; |
| --- | --- |

C.

nentides, et tööstussektori tulevik on tihedalt seotud teenuste sektori majanduskasvuga, et teenused aitavad kaasa tootmise suuremale tootlikkusele ning tootmise kasv suurendab nõudlust teenuste järele;

| D. | tundes rõõmu ELi uue kasvu- ja tööhõivestrateegia väljatöötamise üle; tuletades meelde ELi mahajäämust tööstuspoliitika valdkonnas ning vajadust tegutseda kiiresti ja tõhusalt; |
| --- | --- |

D.

tundes rõõmu ELi uue kasvu- ja tööhõivestrateegia väljatöötamise üle; tuletades meelde ELi mahajäämust tööstuspoliitika valdkonnas ning vajadust tegutseda kiiresti ja tõhusalt;

| E. | tõdedes, et ELi laienemine muutis oluliselt selle tööstuslikku struktuuri ning et rahvusvaheline konkurentsisurve on tugevnenud; |
| --- | --- |

E.

tõdedes, et ELi laienemine muutis oluliselt selle tööstuslikku struktuuri ning et rahvusvaheline konkurentsisurve on tugevnenud;

| F. | märkides tööstuspoliitika piirkondlikku laadi ja tööstusettevõtete teise kohta üleviimise laastavat mõju; rõhutades tööstuse restruktureerimise tähtsust piirkondades, kus toimub majanduse restruktureerimine; |
| --- | --- |

F.

märkides tööstuspoliitika piirkondlikku laadi ja tööstusettevõtete teise kohta üleviimise laastavat mõju; rõhutades tööstuse restruktureerimise tähtsust piirkondades, kus toimub majanduse restruktureerimine;

| G. | arvestades, et ELi ees seisab seoses elanikkonna vananemisega tohutu demograafiline probleem, millel on tööstussektorile selged tagajärjed, sealhulgas tööjõuturul osalemise languse näol; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi ees seisab seoses elanikkonna vananemisega tohutu demograafiline probleem, millel on tööstussektorile selged tagajärjed, sealhulgas tööjõuturul osalemise languse näol;

| H. | arvestades, et konkurentsivõime saavutamine sõltub inimressurssidest ning et tööhõive kvantitatiivne ja kvalitatiivne parandamine puudutab ka tööstust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et konkurentsivõime saavutamine sõltub inimressurssidest ning et tööhõive kvantitatiivne ja kvalitatiivne parandamine puudutab ka tööstust;

| I. | arvestades, et tööstus ei ole ühtlane tervik ja sektoripõhine lähenemine võimaldab konkurentsivõime faktoreid paremini hinnata; et tuleb võtta arvesse ettevõtjate, eelkõige väikeettevõtjate laadi, suurust ja tegevusala; tuletades meelde üle 95% liidu ettevõtjatest moodustavate väikeettevõtjate majanduslikku ja ühiskondlikku tähtsust ning nende võtmerolli Lissaboni strateegia elluviimisel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et tööstus ei ole ühtlane tervik ja sektoripõhine lähenemine võimaldab konkurentsivõime faktoreid paremini hinnata; et tuleb võtta arvesse ettevõtjate, eelkõige väikeettevõtjate laadi, suurust ja tegevusala; tuletades meelde üle 95% liidu ettevõtjatest moodustavate väikeettevõtjate majanduslikku ja ühiskondlikku tähtsust ning nende võtmerolli Lissaboni strateegia elluviimisel;

| J. | märkides, et tööstuspoliitika praegused tagasihoidlikud vahendid ei võimalda tööstust kõrgtehnoloogiale ümber orienteerida; nii avalik kui ka erasektor peavad tegema suuri pingutusi, rahastamaks uurimis- ja arendustööd; |
| --- | --- |

J.

märkides, et tööstuspoliitika praegused tagasihoidlikud vahendid ei võimalda tööstust kõrgtehnoloogiale ümber orienteerida; nii avalik kui ka erasektor peavad tegema suuri pingutusi, rahastamaks uurimis- ja arendustööd;

| K. | leides, et on möödapääsmatu parandada õiguslikku raamistikku, milles ettevõtjad arenevad, samuti nende juurdepääsu ühenduse programmidele, tagades samas ettevõtjate, sealhulgas väikeettevõtjate vajaduste arvessevõtmise, arvestades samal ajal nõuetekohaselt vajadusega leevendada seadusandlikku ja halduskoormust; |
| --- | --- |

K.

leides, et on möödapääsmatu parandada õiguslikku raamistikku, milles ettevõtjad arenevad, samuti nende juurdepääsu ühenduse programmidele, tagades samas ettevõtjate, sealhulgas väikeettevõtjate vajaduste arvessevõtmise, arvestades samal ajal nõuetekohaselt vajadusega leevendada seadusandlikku ja halduskoormust;

| L. | võttes arvesse vajadust ajakohastada teave ELi tööstuse olukorra kohta pärast 2004. aastat, |
| --- | --- |

L.

võttes arvesse vajadust ajakohastada teave ELi tööstuse olukorra kohta pärast 2004. aastat,

Euroopa tööstuspoliitika eesmärkide määramine

| 1. | tervitab asjaolu, et komisjon on otsustanud seada tööstuspoliitika üheks Euroopa tegevuskava prioriteediks; |
| --- | --- |

1.

tervitab asjaolu, et komisjon on otsustanud seada tööstuspoliitika üheks Euroopa tegevuskava prioriteediks;

| 2. | toetab ennetava tööstuspoliitika edendamist, et soodustada ja ennetada struktuurilisi muutusi ning arendada Euroopas tugevat ja konkurentsivõimelist tööstuslikku baasi; |
| --- | --- |

2.

toetab ennetava tööstuspoliitika edendamist, et soodustada ja ennetada struktuurilisi muutusi ning arendada Euroopas tugevat ja konkurentsivõimelist tööstuslikku baasi;

| 3. | tunnustab deindustrialiseerimise ja struktuuriliste muutuste eristamist ning nõustub komisjoni hinnanguga (teatises KOM(2004)0274), mille kohaselt peab Euroopa tööstus toime tulema struktuuriliste muutuste protsessiga, mis on üldjoontes kasulik ja mida tuleb ergutada; märgib siiski, et tööstussektori muutuste analüüs ei ole täielik ning ettevõtete ümberpaigutamiste kohta puuduvad kindlad andmed; on seetõttu arvamusel, et komisjon peaks paluma Euroopa muutuste järgimiskeskusega (EMCC) tihedat kootööd tegeval ja suurel määral viimase olemasolevatel teadmistel ja asjatundlikkusel tugineval ekspertgrupil koostada Euroopa Ülemkogule selleteemalise aruande; |
| --- | --- |

3.

tunnustab deindustrialiseerimise ja struktuuriliste muutuste eristamist ning nõustub komisjoni hinnanguga (teatises KOM(2004)0274), mille kohaselt peab Euroopa tööstus toime tulema struktuuriliste muutuste protsessiga, mis on üldjoontes kasulik ja mida tuleb ergutada; märgib siiski, et tööstussektori muutuste analüüs ei ole täielik ning ettevõtete ümberpaigutamiste kohta puuduvad kindlad andmed; on seetõttu arvamusel, et komisjon peaks paluma Euroopa muutuste järgimiskeskusega (EMCC) tihedat kootööd tegeval ja suurel määral viimase olemasolevatel teadmistel ja asjatundlikkusel tugineval ekspertgrupil koostada Euroopa Ülemkogule selleteemalise aruande;

| 4. | leiab, et üks tööstuspoliitika peamisi eesmärke peab olema tööhõive suurendamine; peab möödapääsmatuks muuta tööstus noorte silmis atraktiivsemaks; taotleb suuremat teavitamist tööstusega seotud ametitest ja oskustest ning kvalifikatsiooni tunnustamise Euroopa poliitikast ja elukestvast õppest; palub sotsiaalpartneritel sellele eesmärgile kaasa aidata ning võtta enda kanda osa vastutusest ühistegevuse edendamise eest; |
| --- | --- |

4.

leiab, et üks tööstuspoliitika peamisi eesmärke peab olema tööhõive suurendamine; peab möödapääsmatuks muuta tööstus noorte silmis atraktiivsemaks; taotleb suuremat teavitamist tööstusega seotud ametitest ja oskustest ning kvalifikatsiooni tunnustamise Euroopa poliitikast ja elukestvast õppest; palub sotsiaalpartneritel sellele eesmärgile kaasa aidata ning võtta enda kanda osa vastutusest ühistegevuse edendamise eest;

| 5. | on arvamusel, et sotsiaaldialoog peaks aitama kaasa kõige tulemuslikumate ja ohustatumate sektorite kindlakstegemisele; Euroopa tööstusarengu konverentsist, kus osalevad sotsiaaldialoogi partnerid, eelkõige Dublini Fond, mis on asjatundja sotsiaaldialoogi ja kogemuste vahetamise alal ning viib läbi sektoriviisilisi uuringuid, võiks kujuneda regulaarne kohtumine nimetatud osalejate ja komisjoni vahel; |
| --- | --- |

5.

on arvamusel, et sotsiaaldialoog peaks aitama kaasa kõige tulemuslikumate ja ohustatumate sektorite kindlakstegemisele; Euroopa tööstusarengu konverentsist, kus osalevad sotsiaaldialoogi partnerid, eelkõige Dublini Fond, mis on asjatundja sotsiaaldialoogi ja kogemuste vahetamise alal ning viib läbi sektoriviisilisi uuringuid, võiks kujuneda regulaarne kohtumine nimetatud osalejate ja komisjoni vahel;

| 6. | märgib, et tööhõive tööstussektoris kipub olema pigem meeste pärusmaa; soovib, et komisjoni elukestva õppe programmi raames soositaks naiste koolitamist karjääriks tööstussektoris; |
| --- | --- |

6.

märgib, et tööhõive tööstussektoris kipub olema pigem meeste pärusmaa; soovib, et komisjoni elukestva õppe programmi raames soositaks naiste koolitamist karjääriks tööstussektoris;

| 7. | taotleb suuremaid jõupingutusi inimressursside arendamisel, mis aitab oma innovatsioonivõimalustega kaasa tööstuse pikaajalisele konkurentsivõimele; peab möödapääsmatuks muuta tööstus noorte silmis atraktiivsemaks; taotleb suuremat teavitamist tööstusega seotud ametitest ja oskustest ning kvalifikatsiooni tunnustamise Euroopa poliitikast ja elukestvast õppest; |
| --- | --- |

7.

taotleb suuremaid jõupingutusi inimressursside arendamisel, mis aitab oma innovatsioonivõimalustega kaasa tööstuse pikaajalisele konkurentsivõimele; peab möödapääsmatuks muuta tööstus noorte silmis atraktiivsemaks; taotleb suuremat teavitamist tööstusega seotud ametitest ja oskustest ning kvalifikatsiooni tunnustamise Euroopa poliitikast ja elukestvast õppest;

| 8. | soovib, et tööstuspoliitika soosiks Euroopa 'tööstustšempionide' tekkimist; |
| --- | --- |

8.

soovib, et tööstuspoliitika soosiks Euroopa 'tööstustšempionide' tekkimist;

| 9. | leiab, et Euroopa teaduspoliitika vahendeid, näiteks tehnoloogiaplatvorme ja tehnoloogilisi algatusi tuleks kasutada tööstuse konkurentsivõime edendamiseks; |
| --- | --- |

9.

leiab, et Euroopa teaduspoliitika vahendeid, näiteks tehnoloogiaplatvorme ja tehnoloogilisi algatusi tuleks kasutada tööstuse konkurentsivõime edendamiseks;

| 10. | leiab, et Euroopa tööstuspoliitika peab tugevdama tööstuse uuenduste tegemise võimet, sealhulgas tehniliste, tehnoloogiliste ja turu uuenduste vallas; |
| --- | --- |

10.

leiab, et Euroopa tööstuspoliitika peab tugevdama tööstuse uuenduste tegemise võimet, sealhulgas tehniliste, tehnoloogiliste ja turu uuenduste vallas;

| 11. | on arvamusel, et kasvav konkurents uutelt riikidelt peaks ergutama ametivõimudel looma soodsaid tingimusi uute tootmisalade või toomiskombinatsioonide tekkimiseks, mis loovad lisaväärtust ja kvaliteetseid töökohti ning peaksid tagama Euroopale võrreldava eelise; |
| --- | --- |

11.

on arvamusel, et kasvav konkurents uutelt riikidelt peaks ergutama ametivõimudel looma soodsaid tingimusi uute tootmisalade või toomiskombinatsioonide tekkimiseks, mis loovad lisaväärtust ja kvaliteetseid töökohti ning peaksid tagama Euroopale võrreldava eelise;

| 12. | leiab, et ELi tööstuspoliitika peaks viima tasakaalustatud arenguni, säilitades sotsiaalse ühtekuuluvuse; |
| --- | --- |

12.

leiab, et ELi tööstuspoliitika peaks viima tasakaalustatud arenguni, säilitades sotsiaalse ühtekuuluvuse;

| 13. | rõhutab, et majanduslikud ja sotsiaalpartnerid peavad mängima struktuuriliste muudatuste edendamisel ja ennetamisel mängima rolli, mis võimaldab neil sõlmida kokkuleppeid uuenduslike töömeetodite edendamiseks ja töötajatele sellega kohanemiseks vajaliku koolituse andmiseks; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et majanduslikud ja sotsiaalpartnerid peavad mängima struktuuriliste muudatuste edendamisel ja ennetamisel mängima rolli, mis võimaldab neil sõlmida kokkuleppeid uuenduslike töömeetodite edendamiseks ja töötajatele sellega kohanemiseks vajaliku koolituse andmiseks;

Euroopa tööstuspoliitika erinevate mõõtmete arvessevõtmine

| 14. | jagab komisjoni sektoripõhist lähenemist ning soovib, et komisjon teeks sõltumatu ja objektiivse kokkuvõtte iga sektori konkurentsivõimest muuhulgas globaalses kontekstis; taotleb seda, et nende diagnostiliste sektorianalüüside puhul võetaks arvesse tööhõivet ja tööstuse mõju tööjõupiirkondadele ning hinnataks keskkonna- ja sotsiaalprobleeme; usub, et need diagnoosid peavad aitama selgitada ja ennetada vajadusi, mis tööstusel tekivad; |
| --- | --- |

14.

jagab komisjoni sektoripõhist lähenemist ning soovib, et komisjon teeks sõltumatu ja objektiivse kokkuvõtte iga sektori konkurentsivõimest muuhulgas globaalses kontekstis; taotleb seda, et nende diagnostiliste sektorianalüüside puhul võetaks arvesse tööhõivet ja tööstuse mõju tööjõupiirkondadele ning hinnataks keskkonna- ja sotsiaalprobleeme; usub, et need diagnoosid peavad aitama selgitada ja ennetada vajadusi, mis tööstusel tekivad;

| 15. | arvab, et konkurentsivõime üksikute sektorite kaupa hindamise kasuteguri tagamiseks ning tööhõive küsimuste nõuetekohaseks arvessevõtmiseks tuleks konsulteerida sotsiaalpartneritega ja võimaluse korral kutsuda neid üles osalema hindamiste ettevalmistamises; |
| --- | --- |

15.

arvab, et konkurentsivõime üksikute sektorite kaupa hindamise kasuteguri tagamiseks ning tööhõive küsimuste nõuetekohaseks arvessevõtmiseks tuleks konsulteerida sotsiaalpartneritega ja võimaluse korral kutsuda neid üles osalema hindamiste ettevalmistamises;

| 16. | palub, et sektoripõhisel lähenemisel võetaks arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate rolli tootmise ja allhangete valdkonnas ning väikeste ja keskmise suurusega tööstusettevõtjate rolli koostöösidemete arendamises; palub, et nimetatud lähenemisel võetaks arvesse ka mikroettevõtjaid, kes moodustavad rohkem kui 92% ELi ettevõtjatest; kinnitab veel kord Euroopa väikeettevõtluse harta tähtsust ning palub uuesti anda sellele õiguslik kaal; soovib, et nõukogu teeks vastava otsuse; |
| --- | --- |

16.

palub, et sektoripõhisel lähenemisel võetaks arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate rolli tootmise ja allhangete valdkonnas ning väikeste ja keskmise suurusega tööstusettevõtjate rolli koostöösidemete arendamises; palub, et nimetatud lähenemisel võetaks arvesse ka mikroettevõtjaid, kes moodustavad rohkem kui 92% ELi ettevõtjatest; kinnitab veel kord Euroopa väikeettevõtluse harta tähtsust ning palub uuesti anda sellele õiguslik kaal; soovib, et nõukogu teeks vastava otsuse;

| 17. | avaldab kahetsust, et komisjon ei ole teinud vajalikke pingutusi tööstussektori muutustest eriti tugevasti mõjutatud sektorite ja piirkondade abistamisel, kuivõrd ametivõimudel on ülesanne viia ellu konkreetselt asjaomastele töötajatele, piirkondadele ja sektoritele suunatud lühiajalise toimega poliitikat; struktuurifonde, eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi võiks sellele vastavalt suunata; |
| --- | --- |

17.

avaldab kahetsust, et komisjon ei ole teinud vajalikke pingutusi tööstussektori muutustest eriti tugevasti mõjutatud sektorite ja piirkondade abistamisel, kuivõrd ametivõimudel on ülesanne viia ellu konkreetselt asjaomastele töötajatele, piirkondadele ja sektoritele suunatud lühiajalise toimega poliitikat; struktuurifonde, eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi võiks sellele vastavalt suunata;

| 18. | rõhutab tööstuse struktureerivat mõõdet Euroopa territooriumil; palub komisjonil seda arvesse võtta läbirääkimistel struktuurifondide ja raamprogrammi kohta; soovib, et konkurentsivõimeliste tööstusliitude loomiseks ja arendamiseks eraldatakse vastavad vahendid; rõhutab samal ajal, et tulemuse kvaliteet on sama tähtis kui nimetatud fondidesse investeeritud raha; |
| --- | --- |

18.

rõhutab tööstuse struktureerivat mõõdet Euroopa territooriumil; palub komisjonil seda arvesse võtta läbirääkimistel struktuurifondide ja raamprogrammi kohta; soovib, et konkurentsivõimeliste tööstusliitude loomiseks ja arendamiseks eraldatakse vastavad vahendid; rõhutab samal ajal, et tulemuse kvaliteet on sama tähtis kui nimetatud fondidesse investeeritud raha;

| 19. | teeb ettepaneku võtta komisjoni aruande põhjal vastu erimeetmed nendes sektorites, mida ümberpaigutamised eriti mõjutavad, eristades ümberpaigutamisi ELi piires ja väljaspool selle piire, ning sektorites, millel on suhtelised eelised ja/või kus kasutatakse kõrgtehnoloogiat, võttes muuhulgas arvesse nende sektorite ühiskondlikku ja piirkondlikku mõju; |
| --- | --- |

19.

teeb ettepaneku võtta komisjoni aruande põhjal vastu erimeetmed nendes sektorites, mida ümberpaigutamised eriti mõjutavad, eristades ümberpaigutamisi ELi piires ja väljaspool selle piire, ning sektorites, millel on suhtelised eelised ja/või kus kasutatakse kõrgtehnoloogiat, võttes muuhulgas arvesse nende sektorite ühiskondlikku ja piirkondlikku mõju;

| 20. | tunneb muret selle pärast, et uute liikmesriikide tööstuse kohta napib andmeid; palub, et komisjon koostaks tööstuse ülevaatuse koos tegevuskavaga, et vältida tööstust ja tööhõivet ähvardavaid ohte; palub, et komisjon jälgiks edasi acquis' kohaldamist siseturu valdkonnas nendes riikides; toonitab teadmiste puudumist väikeettevõtjate, eriti käsitöövaldkondades tegutsevate väikeettevõtjate kohta kõikides liikmesriikides, sealhulgas ka vanades liikmesriikides, ning kordab oma palvet teha nende ettevõtjate kohta statistilised ja majandusuuringute ning -analüüsid; |
| --- | --- |

20.

tunneb muret selle pärast, et uute liikmesriikide tööstuse kohta napib andmeid; palub, et komisjon koostaks tööstuse ülevaatuse koos tegevuskavaga, et vältida tööstust ja tööhõivet ähvardavaid ohte; palub, et komisjon jälgiks edasi acquis' kohaldamist siseturu valdkonnas nendes riikides; toonitab teadmiste puudumist väikeettevõtjate, eriti käsitöövaldkondades tegutsevate väikeettevõtjate kohta kõikides liikmesriikides, sealhulgas ka vanades liikmesriikides, ning kordab oma palvet teha nende ettevõtjate kohta statistilised ja majandusuuringute ning -analüüsid;

| 21. | rõhutab komisjoni peamist järeldust, mille kohaselt tuleb uute liikmesriikide esialgu veel õrna konkurentsivõime säilitamiseks eeskirju lihtsustada, ning on arvamusel, et kui soovitakse tugevdada üldist konkurentsivõimet ja tagada tööhõive tegelikku kasvu, tuleks sellist kergemale õigusloomele suunatud lähenemisviisi rakendada kõikidele liikmesriikidele; |
| --- | --- |

21.

rõhutab komisjoni peamist järeldust, mille kohaselt tuleb uute liikmesriikide esialgu veel õrna konkurentsivõime säilitamiseks eeskirju lihtsustada, ning on arvamusel, et kui soovitakse tugevdada üldist konkurentsivõimet ja tagada tööhõive tegelikku kasvu, tuleks sellist kergemale õigusloomele suunatud lähenemisviisi rakendada kõikidele liikmesriikidele;

| 22. | tuletab meelde liidu ees seisvat tõsist väljakutset seoses töötajate eelseisva pensionilejäämisega ning rõhutab, et kaalul on miljonid töökohad; palub komisjonil ja nõukogul koostada ühenduse strateegia, mille asjus jõutakse kokkuleppele ettevõtjaid esindavate organisatsioonidega, et soodustada olemasolevate elujõuliste ettevõtjate õigusjärglust; |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde liidu ees seisvat tõsist väljakutset seoses töötajate eelseisva pensionilejäämisega ning rõhutab, et kaalul on miljonid töökohad; palub komisjonil ja nõukogul koostada ühenduse strateegia, mille asjus jõutakse kokkuleppele ettevõtjaid esindavate organisatsioonidega, et soodustada olemasolevate elujõuliste ettevõtjate õigusjärglust;

Meetod ja õiguslik raamistik, mis teenivad meie eesmärke tööstuse valdkondades

| 23. | arvab, et tööstuspoliitika peab muutuma uuendatud Lissaboni strateegia koostisosaks; palub, et nende kolme samba puhul võetaks arvesse tööstusmõõdet; |
| --- | --- |

23.

arvab, et tööstuspoliitika peab muutuma uuendatud Lissaboni strateegia koostisosaks; palub, et nende kolme samba puhul võetaks arvesse tööstusmõõdet;

| 24. | tervitab Lissaboni eesmärkide elluviimise tegevuskava ettepanekut ja nõuab, et see sisaldaks täpseid eesmärke, mis liikmesriigid peavad saavutama; arvab siiski, et valitud kümme temaatilist prioriteeti ei võta selles staadiumis piisavalt arvesse tööstuslikke panuseid; |
| --- | --- |

24.

tervitab Lissaboni eesmärkide elluviimise tegevuskava ettepanekut ja nõuab, et see sisaldaks täpseid eesmärke, mis liikmesriigid peavad saavutama; arvab siiski, et valitud kümme temaatilist prioriteeti ei võta selles staadiumis piisavalt arvesse tööstuslikke panuseid;

| 25. | usub, et erinevate tööstuse konkurentsivõimet mõjutavate ühenduse poliitikate vahelise sünergia parem ärakasutamine on võimalik üksnes siis, kui see eesmärk Lissaboni eesmärkide elluviimise tegevuskavas selgesti välja tuuakse; |
| --- | --- |

25.

usub, et erinevate tööstuse konkurentsivõimet mõjutavate ühenduse poliitikate vahelise sünergia parem ärakasutamine on võimalik üksnes siis, kui see eesmärk Lissaboni eesmärkide elluviimise tegevuskavas selgesti välja tuuakse;

| 26. | peab komisjoni parema õigusloome kohustust prioriteetseks; soovib, et Euroopa Parlament ja nõukogu aitaksid sellele kaasa; palub komisjonil ja liikmesriikidel määrata kindlaks konkreetsed eesmärgid olemasoleva õigusliku raamistiku lihtsustamisel ja täielikul rakendamisel üksikute sektorite kaupa; |
| --- | --- |

26.

peab komisjoni parema õigusloome kohustust prioriteetseks; soovib, et Euroopa Parlament ja nõukogu aitaksid sellele kaasa; palub komisjonil ja liikmesriikidel määrata kindlaks konkreetsed eesmärgid olemasoleva õigusliku raamistiku lihtsustamisel ja täielikul rakendamisel üksikute sektorite kaupa;

| 27. | taotleb uute õigusnormide mõju hindamise korra parandamist; avaldab kahetsust, et kõnealune kord piirdub ettevõtjatega üldiselt ega analüüsi mõju väike- ja mikroettevõtjatele, hoolimata nende tähtsusest; kahetseb ühtlasi kõnealuse korra vähest läbipaistvust ning asjaolu, et ettevõtjaid esindavatel organisatsioonidel on võimatu reageerida mõju analüüsile; ootab, et komisjon võtaks selle korra rakendamiseks vastu selge ja läbipaistva meetodi, mis hõlmab asjaomaste tööstussektori osaliste tõhusat kaasatust; |
| --- | --- |

27.

taotleb uute õigusnormide mõju hindamise korra parandamist; avaldab kahetsust, et kõnealune kord piirdub ettevõtjatega üldiselt ega analüüsi mõju väike- ja mikroettevõtjatele, hoolimata nende tähtsusest; kahetseb ühtlasi kõnealuse korra vähest läbipaistvust ning asjaolu, et ettevõtjaid esindavatel organisatsioonidel on võimatu reageerida mõju analüüsile; ootab, et komisjon võtaks selle korra rakendamiseks vastu selge ja läbipaistva meetodi, mis hõlmab asjaomaste tööstussektori osaliste tõhusat kaasatust;

| 28. | nõuab, et komisjon konsulteeriks kõigi sotsiaalpartneritega, eriti ametiühingutega; |
| --- | --- |

28.

nõuab, et komisjon konsulteeriks kõigi sotsiaalpartneritega, eriti ametiühingutega;

| 29. | rõhutab vajadust stabiilse makromajandusliku raamistiku kättesaadavuse järele, millele ettevõtjad saavad rajada oma majandusprognoosid; peab seetõttu otstarbekaks majanduspoliitika üldsuuniste (BEPG) ja Euroopa tööhõivepoliitika suuniste (EEPG) paremat ärakasutamist; |
| --- | --- |

29.

rõhutab vajadust stabiilse makromajandusliku raamistiku kättesaadavuse järele, millele ettevõtjad saavad rajada oma majandusprognoosid; peab seetõttu otstarbekaks majanduspoliitika üldsuuniste (BEPG) ja Euroopa tööhõivepoliitika suuniste (EEPG) paremat ärakasutamist;

Vahendid, mis toetavad Euroopa tööstust

| 30. | rõhutab, et paljud olemasolevad vahendid ei ole piisavalt lihtsad, et neid saaksid kasutada kõik ettevõtjad; rõhutab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate halduskoormuse vähendamiseks mõeldud meetmete tähtsust; märgib, et väikeettevõtjad saavad olemasolevatest ühenduse programmidest nende keerukuse, nõutavate garantiide või haldusraskuste tõttu endiselt vaid piiratud kasu; palub komisjonil neid parandada ja alustada konsultatsioone ettevõtjaid esindavate organisatsioonidega, et suurendada nende tõhusust, pidades eriti silmas võimalusi teadus- ja arendustegevuse ülekandmiseks väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, ning korraldada liikmesriikide toel sihtotstarbelisi teavituskampaaniaid; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et paljud olemasolevad vahendid ei ole piisavalt lihtsad, et neid saaksid kasutada kõik ettevõtjad; rõhutab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate halduskoormuse vähendamiseks mõeldud meetmete tähtsust; märgib, et väikeettevõtjad saavad olemasolevatest ühenduse programmidest nende keerukuse, nõutavate garantiide või haldusraskuste tõttu endiselt vaid piiratud kasu; palub komisjonil neid parandada ja alustada konsultatsioone ettevõtjaid esindavate organisatsioonidega, et suurendada nende tõhusust, pidades eriti silmas võimalusi teadus- ja arendustegevuse ülekandmiseks väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, ning korraldada liikmesriikide toel sihtotstarbelisi teavituskampaaniaid;

| 31. | taotleb, et teadus- ja arendustegevuse 7. raamprogramm näeks ette selge pikaajalise strateegia tööstuse, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate uuendusvõime tugevdamiseks; toetab pikaajaliste avalikku ja erasektorit ühendavate tööstuslik-tehnoloogiliste kavade arendamist; |
| --- | --- |

31.

taotleb, et teadus- ja arendustegevuse 7. raamprogramm näeks ette selge pikaajalise strateegia tööstuse, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate uuendusvõime tugevdamiseks; toetab pikaajaliste avalikku ja erasektorit ühendavate tööstuslik-tehnoloogiliste kavade arendamist;

| 32. | taotleb tehnoloogiaplatvormide edasist tugevdamist, arvestades, et need on innovatsiooni ja Euroopa tööstuse põhilised toetusvahendid; leiab, et tehnoloogiaplatvormid peaksid olema välja töötatud nii, et need arvestaksid Euroopa tööstuse struktuuriga, mis koosneb eeskätt väikestest ja keskmise suurusega ettevõtjatest; |
| --- | --- |

32.

taotleb tehnoloogiaplatvormide edasist tugevdamist, arvestades, et need on innovatsiooni ja Euroopa tööstuse põhilised toetusvahendid; leiab, et tehnoloogiaplatvormid peaksid olema välja töötatud nii, et need arvestaksid Euroopa tööstuse struktuuriga, mis koosneb eeskätt väikestest ja keskmise suurusega ettevõtjatest;

| 33. | rõhutab Euroopa majanduse konkurentsivõime probleemi, mis tuleneb osalt vastuolust teaduslike teadmiste (mille varud ELis on küllaldased) genereerimise ja puuduliku võime vahel neid teadmisi innovatsiooniks ning eriti tootmiseks muundada; rõhutab, et ettevõtjate osalemine finantstoetuse prioriteetide jaotamises võib olukorda parandada ning seetõttu tuleb 7. raamprogrammis teha jõupingutusi ettevõtjate osalemise ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate positsiooni parandamise suunas; |
| --- | --- |

33.

rõhutab Euroopa majanduse konkurentsivõime probleemi, mis tuleneb osalt vastuolust teaduslike teadmiste (mille varud ELis on küllaldased) genereerimise ja puuduliku võime vahel neid teadmisi innovatsiooniks ning eriti tootmiseks muundada; rõhutab, et ettevõtjate osalemine finantstoetuse prioriteetide jaotamises võib olukorda parandada ning seetõttu tuleb 7. raamprogrammis teha jõupingutusi ettevõtjate osalemise ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate positsiooni parandamise suunas;

| 34. | palub komisjonil uurida võimalikke viise konsolideerida teadus- ja arendustegevuse 7. raamprogrammi (FRDP) kaudu olemasolevaid ettevõtjate võrgustikke ja programmi Eureka, milles ettevõtjad on laialdaselt esindatud; |
| --- | --- |

34.

palub komisjonil uurida võimalikke viise konsolideerida teadus- ja arendustegevuse 7. raamprogrammi (FRDP) kaudu olemasolevaid ettevõtjate võrgustikke ja programmi Eureka, milles ettevõtjad on laialdaselt esindatud;

| 35. | ootab, et konkurentsivõime ja uuenduslikkuse mitmeaastane kava toetaks Euroopa väikeettevõtjaid nende arengus ja oleks Euroopa väikeettevõtluse harta elluviimise vahend; leiab, et see võiks nii võimaldada kaasata need ettevõtjaid tõeliselt ELi tööstusstrateegiasse; |
| --- | --- |

35.

ootab, et konkurentsivõime ja uuenduslikkuse mitmeaastane kava toetaks Euroopa väikeettevõtjaid nende arengus ja oleks Euroopa väikeettevõtluse harta elluviimise vahend; leiab, et see võiks nii võimaldada kaasata need ettevõtjaid tõeliselt ELi tööstusstrateegiasse;

| 36. | toetab ettevõtjatele antava abi kogusumma vähendamise eesmärki, kuid tuletab meelde, et mõned toetused on siiski vajalikud, et korvata teatud vajakajäämised turul, näiteks abi teadus- ja arendustegevuseks, koolituseks, eriti kutsekoolituseks ja praktika ajaks, nõustamisteenusteks ja ettevõtjate toetamiseks majandusarengu alal; peab möödapääsmatuks muuta tööstus noorte silmis atraktiivsemaks, näiteks teadus- ja arendustegevusele antava abi kaudu ja teavitamise kaudu tööstusega seotud ametitest ja oskustest ning kvalifikatsiooni tunnustamise Euroopa poliitikast ja elukestvast õppest; tunneb muret suurettevõtjatele mõeldud piirkondliku abi kavandatud üleüldise, väheste eranditega kaotamise pärast väljaspool piirkondi, mis on praegusel ajal EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 alusel abikõlblikud; |
| --- | --- |

36.

toetab ettevõtjatele antava abi kogusumma vähendamise eesmärki, kuid tuletab meelde, et mõned toetused on siiski vajalikud, et korvata teatud vajakajäämised turul, näiteks abi teadus- ja arendustegevuseks, koolituseks, eriti kutsekoolituseks ja praktika ajaks, nõustamisteenusteks ja ettevõtjate toetamiseks majandusarengu alal; peab möödapääsmatuks muuta tööstus noorte silmis atraktiivsemaks, näiteks teadus- ja arendustegevusele antava abi kaudu ja teavitamise kaudu tööstusega seotud ametitest ja oskustest ning kvalifikatsiooni tunnustamise Euroopa poliitikast ja elukestvast õppest; tunneb muret suurettevõtjatele mõeldud piirkondliku abi kavandatud üleüldise, väheste eranditega kaotamise pärast väljaspool piirkondi, mis on praegusel ajal EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 alusel abikõlblikud;

| 37. | on seisukohal, et täieliku ja tõhusa rahvusvahelise konkurentsi tingimustes on vaja üha kvalifitseeritumat ja konkurentsivõimelisemat tööjõudu; |
| --- | --- |

37.

on seisukohal, et täieliku ja tõhusa rahvusvahelise konkurentsi tingimustes on vaja üha kvalifitseeritumat ja konkurentsivõimelisemat tööjõudu;

| 38. | on seisukohal, et konkurentsivõime ja tööhõive ergutamiseks tuleb prioriteediks seada haridus ja koolitus, eelkõige uue tehnoloogia valdkonnas; selleks võiksid liikmesriigid läbi viia oma haridus- ja koolitussüsteemide objektiivse hindamise; |
| --- | --- |

38.

on seisukohal, et konkurentsivõime ja tööhõive ergutamiseks tuleb prioriteediks seada haridus ja koolitus, eelkõige uue tehnoloogia valdkonnas; selleks võiksid liikmesriigid läbi viia oma haridus- ja koolitussüsteemide objektiivse hindamise;

| 39. | rõhutab vajadust teha jõupingutusi, et soodustada tõhusama teadus- ja innovatsioonipoliitika rakendamist, kaaludes kõrvalmeetmete võtmist, nagu siseturu väljakujundamine ning odavama ja paindlikuma patendipoliitika kehtestamine, mis annab väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele parema juurdepääsu; |
| --- | --- |

39.

rõhutab vajadust teha jõupingutusi, et soodustada tõhusama teadus- ja innovatsioonipoliitika rakendamist, kaaludes kõrvalmeetmete võtmist, nagu siseturu väljakujundamine ning odavama ja paindlikuma patendipoliitika kehtestamine, mis annab väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele parema juurdepääsu;

| 40. | märgib riigiabi tähtsust väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele liikmesriikides; palub komisjonil säilitada struktuurifondides kõik toetusvahendid majanduslikuks ja sotsiaal-majanduslikuks restruktureerimiseks piirkondades, kus ettevõtteid ümber paigutatakse; ärgitab rohkem arvestama väike- ja mikroettevõtjatega neis piirkondades ning üldisemas mõttes kogu ühtekuuluvuspoliitikas; palub komisjonil ja nõukogul selleks ühendada Euroopa väikeettevõtluse harta soovitused lähenemise, konkurentsivõime ja koostöö eesmärkide prioriteetidega; |
| --- | --- |

40.

märgib riigiabi tähtsust väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele liikmesriikides; palub komisjonil säilitada struktuurifondides kõik toetusvahendid majanduslikuks ja sotsiaal-majanduslikuks restruktureerimiseks piirkondades, kus ettevõtteid ümber paigutatakse; ärgitab rohkem arvestama väike- ja mikroettevõtjatega neis piirkondades ning üldisemas mõttes kogu ühtekuuluvuspoliitikas; palub komisjonil ja nõukogul selleks ühendada Euroopa väikeettevõtluse harta soovitused lähenemise, konkurentsivõime ja koostöö eesmärkide prioriteetidega;

| 41. | ootab intellektuaalomandi selgelt sõnastatud ja tõhusat raamistikku ning soovib näha intellektuaalomandi õiguste austamist ja ühenduse patente käsitlevate direktiivide edukat vastuvõtmist; |
| --- | --- |

41.

ootab intellektuaalomandi selgelt sõnastatud ja tõhusat raamistikku ning soovib näha intellektuaalomandi õiguste austamist ja ühenduse patente käsitlevate direktiivide edukat vastuvõtmist;

| 42. | usub, et kõrvalmeetmete arendamine on esmatähtis, et aidata Euroopa tööstustel vallutada EList väljaspool asuvaid turgusid ning osaleda seega aktiivselt arenevate riikide majanduskasvus; |
| --- | --- |

42.

usub, et kõrvalmeetmete arendamine on esmatähtis, et aidata Euroopa tööstustel vallutada EList väljaspool asuvaid turgusid ning osaleda seega aktiivselt arenevate riikide majanduskasvus;

| 43. | palub komisjonil määrata kindlaks vahendid (näiteks riskikapitalifondide loomine), mida saaks rakendada uute ettevõtjate tekkimise edendamiseks, eriti uue tehnoloogia sektoris, ja seda mitte üksnes liidu tasandil, ning soodustada meetmeid, mis toovad kaasa ärilisi lisahüvesid; |
| --- | --- |

43.

palub komisjonil määrata kindlaks vahendid (näiteks riskikapitalifondide loomine), mida saaks rakendada uute ettevõtjate tekkimise edendamiseks, eriti uue tehnoloogia sektoris, ja seda mitte üksnes liidu tasandil, ning soodustada meetmeid, mis toovad kaasa ärilisi lisahüvesid;

| 44. | toetab soovitusi ettevõtjate rahvusvahelise arengu võimaldamiseks; soovib, et need sobiksid ka väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele; palub komisjonil rakendada WTO pakutud kaitsemehhanisme juhtudel, kui Euroopa tööstussektor on langenud ebaseaduslike kaubandustavade ohvriks; |
| --- | --- |

44.

toetab soovitusi ettevõtjate rahvusvahelise arengu võimaldamiseks; soovib, et need sobiksid ka väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele; palub komisjonil rakendada WTO pakutud kaitsemehhanisme juhtudel, kui Euroopa tööstussektor on langenud ebaseaduslike kaubandustavade ohvriks;

| 45. | rõhutab, et Euroopa rahaturgude killustatus takistab riskikapitali turgude toimimist, ning peab olukorra parandamist esmajärguliseks, et tagada ettevõtjatele lihtsam juurdepääs rahastamisallikatele; tuletab meelde vajadust soodustada ettevõtjate juurdepääsu rahastamisvahenditele ning arendada rahastamise kättesaadavust vastastikuse garantii skeemide näol; nõuab uuendusliku rahastamiskorra väljatöötamist, et vastata ettevõtjate, sealhulgas väike- ja mikroettevõtjate uutele materiaalsetele ja immateriaalsetele investeeringuvajadustele, seda eriti standardite, tehnoloogiate, keskkonna ja turu arengu vallas; soovib, et võetaks meetmeid põhikapitali ja rahaliste vahendite ühendamise soodustamiseks ning et tehtaks jõupingutusi rahaliste vahendite, ettevõtjate, tööstuse ja ülikoolide omavaheliseks sidumiseks; nõuab, et selles kontekstis osutataks erilist tähelepanu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele suunatud vahenditele; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et Euroopa rahaturgude killustatus takistab riskikapitali turgude toimimist, ning peab olukorra parandamist esmajärguliseks, et tagada ettevõtjatele lihtsam juurdepääs rahastamisallikatele; tuletab meelde vajadust soodustada ettevõtjate juurdepääsu rahastamisvahenditele ning arendada rahastamise kättesaadavust vastastikuse garantii skeemide näol; nõuab uuendusliku rahastamiskorra väljatöötamist, et vastata ettevõtjate, sealhulgas väike- ja mikroettevõtjate uutele materiaalsetele ja immateriaalsetele investeeringuvajadustele, seda eriti standardite, tehnoloogiate, keskkonna ja turu arengu vallas; soovib, et võetaks meetmeid põhikapitali ja rahaliste vahendite ühendamise soodustamiseks ning et tehtaks jõupingutusi rahaliste vahendite, ettevõtjate, tööstuse ja ülikoolide omavaheliseks sidumiseks; nõuab, et selles kontekstis osutataks erilist tähelepanu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele suunatud vahenditele;

| 46. | on arvamusel, et ebatäieliku turu olukorras peaksid ametivõimud ergutama tegevuse arendamist valdkondades, milles majandustegevuses osalejad peavad riske liiga suureks; selles kontekstis on lisaks vaja kiiresti määrata kindlaks suurt lisaväärtust tootvad sektorid, eelkõige uue tehnoloogia valdkonnas, mille arengut ametivõimud võiksid kvaliteetsete töökohtade tagamiseks edendada; peab ametivõimude kohuseks arendada ka teadusuuringuid ja innovatsioonitegevust positiivse välise mõju allikatena; |
| --- | --- |

46.

on arvamusel, et ebatäieliku turu olukorras peaksid ametivõimud ergutama tegevuse arendamist valdkondades, milles majandustegevuses osalejad peavad riske liiga suureks; selles kontekstis on lisaks vaja kiiresti määrata kindlaks suurt lisaväärtust tootvad sektorid, eelkõige uue tehnoloogia valdkonnas, mille arengut ametivõimud võiksid kvaliteetsete töökohtade tagamiseks edendada; peab ametivõimude kohuseks arendada ka teadusuuringuid ja innovatsioonitegevust positiivse välise mõju allikatena;

| 47. | rõhutab, et tõhus tööstuspoliitika peab omandama üleilmse mõõtme, ning loodab, et liidu uusi välisabiprogramme ajavahemikuks 2007–2013 kasutatakse strateegiliselt Euroopa ettevõtjate, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate laienemise edendamiseks kolmandate riikide turgudele; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et tõhus tööstuspoliitika peab omandama üleilmse mõõtme, ning loodab, et liidu uusi välisabiprogramme ajavahemikuks 2007–2013 kasutatakse strateegiliselt Euroopa ettevõtjate, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate laienemise edendamiseks kolmandate riikide turgudele;

| 48. | soovib, et uue finantsperspektiivi väljatöötamisel aastateks 2007–2013 võetaks arvesse Euroopa tööstuse ning eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate tähtsust ja vajadusi; |
| --- | --- |

48.

soovib, et uue finantsperspektiivi väljatöötamisel aastateks 2007–2013 võetaks arvesse Euroopa tööstuse ning eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate tähtsust ja vajadusi;

| 49. | usub, et kommunikatsiooni infrastruktuur ja logistiline süsteem mängivad otsustavat rolli tööstuse arengu ja majandusliku integratsiooni edendamisel laienenud liidus; arvab, et üleeuroopaline transpordivõrk, eriti selle piiriülesed lõigud vajavad kiiret väljaarendamist, ning loodab, et ühenduse eelarvest antakse ajavahemikul 2007–2013 vajalikku toetust; |
| --- | --- |

49.

usub, et kommunikatsiooni infrastruktuur ja logistiline süsteem mängivad otsustavat rolli tööstuse arengu ja majandusliku integratsiooni edendamisel laienenud liidus; arvab, et üleeuroopaline transpordivõrk, eriti selle piiriülesed lõigud vajavad kiiret väljaarendamist, ning loodab, et ühenduse eelarvest antakse ajavahemikul 2007–2013 vajalikku toetust;

| 50. | teeb ettepaneku, et riigiabi korra reformi raames ning Lissaboni eesmärkide kohaselt sätestataks kõiki valdkondi hõlmav selgepiiriline lähenemisviis innovatsiooni soodustamiseks; leiab, et innovatsioon, mida tuleks mõista laiemas tähenduses ning mis ei peaks piirduma üksnes tehnoloogiliste aspektidega, peab moodustama ühenduse tööstuspoliitilise strateegia põhieesmärgi; |
| --- | --- |

50.

teeb ettepaneku, et riigiabi korra reformi raames ning Lissaboni eesmärkide kohaselt sätestataks kõiki valdkondi hõlmav selgepiiriline lähenemisviis innovatsiooni soodustamiseks; leiab, et innovatsioon, mida tuleks mõista laiemas tähenduses ning mis ei peaks piirduma üksnes tehnoloogiliste aspektidega, peab moodustama ühenduse tööstuspoliitilise strateegia põhieesmärgi;

| 51. | juhib tähelepanu vajadusele edendada kõiki algatusi, mille eesmärk on võimaldada ettevõtjatel kasvada mastaapideni, mis on vajalikud nende tõhusamaks konkureerimiseks üleilmsel turul; |
| --- | --- |

51.

juhib tähelepanu vajadusele edendada kõiki algatusi, mille eesmärk on võimaldada ettevõtjatel kasvada mastaapideni, mis on vajalikud nende tõhusamaks konkureerimiseks üleilmsel turul;

| 52. | palub komisjonil hinnata regulaarselt teadusuuringute ja arendustegevuse ergutamise poliitika tulemusi, eelkõige loodud töökohtade osas, kuna rahaline tasand ei ole ainuke analüüsitav tasand; |
| --- | --- |

52.

palub komisjonil hinnata regulaarselt teadusuuringute ja arendustegevuse ergutamise poliitika tulemusi, eelkõige loodud töökohtade osas, kuna rahaline tasand ei ole ainuke analüüsitav tasand;

*

- *

| 53. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

53.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT C 377, 29.12.2000, lk 164.

(2)  EÜT L 333, 29.12.2000, lk 84.

(3)  EÜT C 240, 16.9.1991, lk. 213.

(4)  EÜT C 183, 17.7.1995, lk 26.

(5)  ELT C 82 E, 1.4.2004, lk 627.

P6_TA(2005)0231

Eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamine **I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (KOM(2005)0154 — C6-0119/2005 — 2005/0064(SYN))

(Koostöömenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2005)0154) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2005)0154) (1);

| — | võttes arvesse, et nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 252 ja artikli 99 lõikele 5 (C6-0119/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 252 ja artikli 99 lõikele 5 (C6-0119/2005);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0168/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0168/2005),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 252 punktile a vastu võetavasse ühisesse seisukohta sisse viia; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 252 punktile a vastu võetavasse ühisesse seisukohta sisse viia;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui ta kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt heakskiidetud tekstist; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui ta kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt heakskiidetud tekstist;

| 5. | nõuab lepitusmenetluse alustamist juhul, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi heakskiidetud tekstist kõrvale kalduda; |
| --- | --- |

5.

nõuab lepitusmenetluse alustamist juhul, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi heakskiidetud tekstist kõrvale kalduda;

| 6. | palub Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

6.

palub Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| (2 a) | Eelarveraamistiku rakendamine, majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamine ning nende usaldusväärsus rajanevad eelarvestatistika kvaliteedil, usaldatavusel ja õigeaegsusel. Statistika kvaliteet tuleb tagada riiklikul ja ühenduse tasandil, et kindlustada nii riiklike statistikaametite kui ka Eurostati iseseisvus, ausus ja aruandekohustus. |
| --- | --- |

(2 a)

Eelarveraamistiku rakendamine, majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamine ning nende usaldusväärsus rajanevad eelarvestatistika kvaliteedil, usaldatavusel ja õigeaegsusel. Statistika kvaliteet tuleb tagada riiklikul ja ühenduse tasandil, et kindlustada nii riiklike statistikaametite kui ka Eurostati iseseisvus, ausus ja aruandekohustus.

| (2 b) | Komisjon peaks liikmesriikide esitatud andmeid võrdlema Euroopa Keskpangale esitatud riiklike keskpankade aruannetega. |
| --- | --- |

(2 b)

Komisjon peaks liikmesriikide esitatud andmeid võrdlema Euroopa Keskpangale esitatud riiklike keskpankade aruannetega.

Iga liikmesriigi tarvis kehtestatakse tasakaalulähedase või ülejäägis eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk asutamislepingu artikli 99 lõikes 2 osutatud korras. Need keskpika perioodi eelarve-eesmärgid vaadatakse
  korrapäraselt
  läbi ja muudetakse vajaduse korral. Riigipõhised keskpika perioodi eelarve-eesmärgid kehtestatakse sellised, et liikmesriigid saavad hakkama tavaliste tsükliliste kõikumistega, hoides valitsemissektori eelarvepuudujäägi alla kontrollväärtuse 3% SKTst, et need tagavad kiire liikumise eelarve jätkusuutlikkuse suunas ning jätavad seeläbi eelarves liikumisruumi, eelkõige riiklike investeeringute osas.

Iga liikmesriigi tarvis kehtestatakse tasakaalulähedase või ülejäägis eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk asutamislepingu artikli 99 lõikes 2 osutatud korras. Need keskpika perioodi eelarve eesmärgid vaadatakse läbi
  vähemalt kord aastas ning kui läbi viiakse olulisi struktuuri- ja eelarvereforme
  ja vajaduse korral
  eesmärke

  muudetakse.
  Iga liikmesriik võib moodustada majandusnõukogu ekspertidest, kes annaksid nõu peamiste makromajanduslike prognooside tegemisel.
  Riigipõhised keskpika perioodi eelarve-eesmärgid kehtestatakse sellised, et liikmesriigid saavad hakkama tavaliste tsükliliste kõikumistega, hoides valitsemissektori eelarvepuudujäägi alla kontrollväärtuse 3% SKTst, et need tagavad kiire liikumise eelarve jätkusuutlikkuse suunas ning jätavad seeläbi eelarves liikumisruumi, eelkõige riiklike investeeringute osas.

| (2 a) | Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:



  “1.
     
  Stabiilsusprogrammid esitatakse enne 1. märtsi 1999. a. Seejärel esitatakse ajakohastatud kaheaastased programmid igal aastal. Hilisemas etapis ühisraha kasutusele võtnud liikmesriik esitab stabiilsusprogrammi kuue kuu jooksul alates nõukogu otsusest selle liikmesriigi liitumise kohta ühisrahaga.” |
| --- | --- |

(2 a)

“1.
     
  Stabiilsusprogrammid esitatakse enne 1. märtsi 1999. a. Seejärel esitatakse ajakohastatud kaheaastased programmid igal aastal. Hilisemas etapis ühisraha kasutusele võtnud liikmesriik esitab stabiilsusprogrammi kuue kuu jooksul alates nõukogu otsusest selle liikmesriigi liitumise kohta ühisrahaga.”

1.   Komisjoni ja asutamislepingu artikliga 114 loodud komitee hinnangute põhjal kontrollib nõukogu artikli 99 kohase mitmepoolse järelevalve raames, kas programmis sisalduv kohandamiskava on piisavalt ambitsioonikas, kas programmi aluseks olevad majandusprognoosid on realistlikud ja kas võetud ja/või ettepandud meetmed on piisavad, teostamaks eelarve keskpikale eesmärgile suunatud kohandamiskava. Kui nõukogu hindab kohandamiskava keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks, võtab ta arvesse, kas asjaomane liikmesriik parandab minimaalselt tsükliliselt korrigeeritud eelarvetasakaalu aastas, võtmata arvesse ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid, ning kas majanduslikult headel aegadel taotletakse suuremat edasiminekut. Nõukogu võtab arvesse ka oluliste struktuurireformide rakendamist, mis toovad pikema aja jooksul kaasa otsese kokkuhoiu, suurendades sealhulgas potentsiaalset kasvu, ja millel on seetõttu tõendatav mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele;

1.   Komisjoni ja asutamislepingu artikliga 114 loodud komitee hinnangute põhjal kontrollib nõukogu artikli 99 kohase mitmepoolse järelevalve raames, kas programmis sisalduv kohandamiskava on piisavalt ambitsioonikas, kas programmi aluseks olevad majandusprognoosid on realistlikud ja kas võetud ja/või ettepandud meetmed on piisavad, teostamaks eelarve keskpikale eesmärgile suunatud kohandamiskava.
  Selle eesmärgi saavutamiseks viib komisjon liikmesriikides läbi finantsauditeid.
  Kui nõukogu hindab kohandamiskava keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks, võtab ta arvesse, kas asjaomane liikmesriik parandab minimaalselt tsükliliselt korrigeeritud eelarvetasakaalu aastas, võtmata arvesse ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid, ning kas majanduslikult headel aegadel taotletakse suuremat edasiminekut. Nõukogu võtab arvesse ka oluliste struktuurireformide rakendamist, mis toovad pikema aja jooksul kaasa otsese kokkuhoiu, suurendades sealhulgas potentsiaalset kasvu, ja millel on seetõttu tõendatav mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele;

| b) | lõikes
  2 asendatakse
  sõnad “kahe kuu” sõnadega “kolme kuu”. |
| --- | --- |

b)

lõikes
  2 asendatakse
  sõnad “kahe kuu” sõnadega “kolme kuu”.

| b) | lõige
  2 asendatakse
  järgmisega:




  “2.
     
  Nõukogu teostab lõikes 1 nimetatud stabiilsusprogrammi kontrolli hiljemalt kolme kuu jooksul pärast programmi esitamist. Komisjoni soovituse põhjal ja pärast artikli 114 alusel loodud komiteega nõu pidamist edastab nõukogu oma arvamuse programmi kohta. Kui nõukogu otsustab kooskõlas artikliga 99, et programmi eesmärke ja sisu tuleks tugevdada, eelkõige seoses edasiminekuga kohandamiskava keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks majanduslikult headel aegadel, kutsub nõukogu oma arvamuses asjaomast liikmesriiki oma programmi kohandama.” |
| --- | --- |

b)

lõige
  2 asendatakse
  järgmisega:

“2.
     
  Nõukogu teostab lõikes 1 nimetatud stabiilsusprogrammi kontrolli hiljemalt kolme kuu jooksul pärast programmi esitamist. Komisjoni soovituse põhjal ja pärast artikli 114 alusel loodud komiteega nõu pidamist edastab nõukogu oma arvamuse programmi kohta. Kui nõukogu otsustab kooskõlas artikliga 99, et programmi eesmärke ja sisu tuleks tugevdada, eelkõige seoses edasiminekuga kohandamiskava keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks majanduslikult headel aegadel, kutsub nõukogu oma arvamuses asjaomast liikmesriiki oma programmi kohandama.”

| (3 a) | Artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:



  “1.
     
  Osana artikli 99 lõike 3 kohasest mitmepoolsest järelevalvest jälgib nõukogu stabiilsusprogrammide rakendamist osalevate liikmesriikide esitatud teabe ning komisjoni ja artikli 114 alusel loodud komitee hinnangute põhjal, pidades eelkõige silmas eelarveseisundi tegeliku või eeldatava olulise kõrvalekalde kindlakstegemist eelarve keskpika perioodi eesmärgist, sellele suunatud kohandamiskavast, mis on ette nähtud valitsemissektori eelarve ülejäägi/puudujäägi programmis, ning riigivõla üldmäära eeldatavast kujunemisest.” |
| --- | --- |

(3 a)

“1.
     
  Osana artikli 99 lõike 3 kohasest mitmepoolsest järelevalvest jälgib nõukogu stabiilsusprogrammide rakendamist osalevate liikmesriikide esitatud teabe ning komisjoni ja artikli 114 alusel loodud komitee hinnangute põhjal, pidades eelkõige silmas eelarveseisundi tegeliku või eeldatava olulise kõrvalekalde kindlakstegemist eelarve keskpika perioodi eesmärgist, sellele suunatud kohandamiskavast, mis on ette nähtud valitsemissektori eelarve ülejäägi/puudujäägi programmis, ning riigivõla üldmäära eeldatavast kujunemisest.”

| (3 b) | Artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega:



  “2.
     
  Kui nõukogu avastab eelarveseisundi olulise kõrvalekalde eelarve keskpika perioodi eesmärgist, sellele suunatud kohandamiskavast või riigivõla üldmäära eeldatavast kujunemisest, teeb ta kooskõlas artikli 99 lõikega 4 asjaomasele liikmesriigile soovituse võtta vajalikud kohandamismeetmed, et anda varane hoiatus ülemäärase eelarvepuudujäägi või võlamäära vältimiseks.” |
| --- | --- |

(3 b)

“2.
     
  Kui nõukogu avastab eelarveseisundi olulise kõrvalekalde eelarve keskpika perioodi eesmärgist, sellele suunatud kohandamiskavast või riigivõla üldmäära eeldatavast kujunemisest, teeb ta kooskõlas artikli 99 lõikega 4 asjaomasele liikmesriigile soovituse võtta vajalikud kohandamismeetmed, et anda varane hoiatus ülemäärase eelarvepuudujäägi või võlamäära vältimiseks.”

| (3 c) | Artikli 6 lõige 3 asendatakse järgmisega:



  “3.
     
  Kui nõukogu otsustab järgneva jälgimise käigus, et eelarveseisundi kõrvalekalle eelarve keskpika perioodi eesmärgist, sellele suunatud kohandamiskavast või riigivõla üldmäära eeldatavast kujunemisest püsib või suureneb, annab nõukogu kooskõlas artikli 99 lõikega 4 asjaomasele liikmesriigile soovituse võtta viivitamata vastumeetmeid ning nõukogu võib vastavalt kõnealusele artiklile oma soovituse avalikustada.” |
| --- | --- |

(3 c)

“3.
     
  Kui nõukogu otsustab järgneva jälgimise käigus, et eelarveseisundi kõrvalekalle eelarve keskpika perioodi eesmärgist, sellele suunatud kohandamiskavast või riigivõla üldmäära eeldatavast kujunemisest püsib või suureneb, annab nõukogu kooskõlas artikli 99 lõikega 4 asjaomasele liikmesriigile soovituse võtta viivitamata vastumeetmeid ning nõukogu võib vastavalt kõnealusele artiklile oma soovituse avalikustada.”

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2005)0232

Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb piiranguid teatud polütsükliliste aromaatsete süsivesinike turustamisel ja kasutamisel täiteõlides ja rehvides (nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ kahekümne seitsmes muudatus) (KOM(2004)0098 — C5-0081/2004 — 2004/0036(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0098) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0098) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, vastavalt millele komisjon esitas parlamendile ettepaneku (C5-0081/2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, vastavalt millele komisjon esitas parlamendile ettepaneku (C5-0081/2004);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0104/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0104/2005);

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil asi uuesti parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil asi uuesti parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC1-COD(2004)0036

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juunil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ, mis käsitleb piiranguid teatud polütsükliliste aromaatsete süsivesinike turustamisel ja kasutamisel täiteõlides ja rehvides (nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ kahekümne seitsmes muudatus)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rehvide tootmisel kasutatakse täiteõlisid, mis võivad sisaldada erineval hulgal polütsüklilisi aromaatseid süsivesinikke, mida ei ole teadlikult lisatud. Tootmisprotsessi käigus võivad polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud sattuda kummimassi. Seepärast võib neid sisalduda erineval hulgal lõppsaaduses. |
| --- | --- |

(1)

Rehvide tootmisel kasutatakse täiteõlisid, mis võivad sisaldada erineval hulgal polütsüklilisi aromaatseid süsivesinikke, mida ei ole teadlikult lisatud. Tootmisprotsessi käigus võivad polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud sattuda kummimassi. Seepärast võib neid sisalduda erineval hulgal lõppsaaduses.

| (2) | Benso(a)püreen (BaP) võib olla polütsükliliste aromaatsete süsivesinike olemasolu kvalitatiivne ja kvantitatiivne marker. BaP ja teised polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud on liigitatud soojätkamise seisukohalt kantserogeenseteks, mutageenseteks ja toksilisteks. Lisaks on nende polütsükliliste aromaatsete süsivesinike sisaldumisel mitmed täiteõlid liigitatud soojätkamise seisukohalt kantserogeenseteks, mutageenseteks ja toksilisteks. |
| --- | --- |

(2)

Benso(a)püreen (BaP) võib olla polütsükliliste aromaatsete süsivesinike olemasolu kvalitatiivne ja kvantitatiivne marker. BaP ja teised polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud on liigitatud soojätkamise seisukohalt kantserogeenseteks, mutageenseteks ja toksilisteks. Lisaks on nende polütsükliliste aromaatsete süsivesinike sisaldumisel mitmed täiteõlid liigitatud soojätkamise seisukohalt kantserogeenseteks, mutageenseteks ja toksilisteks.

| (3) | Toksikoloogia, ökotoksikoloogia ja keskkonna teaduslik komitee (CSTEE) on kinnitanud teaduslikke leide, mis näitavad polütsükliliste aromaatsete süsivesinike kahjulikke mõjusid tervisele. |
| --- | --- |

(3)

Toksikoloogia, ökotoksikoloogia ja keskkonna teaduslik komitee (CSTEE) on kinnitanud teaduslikke leide, mis näitavad polütsükliliste aromaatsete süsivesinike kahjulikke mõjusid tervisele.

| (4) | Benso(a)püreeni ja teiste polütsükliliste aromaatsete süsivesinike heitkoguste sattumist keskkonda tuleb võimalikult vähendada. Et hoolitseda inimtervise kaitse ja keskkonnakaitse kõrge taseme eest ning anda panus polütsükliliste aromaatsete süsivesinike aastase heitkoguse vähendamisse, nagu nõuab 1979. aasta piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni 1998. aasta protokoll püsivate orgaaniliste saasteainete kohta, on osutunud seetõttu vajalikuks piirata
  rehvide valmistamisel täiteõlidena kasutatavate rohkesti polütsüklilisi aromaatseid süsivesinikke sisaldavate täiteõlide ning segude
  turustamist ning kasutamist. |
| --- | --- |

(4)

Benso(a)püreeni ja teiste polütsükliliste aromaatsete süsivesinike heitkoguste sattumist keskkonda tuleb võimalikult vähendada. Et hoolitseda inimtervise kaitse ja keskkonnakaitse kõrge taseme eest ning anda panus polütsükliliste aromaatsete süsivesinike aastase heitkoguse vähendamisse, nagu nõuab 1979. aasta piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni 1998. aasta protokoll püsivate orgaaniliste saasteainete kohta, on osutunud seetõttu vajalikuks piirata
  rehvide valmistamisel täiteõlidena kasutatavate rohkesti polütsüklilisi aromaatseid süsivesinikke sisaldavate täiteõlide ning segude
  turustamist ning kasutamist.

| (5) | Nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega (3) tuleb seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega (3) tuleb seepärast vastavalt muuta.

| (6) | Ilma et see piiraks teiste Euroopa sätete kohaldamise nõudeid, hõlmab käesolev direktiiv sõiduautode rehve (4), kerg- ja raskeveokite rehve (5), põllumajandusrehve (6) ja mootorrattarehve (7). |
| --- | --- |

(6)

Ilma et see piiraks teiste Euroopa sätete kohaldamise nõudeid, hõlmab käesolev direktiiv sõiduautode rehve (4), kerg- ja raskeveokite rehve (5), põllumajandusrehve (6) ja mootorrattarehve (7).

| (7) | Et vastata vajalikele ohutusnõuetele ja et eelkõige tagada rehvide väga hea märghaardumine, on vajalik üleminekuperiood, mille jooksul rehvitootjad töötavad välja ja katsetavad ilma kõrgaromaatsete täiteõlideta valmistatud uut tüüpi rehve. Vastavalt hetkel saadaolevale informatsioonile kulub väljatöötamisele ja katsetamisele märkimisväärselt aega, kuna tootjad peavad läbi viima terve rea katsesõiduseeriaid enne, kui on võimalik tagada vajalik uute rehvide väga hea märghaardumine. Seepärast peaks direktiivi ettevõtjatele kohaldatama alates
  1. jaanuarist 2010
  . |
| --- | --- |

(7)

Et vastata vajalikele ohutusnõuetele ja et eelkõige tagada rehvide väga hea märghaardumine, on vajalik üleminekuperiood, mille jooksul rehvitootjad töötavad välja ja katsetavad ilma kõrgaromaatsete täiteõlideta valmistatud uut tüüpi rehve. Vastavalt hetkel saadaolevale informatsioonile kulub väljatöötamisele ja katsetamisele märkimisväärselt aega, kuna tootjad peavad läbi viima terve rea katsesõiduseeriaid enne, kui on võimalik tagada vajalik uute rehvide väga hea märghaardumine. Seepärast peaks direktiivi ettevõtjatele kohaldatama alates
  1. jaanuarist 2010
  .

| (8) | Ühtlustatud katsemeetodite vastuvõtmine on vajalik käesoleva direktiivi rakendamiseks polütsükliliste aromaatsete süsivesinike sisalduse osas täiteõlides ja rehvides. Selliste katsemeetodite vastuvõtmine ei tohiks lükata edasi käesoleva direktiivi jõustumist. Katsemeetodeid tuleb eelistatavalt töötada välja Euroopa või rahvusvahelisel tasandil, vajadusel Euroopa Standardiseerimise Komitee (CEN) või Rahvusvahelise Standardiseerimise Organisatsiooni (ISO) poolt. Komisjon võib avaldada viiteid vastavatele CENi või ISO standarditele või töötada vajadusel sellised meetodid välja kooskõlas direktiivi 76/769/EMÜ artikliga 2 a. |
| --- | --- |

(8)

Ühtlustatud katsemeetodite vastuvõtmine on vajalik käesoleva direktiivi rakendamiseks polütsükliliste aromaatsete süsivesinike sisalduse osas täiteõlides ja rehvides. Selliste katsemeetodite vastuvõtmine ei tohiks lükata edasi käesoleva direktiivi jõustumist. Katsemeetodeid tuleb eelistatavalt töötada välja Euroopa või rahvusvahelisel tasandil, vajadusel Euroopa Standardiseerimise Komitee (CEN) või Rahvusvahelise Standardiseerimise Organisatsiooni (ISO) poolt. Komisjon võib avaldada viiteid vastavatele CENi või ISO standarditele või töötada vajadusel sellised meetodid välja kooskõlas direktiivi 76/769/EMÜ artikliga 2 a.

| (9) | Käesolev direktiiv ei mõjuta ühenduse õigusakte, mis kehtestavad töötajate kaitse miinimumnõuded, nagu nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (8) ning sellel põhinevad üksikdirektiivid, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/37/EÜ töötajate kaitsmise kohta tööl kantserogeenidega ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest [kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõikes 1 määratletud tähenduses] (9) ja nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiiv 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohu eest tööl (neljateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõikes 1 määratletud tähenduses) (10). |
| --- | --- |

(9)

Käesolev direktiiv ei mõjuta ühenduse õigusakte, mis kehtestavad töötajate kaitse miinimumnõuded, nagu nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (8) ning sellel põhinevad üksikdirektiivid, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/37/EÜ töötajate kaitsmise kohta tööl kantserogeenidega ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest [kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõikes 1 määratletud tähenduses] (9) ja nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiiv 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohu eest tööl (neljateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõikes 1 määratletud tähenduses) (10).

| (10) | Käesoleva direktiivi eesmärk ei ole piirata enne 1. jaanuari 2010 toodetud rehvide turustamist vastavalt nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ

   (11)

  artikli 2 lõikele 1, seega on võimalik laovarud enne vastavat tähtaega realiseerida. Rehvi valmistamiskuupäeva saab kerge vaevaga kindlaks teha, kontrollides direktiiviga 92/23/EMÜ ette nähtud valmistamiskuupäeva kohustuslikku märgistust rehvil. Kõigi rehvide puhul, mida protekteeritakse pärast 1. jaanuari 2010, tuleb protekteerimisel turvises kasutada uusi madala polütsükliste aromaatsete süsivesinike sisaldusega täiteõlisid, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva direktiivi eesmärk ei ole piirata enne 1. jaanuari 2010 toodetud rehvide turustamist vastavalt nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ

   (11)

  artikli 2 lõikele 1, seega on võimalik laovarud enne vastavat tähtaega realiseerida. Rehvi valmistamiskuupäeva saab kerge vaevaga kindlaks teha, kontrollides direktiiviga 92/23/EMÜ ette nähtud valmistamiskuupäeva kohustuslikku märgistust rehvil. Kõigi rehvide puhul, mida protekteeritakse pärast 1. jaanuari 2010, tuleb protekteerimisel turvises kasutada uusi madala polütsükliste aromaatsete süsivesinike sisaldusega täiteõlisid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Käesolevaga muudetakse direktiivi 76/769/EMÜ I lisa kooskõlas käesoleva direktiivi lisaga.

Artikkel 2

Hiljemalt ...
   (12) võtavad liikmesriigid vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates
  1. jaanuarist 2010
  .

Kui liikmesriigid võtavad need normid vastu, lisavad nad nende ametliku avaldamise korral nendesse normidesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 120, 20.5.2005, lk 30
  .

1

120, 20.5.2005, lk 30

(2)  Euroopa Parlamendi 9. juuni 2005. aasta seisukoht.

2

Euroopa Parlamendi 9. juuni 2005. aasta seisukoht.

(3)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 201. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/98/EÜ (
  ELT L 305, 1.10.2004, lk 63).

3

Direktiivi on viimati

komisjoni direktiiviga 2004/98/EÜ (

(4)  Nõukogu 31. märtsi 1992. aasta direktiiv 92/23/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste rehvide ja nende paigaldamise kohta (
  EÜT L 129, 14.5.1992, lk 95
  ). Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/43/EÜ (
  EÜT L 211, 4.8.2001, lk 25).

4

31. märtsi 1992. aasta

mootorsõidukite ja nende haagiste rehvide ja nende paigaldamise kohta (

)

Direktiivi on viimati

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/43/EÜ (

(5)  Direktiiv 92/23/EMÜ.

5

92/23/EMÜ

(6)  ÜRO/EMK määrus 106.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 1997. aasta direktiiv 97/24/EÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite teatavate osade ja omaduste kohta (
  EÜT L 226, 18.8.1997, lk 1
  ). Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2003/77/EÜ (
  ELT L 211, 21.8.2003, lk 24).

7

17. juuni 1997. aasta

kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite teatavate osade ja omaduste kohta (

). Direktiivi on viimati

komisjoni direktiiviga 2003/77/EÜ (

(8)  EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1
  . Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (
  ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

8

. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (

(9)  
  ELT L 158, 30.4.2004, lk 50
  .

9

ELT

158, 30.4.2004

50

(10)  
  EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11.
  Direktiivi on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

10

EÜT

Direktiivi on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

(11)  
  Nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiiv 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (

  EÜT 196, 16.8.1967, lk 1). Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/73/EÜ (ELT L 152, 30.4.2004, lk 1).

11

Nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiiv 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (

(12)  Üks aasta pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

12

Üks aasta pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

LISA

Järgmine punkt [XX] lisatakse direktiivi 76/769/EMÜ I lisasse:

| “[XX]. | Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud (PAS)






  1. | Benso(a)püreen (BaP)
  CAS nr 50-32-8 |
| --- | --- | --- |

“[XX].

Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud (PAS)

1.

Benso(a)püreen (BaP)

CAS nr 50-32-8

| 2 | Benso(e)püreen (BeP)
  CAS nr 192-97-2 |
| --- | --- |

2

Benso(e)püreen (BeP)

CAS nr 192-97-2

| 3. | Benso(a)antratseen (BaA)
  CAS nr 56-55-3 |
| --- | --- |

3.

Benso(a)antratseen (BaA)

CAS nr 56-55-3

| 4. | Krüseen (CHR)
  CAS nr 218-01-9 |
| --- | --- |

4.

Krüseen (CHR)

CAS nr 218-01-9

| 5. | Benso(b)fluoranteen (BbFA)
  CAS nr 205-99-2 |
| --- | --- |

5.

Benso(b)fluoranteen (BbFA)

CAS nr 205-99-2

| 6. | Benso(j)fluoranteen (BjFA)
  CAS nr 205-82-3 |
| --- | --- |

6.

Benso(j)fluoranteen (BjFA)

CAS nr 205-82-3

| 7. | Benso(k)fluoranteen (BkFA)
  CAS nr 207-08-9 |
| --- | --- |

7.

Benso(k)fluoranteen (BkFA)

CAS nr 207-08-9

| 8. | Dibenso(a,h)antratseen (DBAhA)
  CAS nr 53-70-3 |
| --- | --- |

8.

Dibenso(a,h)antratseen (DBAhA)

CAS nr 53-70-3

| 1) | Täiteõlisid ei tohi turustada ega kasutada rehvide
  või rehvide osade
  valmistamisel, kui nad sisaldavad






  — | benso(a)püreeni üle 1 mg/kg või |
| --- | --- | --- |

1)

Täiteõlisid ei tohi turustada ega kasutada rehvide
  või rehvide osade
  valmistamisel, kui nad sisaldavad

—

benso(a)püreeni üle 1 mg/kg või

| — | kõiki loetletud polütsüklilisi aromaatseid süsivesinikke ühtekokku üle 10 mg/kg. |
| --- | --- |

—

kõiki loetletud polütsüklilisi aromaatseid süsivesinikke ühtekokku üle 10 mg/kg.

Neist piiridest loetakse kinni peetuks, kui PCA ekstrakti sisaldus massi järgi on alla 3 %, mõõdetuna Institute of Petroleum'i standardi IP 346:1998 järgi (polütsükliliste aromaatsete ühendite kindlakstegemine kasutamata määrde-baasõlides ja asfalteenidevabades petrooleumifraktsioonides – dimetüülsulfoksiidi ekstraheerimise murdumisnäitaja meetod), tingimusel et tootja või importija kontrollib vastavust benso(a)püreeni ja loetletud polütsükliliste aromaatsete süsivesinike piirväärtustele ning mõõdetud väärtuste korrelatsiooni PCA ekstraktiga iga 6 kuu järel või peale iga suuremat talitluslikku muutust vastavalt sellele, kumb varem ette tuleb.

| 2) | Lisaks ei tohi
  pärast 1. jaanuari 2010 valmistatud
  rehve
  ja protekteerimiseks mõeldud turviseid
  turustada, kui nad sisaldavad täiteõlisid, mis ületavad lõikes 1 toodud piirmäärasid.


  Neist piiridest loetakse kinni peetuks, kui vulkaniseeritud kautšukisegud ei ületa prootonite signaalide põhjal piirväärtust 0,35 %, mõõdetuna ja arvutatuna vastavalt ISO standardile 21461 (vulkaniseeritud kautšuk — õli aromaatsuse kindlakstegemine vulkaniseeritud kautšukisegudes). |
| --- | --- |

2)

Lisaks ei tohi
  pärast 1. jaanuari 2010 valmistatud
  rehve
  ja protekteerimiseks mõeldud turviseid
  turustada, kui nad sisaldavad täiteõlisid, mis ületavad lõikes 1 toodud piirmäärasid.

Neist piiridest loetakse kinni peetuks, kui vulkaniseeritud kautšukisegud ei ületa prootonite signaalide põhjal piirväärtust 0,35 %, mõõdetuna ja arvutatuna vastavalt ISO standardile 21461 (vulkaniseeritud kautšuk — õli aromaatsuse kindlakstegemine vulkaniseeritud kautšukisegudes).

| 3) | Erandina ei kohaldata
  lõiget
  2
  protekteeritud rehvide
  kohta
  , kui nende turvis ei sisalda täiteõlisid, mis ületavad lõikes 1 toodud piirmäärasid
  .” |
| --- | --- |

3)

Erandina ei kohaldata
  lõiget
  2
  protekteeritud rehvide
  kohta
  , kui nende turvis ei sisalda täiteõlisid, mis ületavad lõikes 1 toodud piirmäärasid
  .”

P6_TA(2005)0233

Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (KOM(2005)0155 — C6-0120/2005 — 2005/0061(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2005)0155) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2005)0155) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 14 teist lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0120/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 14 teist lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0120/2005);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0158/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0158/2005),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti informeerida, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud tekstist; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti informeerida, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud tekstist;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| 5 a) | Oluline on määratleda artikli 104 lõike 2 punktis a märgitud kontrollväärtust ületava erakorralise ja ajutise ülemäärase eelarvepuudujäägi mõiste. |
| --- | --- |

5 a)

Oluline on määratleda artikli 104 lõike 2 punktis a märgitud kontrollväärtust ületava erakorralise ja ajutise ülemäärase eelarvepuudujäägi mõiste.

| 5 b) | Nõukogu peaks selles olukorras kasutama muu hulgas mitmeaastaseid eelarveprognoose ja komisjoni antavaid ühtseid üldisi eeldusi. |
| --- | --- |

5 b)

Nõukogu peaks selles olukorras kasutama muu hulgas mitmeaastaseid eelarveprognoose ja komisjoni antavaid ühtseid üldisi eeldusi.

| 12) | Praegune üldine kümnekuune maksimumperiood alates määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 4 lõigetes 2 ja 3 kehtestatud aruande esitamise kuupäevast kuni otsuseni kehtestada sanktsioonid peaks olema kooskõlas tähtaegade muutmisega menetluse igas etapis ning võimalusega anda välja muudetud soovitus artikli 104 lõike 7 alusel või muudetud teatis artikli 104 lõike 9 alusel. Seega tuleks üldist maksimumperioodi kohandada vastavalt nendele muudatustele. |
| --- | --- |

12)

Praegune üldine kümnekuune maksimumperiood alates määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 4 lõigetes 2 ja 3 kehtestatud aruande esitamise kuupäevast kuni otsuseni kehtestada sanktsioonid peaks olema kooskõlas tähtaegade muutmisega menetluse igas etapis ning võimalusega anda välja muudetud soovitus artikli 104 lõike 7 alusel või muudetud teatis artikli 104 lõike 9 alusel. Seega tuleks üldist maksimumperioodi kohandada vastavalt nendele muudatustele.

| 12) | Praegune üldine kümnekuune maksimumperiood alates määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 4 lõigetes 2 ja 3 kehtestatud aruande esitamise kuupäevast kuni otsuseni kehtestada sanktsioonid peaks olema kooskõlas tähtaegade muutmisega menetluse igas etapis ning võimalusega anda välja muudetud soovitus artikli 104 lõike 7 alusel või muudetud teatis artikli 104 lõike 9 alusel. Seega tuleks üldist maksimumperioodi kohandada vastavalt nendele muudatustele,
  aga see ei tohiks ületada kolme aastat alates ülemäärase eelarvepuudujäägi esinemisest. |
| --- | --- |

12)

Praegune üldine kümnekuune maksimumperiood alates määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 4 lõigetes 2 ja 3 kehtestatud aruande esitamise kuupäevast kuni otsuseni kehtestada sanktsioonid peaks olema kooskõlas tähtaegade muutmisega menetluse igas etapis ning võimalusega anda välja muudetud soovitus artikli 104 lõike 7 alusel või muudetud teatis artikli 104 lõike 9 alusel. Seega tuleks üldist maksimumperioodi kohandada vastavalt nendele muudatustele,
  aga see ei tohiks ületada kolme aastat alates ülemäärase eelarvepuudujäägi esinemisest.

2.   Kui komisjon ja nõukogu annavad hinnangu ülemäärasele eelarvepuudujäägile ja teevad otsuse selle olemasolu kohta asutamislepingu artikli 104 lõigete 3–6 alusel, võivad nad tõsisest majanduslikust surutisest tulenevat kontrollväärtuse ületamist pidada erandlikuks artikli 104 lõike 2 teise lõigu tähenduses, kui kontrollväärtuse ületamine tuleneb negatiivsest kasvumäärast või kogunenud toodangukaotusest pikema perioodi jooksul, mil kasvumäär oli potentsiaalse kasvu määra suhtes väga madal.

2.   Kui komisjon ja nõukogu annavad hinnangu ülemäärasele eelarvepuudujäägile ja teevad otsuse selle olemasolu kohta asutamislepingu artikli 104 lõigete 3–6 alusel, võivad nad
  pärast liikmesriikide poolt komisjonile esitatud arvnäitajate võrdlemist riikide keskpankade poolt EKPle esitatud aruannetega
  tõsisest majanduslikust surutisest tulenevat kontrollväärtuse ületamist pidada erandlikuks artikli 104 lõike 2 punkti a teise lõigu tähenduses, kui kontrollväärtuse ületamine tuleneb negatiivsest kasvumäärast või kogunenud toodangukaotusest pikema perioodi jooksul, mil kasvumäär oli potentsiaalse kasvu määra suhtes väga madal.

3.   Kui komisjon koostab aruannet artikli 104 lõike 3 alusel, võtab ta arvesse kõiki muid asjassepuutuvaid tegureid. Eelkõige kajastatakse kohaselt aruandes majanduse ja eelarveseisundi arengut keskpikal perioodil. Komisjon võtab samuti asjakohaselt arvesse tegureid, mida liikmesriik on esitanud avalikult ja komisjonile ühe kuu jooksul pärast määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 4 lõigetes 2 ja 3 kehtestatud aruandlustähtaegu.

3.   Kui komisjon koostab aruannet artikli 104 lõike 3 alusel, võtab ta arvesse kõiki muid asjassepuutuvaid tegureid,
  mis peavad olema selgelt loetletud kokkulepitud asjassepuutuvate tegurite nimekirjas, mida tuleb arvestada.
  Eelkõige kajastatakse kohaselt aruandes majanduse ja eelarveseisundi arengut keskpikal perioodil. Komisjon võtab samuti asjakohaselt arvesse tegureid, mida liikmesriik on esitanud avalikult ja komisjonile ühe kuu jooksul pärast määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 4 lõigetes 2 ja 3 kehtestatud aruandlustähtaegu.
  Euroopa Parlamenti tuleb ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolust ja järelevalveprotsessist korrapäraselt teavitada.

4.   Kooskõlas artikli 104 lõikega 7 antud nõukogu soovituses kehtestatakse asjaomasele liikmesriigile tõhusate meetmete võtmiseks maksimaalselt kuuekuune tähtaeg. Samuti kehtestatakse nõukogu soovituses tähtaeg ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks, mis peaks olema lõpule viidud puudujäägi kindlakstegemisele järgneval aastal, välja arvatud eriasjaolude korral. Nõukogu nõuab oma soovituses, et liikmesriik saavutaks tsükliliselt korrigeeritud eelarvetasakaalu minimaalse paranemise aastas, võtmata arvesse ühekordseid ja ajutisi meetmeid, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine soovituses kehtestatud tähtajaks.

4.   Kooskõlas artikli 104 lõikega 7 antud nõukogu soovituses kehtestatakse asjaomasele liikmesriigile tõhusate meetmete võtmiseks maksimaalselt kuuekuune tähtaeg. Samuti kehtestatakse nõukogu soovituses tähtaeg ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks, mis peaks olema lõpule viidud puudujäägi kindlakstegemisele järgneval aastal, välja arvatud eriasjaolude korral,
  sellisel juhul tuleb ülemäärane eelarvepuudujääk korrigeerida kolme aasta jooksul alates selle esinemisest.
  Nõukogu nõuab oma soovituses, et liikmesriik saavutaks tsükliliselt korrigeeritud eelarvetasakaalu minimaalse paranemise aastas, võtmata arvesse ühekordseid ja ajutisi meetmeid, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine soovituses kehtestatud tähtajaks.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2005)0234

Vahemere kalavarude säästev kasutamine *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästvat kasutamist puudutavaid majandamismeetmeid ning millega muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93 ja (EÜ) nr 973/2001 (KOM(2003)0589 — C5-0480/2003 — 2003/0229(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2003)0589) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2003)0589) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C5-0480/2003); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C5-0480/2003);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A6-0112/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A6-0112/2005),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul end informeerida, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud tekstist; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul end informeerida, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud tekstist;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| (6) | Käesolevas määruses ette nähtud majandamissüsteem hõlmab ühenduse laevade Vahemere kalavarudesse puutuva kalapüügiga seotud toiminguid, olenemata sellest, kas need leiavad aset ühenduse või rahvusvahelistes vetes, kas neid toiminguid teevad kolmandate riikide laevad liikmesriikide kalastusvööndites või liidu
  kodanikud
  Vahemere avamereosas. |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses ette nähtud majandamissüsteem hõlmab ühenduse laevade Vahemere kalavarudesse puutuva kalapüügiga seotud toiminguid, olenemata sellest, kas need leiavad aset ühenduse või rahvusvahelistes vetes, kas neid toiminguid teevad kolmandate riikide laevad liikmesriikide kalastusvööndites või liidu
  kodanikud
  Vahemere avamereosas.

| (6) | Käesolevas määruses ette nähtud majandamissüsteem hõlmab ühenduse laevade Vahemere kalavarudesse puutuva kalapüügiga seotud toiminguid, olenemata sellest, kas need leiavad aset ühenduse või rahvusvahelistes vetes, kas neid toiminguid teevad kolmandate riikide laevad liikmesriikide kalastusvööndites või liidu
  laevad
  Vahemere avamereosas. |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses ette nähtud majandamissüsteem hõlmab ühenduse laevade Vahemere kalavarudesse puutuva kalapüügiga seotud toiminguid, olenemata sellest, kas need leiavad aset ühenduse või rahvusvahelistes vetes, kas neid toiminguid teevad kolmandate riikide laevad liikmesriikide kalastusvööndites või liidu
  laevad
  Vahemere avamereosas.

| (23) | Kuna ühenduse kalapüük moodustab üle 75 % mõõkkala väljapüügist Vahemeres, on vaja
  muuta nõukogu 14. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 973/2001, milles sätestatakse teatavad
  tehnilised meetmed teatavate siirdekalavarude kaitseks, et kehtestada
  ühenduse
  alammõõt lossitavale kalale, samuti sellele piirmäärale vastavad

  õngejada

  spetsifikaadid

  ning neljakuuline õngejadaga püügi keeld noorte mõõkkalade kaitsmiseks
  . |
| --- | --- |

(23)

Kuna ühenduse kalapüük moodustab üle 75 % mõõkkala väljapüügist Vahemeres, on vaja
  muuta nõukogu 14. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 973/2001, milles sätestatakse teatavad
  tehnilised meetmed teatavate siirdekalavarude kaitseks, et kehtestada
  ühenduse
  alammõõt lossitavale kalale, samuti sellele piirmäärale vastavad

  õngejada

  spetsifikaadid

  ning neljakuuline õngejadaga püügi keeld noorte mõõkkalade kaitsmiseks
  .

| (23) | Kuna ühenduse kalapüük moodustab üle 75 % mõõkkala väljapüügist Vahemeres, on vaja
  sätestada majandamiseeskirjad. Et tagada nende eeskirjade tõhusus, peaksid
  tehnilised meetmed teatavate siirdekalavarude kaitseks
  andma välja pädevad piirkondlikud kalandusorganisatsioonid. Vastavalt peaks komisjon nii kiiresti kui võimalik esitama Vahemere üldisele kalanduskomisjonile (GFCM) ja Rahvusvahelisele Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjonile (ICCAT) sobivad ettepanekud
  , et kehtestada alammõõt lossitavale kalale
  Vahemere kalapüügis
  , samuti spetsifikaadid,
  mis võimaldavad õngejadadel vastata

  sellele piirmäärale.
  Kokkuleppe puudumine määratud ajavahemiku vältel ei takista ELil rakendada vastavasisulisi meetmeid kuni lõpliku mitmepoolse kokkuleppe saavutamiseni. |
| --- | --- |

(23)

Kuna ühenduse kalapüük moodustab üle 75 % mõõkkala väljapüügist Vahemeres, on vaja
  sätestada majandamiseeskirjad. Et tagada nende eeskirjade tõhusus, peaksid
  tehnilised meetmed teatavate siirdekalavarude kaitseks
  andma välja pädevad piirkondlikud kalandusorganisatsioonid. Vastavalt peaks komisjon nii kiiresti kui võimalik esitama Vahemere üldisele kalanduskomisjonile (GFCM) ja Rahvusvahelisele Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjonile (ICCAT) sobivad ettepanekud
  , et kehtestada alammõõt lossitavale kalale
  Vahemere kalapüügis
  , samuti spetsifikaadid,
  mis võimaldavad õngejadadel vastata

  sellele piirmäärale.
  Kokkuleppe puudumine määratud ajavahemiku vältel ei takista ELil rakendada vastavasisulisi meetmeid kuni lõpliku mitmepoolse kokkuleppe saavutamiseni.

| ii) | ühenduse kalalaevad Vahemerel väljaspool alapunktis i osutatud vett; |
| --- | --- |

ii)

ühenduse kalalaevad Vahemerel väljaspool alapunktis i osutatud vett;

| ii) | ühenduse kalalaevad Vahemerel väljaspool alapunktis i osutatud vett;
  ja |
| --- | --- |

ii)

ühenduse kalalaevad Vahemerel väljaspool alapunktis i osutatud vett;
  ja

| iii) | Vahemeres väljaspool alapunktis i osutatud vetes liikmesriikide kodanike poolt, piiramata lipuriigi esmavastutust; |
| --- | --- |

iii)

Vahemeres väljaspool alapunktis i osutatud vetes liikmesriikide kodanike poolt, piiramata lipuriigi esmavastutust;

kustutatud

16 a)
     
  lõkspüünis — püügivahend, mis on kinnitatud merepõhja ja mis toimib mereloomi püüdva lõksuna. Need on valmistatud korvi-, tünni- või puurikujulisena ning enamikul juhtudel kuulub nende koosseisu võrguga kaetud jäik või pooljäik raam. Neil on üks või mitu ühtlase lõpuosaga lehtrit või suud, mis võimaldavad liigil siseneda siseossa. Need kinnitatakse vahendi abil, mida nimetatakse landiks või veoõngeks, mille iga osa on kindla vahemaa järel ühendatud emaliini külge;

Traalvõrkude, tragide, lõkspüüniste, seinnootade, seinnoodapaatidega, kaldanootade või muude sarnaste võrkudega kalastamine mererohumätaste (Posidonia oceanica) või muude meres kasvavate seemnetaimede kohal on keelatud.

1.
     Traalvõrkude, tragide, lõkspüüniste, seinnootade, seinnoodapaatidega, kaldanootade või muude sarnaste võrkudega kalastamine mererohumätaste (Posidonia oceanica) või muude meres kasvavate seemnetaimede
  , koralli- ja punavetikamätaste
  kohal on keelatud.

1 a.
     
  Samuti keelatakse veetavate võrkpüüniste kasutamine sügavamal kui 1 000 meetrit.

2.   Sellise teabe põhjal ning mis tahes muu sama otstarbega teabe põhjal määrab nõukogu enne 31. detsembrit
  2004
  kaitstud alad, mis asuvad eelkõige tervikuna või osaliselt liikmesriikide territoriaalmerest eemal, sealhulgas niisuguses piirkonnas keelatud või lubatud kalastustoimingud.

2.   Sellise teabe põhjal ning mis tahes muu sama otstarbega teabe põhjal määrab nõukogu enne 31. detsembrit
  2005
  kaitstud alad, mis asuvad eelkõige tervikuna või osaliselt liikmesriikide territoriaalmerest eemal, sealhulgas niisuguses piirkonnas keelatud või lubatud kalastustoimingud.

1.   Liikmesriigid määravad enne 31. detsembrit
  2004
  kaitstud lisaalad oma territoriaalvetes, milles kalastustoimingud võivad olla piiratud või keelatud, selleks et kaitsta ja majandada vee-elusressursse või majandada või parandada mere ökosüsteemide kaitsestaatust. Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused teevad otsuse püügivahendite kohta, mida võib nendel kaitstud aladel kasutada, ning asjakohaste tehniliste eeskirjade kohta, mis on vähemalt sama ranged kui ühenduse õigusaktid.

1.   Liikmesriigid määravad enne 31. detsembrit
  2005
  kaitstud lisaalad oma territoriaalvetes, milles kalastustoimingud võivad olla piiratud või keelatud, selleks et kaitsta ja majandada vee-elusressursse või majandada või parandada mere ökosüsteemide kaitsestaatust. Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused teevad otsuse püügivahendite kohta, mida võib nendel kaitstud aladel kasutada, ning asjakohaste tehniliste eeskirjade kohta, mis on vähemalt sama ranged kui ühenduse õigusaktid.

Püügiks ei ole lubatud kasutada ning pardal hoida järgmisi vahendeid:

1.
     Püügiks ei ole lubatud kasutada ning pardal hoida järgmisi vahendeid:

| a) | toksilised, uimastavad ja söövitavad ained; |
| --- | --- |

a)

toksilised, uimastavad ja söövitavad ained;

| a) | toksilised, uimastavad ja söövitavad ained; |
| --- | --- |

a)

toksilised, uimastavad ja söövitavad ained;

| b) | elektrišokigeneraatorid; |
| --- | --- |

b)

elektrišokigeneraatorid;

| b) | elektrišokigeneraatorid; |
| --- | --- |

b)

elektrišokigeneraatorid;

| c) | lõhkeained; |
| --- | --- |

c)

lõhkeained;

| c) | lõhkeained; |
| --- | --- |

c)

lõhkeained;

| d) | segatuna plahvatusohtlikud ained; |
| --- | --- |

d)

segatuna plahvatusohtlikud ained;

| d) | segatuna plahvatusohtlikud ained; |
| --- | --- |

d)

segatuna plahvatusohtlikud ained;

| e) | järelveetavad seadmed punase vääriskoralli kogumiseks; |
| --- | --- |

e)

järelveetavad seadmed punase vääriskoralli kogumiseks;

| e) | järelveetavad seadmed punase vääriskoralli kogumiseks; |
| --- | --- |

e)

järelveetavad seadmed punase vääriskoralli kogumiseks;

| f) | pneumaatilised vasarad või muud löökvahendid kaljudel elavate liikide kogumiseks. |
| --- | --- |

f)

pneumaatilised vasarad või muud löökvahendid kaljudel elavate liikide kogumiseks.

| f) | pneumaatilised vasarad või muud löökvahendid kaljudel elavate liikide kogumiseks. |
| --- | --- |

f)

pneumaatilised vasarad või muud löökvahendid kaljudel elavate liikide kogumiseks.

2.
     
  Järgmiste liikide püügiks ei ole lubatud kasutada põhjavõrke ega ankurdatud ujuvvõrke: pikkuim-tuun (Thunnus alalunga), harilik tuun (Thunnus thynnus), mõõkkala (Xiphias gladius), atlandi latikas (Brama brama), haid (Hexanchus griseus; Cetorhinus maximus; Alopiidae; Carcharhinidae; Sphyrnidae; Isuridae; Lamnidae).

1.   Keelatud on järelveetava võrgu, haardnooda või nakkevõrgu kasutamine või pardal hoidmine
  punase merilatika
  püügiks, välja arvatud juhul, kui võrgusilma suurus võrgu kõige väiksemate silmadega osas on kooskõlas lõigetega 3–6.

1.   Keelatud on järelveetava võrgu, haardnooda või nakkevõrgu kasutamine või pardal hoidmine püügiks, välja arvatud juhul, kui võrgusilma suurus võrgu kõige väiksemate silmadega osas on kooskõlas lõigetega 3–6.

2.   Võrgusilma suurus määratletakse komisjoni määruses (EÜ) nr 129/2003 sätestatud menetluse kohaselt.

2.   Võrgusilma suurus määratletakse komisjoni määruses (EÜ) nr 129/2003 sätestatud menetluse kohaselt.

3.   Järelveetavate võrkude, v.a lõikes 4 mainitud võrkude puhul, on võrgusilma miinimumsuurus:

3.   Järelveetavate võrkude, v.a lõikes 4 mainitud võrkude puhul, on võrgusilma miinimumsuurus:

| 1) | kuni 31. detsembrini
  2005
  : 40 mm; |
| --- | --- |

1)

kuni 31. detsembrini
  2005
  : 40 mm;

| 1) | kuni 31. detsembrini
  2006
  : 40 mm; |
| --- | --- |

1)

kuni 31. detsembrini
  2006
  : 40 mm;

| 2) | alates 1. jaanuarist
  2006
  :
  50 mm; |
| --- | --- |

2)

alates 1. jaanuarist
  2006
  :
  50 mm;

| 2) | alates 1. jaanuarist
  2007


  asendatakse eelmises punktis viidatud võrk ruudukujuliste silmadega võrguga, mille silma suurus nooda päras on 40 mm, või laevaomaniku nõuetekohaselt põhjendatud taotlusel rombikujuliste silmadega võrguga, mille silma suurus on 50 mm.



  Eelmise lõiguga seoses on kalalaevadel lubatud kasutada ja hoida pardal ainult üht kahest võrgutüübist ning tuleb valida kas ruudukujuliste silmadega võrk, mille silma suurus nooda päras on 40 mm, või rombikujuliste silmadega võrk, mille silma suurus on 50 mm. |
| --- | --- |

2)

alates 1. jaanuarist
  2007


  asendatakse eelmises punktis viidatud võrk ruudukujuliste silmadega võrguga, mille silma suurus nooda päras on 40 mm, või laevaomaniku nõuetekohaselt põhjendatud taotlusel rombikujuliste silmadega võrguga, mille silma suurus on 50 mm.

| 3) | alates 1. jaanuarist 2009: 60 mm. |
| --- | --- |

3)

alates 1. jaanuarist 2009: 60 mm.

Komisjon peab käesoleva lõike rakendamise kohta esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule 30. juuniks 2010 aruande ning tegema selle põhjal vajadusel ettepanekud asjakohasteks korrigeerimisteks.

4.   Sardiini ja anšoovise püügiks piirkondades, kus nimetatud liigid moodustavad püügist pärast sorteerimist eluskaalus vähemalt
  85 %
  , kasutatavate pelaagiliste traalvõrkude võrgusilma miinimumsuurus on 20 mm.

4.   Sardiini ja anšoovise püügiks piirkondades, kus nimetatud liigid moodustavad püügist pärast sorteerimist eluskaalus vähemalt
  80 %
  , kasutatavate pelaagiliste traalvõrkude võrgusilma miinimumsuurus on 20 mm.

1.   Mis tahes õngejadaga kalastamine või selle pardalhoidmine, kui selle konksude kogupikkus on alla
  5 cm
  ja laius alla
  2,5 cm
  , on keelatud kõigi kalalaevade puhul, mis kasutavad õngejadasid ja kahvasid või mille pardal on besuugot (Pagellus bogaraveo), mis moodustab pärast sorteerimist üle 20 % saagi eluskaalust.

1.   Mis tahes õngejadaga kalastamine või selle pardalhoidmine, kui selle konksude kogupikkus on alla
  3,95 cm
  ja laius alla
  1,65 cm
  , on keelatud kõigi kalalaevade puhul, mis kasutavad õngejadasid ja kahvasid või mille pardal on besuugot (Pagellus bogaraveo), mis moodustab pärast sorteerimist üle 20 % saagi eluskaalust.

1.   Järelveetavate püügivahendite kasutamine on keelatud rannikust kuni 3 meremiili kaugusel või kuni 50 m samasügavusjooneni piirkondades, kus selline sügavus saavutatakse rannikule lähemal.

1.   Järelveetavate püügivahendite kasutamine on keelatud rannikust kuni 3 meremiili kaugusel või kuni 50 m samasügavusjooneni piirkondades, kus selline sügavus saavutatakse rannikule lähemal.

Erandina esimesest lõigust on lubatud hüdrauliliste põhjavõrkude kasutamine
  1,5
  kuni 3 meremiili kaugusel sügavusest sõltumata, tingimusel et muude liikide püük peale karploomade ei ületa 10 % kogu püügist eluskaalus.

Erandina esimesest lõigust on lubatud hüdrauliliste põhjavõrkude kasutamine
  0,5
  kuni 3 meremiili kaugusel sügavusest sõltumata, tingimusel et muude liikide püük peale karploomade ei ületa 10 % kogu püügist eluskaalus.

2.   Traalvõrkude ja hüdrauliliste põhjavõrkude kasutamine on keelatud kuni
  1,5 meremiili
  kaugusel rannikust.

2.   Traalvõrkude ja hüdrauliliste põhjavõrkude kasutamine on keelatud kuni
  0,5 meremiili
  kaugusel rannikust.

3.   Seinnootade kasutamine on keelatud rannikust kuni
  0,5 meremiili
  kaugusel või kuni 50 m samasügavusjooneni piirkondades, kus selline sügavus saavutatakse rannikule lähemal.

3.   Seinnootade kasutamine on keelatud rannikust kuni
  300 meetrit
  kaugusel või kuni 50 m samasügavusjooneni piirkondades, kus selline sügavus saavutatakse rannikule lähemal.

4.
     
  Järelveetavate püügivahendite, seinnootade ja muude haardnootade kasutamine on keelatud kuni 1 meremiili kaugusel kooskõlas artiklitega 5 ja 6 asutatud kaitsealade piiridest.

5.   Liikmesriigi taotlusel võib komisjon teha lõigetest 1 ja 3 kohaliku erandi, kui see on põhjendatud eriliste geograafiliste piirangutega
  või
  kui kõnealune püük piirkonnas on äärmiselt valikuline
  ega
  mõjuta oluliselt merekeskkonda ning tingimusel, et sellist püüki puudutab artiklis 17 osutatud kaitsekorralduskava. Liikmesriigid peavad sellise erandi saamiseks esitama ajakohased teaduslikud ja tehnilised põhjendused.

5.   Liikmesriigi taotlusel võib komisjon teha lõigetest 1 ja 3 kohaliku erandi, kui see on põhjendatud eriliste geograafiliste piirangutega
  , näiteks rannikuala suurusega,
  kui kõnealune püük piirkonnas on äärmiselt valikuline,
  ei
  mõjuta oluliselt merekeskkonda
  ja sellega on seotud väike arv laevu
  ning tingimusel, et sellist püüki puudutab artiklis 17 osutatud kaitsekorralduskava. Liikmesriigid peavad sellise erandi saamiseks esitama ajakohased teaduslikud ja tehnilised põhjendused.

Kõiki püügivahendeid, mida kasutatakse lõigetes 1 ja 2 sätestatud kaugusest rannikule lähemal ning kooskõlas kehtivate ühenduse õigusaktidega, mis on sätestatud määrusega (EÜ) nr 1626/94, muudetud määrusega (EÜ) nr 2550/2000, sealhulgas ettenähtud eranditega, võib siiski kasutada kuni 31. detsembrini 2006, kui nõukogu ei otsusta kvalifitseeritud häälteenamusega ja komisjoni ettepaneku alusel ning teaduslikke tõendeid arvestades teisiti.

1.   Erandina artiklist 13 võib alamõõdulisi mereorganisme püüda, pardal hoida, ümber laadida, maale toimetada, transportida, säilitada, müüa, esitleda või müügiks pakkuda kalavarude asustamiseks või ümberasustamiseks selle liikmesriigi loal ja järelevalve all, kus neid toiminguid tehakse.

1.   Erandina artiklist 13 võib alamõõdulisi mereorganisme
  elusalt
  püüda, pardal hoida, ümber laadida, maale toimetada, transportida, säilitada, müüa, esitleda või müügiks pakkuda kalavarude asustamiseks või ümberasustamiseks selle liikmesriigi loal ja järelevalve all, kus neid toiminguid tehakse.

3 a.
     
  Piirkonnale mitteomaste liikide sissetoomine ja ümberasustamine ning asustamine on keelatud.

1.   Siirdekalade harrastuspüügiks on keelatud kasutada veetavaid võrkpüüniseid, haardnootasid, seinnootasid, tragisid, nakkevõrke, abaraid ja õngejadasid.

1.   Siirdekalade harrastuspüügiks on keelatud kasutada veetavaid võrkpüüniseid, haardnootasid, seinnootasid, tragisid, nakkevõrke, abaraid,
  põhjaõngejadasid
  ja õngejadasid.

Sellegipoolest võib erandina lubada võistluse käigus püütud isendite turustamist, tingimusel et nende müügitulu kasutatakse heategevuseks.

1.   Liikmesriigid võtavad 31. detsembriks
  2004
  vastu majandamiskavad nende vetes seinnoodapaatide, kaldanootade, haardnootade ja tragidega toimuva kalapüügi kohta. Nende majandamiskavade suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 6 lõikeid 2 ja 3 ning lõike 4 esimest lõiku.

1.   Liikmesriigid võtavad 31. detsembriks
  2005
  vastu majandamiskavad nende vetes seinnoodapaatide, kaldanootade, haardnootade ja tragidega toimuva kalapüügi kohta. Nende majandamiskavade suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 6 lõikeid 2 ja 3 ning lõike 4 esimest lõiku.

| d a) | finantstoetus püügikeeluaja puhul. |
| --- | --- |

d a)

Artikkel 22

kustutatud

Teatud tüüpi laevade ja püügivahendite kasutamise piirang

Määrusesse (EÜ) nr 973/2001 lisatakse järgmine artikkel 4 a:

“Artikkel 4 a

1.
     
  Järgmiste liikide püügiks Vahemeres ei ole lubatud kasutada põhjavõrke ega ankurdatud ujuvvõrke: pikkuim-tuun (Thunnus alalunga), harilik tuun (Thunnus thynnus), mõõkkala (Xiphias gladius), atlandi latikas (Brama brama), haid (Hexanchus griseus; Cetorhinus maximus; Alopiidae; Carcharhinidae; Sphyrnidae; Isuridae; Lamnidae).

2.
     
  Kõikidel kalalaevadel, mis kasutavad õngejadasid ning mis toovad maale või millel on pardal mõõkkala (Xiphias gladius) koguses, mis moodustab enam kui 20 % püügist eluskaalus pärast sorteerimist, on keelatud Vahemerel püügiks kasutada või pardal hoida õngejadasid konksudega, mille kogupikkus on alla 10 cm ja laius alla 4,5 cm.

3.
     
  Vahemerel on igal aastal alates 1. oktoobrist kuni 31. jaanuarini keelatud pelaagiliste õngejadadega järgmiste liikide püük: pikkuim-tuun (Thunnus alalunga), harilik tuun (Thunnus thynnus), mõõkkala (Xiphias gladius) ja haid (Hexanchus griseus; Cetorhinus maximus; Alopiidae; Carcharhinidae; Sphyrnidae; Isuridae; Lamnidae).

4.
     
  Lõikes 2 mõistetakse:

| a) | konksude kogupikkusena konksu sääre maksimaalset kogupikkust selle konksu tipust, mida kasutatakse õngejada kinnitamiseks ja mis on harilikult silmakujuline, kuni konksu kõveruse haripunktini; |
| --- | --- |

a)

konksude kogupikkusena konksu sääre maksimaalset kogupikkust selle konksu tipust, mida kasutatakse õngejada kinnitamiseks ja mis on harilikult silmakujuline, kuni konksu kõveruse haripunktini;

| b) | konksude laiusena suurimat horisontaalset kaugust konksu sääre välisosast kuni kida välisosani.” |
| --- | --- |

b)

konksude laiusena suurimat horisontaalset kaugust konksu sääre välisosast kuni kida välisosani.”

Artikkel 23

Artikkel 23

kustutatud

kustutatud

Alammõõt

Alammõõt

Määruse (EÜ) nr 973/2001 IV lisa mõõkkala puudutav osa asendatakse järgmise sõnastusega:

Määruse (EÜ) nr 973/2001 IV lisa mõõkkala puudutav osa asendatakse järgmise sõnastusega:

“mõõkkala (Xiphias gladius) Atlandi ookeanis: 25 kg või 125 cm (alalõuast);

mõõkkala (Xiphias gladius) Vahemeres: 110 cm (alalõuast) või 16 kg täiskaaluga (terve kala kaal enne töötlemist või mis tahes osa eraldamist) või 14 kg kaaluga ilma lõpuste ja sisikonnata (kaal pärast lõpuste ja sisikonna eemaldamist).

   (2)”

Artikkel 23 a

Artikkel 23 a

Komisjoni ettepaneku põhjal teeb nõukogu otsuse tehniliste meetmete kohta Vahemere noorte mõõkkalade kaitsmiseks enne 31. märtsi 2006.

Komisjoni ettepaneku põhjal teeb nõukogu otsuse tehniliste meetmete kohta Vahemere noorte mõõkkalade kaitsmiseks enne 31. märtsi 2006.

Tragide maksimumlaius on
  4 meetrit
  , välja arvatud käsnloomade püügiks kasutatavad tragid (gagava).

4 meetrit

gagava

Tragide maksimumlaius on
  3 meetrit
  , välja arvatud käsnloomade püügiks kasutatavad tragid (gagava).

3 meetrit

gagava

| — | Pardal ei tohi hoida rohkem kui
  4 000 m
  abarat, seisevvõrku või ankurdatud nakkevõrku laeva kohta. |
| --- | --- |

—

Pardal ei tohi hoida rohkem kui
  4 000 m
  abarat, seisevvõrku või ankurdatud nakkevõrku laeva kohta.

4 000 m

| — | Pardal ei tohi hoida rohkem kui
  6 000 m
  abarat, seisevvõrku või ankurdatud ujuvnakkevõrku laeva kohta
  , võttes arvesse, et ühe kaluri puhul ei tohi sellised võrgud ületada 2 500 m, millele võib teise kaluri kohta lisada 2 000 m ja kolmanda kohta 1 500 m
  . |
| --- | --- |

—

Pardal ei tohi hoida rohkem kui
  6 000 m
  abarat, seisevvõrku või ankurdatud ujuvnakkevõrku laeva kohta
  , võttes arvesse, et ühe kaluri puhul ei tohi sellised võrgud ületada 2 500 m, millele võib teise kaluri kohta lisada 2 000 m ja kolmanda kohta 1 500 m
  .

6 000 m

, võttes arvesse, et ühe kaluri puhul ei tohi sellised võrgud ületada 2 500 m, millele võib teise kaluri kohta lisada 2 000 m ja kolmanda kohta 1 500 m

| 6. | Põhjaõngejada |
| --- | --- |

6.

Põhjaõngejada

| 6. | Põhjaõngejada |
| --- | --- |

6.

Põhjaõngejada

| — | Keelatud on hoida pardal ja asetada rohkem kui
  7 000 meetrit õngejada
  laeva kohta. |
| --- | --- |

—

Keelatud on hoida pardal ja asetada rohkem kui
  7 000 meetrit õngejada
  laeva kohta.

7 000 meetrit õngejada

| — | Keelatud on hoida pardal ja asetada rohkem kui
  3 000 konksu
  laeva kohta. |
| --- | --- |

—

Keelatud on hoida pardal ja asetada rohkem kui
  3 000 konksu
  laeva kohta.

3 000 konksu

| 7. | Lõksõngejadad süvamerekoorikloomade püügiks |
| --- | --- |

7.

Lõksõngejadad süvamerekoorikloomade püügiks

| 7. | Lõksõngejadad süvamerekoorikloomade püügiks |
| --- | --- |

7.

Lõksõngejadad süvamerekoorikloomade püügiks

Keelatud on hoida pardal ja asetada rohkem kui 5 km lõksõngejada.

Keelatud on hoida pardal ja asetada rohkem kui 5 km lõksõngejada.

| 8. | Mailid (pinnaõnged) |
| --- | --- |

8.

Mailid (pinnaõnged)

| 8. | Mailid (pinnaõnged) |
| --- | --- |

8.

Mailid (pinnaõnged)

Keelatud on hoida pardal ja asetada rohkem kui
  60 km õngejada laeva kohta
  .

60 km õngejada laeva kohta

Keelatud on hoida pardal ja asetada rohkem kui:

| — | 2 000 konksu hariliku tuuni (Thunnus thynnus) püügiga tegeleva laeva kohta; |
| --- | --- |

—

2 000 konksu hariliku tuuni (Thunnus thynnus) püügiga tegeleva laeva kohta;

2 000 konksu hariliku tuuni (Thunnus thynnus) püügiga tegeleva laeva kohta;

| — | 3 500konksu mõõkkala (Xyphias gladius) püügiga tegeleva laeva kohta; |
| --- | --- |

—

3 500konksu mõõkkala (Xyphias gladius) püügiga tegeleva laeva kohta;

3 500konksu mõõkkala (Xyphias gladius) püügiga tegeleva laeva kohta;

| — | 5 000 konksu pikkuim-tuuni (Thunnus thynnus) püügiga tegeleva laeva kohta. |
| --- | --- |

—

5 000 konksu pikkuim-tuuni (Thunnus thynnus) püügiga tegeleva laeva kohta.

5 000 konksu pikkuim-tuuni (Thunnus thynnus) püügiga tegeleva laeva kohta.

| Teaduslik nimi | Minimaalne suurus |
| --- | --- |

Teaduslik nimi

Minimaalne suurus

| Teaduslik nimi | Minimaalne suurus |
| --- | --- |

Teaduslik nimi

Minimaalne suurus

| 1. | Kalad |
| --- | --- |

1.

Kalad

| 1. | Kalad |
| --- | --- |

1.

Kalad

| Dicentrarchus labrax | |
| --- | --- |

Dicentrarchus labrax

Dicentrarchus labrax

| Dicentrarchus labrax | 25 cm |
| --- | --- |

25 cm

| Diplodus annularis | 12 cm |
| --- | --- |

Diplodus annularis

12 cm

| Diplodus annularis | 12 cm |
| --- | --- |

Diplodus annularis

12 cm

| Diplodus puntazzo | 18 cm |
| --- | --- |

Diplodus puntazzo

18 cm

| Diplodus puntazzo | 18 cm |
| --- | --- |

Diplodus puntazzo

18 cm

| Diplodus sargus | 23 cm |
| --- | --- |

Diplodus sargus

23 cm

| Diplodus sargus | 23 cm |
| --- | --- |

Diplodus sargus

23 cm

| Diplodus vulgaris | 18 cm |
| --- | --- |

Diplodus vulgaris

18 cm

| Diplodus vulgaris | 18 cm |
| --- | --- |

Diplodus vulgaris

18 cm

| Engraulis encrasicolus * | 11 cm |
| --- | --- |

Engraulis encrasicolus *

11 cm

11 cm

| Engraulis encrasicolus * | 9 cm |
| --- | --- |

Engraulis encrasicolus *

9 cm

9 cm

| Epinephelus spp. | 45 cm |
| --- | --- |

Epinephelus spp.

45 cm

| Epinephelus spp. | 45 cm |
| --- | --- |

Epinephelus spp.

45 cm

| Lithognathus mormyrus | 20 cm |
| --- | --- |

Lithognathus mormyrus

20 cm

| Lithognathus mormyrus | 20 cm |
| --- | --- |

Lithognathus mormyrus

20 cm

| Merluccius merluccius | 15 cm |
| --- | --- |

Merluccius merluccius

15 cm

15 cm

| Merluccius merluccius | 20 cm |
| --- | --- |

Merluccius merluccius

20 cm

20 cm

(kuni 31. detsembrini 2008)

(kuni 31. detsembrini 2008)

Kuni 31. detsembrini 2006 on 15 kuni 20 cm heigi puhul siiski lubatud kaalu kõikumine 15 %.

Kuni 31. detsembrini 2006 on 15 kuni 20 cm heigi puhul siiski lubatud kaalu kõikumine 15 %.

20 cm (alates 1. jaanuarist 2009)

20 cm (alates 1. jaanuarist 2009)

Nimetatud lubatud kõikumisest peavad kinni pidama nii laevad merel kui randumiskohas, samuti randumisjärgsed esmamüügiturud. Samuti tuleb sellest kinni pidada kõikides järgnevates äritehingutes nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil.

Nimetatud lubatud kõikumisest peavad kinni pidama nii laevad merel kui randumiskohas, samuti randumisjärgsed esmamüügiturud. Samuti tuleb sellest kinni pidada kõikides järgnevates äritehingutes nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil.

| Mullus spp. | 11 cm |
| --- | --- |

Mullus spp.

11 cm

| Mullus spp. | 11 cm |
| --- | --- |

Mullus spp.

11 cm

| Pagellus acarne | 17 cm |
| --- | --- |

Pagellus acarne

17 cm

| Pagellus acarne | 17 cm |
| --- | --- |

Pagellus acarne

17 cm

| Pagellus bogaraveo | 33 cm |
| --- | --- |

Pagellus bogaraveo

33 cm

| Pagellus bogaraveo | 33 cm |
| --- | --- |

Pagellus bogaraveo

33 cm

| Pagellus erythrinus | 15 cm |
| --- | --- |

Pagellus erythrinus

15 cm

| Pagellus erythrinus | 15 cm |
| --- | --- |

Pagellus erythrinus

15 cm

| Pagrus pagrus | 18 cm |
| --- | --- |

Pagrus pagrus

18 cm

| Pagrus pagrus | 18 cm |
| --- | --- |

Pagrus pagrus

18 cm

| Polyprion americanus | 45 cm |
| --- | --- |

Polyprion americanus

45 cm

| Polyprion americanus | 45 cm |
| --- | --- |

Polyprion americanus

45 cm

| Sardina pilchardus** | 13 cm |
| --- | --- |

Sardina pilchardus**

13 cm

13 cm

| Sardina pilchardus** | 11 cm |
| --- | --- |

Sardina pilchardus**

11 cm

11 cm

| Scomber japonicus | 18 cm |
| --- | --- |

Scomber japonicus

18 cm

| Scomber japonicus | 18 cm |
| --- | --- |

Scomber japonicus

18 cm

| Scomber scombrus | 18 cm |
| --- | --- |

Scomber scombrus

18 cm

| Scomber scombrus | 18 cm |
| --- | --- |

Scomber scombrus

18 cm

| Solea vulgaris | 25 cm |
| --- | --- |

Solea vulgaris

25 cm

25 cm

| Solea vulgaris | 20 cm |
| --- | --- |

Solea vulgaris

20 cm

20 cm

| Sparus aurata | 20 cm |
| --- | --- |

Sparus aurata

20 cm

| Sparus aurata | 20 cm |
| --- | --- |

Sparus aurata

20 cm

| Trachurus spp. | 15 cm |
| --- | --- |

Trachurus spp.

15 cm

| Trachurus spp. | 15 cm |
| --- | --- |

Trachurus spp.

15 cm

| 2. | Koorikloomad |
| --- | --- |

2.

Koorikloomad

| 2. | Koorikloomad |
| --- | --- |

2.

Koorikloomad

| Homarus gammarus | 30 cm LT |
| --- | --- |

Homarus gammarus

30 cm LT

| Homarus gammarus | 30 cm LT |
| --- | --- |

Homarus gammarus

30 cm LT

| Nephrops norvegicus | 20 mm LC
  70 mm LT |
| --- | --- |

Nephrops norvegicus

20 mm LC

70 mm LT

| Nephrops norvegicus | 20 mm LC
  70 mm LT |
| --- | --- |

Nephrops norvegicus

20 mm LC

70 mm LT

| Palinuridae | 105 mm LC |
| --- | --- |

Palinuridae

105 mm LC

105 mm LC

| Palinuridae | 90 mm LC |
| --- | --- |

Palinuridae

90 mm LC

90 mm LC

| Parapenaeus longisrostris | 20 mm LC |
| --- | --- |

Parapenaeus longisrostris

20 mm LC

| Parapenaeus longisrostris | 20 mm LC |
| --- | --- |

Parapenaeus longisrostris

20 mm LC

| 3. | Kahepoolmelised karploomad |
| --- | --- |

3.

Kahepoolmelised karploomad

| 3. | Kahepoolmelised karploomad |
| --- | --- |

3.

Kahepoolmelised karploomad

| Pecten jacobeus | 11 cm |
| --- | --- |

Pecten jacobeus

11 cm

11 cm

| Pecten jacobeus | 10 cm |
| --- | --- |

Pecten jacobeus

10 cm

10 cm

| Venerupis spp | 25 mm |
| --- | --- |

Venerupis spp

Venerupis spp

25 mm

25 mm

| Venus spp. | 25 mm |
| --- | --- |

Venus spp.

Venus spp.

25 mm

25 mm

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

1

(2)  
  Vahemeres ei kohaldata mõõkkalade puhul artikli 7 lõike 1 teises lõigus osutatud lubatud kõikumist 15 %.

2

Vahemeres ei kohaldata mõõkkalade puhul artikli 7 lõike 1 teises lõigus osutatud lubatud kõikumist 15 %.

P6_TA(2005)0235

Seaduslik ja ebaseaduslik ümberasumine ja ümberasujate lõimimine

Euroopa Parlamendi resolutsioon seadusliku ja ebaseadusliku ümberasumise vaheliste seoste ja ümberasujate lõimimise kohta (2004/2137(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ja regioonide komiteele “Legaalse ja illegaalse migratsiooni vaheliste seoste uurimus” (KOM(2004)0412); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ja regioonide komiteele “Legaalse ja illegaalse migratsiooni vaheliste seoste uurimus” (KOM(2004)0412);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ja regioonide komiteele “Esimene iga-aastane raport ümberasumise ja lõimimise kohta” (KOM(2004)0508); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ja regioonide komiteele “Esimene iga-aastane raport ümberasumise ja lõimimise kohta” (KOM(2004)0508);

| — | võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut Euroopa Liidu lähenemise kohta majandusmigratsiooni juhtimisele (KOM(2004)0811); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut Euroopa Liidu lähenemise kohta majandusmigratsiooni juhtimisele (KOM(2004)0811);

| — | võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee 15. detsembri 2004. aasta ja regioonide komitee 24. jaanuari 2005. aasta arvamusi komisjoni teatise “Legaalse ja illegaalse migratsiooni vaheliste seoste uurimus” kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee 15. detsembri 2004. aasta ja regioonide komitee 24. jaanuari 2005. aasta arvamusi komisjoni teatise “Legaalse ja illegaalse migratsiooni vaheliste seoste uurimus” kohta;

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni, mis käsitleb komisjoni teatist sisserände, lõimimise ja tööhõive kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni, mis käsitleb komisjoni teatist sisserände, lõimimise ja tööhõive kohta (1);

| — | võttes arvesse Amsterdami lepingut, mis annab ühendusele pädevuse ja vastutused sisserände ja varjupaiga küsimuste eest, ning EÜ asutamislepingu artiklit 63; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amsterdami lepingut, mis annab ühendusele pädevuse ja vastutused sisserände ja varjupaiga küsimuste eest, ning EÜ asutamislepingu artiklit 63;

| — | võttes arvesse Tampere 15. ja 16. oktoobri 1999. aasta, Laekeni 14. ja 15. detsembri 2001. aasta, Sevilla 21. ja 22. juuni 2002. aasta ja Thessaloniki 19. ja 20. juuni 2003. aasta Euroopa Ülemkogu kokkuvõtteid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Tampere 15. ja 16. oktoobri 1999. aasta, Laekeni 14. ja 15. detsembri 2001. aasta, Sevilla 21. ja 22. juuni 2002. aasta ja Thessaloniki 19. ja 20. juuni 2003. aasta Euroopa Ülemkogu kokkuvõtteid;

| — | võttes arvesse oma 14. oktoobri 2004. aasta soovitust nõukogule ja Euroopa Ülemkogule “Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tuleviku kohta nagu ka vajalike meetmete kohta, millega tugevdada selle ala legitiimsust ja tõsta selle toimimise efektiivsust” (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. oktoobri 2004. aasta soovitust nõukogule ja Euroopa Ülemkogule “Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tuleviku kohta nagu ka vajalike meetmete kohta, millega tugevdada selle ala legitiimsust ja tõsta selle toimimise efektiivsust” (2);

| — | võttes arvesse Brüsseli 4. ja 5. novembri 2004. aasta Euroopa Ülemkogu kokkuvõtteid ja Haagi programmi, mis selles sisaldub; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Brüsseli 4. ja 5. novembri 2004. aasta Euroopa Ülemkogu kokkuvõtteid ja Haagi programmi, mis selles sisaldub;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit, arengukomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A6-0136/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit, arengukomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A6-0136/2005),

| A. | arvestades, et Tampere Euroopa Ülemkogu poolt ettenähtud tähtaeg vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala väljakujundamiseks on möödas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Tampere Euroopa Ülemkogu poolt ettenähtud tähtaeg vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala väljakujundamiseks on möödas;

| B. | arvestades tõhusalt organiseeritud ja koordineeritud Euroopa sisserändepoliitika puudumist, sellest tulenevat sisserännet ning Euroopa Liidu ja liikmesriikide vajadust astuda samme reguleerimaks sisserännet koos asjaomaste kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

B.

arvestades tõhusalt organiseeritud ja koordineeritud Euroopa sisserändepoliitika puudumist, sellest tulenevat sisserännet ning Euroopa Liidu ja liikmesriikide vajadust astuda samme reguleerimaks sisserännet koos asjaomaste kolmandate riikidega;

| C. | arvestades, et Haagi programmi, mis viiakse edaspidi ellu komisjoni tegevuskavaga, vastuvõtmine võimaldab jätkata Tampere programmiga saavutatut ja tuua esile uued väljakutsed vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala väljakujundamisel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Haagi programmi, mis viiakse edaspidi ellu komisjoni tegevuskavaga, vastuvõtmine võimaldab jätkata Tampere programmiga saavutatut ja tuua esile uued väljakutsed vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala väljakujundamisel;

| D. | arvestades, et selles valdkonnas on esmatähtis Euroopa Liidu ja liikmesriikide vaheline koostöö kolmandate päritolu- või transiitriikidega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et selles valdkonnas on esmatähtis Euroopa Liidu ja liikmesriikide vaheline koostöö kolmandate päritolu- või transiitriikidega;

| E. | arvestades vajadust vältida ebaselgust arengukoostöö ja sisserände vahel; |
| --- | --- |

E.

arvestades vajadust vältida ebaselgust arengukoostöö ja sisserände vahel;

| F. | arvestades, et laienemise kontekstis on kindlama Euroopa jaoks vaja
  –
  austades sealjuures põhiõiguste harta ja aluslepingute sätteid
  –
  tugevdada kontrolli välispiiridel ja rakendada vastastikkuse solidaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et laienemise kontekstis on kindlama Euroopa jaoks vaja
  –
  austades sealjuures põhiõiguste harta ja aluslepingute sätteid
  –
  tugevdada kontrolli välispiiridel ja rakendada vastastikkuse solidaarsuse põhimõtet;

| G. | arvestades, et sisepiirideta Euroopa Liit peab vastu võtma ühise
  ,
  ühtse ning tõhusa lähenemise välispiiri haldamisele ning kavandama ühtse viisa-, varjupaiga- ja immigratsioonipoliitika; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et sisepiirideta Euroopa Liit peab vastu võtma ühise
  ,
  ühtse ning tõhusa lähenemise välispiiri haldamisele ning kavandama ühtse viisa-, varjupaiga- ja immigratsioonipoliitika;

| H. | arvestades, et võitlus ebaseadusliku sisserände ja inimkaubanduse vastu, seaduslike sisserändeteede loomine ja lõimimine peavad jääma laienenud Euroopa prioriteetideks ning sisserändajate ärakasutamist ebaseaduslike töötajatena ja nende ebainimlikku kohtlemist peab karmilt karistama; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et võitlus ebaseadusliku sisserände ja inimkaubanduse vastu, seaduslike sisserändeteede loomine ja lõimimine peavad jääma laienenud Euroopa prioriteetideks ning sisserändajate ärakasutamist ebaseaduslike töötajatena ja nende ebainimlikku kohtlemist peab karmilt karistama;

| I. | arvestades, et tööga seotud sisserände probleem esitab Euroopa Liidule väljakutse, selles küsimuses on eelnimetatud algatatud rohelise raamatuga arutelu, millele järgneb enne 2005. aasta lõppu tegevuskava, mis loodetavasti põhineb majanduslikel eesmärkidel sisserännet reguleerivatel ühistel ja avatud reeglitel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et tööga seotud sisserände probleem esitab Euroopa Liidule väljakutse, selles küsimuses on eelnimetatud algatatud rohelise raamatuga arutelu, millele järgneb enne 2005. aasta lõppu tegevuskava, mis loodetavasti põhineb majanduslikel eesmärkidel sisserännet reguleerivatel ühistel ja avatud reeglitel;

| J. | juhib tähelepanu asjaolule, et mõningane seaduslik ja kontrollitav ümberasumine majanduslikel eesmärkidel on Euroopale vajalik, kuivõrd aktiivse elanikkonna kahanemine toob siin, nagu toonitavad mitmed uuringud, ajavahemikus 2005–2030 kaasa töötajate arvu langemise ligikaudu 20 miljoni inimese võrra (3); |
| --- | --- |

J.

juhib tähelepanu asjaolule, et mõningane seaduslik ja kontrollitav ümberasumine majanduslikel eesmärkidel on Euroopale vajalik, kuivõrd aktiivse elanikkonna kahanemine toob siin, nagu toonitavad mitmed uuringud, ajavahemikus 2005–2030 kaasa töötajate arvu langemise ligikaudu 20 miljoni inimese võrra (3);

| K. | rõhutab, et üheks põhiliseks majandusliku eesmärgiga ümberasumise põhjuseks on sisserändajate õiguspärane püüdlus rahuldada oma põhivajadusi ja pääseda vaesusest, ning kutsub võtma ühises sisserändepoliitikas arvesse ühenduse arengupoliitikat, mille esmane eesmärk on võidelda vaesusega, et toetada kolmandate riikide arengut hariduse ja tervishoiu kättesaadavuse ja ka teiste millenniumi arengueesmärkide saavutamise osas; |
| --- | --- |

K.

rõhutab, et üheks põhiliseks majandusliku eesmärgiga ümberasumise põhjuseks on sisserändajate õiguspärane püüdlus rahuldada oma põhivajadusi ja pääseda vaesusest, ning kutsub võtma ühises sisserändepoliitikas arvesse ühenduse arengupoliitikat, mille esmane eesmärk on võidelda vaesusega, et toetada kolmandate riikide arengut hariduse ja tervishoiu kättesaadavuse ja ka teiste millenniumi arengueesmärkide saavutamise osas;

| L. | arvestades, et seadusliku sisserände poliitika edukaks toimimiseks on vaja rakendada strateegiaid, mille eesmärk on saavutada täielik lõimitus, tuginedes olemasolevatele asjakohastele kogemustele ning mittetulundusorganisatsioonide kogemustele ja panusele, ning mis põhinevad riiki seaduslikult elama asunud sisserändajate ja vastuvõtva riigi kodanike õiguste austamisel ja kohustuste jagamisel ning usaldusel ja vastastikusel austusel põhineval pideval dialoogil, institutsioonide võimel käivitada teabekampaaniaid kultuuridevahelise ühiskonna loomiseks ning võitluse jätkamisel rassilise, kultuurilise ja majandusliku diskrimineerimise kõikide vormide vastu; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et seadusliku sisserände poliitika edukaks toimimiseks on vaja rakendada strateegiaid, mille eesmärk on saavutada täielik lõimitus, tuginedes olemasolevatele asjakohastele kogemustele ning mittetulundusorganisatsioonide kogemustele ja panusele, ning mis põhinevad riiki seaduslikult elama asunud sisserändajate ja vastuvõtva riigi kodanike õiguste austamisel ja kohustuste jagamisel ning usaldusel ja vastastikusel austusel põhineval pideval dialoogil, institutsioonide võimel käivitada teabekampaaniaid kultuuridevahelise ühiskonna loomiseks ning võitluse jätkamisel rassilise, kultuurilise ja majandusliku diskrimineerimise kõikide vormide vastu;

| M. | arvestades, et ühe liikmesriigi sisserändepoliitika muutmine mõjutab teiste liikmesriikide rändevooge ja poliitika arengut; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ühe liikmesriigi sisserändepoliitika muutmine mõjutab teiste liikmesriikide rändevooge ja poliitika arengut;

| N. | arvestades, et inimkaubanduse ning naiste ja laste seksuaalse ekspluateerimise vastane võitlus peab moodustama olulise osa sisserändepoliitikast, |
| --- | --- |

N.

arvestades, et inimkaubanduse ning naiste ja laste seksuaalse ekspluateerimise vastane võitlus peab moodustama olulise osa sisserändepoliitikast,

| O. | arvestades, et Euroopa põhiseaduse lepingu artikkel III-268 sätestab, et ELi sisserände- ja varjupaigapoliitika kavandamisel ja elluviimisel juhindutakse solidaarsuse ja vastutuse õiglase jagamise põhimõttest; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa põhiseaduse lepingu artikkel III-268 sätestab, et ELi sisserände- ja varjupaigapoliitika kavandamisel ja elluviimisel juhindutakse solidaarsuse ja vastutuse õiglase jagamise põhimõttest;

| P. | arvestades, et ühenduse olemasolevad finantsressursid on piiratud ja need tuleb jaotada Euroopa sisserändepoliitika eri aspektide vahel õiglaselt; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ühenduse olemasolevad finantsressursid on piiratud ja need tuleb jaotada Euroopa sisserändepoliitika eri aspektide vahel õiglaselt;

| 1. | on veendunud, et ühenduse sisserändepoliitika peab põhinema globaalsel, valdkonnavälisel lähenemisel, mille aluseks ei ole üksnes liikmesriikide tööturuvajadused, vaid eelkõige positiivne vastuvõtt ja lõimimine, ning kindla staatuse ja kodakondsuse, sotsiaalsete ja poliitiliste õiguste kehtestamine kõikidele rändajatele kogu Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

1.

on veendunud, et ühenduse sisserändepoliitika peab põhinema globaalsel, valdkonnavälisel lähenemisel, mille aluseks ei ole üksnes liikmesriikide tööturuvajadused, vaid eelkõige positiivne vastuvõtt ja lõimimine, ning kindla staatuse ja kodakondsuse, sotsiaalsete ja poliitiliste õiguste kehtestamine kõikidele rändajatele kogu Euroopa Liidus;

| 2. | avaldab kahetsust nõukogu suutmatuse üle määratleda Euroopa Parlamendis viis aastat pärast Tampere Euroopa Ülemkogu ja vaatamata arvukatele läbirääkimistele ühtne sisserändepoliitika, jäädes rahule sellega, et kõikides seaduslikku sisserännet käsitlevates küsimustes peetakse konsultatsioone ja on säilitatud üksmeelsus; |
| --- | --- |

2.

avaldab kahetsust nõukogu suutmatuse üle määratleda Euroopa Parlamendis viis aastat pärast Tampere Euroopa Ülemkogu ja vaatamata arvukatele läbirääkimistele ühtne sisserändepoliitika, jäädes rahule sellega, et kõikides seaduslikku sisserännet käsitlevates küsimustes peetakse konsultatsioone ja on säilitatud üksmeelsus;

| 3. | rõhutab, et sisserände osas tuleb kehtestada üldine, liikmesriikide ühtne lähenemisviis, mis põhineb asjakohaste poliitikate sünergial, ning avaldab kahetsust, et Euroopa lähenemine on pahatihti liiga valdkonnapõhine; tervitab seepärast komisjoni ja käesoleva nõukogu eesistujariigi algatust, mille eesmärk on luua vastastikkuse teavitamise ja varajase hoiatuse süsteem, kaasates täiel määral ka Euroopa Parlamendi; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et sisserände osas tuleb kehtestada üldine, liikmesriikide ühtne lähenemisviis, mis põhineb asjakohaste poliitikate sünergial, ning avaldab kahetsust, et Euroopa lähenemine on pahatihti liiga valdkonnapõhine; tervitab seepärast komisjoni ja käesoleva nõukogu eesistujariigi algatust, mille eesmärk on luua vastastikkuse teavitamise ja varajase hoiatuse süsteem, kaasates täiel määral ka Euroopa Parlamendi;

| 4. | toonitab, et ühise, põhiõigustega kooskõlas oleva varjupaiga- ja sisserändepoliitika tegelik arendamine on, nagu märgitud Euroopa põhiseaduse lepingus, Euroopa integratsiooni üks tähtsamaid ettevõtmisi; |
| --- | --- |

4.

toonitab, et ühise, põhiõigustega kooskõlas oleva varjupaiga- ja sisserändepoliitika tegelik arendamine on, nagu märgitud Euroopa põhiseaduse lepingus, Euroopa integratsiooni üks tähtsamaid ettevõtmisi;

| 5. | kutsub komisjoni üles algatama Euroopa Parlamendiga koostööd ja mõtlema selle üle, kuidas juhtida paremini ümberasumisvoogude haldamisega tegelevaid üksusi ja agentuure, ning jälgima, et selles valdkonnas kasutataks ja jagataks rahalisi vahendeid võimalikult hästi; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni üles algatama Euroopa Parlamendiga koostööd ja mõtlema selle üle, kuidas juhtida paremini ümberasumisvoogude haldamisega tegelevaid üksusi ja agentuure, ning jälgima, et selles valdkonnas kasutataks ja jagataks rahalisi vahendeid võimalikult hästi;

| 6. | avaldab kahetsust, et meetmed, mida nõukogu ja liikmesriigid on kuni tänaseni ümberasumislainete kontrollimiseks kohaldanud, on olnud pigem repressiivse kui positiivse lahenduse leidmisele suunatud iseloomuga; tuletab meelde, et strateegiad, mis on välja töötatud vaesuse vähendamiseks, elu- ja töötingimuste parandamiseks, töökohtade loomiseks ja koolituse arendamiseks ümberasujate päritoluriikides, aitavad pikaajalises perspektiivis ümberasumisvoogusid ohjeldada; |
| --- | --- |

6.

avaldab kahetsust, et meetmed, mida nõukogu ja liikmesriigid on kuni tänaseni ümberasumislainete kontrollimiseks kohaldanud, on olnud pigem repressiivse kui positiivse lahenduse leidmisele suunatud iseloomuga; tuletab meelde, et strateegiad, mis on välja töötatud vaesuse vähendamiseks, elu- ja töötingimuste parandamiseks, töökohtade loomiseks ja koolituse arendamiseks ümberasujate päritoluriikides, aitavad pikaajalises perspektiivis ümberasumisvoogusid ohjeldada;

| 7. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja päritolumaid üles tegema elanike seas kampaaniaid sisserände- ja lõimimispoliitika ning rassismi- ja ksenofoobiavastase võitluse teadvustamiseks ja tutvustamiseks, võttes sealjuures arvesse, et teabe puudumine seadusliku sisserände võimaluste kohta soodustab maffia tegevust inimkaubanduse korraldamisel; on arvamusel, et esmase tähtsusega on koostöö päritoluriikidega inimeste ärakasutamise ennetamisel ja sellealase teabe vahetamisel; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni, liikmesriike ja päritolumaid üles tegema elanike seas kampaaniaid sisserände- ja lõimimispoliitika ning rassismi- ja ksenofoobiavastase võitluse teadvustamiseks ja tutvustamiseks, võttes sealjuures arvesse, et teabe puudumine seadusliku sisserände võimaluste kohta soodustab maffia tegevust inimkaubanduse korraldamisel; on arvamusel, et esmase tähtsusega on koostöö päritoluriikidega inimeste ärakasutamise ennetamisel ja sellealase teabe vahetamisel;

| 8. | peab esmatähtsaks võtta nii suurel määral kui võimalik arvesse sisserände potentsiaali Euroopa kaasarendamispoliitika raames, mis hõlmab nii vastuvõtva maa, päritolumaa kui ka diasporaa võrgustikku; |
| --- | --- |

8.

peab esmatähtsaks võtta nii suurel määral kui võimalik arvesse sisserände potentsiaali Euroopa kaasarendamispoliitika raames, mis hõlmab nii vastuvõtva maa, päritolumaa kui ka diasporaa võrgustikku;

| 9. | rõhutab, et sisserände potentsiaali optimeerimiseks peab ühendus pakkuma välja konkreetsed lahendused oskustööjõu väljavoolu probleemile ja julgustama liikmesriike muutma sisserändajate jaoks vahendite saatmise nende päritolumaale lihtsamaks; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et sisserände potentsiaali optimeerimiseks peab ühendus pakkuma välja konkreetsed lahendused oskustööjõu väljavoolu probleemile ja julgustama liikmesriike muutma sisserändajate jaoks vahendite saatmise nende päritolumaale lihtsamaks;

| 10. | tuletab meelde kõikide liikmesriikide jagatud vastutust põhja-lõunasuunaliste ümberasumisvoogude juhtimisel (eelkõige lõunarannikul) ning ebaseadusliku sisserände ja inimkaubanduse vastu võitlemisel (eelkõige põhjarannikul) ja majanduslike tingimuste loomisel kolmandate riikide sotsiaalseks arenguks ja ümberasujate vastuvõtuks, mis on kohane inimväärikusele; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde kõikide liikmesriikide jagatud vastutust põhja-lõunasuunaliste ümberasumisvoogude juhtimisel (eelkõige lõunarannikul) ning ebaseadusliku sisserände ja inimkaubanduse vastu võitlemisel (eelkõige põhjarannikul) ja majanduslike tingimuste loomisel kolmandate riikide sotsiaalseks arenguks ja ümberasujate vastuvõtuks, mis on kohane inimväärikusele;

| 11. | julgustab arvestama ümberasumisküsimustega liidu välispoliitikas; kutsub liikmesriike üles tegelema sisserände süvapõhjustega, luues arengumaadega dialoogil põhinevaid partnerlussuhteid; rõhutab siiski, et arenguabist ja majanduspartnerlustest ei piisa väljarände sügavamate põhjuste kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

11.

julgustab arvestama ümberasumisküsimustega liidu välispoliitikas; kutsub liikmesriike üles tegelema sisserände süvapõhjustega, luues arengumaadega dialoogil põhinevaid partnerlussuhteid; rõhutab siiski, et arenguabist ja majanduspartnerlustest ei piisa väljarände sügavamate põhjuste kõrvaldamiseks;

| 12. | soovitab nõukogul algatada vajalikud meetmed, et kõigi liikmesriikide sisserände eest vastutavad isikud oleksid sama taseme töötajad ning kuuluksid ministeeriumide samasse ametkonda; |
| --- | --- |

12.

soovitab nõukogul algatada vajalikud meetmed, et kõigi liikmesriikide sisserände eest vastutavad isikud oleksid sama taseme töötajad ning kuuluksid ministeeriumide samasse ametkonda;

| 13. | rõhutab, et tal peaks olema poliitiline roll, muuhulgas õigus teavitada komisjoni ümberasumisega seotud meetmetest, mida peaksid reguleerima ühenduse eeskirjad, kuna need on ühenduse tõhusa ümberasumispoliitika loomise võtmejärgud; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et tal peaks olema poliitiline roll, muuhulgas õigus teavitada komisjoni ümberasumisega seotud meetmetest, mida peaksid reguleerima ühenduse eeskirjad, kuna need on ühenduse tõhusa ümberasumispoliitika loomise võtmejärgud;

| 14. | tuletab meelde, kui tähtis on Euroopa Liidule, et kõigisse assotsiatsiooni- ja koostöölepingutesse lisataks klauslid, mis puudutavad ümberasumisvoogude ühist haldamist ning kohustuslikku tagasivõtmist ebaseadusliku sisserände puhul; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, kui tähtis on Euroopa Liidule, et kõigisse assotsiatsiooni- ja koostöölepingutesse lisataks klauslid, mis puudutavad ümberasumisvoogude ühist haldamist ning kohustuslikku tagasivõtmist ebaseadusliku sisserände puhul;

| 15. | leiab siiski, et kuigi arenguabi on ümberasumisvoogude süvapõhjuste kõrvaldamiseks vajalik vahend, jääb ta siiski lisavahendiks ning sellega ei saa asendada Euroopa Liidu lõimimispoliitikat ega seaduslikku ümberasumispoliitikat; |
| --- | --- |

15.

leiab siiski, et kuigi arenguabi on ümberasumisvoogude süvapõhjuste kõrvaldamiseks vajalik vahend, jääb ta siiski lisavahendiks ning sellega ei saa asendada Euroopa Liidu lõimimispoliitikat ega seaduslikku ümberasumispoliitikat;

| 16. | kutsub huvitatud liikmesriike üles suurendama inimressursse ja rahalisi vahendeid konsulaarametitele päritolumaades, et võimalikke väljarändajaid saaks teavitada nende võimaluste kohta asuda töötamise, õpingute ja uurimistegevuse eesmärgil seaduslikult Euroopa Liitu; palub komisjonil julgustada liikmesriike arendama koostööd samas riigis asuvate diplomaatiliste struktuuride ja konsulaarametite vahel, eelkõige eesmärgiga juhtida ümberasujaid vastavate ametioskustega inimestest huvitatud riiki ja suunata ümberasumisvooge riikidesse, kus on piisavad vastuvõtuvõimalused; teeb ettepaneku kasutada selleks muu hulgas programme ARGO ja AENEAS; |
| --- | --- |

16.

kutsub huvitatud liikmesriike üles suurendama inimressursse ja rahalisi vahendeid konsulaarametitele päritolumaades, et võimalikke väljarändajaid saaks teavitada nende võimaluste kohta asuda töötamise, õpingute ja uurimistegevuse eesmärgil seaduslikult Euroopa Liitu; palub komisjonil julgustada liikmesriike arendama koostööd samas riigis asuvate diplomaatiliste struktuuride ja konsulaarametite vahel, eelkõige eesmärgiga juhtida ümberasujaid vastavate ametioskustega inimestest huvitatud riiki ja suunata ümberasumisvooge riikidesse, kus on piisavad vastuvõtuvõimalused; teeb ettepaneku kasutada selleks muu hulgas programme ARGO ja AENEAS;

| 17. | leiab, et piirikontrollid ja võitlus ebaseadusliku sisserändega saavad olla ainult üheks aspektiks ELi poliitikas kolmandate riikide suhtes ning et viimaste puhul tuleb kohaldada aktiivset arengupoliitikat, et vähendada väljarände kahjulikku mõju; leiab, et EL ei saa hinnata sisserändepoliitikat ainult oma majanduslikest huvidest lähtuvalt, vaid peab arvestama ka põhjuseid, mis sunnivad ümberasujaid välja rändama; |
| --- | --- |

17.

leiab, et piirikontrollid ja võitlus ebaseadusliku sisserändega saavad olla ainult üheks aspektiks ELi poliitikas kolmandate riikide suhtes ning et viimaste puhul tuleb kohaldada aktiivset arengupoliitikat, et vähendada väljarände kahjulikku mõju; leiab, et EL ei saa hinnata sisserändepoliitikat ainult oma majanduslikest huvidest lähtuvalt, vaid peab arvestama ka põhjuseid, mis sunnivad ümberasujaid välja rändama;

| 18. | leiab, et välispiiride haldamise süsteemi väljatöötamiseks on vaja ühtlustada viisasid suuremal määral, luua Euroopa Liidu piirivalveagentuur, mille raames loodaks ühenduse piirifond, ning tugevdada konsulaarkoostööd, mille raames loodaks ühised konsulaaresindused; |
| --- | --- |

18.

leiab, et välispiiride haldamise süsteemi väljatöötamiseks on vaja ühtlustada viisasid suuremal määral, luua Euroopa Liidu piirivalveagentuur, mille raames loodaks ühenduse piirifond, ning tugevdada konsulaarkoostööd, mille raames loodaks ühised konsulaaresindused;

| 19. | peab hädavajalikuks suurendada solidaarsust välispiiride haldamise ja ebaseadusliku sisserändega võitlemise vallas, seda eriti uute liikmesriikidega; |
| --- | --- |

19.

peab hädavajalikuks suurendada solidaarsust välispiiride haldamise ja ebaseadusliku sisserändega võitlemise vallas, seda eriti uute liikmesriikidega;

| 20. | rõhutab, et kõigi ebaseadusliku sisserände ja välispiiride kontrollimise meetmete puhul tuleb, ka siis, kui neid meetmeid rakendatakse koostöös kolmandate riikidega, austada indiviidide tagatisi ja põhiõigusi, nagu on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis (ECHR), eriti selles osas, mis puudutab varjupaigaõigust ja õigust piirilt mitte tagasi saadetud saada; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et kõigi ebaseadusliku sisserände ja välispiiride kontrollimise meetmete puhul tuleb, ka siis, kui neid meetmeid rakendatakse koostöös kolmandate riikidega, austada indiviidide tagatisi ja põhiõigusi, nagu on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis (ECHR), eriti selles osas, mis puudutab varjupaigaõigust ja õigust piirilt mitte tagasi saadetud saada;

| 21. | kinnitab veel kord, et seaduslik sisseränne ei kaota ebaseaduslikku sisserännet täielikult ja et Euroopa Liitu tulemise põhjuseid on mitmesuguseid; on sellest tulenevalt veendunud, et erilist tähelepanu tuleb pöörata võitlusele inimkaubandusega ja selle ohvriks langenud sisserändajatele, eelkõige kõige kaitsetumate isikute puhul, nagu naised ja alaealised, ning muuta võitlus viimaste ärakasutajate vastu Euroopa Liidu üheks prioriteediks; avaldab rahulolu selle üle, et komisjon koostab vastavasisulist tegevuskava, leides, et see peab arvestama vajadust teha koostööd päritolu- ja transiitriikidega; |
| --- | --- |

21.

kinnitab veel kord, et seaduslik sisseränne ei kaota ebaseaduslikku sisserännet täielikult ja et Euroopa Liitu tulemise põhjuseid on mitmesuguseid; on sellest tulenevalt veendunud, et erilist tähelepanu tuleb pöörata võitlusele inimkaubandusega ja selle ohvriks langenud sisserändajatele, eelkõige kõige kaitsetumate isikute puhul, nagu naised ja alaealised, ning muuta võitlus viimaste ärakasutajate vastu Euroopa Liidu üheks prioriteediks; avaldab rahulolu selle üle, et komisjon koostab vastavasisulist tegevuskava, leides, et see peab arvestama vajadust teha koostööd päritolu- ja transiitriikidega;

| 22. | tunnistab, et paljud inimkaubanduse ohvriks langenud naised elavad Euroopa Liidus ebaseaduslike sisserändajatena ning enamikul neist puudub juurdepääs õigus- ja sotsiaalkaitsele; kutsub liikmesriike üles tunnistama nende naiste olukorda ja kaaluma kooskõlas nende riikide õigusaktidega alalise elamise õigust kui sobivat vahendit inimkaubandusega võitlemiseks; |
| --- | --- |

22.

tunnistab, et paljud inimkaubanduse ohvriks langenud naised elavad Euroopa Liidus ebaseaduslike sisserändajatena ning enamikul neist puudub juurdepääs õigus- ja sotsiaalkaitsele; kutsub liikmesriike üles tunnistama nende naiste olukorda ja kaaluma kooskõlas nende riikide õigusaktidega alalise elamise õigust kui sobivat vahendit inimkaubandusega võitlemiseks;

| 23. | tuletab meelde, et ebaseadusliku sisserände vastu võitlemine, mis peab rajanema politsei ja kohtuvõimude kõrgetasemelisel koostööl, hõlmab sisserändajaid üle piiri toimetavate isikute ja päritolumaa ametiasutuste piisaval määral vastutavaks tegemist, inimkaubanduse organiseerijate kriminaalkaristuste karmimaks muutmist, võitlust ebaseadusliku töötamise ja inimkaubandusega ning halduskorruptsiooni paljastamist; kutsub seetõttu liitu ning selle liikmesriike üles võitlema energiliselt sisserändajate ebaseadusliku töötamise vastu, rakendades kõnealuste ettevõtjate suhtes tõsiseid karistusi, suurendades kontrollimisega tegelevate töötajate hulka ja kaitstes ohvreid; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde, et ebaseadusliku sisserände vastu võitlemine, mis peab rajanema politsei ja kohtuvõimude kõrgetasemelisel koostööl, hõlmab sisserändajaid üle piiri toimetavate isikute ja päritolumaa ametiasutuste piisaval määral vastutavaks tegemist, inimkaubanduse organiseerijate kriminaalkaristuste karmimaks muutmist, võitlust ebaseadusliku töötamise ja inimkaubandusega ning halduskorruptsiooni paljastamist; kutsub seetõttu liitu ning selle liikmesriike üles võitlema energiliselt sisserändajate ebaseadusliku töötamise vastu, rakendades kõnealuste ettevõtjate suhtes tõsiseid karistusi, suurendades kontrollimisega tegelevate töötajate hulka ja kaitstes ohvreid;

| 24. | täpsustab siiski, et neid meetmeid rakendades tuleb pidada täiel määral kinni põhiõigustest, eriti varjupaigaõigusest; |
| --- | --- |

24.

täpsustab siiski, et neid meetmeid rakendades tuleb pidada täiel määral kinni põhiõigustest, eriti varjupaigaõigusest;

| 25. | on seisukohal, et liikmesriigid peaksid tegema jõupingutusi ebaseadusliku töötamise paljastamiseks, eelkõige koduabiliste ja lapsehoidjate osas, kellena on ametisse võetud hulgaliselt ümberasunud naisi; on seisukohal, et tuleks leida uus moodus, mis võimaldaks sisserändajaid palkavatel peredel leida seaduslik lahendus, mis kindlustaks neile töötajatele sotsiaalkindlustuse; |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, et liikmesriigid peaksid tegema jõupingutusi ebaseadusliku töötamise paljastamiseks, eelkõige koduabiliste ja lapsehoidjate osas, kellena on ametisse võetud hulgaliselt ümberasunud naisi; on seisukohal, et tuleks leida uus moodus, mis võimaldaks sisserändajaid palkavatel peredel leida seaduslik lahendus, mis kindlustaks neile töötajatele sotsiaalkindlustuse;

| 26. | kutsub nõukogu ja komisjoni mõtlema ebaseaduslike sisserändajate tagasivõtmisega seoses sõlmitud lepingute kohaldamise ning tulevikus sõlmitavate lepingute põhimõtete üle; tuletab meelde päritolu- ja transiitriikide vastutust tagasivõtmise küsimuses ning julgustab neid kujundama välja Euroopa tagasisaatmispoliitikat, mis austaks vastavalt Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonile ja Genfi konventsioonile kõigi inimeste inimväärikust ja füüsilist puutumatust; |
| --- | --- |

26.

kutsub nõukogu ja komisjoni mõtlema ebaseaduslike sisserändajate tagasivõtmisega seoses sõlmitud lepingute kohaldamise ning tulevikus sõlmitavate lepingute põhimõtete üle; tuletab meelde päritolu- ja transiitriikide vastutust tagasivõtmise küsimuses ning julgustab neid kujundama välja Euroopa tagasisaatmispoliitikat, mis austaks vastavalt Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonile ja Genfi konventsioonile kõigi inimeste inimväärikust ja füüsilist puutumatust;

| 27. | lükkab veel kord selgesõnaliselt tagasi kavatsuse luua dokumentideta sisserändajate ja varjupaigataotlejate vastuvõtu- ja kinnipidamiskeskused väljapoole Euroopa Liidu piire, sisserände lähtepiirkondadesse; |
| --- | --- |

27.

lükkab veel kord selgesõnaliselt tagasi kavatsuse luua dokumentideta sisserändajate ja varjupaigataotlejate vastuvõtu- ja kinnipidamiskeskused väljapoole Euroopa Liidu piire, sisserände lähtepiirkondadesse;

| 28. | rõhutab, et Euroopa Liidus ja väljaspool seda olemasolevate ajutiste vastuvõtukeskuste tegevus peab olema samuti kooskõlas Genfi konventsiooniga; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et Euroopa Liidus ja väljaspool seda olemasolevate ajutiste vastuvõtukeskuste tegevus peab olema samuti kooskõlas Genfi konventsiooniga;

| 29. | jagab komisjoni mõtet, et ebaseaduslike sisserändajate seadustamine ei lahenda ebaseadusliku sisserände probleemi, ning kuna puudub ühine väljarände- ja varjupaigasüsteem, peaks see jääma erandlikuks ja ainulaadseks, sest see ei lahenda tegelikke põhiprobleeme; kutsub komisjoni üles analüüsima end liikmesriikides tõestanud meetodeid, mida tuleb edasi arendada teabevahetuse ja eelhoiatussüsteemi raames; |
| --- | --- |

29.

jagab komisjoni mõtet, et ebaseaduslike sisserändajate seadustamine ei lahenda ebaseadusliku sisserände probleemi, ning kuna puudub ühine väljarände- ja varjupaigasüsteem, peaks see jääma erandlikuks ja ainulaadseks, sest see ei lahenda tegelikke põhiprobleeme; kutsub komisjoni üles analüüsima end liikmesriikides tõestanud meetodeid, mida tuleb edasi arendada teabevahetuse ja eelhoiatussüsteemi raames;

| 30. | leiab, et ebaseaduslike sisserändajate massilise seadustamise juures tuleb arvesse võtta majanduslikke, demograafilisi ja kultuurilisi hinnanguid, ning nõuab liikmesriikides toimunud seadustamise mõjude analüüsimist; |
| --- | --- |

30.

leiab, et ebaseaduslike sisserändajate massilise seadustamise juures tuleb arvesse võtta majanduslikke, demograafilisi ja kultuurilisi hinnanguid, ning nõuab liikmesriikides toimunud seadustamise mõjude analüüsimist;

| 31. | leiab, et seaduslikul ümberasumisel on suur osatähtsus Euroopa teadmistepõhise majanduse tugevdamise ning majandusarengu kiirendamise jaoks; |
| --- | --- |

31.

leiab, et seaduslikul ümberasumisel on suur osatähtsus Euroopa teadmistepõhise majanduse tugevdamise ning majandusarengu kiirendamise jaoks;

| 32. | leiab, et majanduslikel eesmärkidel ümberasumise osas peaks Euroopa tervikstrateegia keskenduma organiseeritud ümberasumisele ja eelkõige tugevdama ümberasujate päritolumaadega sõlmitavaid kahepoolseid kokkuleppeid sisserändevoogude haldamiseks; rõhutab, et seadustamine on oluline abinõu ebaseadusliku töötamise vastu võitlemiseks, ebaseaduslike ümberasujate ühiskonda lõimimiseks ja nende ärakasutamise vältimiseks; |
| --- | --- |

32.

leiab, et majanduslikel eesmärkidel ümberasumise osas peaks Euroopa tervikstrateegia keskenduma organiseeritud ümberasumisele ja eelkõige tugevdama ümberasujate päritolumaadega sõlmitavaid kahepoolseid kokkuleppeid sisserändevoogude haldamiseks; rõhutab, et seadustamine on oluline abinõu ebaseadusliku töötamise vastu võitlemiseks, ebaseaduslike ümberasujate ühiskonda lõimimiseks ja nende ärakasutamise vältimiseks;

| 33. | leiab, et liikmesriikides on vaja korraldada vastavalt nende vastuvõtuvõimele demograafilistel, majanduslikel ja ebaseadusliku sisserände vähendamise eesmärgil seadusliku sisserände võimalusi; |
| --- | --- |

33.

leiab, et liikmesriikides on vaja korraldada vastavalt nende vastuvõtuvõimele demograafilistel, majanduslikel ja ebaseadusliku sisserände vähendamise eesmärgil seadusliku sisserände võimalusi;

| 34. | avaldab heameelt meetmete üle, mida komisjon on lubanud võtta ebaseadusliku sisserände tagajärgede suhtes äärepoolseimatele aladele, (4) mis oma geograafilise asendi, väiksuse ja kõrvalisuse tõttu on eriti tundlikud ebaseadusliku sisserände voogude suhtes; |
| --- | --- |

34.

avaldab heameelt meetmete üle, mida komisjon on lubanud võtta ebaseadusliku sisserände tagajärgede suhtes äärepoolseimatele aladele, (4) mis oma geograafilise asendi, väiksuse ja kõrvalisuse tõttu on eriti tundlikud ebaseadusliku sisserände voogude suhtes;

| 35. | kutsub liikmesriike üles osalema komisjoni poolt rohelise raamatuga algatatud mõttevahetuses saavutatava koostöötaseme ning Euroopa Liidu õiguse vastuvõtmise lisaväärtuse üle, võttes arvesse asjaolu, et liikmesriigid on pädevad määratlema, kui palju sisserändajaid nad suudavad vastu võtta; |
| --- | --- |

35.

kutsub liikmesriike üles osalema komisjoni poolt rohelise raamatuga algatatud mõttevahetuses saavutatava koostöötaseme ning Euroopa Liidu õiguse vastuvõtmise lisaväärtuse üle, võttes arvesse asjaolu, et liikmesriigid on pädevad määratlema, kui palju sisserändajaid nad suudavad vastu võtta;

| 36. | on mures teatud liikmesriikide palvel nn esialgsete vastuvõtukeskuste loomise pärast Euroopa Liidu territooriumile Vahemere maadesse siirduvatele sisserändajatele, sest need keskused ei taga seal viibivatele inimestele minimaalseid põhiõigusi; tuletab meelde, et ümberasumisvooge ei juhita üksnes julgeolekukaalutlustel, siinkohal tuleb arvesse võtta ka sotsiaalarengu jätkusuutlikku edendamist; |
| --- | --- |

36.

on mures teatud liikmesriikide palvel nn esialgsete vastuvõtukeskuste loomise pärast Euroopa Liidu territooriumile Vahemere maadesse siirduvatele sisserändajatele, sest need keskused ei taga seal viibivatele inimestele minimaalseid põhiõigusi; tuletab meelde, et ümberasumisvooge ei juhita üksnes julgeolekukaalutlustel, siinkohal tuleb arvesse võtta ka sotsiaalarengu jätkusuutlikku edendamist;

| 37. | on teadlik, et liikmesriigid vastutavad kolmandatest riikidest pärit inimeste arvu kindlaksmääramise eest oma territooriumil, kuid toetab mõtet, et üldhinnangutes arvestataks ka neid inimesi, kellele on antud elamisluba muudel põhjustel kui majandustegevus, näiteks põgenikud, inimesed, kelle kohta kehtib subsidiaarse kaitse režiim, ja inimesed, kes saavad elamisloa tänu perekonna taasühinemisele, kaasa arvatud tööealised alaealised, kellele peab olema tagatud juurdepääs tööturule; |
| --- | --- |

37.

on teadlik, et liikmesriigid vastutavad kolmandatest riikidest pärit inimeste arvu kindlaksmääramise eest oma territooriumil, kuid toetab mõtet, et üldhinnangutes arvestataks ka neid inimesi, kellele on antud elamisluba muudel põhjustel kui majandustegevus, näiteks põgenikud, inimesed, kelle kohta kehtib subsidiaarse kaitse režiim, ja inimesed, kes saavad elamisloa tänu perekonna taasühinemisele, kaasa arvatud tööealised alaealised, kellele peab olema tagatud juurdepääs tööturule;

| 38. | avaldab kahetsust, et ei saadud valmis tööga seotud sisserände direktiivi, ning toetab komisjoni poolt rohelises raamatus tehtud ettepanekut luua ühenduse minimaalsete normide ühine raamistik kolmandatest riikidest pärit töövõtjate ja vabakutseliste töötajate vastuvõtmise kohta; |
| --- | --- |

38.

avaldab kahetsust, et ei saadud valmis tööga seotud sisserände direktiivi, ning toetab komisjoni poolt rohelises raamatus tehtud ettepanekut luua ühenduse minimaalsete normide ühine raamistik kolmandatest riikidest pärit töövõtjate ja vabakutseliste töötajate vastuvõtmise kohta;

| 39. | pooldab võimalust muuta riikidesse sisenemise eeskirju paindlikumaks ja tõhusamaks, andes sealjuures elamislube töö eesmärgil; ärgitab ühenduste projektide kasutamist EURESi eeskujul, et soodustada liikmesriikide vahelist teabevahetust Euroopa Liidus elavate kolmandate riikide kodanike töövõimaluste kohta; |
| --- | --- |

39.

pooldab võimalust muuta riikidesse sisenemise eeskirju paindlikumaks ja tõhusamaks, andes sealjuures elamislube töö eesmärgil; ärgitab ühenduste projektide kasutamist EURESi eeskujul, et soodustada liikmesriikide vahelist teabevahetust Euroopa Liidus elavate kolmandate riikide kodanike töövõimaluste kohta;

| 40. | nõuab, et komisjon hakkaks tegelema eri liikmesriikide lisatööjõu vajaduste rahuldamisega lühemaks ja keskmiseks ajaks; palub liikmesriikidel anda komisjonile statistiline hinnang, et komisjon saaks tegeleda Euroopa Liidu tööjõuvajaduse rahuldamisega vajalikul määral; |
| --- | --- |

40.

nõuab, et komisjon hakkaks tegelema eri liikmesriikide lisatööjõu vajaduste rahuldamisega lühemaks ja keskmiseks ajaks; palub liikmesriikidel anda komisjonile statistiline hinnang, et komisjon saaks tegeleda Euroopa Liidu tööjõuvajaduse rahuldamisega vajalikul määral;

| 41. | palub komisjonil ja liikmesriikidel pidada pidevat dialoogi VVOdega, kes tegelevad sisserändega, et saada teada nende arvamust sisserändeküsimustes ning toetada nende tegevust sisserändajate abistamisel ja nende uurimistegevust; |
| --- | --- |

41.

palub komisjonil ja liikmesriikidel pidada pidevat dialoogi VVOdega, kes tegelevad sisserändega, et saada teada nende arvamust sisserändeküsimustes ning toetada nende tegevust sisserändajate abistamisel ja nende uurimistegevust;

| 42. | leiab, et on vaja töötada kiiresti välja sisserändepoliitika, mis vastaks paremini tööturu vajadustele, hoidumaks sellest, et sisetööturg muutuks madalapalgaliste ja ebaseaduslike töötajate osas reguleerimatuks, vältimaks tasakaalu kadumist aktiivse ja mitteaktiivse elanikkonna vahel, ning kutsub liikmesriike üles kaasama piirkondlikud ja kohalikud asutused, tööbürood ja sotsiaalpartnerid, kutseorganisatsioonid, vastaval territooriumil tegutsevad vabatahtlikud ühendused ja vastuvõtjariigi üldsus võõrtööjõu lubatavat hulka puudutavate otsuste langetamisse; |
| --- | --- |

42.

leiab, et on vaja töötada kiiresti välja sisserändepoliitika, mis vastaks paremini tööturu vajadustele, hoidumaks sellest, et sisetööturg muutuks madalapalgaliste ja ebaseaduslike töötajate osas reguleerimatuks, vältimaks tasakaalu kadumist aktiivse ja mitteaktiivse elanikkonna vahel, ning kutsub liikmesriike üles kaasama piirkondlikud ja kohalikud asutused, tööbürood ja sotsiaalpartnerid, kutseorganisatsioonid, vastaval territooriumil tegutsevad vabatahtlikud ühendused ja vastuvõtjariigi üldsus võõrtööjõu lubatavat hulka puudutavate otsuste langetamisse;

| 43. | kutsub liikmesriike üles looma erilisi kombineeritud elamis- ja töölube, mis kergendaks hooajatööliste ja lühikeseks ajavahemikuks liikmesriiki lähetatud töötajate töölevõtmist; |
| --- | --- |

43.

kutsub liikmesriike üles looma erilisi kombineeritud elamis- ja töölube, mis kergendaks hooajatööliste ja lühikeseks ajavahemikuks liikmesriiki lähetatud töötajate töölevõtmist;

| 44. | rõhutab eriliselt vajadust kahekordistada millenniumi eesmärkide raames Euroopa Liidu jõupingutusi võitluseks vaesusega ümberasumisvoogude lähteriikides, toetades muu hulgas tugevatasemelise, kõigile avatud haridussüsteemi loomist ning kohaliku majanduse arengut; |
| --- | --- |

44.

rõhutab eriliselt vajadust kahekordistada millenniumi eesmärkide raames Euroopa Liidu jõupingutusi võitluseks vaesusega ümberasumisvoogude lähteriikides, toetades muu hulgas tugevatasemelise, kõigile avatud haridussüsteemi loomist ning kohaliku majanduse arengut;

| 45. | ergutab liikmesriike kirjutama oma riikliku sisserändepoliitika raames alla kahepoolsetele kokkulepetele peamiste väljaränderiikidega, täitmaks Euroopa tööjõuvajadusi või avamaks uusi seaduslikke sisserändekanaleid, et muuta rändeprotsessid organiseeritumaks ja läbipaistvamaks ning edendada tiheda partnerlusvõrgustiku kaudu suhteid kolmandate riikidega; rõhutab ühtlasi, et ümberasumise haldamise kahepoolsete kokkulepete sõlmimine ümberasujate päritolumaadega võimaldab luua viimastega partnerlussuhteid, et ühendada jõupingutused võitluseks ebaseadusliku sisserände ja inimkaubandusega, seda eriti kõige haavatavamate rühmade osas, nagu naised ja lapsed; |
| --- | --- |

45.

ergutab liikmesriike kirjutama oma riikliku sisserändepoliitika raames alla kahepoolsetele kokkulepetele peamiste väljaränderiikidega, täitmaks Euroopa tööjõuvajadusi või avamaks uusi seaduslikke sisserändekanaleid, et muuta rändeprotsessid organiseeritumaks ja läbipaistvamaks ning edendada tiheda partnerlusvõrgustiku kaudu suhteid kolmandate riikidega; rõhutab ühtlasi, et ümberasumise haldamise kahepoolsete kokkulepete sõlmimine ümberasujate päritolumaadega võimaldab luua viimastega partnerlussuhteid, et ühendada jõupingutused võitluseks ebaseadusliku sisserände ja inimkaubandusega, seda eriti kõige haavatavamate rühmade osas, nagu naised ja lapsed;

| 46. | kutsub liikmesriike üles algatama arutelu eelnimetatud komisjoni rohelise raamatu üle ning palub neil pidevalt teavitada komisjoni selles valdkonnas teostatud riiklikust poliitikast; |
| --- | --- |

46.

kutsub liikmesriike üles algatama arutelu eelnimetatud komisjoni rohelise raamatu üle ning palub neil pidevalt teavitada komisjoni selles valdkonnas teostatud riiklikust poliitikast;

| 47. | rõhutab, et sisserändajate lõimimine on olulise tähtsusega, ja palub võtta igakülgseid meetmeid, et tagada sisserändajate kaasamine tööturule ning neile sotsiaalsete, majanduslike ja poliitiliste õiguste andmine, mis on võrdselt tähtsad aspektid Lissaboni majanduskasvu ja konkurentsivõime eesmärke silmas pidades; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et sisserändajate lõimimine on olulise tähtsusega, ja palub võtta igakülgseid meetmeid, et tagada sisserändajate kaasamine tööturule ning neile sotsiaalsete, majanduslike ja poliitiliste õiguste andmine, mis on võrdselt tähtsad aspektid Lissaboni majanduskasvu ja konkurentsivõime eesmärke silmas pidades;

| 48. | tuletab meelde, et iga liikmesriik peab täitma lõimingukohustust, mis tähendab õigusi ja kohustusi nii vastuvõtjariigi ühiskonnale kui ka sisserändajale; pöördub liikmesriikide poole palvega koordineerida oma riiklikke poliitikaid avatud koordineerimismeetodi abil kooskõlas nõukogu poolt hiljuti vastu võetud ühiste põhimõtetega; |
| --- | --- |

48.

tuletab meelde, et iga liikmesriik peab täitma lõimingukohustust, mis tähendab õigusi ja kohustusi nii vastuvõtjariigi ühiskonnale kui ka sisserändajale; pöördub liikmesriikide poole palvega koordineerida oma riiklikke poliitikaid avatud koordineerimismeetodi abil kooskõlas nõukogu poolt hiljuti vastu võetud ühiste põhimõtetega;

| 49. | rõhutab, et riiklike poliitikate koordineerimine ei saa asendada Euroopa lõimingupoliitikat; pöördub liikmesriikide poole palvega määratleda miinimumkriteeriumid niisuguse poliitika väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, et riiklike poliitikate koordineerimine ei saa asendada Euroopa lõimingupoliitikat; pöördub liikmesriikide poole palvega määratleda miinimumkriteeriumid niisuguse poliitika väljatöötamiseks;

| 50. | rõhutab, et on oluline edendada vastuvõtva riigi keele õpet, ühiskonnaõpetuse kursuste ja koolitusprogrammide korraldamist, mis käsitleks muu hulgas naiste ja meeste võrdõiguslikkust, samuti tuleks edendada lõimumist töötamisvõimaluste, getode tekkimise vältimise ja kohalikel valimistel osalemise võimaldamise abil; pooldab sissejuhatavaid programme, mida mõned liikmesriigid on korraldanud ning mis seovad vastuvõturiike ja sisserändajaid; soovib nõuda sisserändajatelt teatud sümboolse kohustuse kaudu Euroopa Liidu põhiväärtuste tunnustamist; julgustab liikmesriike kaasama lõimimispoliitikasse rohkem lõimitud sisserändajaid, soodustades suhteid sisserändajate ja kohalike elanike vahel; |
| --- | --- |

50.

rõhutab, et on oluline edendada vastuvõtva riigi keele õpet, ühiskonnaõpetuse kursuste ja koolitusprogrammide korraldamist, mis käsitleks muu hulgas naiste ja meeste võrdõiguslikkust, samuti tuleks edendada lõimumist töötamisvõimaluste, getode tekkimise vältimise ja kohalikel valimistel osalemise võimaldamise abil; pooldab sissejuhatavaid programme, mida mõned liikmesriigid on korraldanud ning mis seovad vastuvõturiike ja sisserändajaid; soovib nõuda sisserändajatelt teatud sümboolse kohustuse kaudu Euroopa Liidu põhiväärtuste tunnustamist; julgustab liikmesriike kaasama lõimimispoliitikasse rohkem lõimitud sisserändajaid, soodustades suhteid sisserändajate ja kohalike elanike vahel;

| 51. | on seisukohal, et seaduslikult ühenduses elavate kolmandate riikide kodanike aktiivse lõimimise poliitika peaks muu hulgas sätestama kindlad reeglid elanike õigusliku seisundi reguleerimiseks ja tagama nende õiguse headele haldustavadele; võimaldama seaduslikku lõimimist tööturule; nõudma, et kolmandate riikide kodanikud osaleksid vastuvõtjariigi korraldatud riigikeel(t)e kursustel; võimaldama neile ligipääsu haridusele ja tagama kvalifikatsiooni tunnustamise; tagama juurdepääsu sotsiaal- ja tervishoiuteenustele; püüdma pakkuda korralikke elutingimusi linnas ja valdades; tagama, et sisserändajad võtaksid osa sotsiaalsest, kultuurilisest ja poliitilisest elust; |
| --- | --- |

51.

on seisukohal, et seaduslikult ühenduses elavate kolmandate riikide kodanike aktiivse lõimimise poliitika peaks muu hulgas sätestama kindlad reeglid elanike õigusliku seisundi reguleerimiseks ja tagama nende õiguse headele haldustavadele; võimaldama seaduslikku lõimimist tööturule; nõudma, et kolmandate riikide kodanikud osaleksid vastuvõtjariigi korraldatud riigikeel(t)e kursustel; võimaldama neile ligipääsu haridusele ja tagama kvalifikatsiooni tunnustamise; tagama juurdepääsu sotsiaal- ja tervishoiuteenustele; püüdma pakkuda korralikke elutingimusi linnas ja valdades; tagama, et sisserändajad võtaksid osa sotsiaalsest, kultuurilisest ja poliitilisest elust;

| 52. | pöördub liikmesriikide ja ELi institutsioonide poole palvega edendada ELis seaduslikult elavate hääleõiguseta mittekodanike osalemist avalikus ja poliitilises elus, eelkõige tagades neile piisava juurdepääsu konsultatsiooni- ja esindusmehhanismidele; pöördub kõikide liikmesriikide poole palvega ratifitseerida Euroopa põhiseadus välismaalaste osalemise kohta kohaliku tasandi avalikus elus; |
| --- | --- |

52.

pöördub liikmesriikide ja ELi institutsioonide poole palvega edendada ELis seaduslikult elavate hääleõiguseta mittekodanike osalemist avalikus ja poliitilises elus, eelkõige tagades neile piisava juurdepääsu konsultatsiooni- ja esindusmehhanismidele; pöördub kõikide liikmesriikide poole palvega ratifitseerida Euroopa põhiseadus välismaalaste osalemise kohta kohaliku tasandi avalikus elus;

| 53. | palub tungivalt kõikidel liikmesriikidel ratifitseerida ÜRO konventsioon võõrtööliste ja nende perekondade õiguste kaitse kohta; |
| --- | --- |

53.

palub tungivalt kõikidel liikmesriikidel ratifitseerida ÜRO konventsioon võõrtööliste ja nende perekondade õiguste kaitse kohta;

| 54. | peab diskrimineerimis-, rassismi- ja ksenofoobiavastast tegevust lõimingupoliitika peamiseks osaks; pöördub liikmesriikide poole palvega astuda samme levitamaks Euroopa kodanike hulgas positiivse vastuvõtmise, lõimimise ja sotsiaalse kaasatuse kultuuri, et luua kultuuridevaheline ühiskond, ning hoiduda kõikidest poliitilistest ja institutsionaalsetest meetmetest, mis kahjustavad vastuvõtmise ja mittetagasisaatmise põhimõtteid, ja liita viivitamatult riiklikule õigustikule kaks asjakohast direktiivi, ning kiidab heaks nõukogu eesistujariigi algatuse esitada uuesti raamotsuse ettepanek rassismi- ja ksenofoobiavastase võitluse kohta; pöördub Euroopa Parlamendi poole palvega konsulteerida veel kord käesoleva raamotsuse osas pärast värskeid arutelusid nõukogus; |
| --- | --- |

54.

peab diskrimineerimis-, rassismi- ja ksenofoobiavastast tegevust lõimingupoliitika peamiseks osaks; pöördub liikmesriikide poole palvega astuda samme levitamaks Euroopa kodanike hulgas positiivse vastuvõtmise, lõimimise ja sotsiaalse kaasatuse kultuuri, et luua kultuuridevaheline ühiskond, ning hoiduda kõikidest poliitilistest ja institutsionaalsetest meetmetest, mis kahjustavad vastuvõtmise ja mittetagasisaatmise põhimõtteid, ja liita viivitamatult riiklikule õigustikule kaks asjakohast direktiivi, ning kiidab heaks nõukogu eesistujariigi algatuse esitada uuesti raamotsuse ettepanek rassismi- ja ksenofoobiavastase võitluse kohta; pöördub Euroopa Parlamendi poole palvega konsulteerida veel kord käesoleva raamotsuse osas pärast värskeid arutelusid nõukogus;

| 55. | väljendab nördimust usufanatismil ja ebainimlikel traditsioonidel põhinevate aumõrvade ning naissoost sisserändajate tagakiusamise ning nende õiguste tõsiste rikkumiste arvu suurenemise üle ning kutsub komisjoni ja nõukogu üles tegelema nende probleemidega põhjalikumalt ning tagama ohustatud naistele kaitse; |
| --- | --- |

55.

väljendab nördimust usufanatismil ja ebainimlikel traditsioonidel põhinevate aumõrvade ning naissoost sisserändajate tagakiusamise ning nende õiguste tõsiste rikkumiste arvu suurenemise üle ning kutsub komisjoni ja nõukogu üles tegelema nende probleemidega põhjalikumalt ning tagama ohustatud naistele kaitse;

| 56. | pöördub liikmesriikide poole palvega sõlmida kokkulepped sisserändajate päritoluriikidega omandatud sotsiaalkindlustusõiguste ülekandmise eesmärgil; |
| --- | --- |

56.

pöördub liikmesriikide poole palvega sõlmida kokkulepped sisserändajate päritoluriikidega omandatud sotsiaalkindlustusõiguste ülekandmise eesmärgil;

| 57. | leiab, et rahvusvaheline üldsus ei ole osanud kasutada väljarändemaade arengupoliitika huvides piisavalt ära sisserändajate rahaülekandeid oma päritolumaale, ja palub komisjonil pakkuda välja konkreetseid meetmeid, et hõlbustada sisserändajatel osa sissetulekute saatmist oma päritolumaale, vähendades vastava finantstehingu hinda, nagu on välja pakutud eelnimetatud rohelises raamatus; |
| --- | --- |

57.

leiab, et rahvusvaheline üldsus ei ole osanud kasutada väljarändemaade arengupoliitika huvides piisavalt ära sisserändajate rahaülekandeid oma päritolumaale, ja palub komisjonil pakkuda välja konkreetseid meetmeid, et hõlbustada sisserändajatel osa sissetulekute saatmist oma päritolumaale, vähendades vastava finantstehingu hinda, nagu on välja pakutud eelnimetatud rohelises raamatus;

| 58. | palub võtta nõukogul aktiivsem hoiak, et luua nende ettepanekute valguses tõhus Euroopa sisserändepoliitika, mis suudaks tulla toime probleemidega, millega Euroopa Liit peab tegelema; |
| --- | --- |

58.

palub võtta nõukogul aktiivsem hoiak, et luua nende ettepanekute valguses tõhus Euroopa sisserändepoliitika, mis suudaks tulla toime probleemidega, millega Euroopa Liit peab tegelema;

| 59. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

59.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 92 E, 16.4.2004, lk 390.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2004)0022.

(3)  World Economic and Social Survey (Maailma majanduslik ja sotsiaalne ülevaade) 2004.

(4)  KOM(2004)0343, lõige 2.3.1 ja KOM (2004)0628.

P6_TA(2005)0236

Patsientide liikuvus ja tervishoiualased arengud

Euroopa Parlamendi resolutsioon patsientide liikuvuse ja Euroopa Liidus toimuvate tervishoiualaste arengute kohta (2004/2148(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Liidu patsientide liikuvuse ja tervishoiualaste arengute kõrgetasemelise teabevahetuskampaania tulemuste kohta (KOM(2004)0301) (“komisjoni teatis patsientide liikuvuse kohta”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Liidu patsientide liikuvuse ja tervishoiualaste arengute kõrgetasemelise teabevahetuskampaania tulemuste kohta (KOM(2004)0301) (“komisjoni teatis patsientide liikuvuse kohta”);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 152 ja artikleid 5, 18, 43 ja 47; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 152 ja artikleid 5, 18, 43 ja 47;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele sotsiaalse kaitse moderniseerimise kohta kõrgetasemelise, ligipääsetava ja säästva tervishoiu ja hoolduse arendamiseks: toetus “avatud koordineerimismeetodil” põhinevatele riiklikele strateegiatele (KOM(2004)0304) (“komisjoni teatis “avatud koordineerimismeetodi” laiendamise kohta”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele sotsiaalse kaitse moderniseerimise kohta kõrgetasemelise, ligipääsetava ja säästva tervishoiu ja hoolduse arendamiseks: toetus “avatud koordineerimismeetodil” põhinevatele riiklikele strateegiatele (KOM(2004)0304) (“komisjoni teatis “avatud koordineerimismeetodi” laiendamise kohta”);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (1);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele e-tervishoiu kohta – Euroopa kodanike tervishoiu parandamine: Euroopa e-tervishoiu piirkonna tegevuskava (KOM(2004)0356); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele e-tervishoiu kohta – Euroopa kodanike tervishoiu parandamine: Euroopa e-tervishoiu piirkonna tegevuskava (KOM(2004)0356);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele e-Euroopa 2002: kvaliteedikriteeriumid tervishoiualastele veebilehtede kohta (KOM(2002)0667); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele e-Euroopa 2002: kvaliteedikriteeriumid tervishoiualastele veebilehtede kohta (KOM(2002)0667);

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu (“Euroopa KohuS”) otsuseid kohtuasjades Decker (C-120/95, 28. aprill 1998), Kohll (C-158/96, 28. aprill 1998), Geraets-Smits & Peerbooms (C-157/99, 12. juuli 2001), IKA (C-326/00, 25. veebruar 2003) ja Müller-Fauré & van Riet (C-385/99, 13. mai 2003); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu (“Euroopa KohuS”) otsuseid kohtuasjades Decker (C-120/95, 28. aprill 1998), Kohll (C-158/96, 28. aprill 1998), Geraets-Smits & Peerbooms (C-157/99, 12. juuli 2001), IKA (C-326/00, 25. veebruar 2003) ja Müller-Fauré & van Riet (C-385/99, 13. mai 2003);

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv erialaste kvalifikatsioonide tunnustamise kohta (KOM(2002)0119); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv erialaste kvalifikatsioonide tunnustamise kohta (KOM(2002)0119);

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teenuste kohta siseturul (KOM(2004)0002); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teenuste kohta siseturul (KOM(2004)0002);

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2003. aasta resolutsiooni tervishoiu ja vanurite hooldamise tuleviku kohta (2), samuti oma 11. märtsi 2004. aasta resolutsiooni tervishoiu ja vanurite hooldamise (3) kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2003. aasta resolutsiooni tervishoiu ja vanurite hooldamise tuleviku kohta (2), samuti oma 11. märtsi 2004. aasta resolutsiooni tervishoiu ja vanurite hooldamise (3) kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0129/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0129/2005),

| A. | arvestades, et ELi tervishoidu mõjutavad arengud meditsiinis, tehnoloogias, e-tervises, patsientide teadlikkuses ja seadustes; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi tervishoidu mõjutavad arengud meditsiinis, tehnoloogias, e-tervises, patsientide teadlikkuses ja seadustes;

| B. | arvestades, et Euroopa tervisekaart asendab vormi E111 erakorralise tervishoiuteenuse saamiseks ajutiselt teises liikmesriigis viibimise ajal, ning arvestades tekkinud vajadust asendada või olulisel määral muuta bürokraatlikku ja piiravat vormi E112 teise liikmesriiki planeeritud ravile suundumise kohta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa tervisekaart asendab vormi E111 erakorralise tervishoiuteenuse saamiseks ajutiselt teises liikmesriigis viibimise ajal, ning arvestades tekkinud vajadust asendada või olulisel määral muuta bürokraatlikku ja piiravat vormi E112 teise liikmesriiki planeeritud ravile suundumise kohta;

| C. | arvestades, et ennetus on laiaulatusliku tervishoiupoliitika võtmeküsimus ning et süstemaatilised ennetavad abinõud suurendavad keskmist eluiga, vähendavad sotsiaalsete gruppide vahelisi erinevusi ootejärjekordade pikkuse osas tervishoiusüsteemis ning lõpetavad krooniliste haiguste leviku, vähendades sellega ravikulusid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ennetus on laiaulatusliku tervishoiupoliitika võtmeküsimus ning et süstemaatilised ennetavad abinõud suurendavad keskmist eluiga, vähendavad sotsiaalsete gruppide vahelisi erinevusi ootejärjekordade pikkuse osas tervishoiusüsteemis ning lõpetavad krooniliste haiguste leviku, vähendades sellega ravikulusid;

| D. | arvestades, et Euroopa tervishoiupoliitika lähtub Euroopa Kohtu üksikutest otsustest patsientide liikuvuse kohta ja et laienemisprotsessi tulemusena tuleb Euroopa Kohtul lahendada veelgi keerulisemaid kohtuasju, ning arvestades, et nii patsientide kui valitsuste huvides on jõuda üksmeelele poliitika ja menetluste põhijoonte viivitamatu väljakujundamise osas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa tervishoiupoliitika lähtub Euroopa Kohtu üksikutest otsustest patsientide liikuvuse kohta ja et laienemisprotsessi tulemusena tuleb Euroopa Kohtul lahendada veelgi keerulisemaid kohtuasju, ning arvestades, et nii patsientide kui valitsuste huvides on jõuda üksmeelele poliitika ja menetluste põhijoonte viivitamatu väljakujundamise osas;

| E. | arvestades, et tervishoiuteenuste korraldamine, rahastamine ja pakkumine on eelkoige liikmesriikide pädevuses, samas kui rahvatervise, terviseedendamise, uuringute ja varajase avastamise valdkonnad ning roll piiriüleses liikuvuses on Euroopa Liidu pädevuses; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tervishoiuteenuste korraldamine, rahastamine ja pakkumine on eelkoige liikmesriikide pädevuses, samas kui rahvatervise, terviseedendamise, uuringute ja varajase avastamise valdkonnad ning roll piiriüleses liikuvuses on Euroopa Liidu pädevuses;

| F. | arvestades, et patsiendid, tervishoiutöötajad ja tervishoiu eelarve eest vastutavad isikud ning ravikindlustuse pakkujad vajavad suuremat selgust, et mõista piiriülest ja riikidevahelist tervishoiusüsteemi ja selles osaleda; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et patsiendid, tervishoiutöötajad ja tervishoiu eelarve eest vastutavad isikud ning ravikindlustuse pakkujad vajavad suuremat selgust, et mõista piiriülest ja riikidevahelist tervishoiusüsteemi ja selles osaleda;

| G. | arvestades, et järjekindla, turvalise ja ligipääsetava ELi patsientide liikuvuse raamistiku koostamisel on mitmeid logistilisi, administratiivseid, kultuurilisi ja kliinilisi probleeme; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et järjekindla, turvalise ja ligipääsetava ELi patsientide liikuvuse raamistiku koostamisel on mitmeid logistilisi, administratiivseid, kultuurilisi ja kliinilisi probleeme;

| H. | arvestades, et liidu tervishoiusüsteemid tuginevad solidaarsuse, õigluse ja üldisuse põhimõtetele, et tagada kõigile isikutele haiguse korral piisav ja kvaliteetne hooldus, sõltumata nende sissetulekust, varanduslikust seisust või vanusest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et liidu tervishoiusüsteemid tuginevad solidaarsuse, õigluse ja üldisuse põhimõtetele, et tagada kõigile isikutele haiguse korral piisav ja kvaliteetne hooldus, sõltumata nende sissetulekust, varanduslikust seisust või vanusest;

| I. | arvestades, et patsientide liikuvus on keeruline küsimus erinevuste tõttu riiklikes tervishoiusüsteemides ja kultuurides; arvestades samas, et see ei tohi takistada jõupingutusi kasutajate ees olevate koordineerimise ja tõhususe probleemide lahendamisel ja teenuste täiustamisel, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et patsientide liikuvus on keeruline küsimus erinevuste tõttu riiklikes tervishoiusüsteemides ja kultuurides; arvestades samas, et see ei tohi takistada jõupingutusi kasutajate ees olevate koordineerimise ja tõhususe probleemide lahendamisel ja teenuste täiustamisel,

| 1. | tervitab komisjoni teatist patsientide liikuvuse kohta ja selles toodud ideid koostöö kujundamiseks tervishoiu vallas; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni teatist patsientide liikuvuse kohta ja selles toodud ideid koostöö kujundamiseks tervishoiu vallas;

| 2. | rõhutab, pidades nõuetekohaselt silmas üldise ja piiramatu juurdepääsuga riikliku tervishoiuteenuse säilitamise ja tagamise prioriteetsust, Euroopa Liidu vajadust töötada välja patsientide liikuvust käsitlev ühtne poliitika, lähtudes Euroopa Kohtu otsustest ning Euroopa Liidus patsientide liikuvust ja tervishoiualaste arengute kõrgetasemelist teabevahetuskampaaniat (“teabevahetuskampaania”) käsitlevast raportist, ning vajadust jõuda kokkuleppele patsientidele, tervishoiutöötajatele ja rahastavatele asutustele mõeldud juhiste osas; usub, et eluohtlikus seisundis oleval patsiendil on õigus ja võimalus pöörduda õigeaegse ravi saamiseks teise liikmesriiki, kui see ravi ei ole kättesaadav tema enda riigis või mõistliku aja jooksul; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, pidades nõuetekohaselt silmas üldise ja piiramatu juurdepääsuga riikliku tervishoiuteenuse säilitamise ja tagamise prioriteetsust, Euroopa Liidu vajadust töötada välja patsientide liikuvust käsitlev ühtne poliitika, lähtudes Euroopa Kohtu otsustest ning Euroopa Liidus patsientide liikuvust ja tervishoiualaste arengute kõrgetasemelist teabevahetuskampaaniat (“teabevahetuskampaania”) käsitlevast raportist, ning vajadust jõuda kokkuleppele patsientidele, tervishoiutöötajatele ja rahastavatele asutustele mõeldud juhiste osas; usub, et eluohtlikus seisundis oleval patsiendil on õigus ja võimalus pöörduda õigeaegse ravi saamiseks teise liikmesriiki, kui see ravi ei ole kättesaadav tema enda riigis või mõistliku aja jooksul;

| 3. | usub, et liikmesriikide edasine koostöö, mida vajadusel koordineerib komisjon, peab keskenduma piiriülese tervishoiu teatud küsimustele; usub, et samal ajal tuleb erilist tähelepanu pöörata regionaalse koostöö aspektidele ning et vastavalt tuleb arvesse võtta piirialadel saadud kogemusi; leiab, et sel teel on võimalik otsida kindlatele regioonidele mõeldud lahendusi, mis vastaksid inimeste vajadustele ning et praktilisi kogemusi võib kasutada parimate tavade mudelite kujul; |
| --- | --- |

3.

usub, et liikmesriikide edasine koostöö, mida vajadusel koordineerib komisjon, peab keskenduma piiriülese tervishoiu teatud küsimustele; usub, et samal ajal tuleb erilist tähelepanu pöörata regionaalse koostöö aspektidele ning et vastavalt tuleb arvesse võtta piirialadel saadud kogemusi; leiab, et sel teel on võimalik otsida kindlatele regioonidele mõeldud lahendusi, mis vastaksid inimeste vajadustele ning et praktilisi kogemusi võib kasutada parimate tavade mudelite kujul;

| 4. | usub, et patsientide liikumise küsimus vajab eraldi komisjoni ettepanekut ja et teenuste direktiiv peaks keskenduma pigem teenuste kui patsientide liikumisele, ent teenuste direktiiv peaks sisaldama üleskutset komisjonile esitada ettepanek patsientide liikumise kohta kuue kuu jooksul pärast selle meetme jõustumist; ühtlasi usub, et antud ettepanek peaks tuginema tervishoiuteenuste ja arstiabi kõrgetasemelise töörühma tööle ning andma eelkõige juhiste raamistiku patsientidele, tervishoiutöötajatele ja tervishoiu eelarve koostajatele ning ettepanekud patsiendile antava teabe ning patsiendi kaitse ja konfidentsiaalsuse kohta; |
| --- | --- |

4.

usub, et patsientide liikumise küsimus vajab eraldi komisjoni ettepanekut ja et teenuste direktiiv peaks keskenduma pigem teenuste kui patsientide liikumisele, ent teenuste direktiiv peaks sisaldama üleskutset komisjonile esitada ettepanek patsientide liikumise kohta kuue kuu jooksul pärast selle meetme jõustumist; ühtlasi usub, et antud ettepanek peaks tuginema tervishoiuteenuste ja arstiabi kõrgetasemelise töörühma tööle ning andma eelkõige juhiste raamistiku patsientidele, tervishoiutöötajatele ja tervishoiu eelarve koostajatele ning ettepanekud patsiendile antava teabe ning patsiendi kaitse ja konfidentsiaalsuse kohta;

| 5. | kahetseb, et komisjoni teatis patsientide liikuvuse kohta ei sisalda tegevuse ajakava ega võta siduvat kohustust ühtse poliitika kujundamiseks patsientide liikuvuse küsimuses; |
| --- | --- |

5.

kahetseb, et komisjoni teatis patsientide liikuvuse kohta ei sisalda tegevuse ajakava ega võta siduvat kohustust ühtse poliitika kujundamiseks patsientide liikuvuse küsimuses;

| 6. | leiab, et avatud koordineerimismeetod on kohaseks raamistikuks patsientide liikuvuse küsimustega tegelemisel, ilma et samal ajal välistataks riikidevaheline koostöö valdkondades, mille eest vastutavad liikmesriikide tervishoiuteenistused; |
| --- | --- |

6.

leiab, et avatud koordineerimismeetod on kohaseks raamistikuks patsientide liikuvuse küsimustega tegelemisel, ilma et samal ajal välistataks riikidevaheline koostöö valdkondades, mille eest vastutavad liikmesriikide tervishoiuteenistused;

| 7. | usub, et juhistes peaks olema välja toodud võimalused, kuidas ravi saada, teave tervishoiutöötajate ja tervishoiuasutuste kohta, maksmisviisid, reisi- ja keeleabi korraldamine, ravi jätkamise korraldamine, järelmeetmed, paranemise ja taastusravi võimalused enne ja pärast tagasipöördumist, kaebuste esitamise kord ja muud sellega seotud menetlused ning vanurite ja pensionäride erihooldus; osutab, et hoolduse eest maksmise viisid peavad olema ühetaolised ja erapooletud, et vältida ebavõrdsust ning teatud patsientide asetamist ebasoodsamasse olukorda; |
| --- | --- |

7.

usub, et juhistes peaks olema välja toodud võimalused, kuidas ravi saada, teave tervishoiutöötajate ja tervishoiuasutuste kohta, maksmisviisid, reisi- ja keeleabi korraldamine, ravi jätkamise korraldamine, järelmeetmed, paranemise ja taastusravi võimalused enne ja pärast tagasipöördumist, kaebuste esitamise kord ja muud sellega seotud menetlused ning vanurite ja pensionäride erihooldus; osutab, et hoolduse eest maksmise viisid peavad olema ühetaolised ja erapooletud, et vältida ebavõrdsust ning teatud patsientide asetamist ebasoodsamasse olukorda;

| 8. | peab esmavajalikuks edendada piiriülest koostööd, et tagada tõhusa või kiire ravi saamine, esmajoones hädaolukordade, krooniliste haiguste ning raskete haiguste või allergia korral; |
| --- | --- |

8.

peab esmavajalikuks edendada piiriülest koostööd, et tagada tõhusa või kiire ravi saamine, esmajoones hädaolukordade, krooniliste haiguste ning raskete haiguste või allergia korral;

| 9. | tervitab komisjoni teatist “avatud koordineerimismeetodi” laiendamise kohta tervishoiule ja hooldussüsteemile ning ootab huviga eelseisvat tööd liikmesriikidevahelise kindlate eesmärkidega koostöö kujundamise ning korrapäraste ülevaatamiste vallas; |
| --- | --- |

9.

tervitab komisjoni teatist “avatud koordineerimismeetodi” laiendamise kohta tervishoiule ja hooldussüsteemile ning ootab huviga eelseisvat tööd liikmesriikidevahelise kindlate eesmärkidega koostöö kujundamise ning korrapäraste ülevaatamiste vallas;

| 10. | kutsub üles kasutama üldist teaduslikku lähenemist, et struktureerida avatud koordineerimismeetodi protsessi parimal võimalikul viisil; leiab, et selleks on vajalik andmete üleeuroopaline ühilduvus ning samuti keskne metatasandi indeks ning et tuleb uurida, mis määral on võimalik ära kasutada juba olemasolevaid andmeid; |
| --- | --- |

10.

kutsub üles kasutama üldist teaduslikku lähenemist, et struktureerida avatud koordineerimismeetodi protsessi parimal võimalikul viisil; leiab, et selleks on vajalik andmete üleeuroopaline ühilduvus ning samuti keskne metatasandi indeks ning et tuleb uurida, mis määral on võimalik ära kasutada juba olemasolevaid andmeid;

| 11. | tervitab rahvatervise raamprogrammi käigus valminud komisjoni tervise ja tarbijakaitse peadirektoraadi 2005. aasta tööplaani, mis sisaldab katse-ettepanekuid piiriülese koostöö tegemiseks tervishoiuteenuste alal, et aidata kaasa koostöö arendamisele ning teha kindlaks sellise koostööga seotud võimalikud eelised ja probleemid; |
| --- | --- |

11.

tervitab rahvatervise raamprogrammi käigus valminud komisjoni tervise ja tarbijakaitse peadirektoraadi 2005. aasta tööplaani, mis sisaldab katse-ettepanekuid piiriülese koostöö tegemiseks tervishoiuteenuste alal, et aidata kaasa koostöö arendamisele ning teha kindlaks sellise koostööga seotud võimalikud eelised ja probleemid;

| 12. | peab vähest edasiminekut patsientide teavitamise alal tõsiseks ohuks ELi tervishoiu arengule ja eriti patsientide liikuvuse saavutamisele; kutsub komisjoni ja nõukogu viivitamatult üles looma raamistikku patsientide igapäevase teavitamise jaoks; |
| --- | --- |

12.

peab vähest edasiminekut patsientide teavitamise alal tõsiseks ohuks ELi tervishoiu arengule ja eriti patsientide liikuvuse saavutamisele; kutsub komisjoni ja nõukogu viivitamatult üles looma raamistikku patsientide igapäevase teavitamise jaoks;

| 13. | kritiseerib tõsiasja, et veel ei ole toimunud seisukohtade koordineerimist patsientide õiguste ja kohustuste osas – nagu soovitatud teabevahetuskampaanias –, ning kutsub nõukogu ja komisjoni üles seda viivitamatult tegema; kutsub liikmesriike üles võtma vastu patsiendiseaduse või patsiendiharta, millega patsientidele antaks muuhulgas järgmised õigused:






  — | õigus piisavale ja kvalifitseeritud meditsiinilisele hooldusele kvalifitseeritud tervishoiutöötajatelt, |
| --- | --- | --- |

13.

kritiseerib tõsiasja, et veel ei ole toimunud seisukohtade koordineerimist patsientide õiguste ja kohustuste osas – nagu soovitatud teabevahetuskampaanias –, ning kutsub nõukogu ja komisjoni üles seda viivitamatult tegema; kutsub liikmesriike üles võtma vastu patsiendiseaduse või patsiendiharta, millega patsientidele antaks muuhulgas järgmised õigused:

—

õigus piisavale ja kvalifitseeritud meditsiinilisele hooldusele kvalifitseeritud tervishoiutöötajatelt,

| — | õigus saada arstilt kergesti mõistetavat, asjatundlikku ja piisavat teavet ja nõuandeid, |
| --- | --- |

—

õigus saada arstilt kergesti mõistetavat, asjatundlikku ja piisavat teavet ja nõuandeid,

| — | õigus täielikul informeeritusel põhinevale iseotsustamisele, |
| --- | --- |

—

õigus täielikul informeeritusel põhinevale iseotsustamisele,

| — | õigus ravi dokumenteerimisele ja selle dokumentatsiooniga tutvumisele, |
| --- | --- |

—

õigus ravi dokumenteerimisele ja selle dokumentatsiooniga tutvumisele,

| — | õigus konfidentsiaalsusele ja andmekaitsele, |
| --- | --- |

—

õigus konfidentsiaalsusele ja andmekaitsele,

| — | kaebuse esitamise õigus, |
| --- | --- |

—

kaebuse esitamise õigus,

| — | tagatis, et ühtegi vaatlust ega eksperimenti ei tehta ilma patsiendi eelneva nõusolekuta; |
| --- | --- |

—

tagatis, et ühtegi vaatlust ega eksperimenti ei tehta ilma patsiendi eelneva nõusolekuta;

| 14. | usub, et kuigi liikmesriigid suudavad kõige paremini luua riiklikud patsiendi teavitamise juhised vastavalt nende riikide tervishoiusüsteemile, ei tohiks see takistada komisjonil kindlaks määrata patsientide teavitamise ühiseid põhielemente, koostada tervishoiuteenuste juhend, milles määratletakse patsientide õigused ja kohustused, hõlmatavad raviprotseduurid ja kulude hüvitamise küsimused; |
| --- | --- |

14.

usub, et kuigi liikmesriigid suudavad kõige paremini luua riiklikud patsiendi teavitamise juhised vastavalt nende riikide tervishoiusüsteemile, ei tohiks see takistada komisjonil kindlaks määrata patsientide teavitamise ühiseid põhielemente, koostada tervishoiuteenuste juhend, milles määratletakse patsientide õigused ja kohustused, hõlmatavad raviprotseduurid ja kulude hüvitamise küsimused;

| 15. | kutsub komisjoni üles kaaluma, austades samas riiklikke eeskirju, kulude hüvitamise menetluste ühtlustamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta (4), samuti vastavalt Euroopa Kohtu otsustele eesmärgiga luua patsientidele hüvitamise küsimuses õiguskindlus; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni üles kaaluma, austades samas riiklikke eeskirju, kulude hüvitamise menetluste ühtlustamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta (4), samuti vastavalt Euroopa Kohtu otsustele eesmärgiga luua patsientidele hüvitamise küsimuses õiguskindlus;

| 16. | kutsub komisjoni üles koostama 1. jaanuariks 2007 juhiste kogumit põhilistes patsientide liikuvusega seotud küsimustes; usub, et neid peaksid toetama riiklikud juhised, mille liikmesriigid koostavad 12 kuu jooksul pärast seda; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles koostama 1. jaanuariks 2007 juhiste kogumit põhilistes patsientide liikuvusega seotud küsimustes; usub, et neid peaksid toetama riiklikud juhised, mille liikmesriigid koostavad 12 kuu jooksul pärast seda;

| 17. | leiab, et patsientide liikuvuse kontekstis tuleb prioriteediks pidada juhiste vastuvõtmist juurdepääsu kohta ravivõimalustele, mis patsiendi enda liikmesriigis puuduvad, ning raviprotseduuridele, mille järele on tungiv vajadus, kuid mis ei ole patsiendi enda liikmesriigis kohe saadaval; |
| --- | --- |

17.

leiab, et patsientide liikuvuse kontekstis tuleb prioriteediks pidada juhiste vastuvõtmist juurdepääsu kohta ravivõimalustele, mis patsiendi enda liikmesriigis puuduvad, ning raviprotseduuridele, mille järele on tungiv vajadus, kuid mis ei ole patsiendi enda liikmesriigis kohe saadaval;

| 18. | peab esmavajalikuks, et liikmesriigid võtaksid vastu reeglid ravimite väljakirjutamise, retseptiravimite ostu ja patsiendi poolt teises liikmesriigis ravimite eest tasutud summade hüvitamise kohta, eesmärgiga aidata kaasa patsientide liikuvuse parandamisele liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

18.

peab esmavajalikuks, et liikmesriigid võtaksid vastu reeglid ravimite väljakirjutamise, retseptiravimite ostu ja patsiendi poolt teises liikmesriigis ravimite eest tasutud summade hüvitamise kohta, eesmärgiga aidata kaasa patsientide liikuvuse parandamisele liikmesriikide vahel;

| 19. | ergutab komisjoni määrama tähtaegu patsientide olemasolevate piiriüleste liikumiste kohta andmete kogumiseks ja hindamiseks ning kutsub komisjoni üles tegema nende uuringute tulemused esimesel võimalusel teatavaks; tuletab meelde, kui tähtis on piiriüleste lepetega, nagu näiteks Euregio projektiga kaasneva kogemuse hindamine ja jagamine; |
| --- | --- |

19.

ergutab komisjoni määrama tähtaegu patsientide olemasolevate piiriüleste liikumiste kohta andmete kogumiseks ja hindamiseks ning kutsub komisjoni üles tegema nende uuringute tulemused esimesel võimalusel teatavaks; tuletab meelde, kui tähtis on piiriüleste lepetega, nagu näiteks Euregio projektiga kaasneva kogemuse hindamine ja jagamine;

| 20. | nõuab komisjonilt raportit terviseturismi olemuse ja leviku kohta ja selle kohta, kuivõrd rahastavad sellist turismiliiki ametiasutuste ja erakindlustusfirmade sektor või on inimesed ise selle eest maksnud; |
| --- | --- |

20.

nõuab komisjonilt raportit terviseturismi olemuse ja leviku kohta ja selle kohta, kuivõrd rahastavad sellist turismiliiki ametiasutuste ja erakindlustusfirmade sektor või on inimesed ise selle eest maksnud;

| 21. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koostama 2007. aasta juuniks raporti patsientide liikuvuse ulatuse kohta ning nende teenuste kohta, mida välispatsientidele ja kohalikele patsientidele on avalikus ja erasektoris osutatud; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koostama 2007. aasta juuniks raporti patsientide liikuvuse ulatuse kohta ning nende teenuste kohta, mida välispatsientidele ja kohalikele patsientidele on avalikus ja erasektoris osutatud;

| 22. | kutsub liikmesriike üles esitlema aegsasti selge ja läbipaistva raamistiku loomist piiriülese tervishoiuteenuse ostmise jaoks, nagu see on käesoleval aastal välja kuulutatud ühe osana kõrgetasemelise töörühma tööst; |
| --- | --- |

22.

kutsub liikmesriike üles esitlema aegsasti selge ja läbipaistva raamistiku loomist piiriülese tervishoiuteenuse ostmise jaoks, nagu see on käesoleval aastal välja kuulutatud ühe osana kõrgetasemelise töörühma tööst;

| 23. | toetab tugevasti püüdeid parandada tervishoiu- ja sotsiaalhooldustöötajate liikumist reguleerivat seadusandlust ja sellealaseid teadmisi; tuletab komisjonile meelde, et kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiivi tuleb lisada patsiendi kõrgetasemelist turvalisust tagavad tõhusad meetmed; |
| --- | --- |

23.

toetab tugevasti püüdeid parandada tervishoiu- ja sotsiaalhooldustöötajate liikumist reguleerivat seadusandlust ja sellealaseid teadmisi; tuletab komisjonile meelde, et kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiivi tuleb lisada patsiendi kõrgetasemelist turvalisust tagavad tõhusad meetmed;

| 24. | tunnustab tööd, mis on tehtud töölt kõrvaldatud või ebakompetentsuse või eeskirjade rikkumise tõttu litsentsist ilma jäänud arstide ning teiste tervishoiu- ja hooldustöötajate ELi registri loomisel; usub, et see register peaks olema patsientidele ja tervishoiuteenuse ostjatele avatud, ning nõuab komisjonilt korrapäraseid arenguaruandeid; |
| --- | --- |

24.

tunnustab tööd, mis on tehtud töölt kõrvaldatud või ebakompetentsuse või eeskirjade rikkumise tõttu litsentsist ilma jäänud arstide ning teiste tervishoiu- ja hooldustöötajate ELi registri loomisel; usub, et see register peaks olema patsientidele ja tervishoiuteenuse ostjatele avatud, ning nõuab komisjonilt korrapäraseid arenguaruandeid;

| 25. | rõhutab potentsiaalset ohtu, milleks on “ajude äravool” uutest liikmesriikidest kõrgema sissetulekuga riikidesse, ohustades lõpptulemusena nende tervishoiusüsteemi tõhusust ja taset; ergutab seetõttu korraldama uurimusi patsientide suurema liikuvuse võimaliku mõju kohta sellisele äravoolule ning uurimusi tervishoiutöötajate nõudluse ja nende pakkumise kohta läbi ELi kõrgharidussüsteemide; |
| --- | --- |

25.

rõhutab potentsiaalset ohtu, milleks on “ajude äravool” uutest liikmesriikidest kõrgema sissetulekuga riikidesse, ohustades lõpptulemusena nende tervishoiusüsteemi tõhusust ja taset; ergutab seetõttu korraldama uurimusi patsientide suurema liikuvuse võimaliku mõju kohta sellisele äravoolule ning uurimusi tervishoiutöötajate nõudluse ja nende pakkumise kohta läbi ELi kõrgharidussüsteemide;

| 26. | rõhutab, et patsientide vaba liikumine mõjub ergutusvahendina ka riiklikele tervishoiuteenistustele, et need vastaksid kõrgeimatele standarditele ega julgustaks patsiente pöörduma samasuguse ravi saamiseks välisriiki, vaid pakuks ise kvaliteetseid teenuseid; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et patsientide vaba liikumine mõjub ergutusvahendina ka riiklikele tervishoiuteenistustele, et need vastaksid kõrgeimatele standarditele ega julgustaks patsiente pöörduma samasuguse ravi saamiseks välisriiki, vaid pakuks ise kvaliteetseid teenuseid;

| 27. | tervitab jõupingutusi Euroopa kompetentsuskeskuste suunas liikumisel ja potentsiaalset kasu, mida see toob kaasa haruldaste haigust ravis; tunnistab, et haruldase haiguse või seisundi all kannatavad patsiendid võivad sageli vajada suuremat tuge sellisele spetsialiseeritud hooldusele ligipääsemiseks; kutsub üles moodustama Euroopa kompetentsuskeskusi mitte ainult haruldaste haiguste jaoks, vaid nii, et need hõlmaksid kõiki haigusi, mille puhul ressursid ja teadmised on kindlasse kohta koondunud; rõhutab, et lisaks nende haiguste ravimisele peavad Euroopa kompetentsuskeskused mängima ka olulist rolli teiste arvamuste hankimisel ning meditsiinitöötajatele täiendkoolituse pakkumisel; |
| --- | --- |

27.

tervitab jõupingutusi Euroopa kompetentsuskeskuste suunas liikumisel ja potentsiaalset kasu, mida see toob kaasa haruldaste haigust ravis; tunnistab, et haruldase haiguse või seisundi all kannatavad patsiendid võivad sageli vajada suuremat tuge sellisele spetsialiseeritud hooldusele ligipääsemiseks; kutsub üles moodustama Euroopa kompetentsuskeskusi mitte ainult haruldaste haiguste jaoks, vaid nii, et need hõlmaksid kõiki haigusi, mille puhul ressursid ja teadmised on kindlasse kohta koondunud; rõhutab, et lisaks nende haiguste ravimisele peavad Euroopa kompetentsuskeskused mängima ka olulist rolli teiste arvamuste hankimisel ning meditsiinitöötajatele täiendkoolituse pakkumisel;

| 28. | hoiatab, et Euroopa kompetentsuskeskuste võrgu toetamiseks on vaja rahalisi lisavahendeid; |
| --- | --- |

28.

hoiatab, et Euroopa kompetentsuskeskuste võrgu toetamiseks on vaja rahalisi lisavahendeid;

| 29. | usub, et pädevuste ühine kasutamine, eriti spetsiaalsete hooldusvormide korral, võib oluliselt kaasa aidata tervishoiuteenuste tõhususe suurendamisele; |
| --- | --- |

29.

usub, et pädevuste ühine kasutamine, eriti spetsiaalsete hooldusvormide korral, võib oluliselt kaasa aidata tervishoiuteenuste tõhususe suurendamisele;

| 30. | märgib, et Yorki ülikooli uurimuse andmetel nimetas 87 % Ühendkuningriigi patsientidest, kes said ravi väljaspool riiki, oma valiku põhjuseks liiga pikka ooteaega Inglismaal; usub vaatamata sellele, et enamik patsiente eelistab praegu ja edaspidi võimalikult kodulähedast ravi; |
| --- | --- |

30.

märgib, et Yorki ülikooli uurimuse andmetel nimetas 87 % Ühendkuningriigi patsientidest, kes said ravi väljaspool riiki, oma valiku põhjuseks liiga pikka ooteaega Inglismaal; usub vaatamata sellele, et enamik patsiente eelistab praegu ja edaspidi võimalikult kodulähedast ravi;

| 31. | tervitab komisjoni toetust olemasolevat isikuandmete kaitset käsitlevale seadusele; toonitab liikmesriikide vahelise patsientide andmete vahetamise tõhusa ja turvalise meetodi väljatöötamise vajalikkust; |
| --- | --- |

31.

tervitab komisjoni toetust olemasolevat isikuandmete kaitset käsitlevale seadusele; toonitab liikmesriikide vahelise patsientide andmete vahetamise tõhusa ja turvalise meetodi väljatöötamise vajalikkust;

| 32. | tervitab komisjoni teatist “e-tervise tegevuskava” kohta, tunnistades, et info- ja sidetehnoloogia, eriti Internet võivad parandada juurdepääsu tervishoiuteenustele ning nende tõhusust ja kvaliteeti, kuid samas võib “digitaalne lõhe” suurendada ebavõrdsust; rõhutab vajadust seada sisse kvaliteedinõuded tervishoiualastele veebilehtedele; tunnistab kaugmeditsiini ja kaugpsühhiaatria võimalikku olulist rolli patsientide hooldusvõimaluste parandamisel ja patsientide liikuvuse vajaduse vähendamisel; leiab, et samuti tuleb arvesse võtta vanurite ja kirjaoskamatute isikute ebavõrdset olukorda; |
| --- | --- |

32.

tervitab komisjoni teatist “e-tervise tegevuskava” kohta, tunnistades, et info- ja sidetehnoloogia, eriti Internet võivad parandada juurdepääsu tervishoiuteenustele ning nende tõhusust ja kvaliteeti, kuid samas võib “digitaalne lõhe” suurendada ebavõrdsust; rõhutab vajadust seada sisse kvaliteedinõuded tervishoiualastele veebilehtedele; tunnistab kaugmeditsiini ja kaugpsühhiaatria võimalikku olulist rolli patsientide hooldusvõimaluste parandamisel ja patsientide liikuvuse vajaduse vähendamisel; leiab, et samuti tuleb arvesse võtta vanurite ja kirjaoskamatute isikute ebavõrdset olukorda;

| 33. | ergutab komisjoni jälgima Euroopa tervisekaardi kasutuselevõttu liikmesriikides, tagamaks, et liikmesriigid jagavad oma kodanikele selget ja mõistetavat teavet kaardi kasutamise kohta; |
| --- | --- |

33.

ergutab komisjoni jälgima Euroopa tervisekaardi kasutuselevõttu liikmesriikides, tagamaks, et liikmesriigid jagavad oma kodanikele selget ja mõistetavat teavet kaardi kasutamise kohta;

| 34. | palub komisjonil kaaluda võimalust, kas Euroopa tervisekaart võiks, vastavalt Sevilla Euroopa Ülemkogul 21. ja 22. juunil 2002 heakskiidetud e-Euroopa 2005 tegevuskavale, olla aluseks ühisele patsientide tuvastamissüsteemile ning uute funktsioonide arendamisele, nagu näiteks meditsiinilist hädaolukorda puudutavate andmete säilitamine; |
| --- | --- |

34.

palub komisjonil kaaluda võimalust, kas Euroopa tervisekaart võiks, vastavalt Sevilla Euroopa Ülemkogul 21. ja 22. juunil 2002 heakskiidetud e-Euroopa 2005 tegevuskavale, olla aluseks ühisele patsientide tuvastamissüsteemile ning uute funktsioonide arendamisele, nagu näiteks meditsiinilist hädaolukorda puudutavate andmete säilitamine;

| 35. | kutsub komisjoni üles koostama ettepanekut, et Euroopa tervisekaardile salvestataks asjaomase patsiendi nõusolekul mitte ainult kindlustuse andmed, vaid ka patsiendi kohta käivad meditsiinilised andmed, soodustades seeläbi patsientide liikuvust liikmesriikide vahel ning tagades ühtlasi piisava juurdepääsu hooldusele ja ravile, mida nende tervislik seisund nõuab; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni üles koostama ettepanekut, et Euroopa tervisekaardile salvestataks asjaomase patsiendi nõusolekul mitte ainult kindlustuse andmed, vaid ka patsiendi kohta käivad meditsiinilised andmed, soodustades seeläbi patsientide liikuvust liikmesriikide vahel ning tagades ühtlasi piisava juurdepääsu hooldusele ja ravile, mida nende tervislik seisund nõuab;

| 36. | soovib, et komisjon kaaluks, kuidas Euroopa tervisekaart saaks paremini vastata ühest liikmesriigist pärinevate ja ajutiselt teises liikmesriigis elavate või viibivate pensionäride vajadustele; |
| --- | --- |

36.

soovib, et komisjon kaaluks, kuidas Euroopa tervisekaart saaks paremini vastata ühest liikmesriigist pärinevate ja ajutiselt teises liikmesriigis elavate või viibivate pensionäride vajadustele;

| 37. | märgib siiski, et Euroopa tervisekaardi kasutusala laiendamisega peab kaasnema kõrgetasemeline andmekaitse ning kaardile salvestatud teabe ja pädevate ametiasutuste vahelise andmevahetuse korral tuleb arvestada andmekaitset käsitlevaid sätteid; |
| --- | --- |

37.

märgib siiski, et Euroopa tervisekaardi kasutusala laiendamisega peab kaasnema kõrgetasemeline andmekaitse ning kaardile salvestatud teabe ja pädevate ametiasutuste vahelise andmevahetuse korral tuleb arvestada andmekaitset käsitlevaid sätteid;

| 38. | tervitab kõrgetasemelise töörühma loomist komisjonis, samuti ametlike tervishoiu töörühmade moodustamist nõukogus; nõuab, et komisjon ja nõukogu hoiaksid Euroopa Parlamenti pidevalt kursis nende töörühmade tegevusega; nõuab lisaks, et kõrgetasemeline töörühm esitaks Euroopa Parlamendile iga kuue kuu järel raporti; |
| --- | --- |

38.

tervitab kõrgetasemelise töörühma loomist komisjonis, samuti ametlike tervishoiu töörühmade moodustamist nõukogus; nõuab, et komisjon ja nõukogu hoiaksid Euroopa Parlamenti pidevalt kursis nende töörühmade tegevusega; nõuab lisaks, et kõrgetasemeline töörühm esitaks Euroopa Parlamendile iga kuue kuu järel raporti;

| 39. | usub, et patsiendi turvalisus mängib olulist rolli ELi tõhusa tervishoiupoliitika arendamises; märgib vajadust teha tihedat koostööd Maailma Tervishoiuorganisatsiooni (WHO) patsientide turvalisuse ülemaailmse liiduga (World Alliance for Patient Safety); ergutab igati kõrgetasemelist töörühma esitama ettepanekuid ELi patsientide turvalisuse võrgustiku kohta 2005. aasta jooksul nii ruttu kui võimalik; |
| --- | --- |

39.

usub, et patsiendi turvalisus mängib olulist rolli ELi tõhusa tervishoiupoliitika arendamises; märgib vajadust teha tihedat koostööd Maailma Tervishoiuorganisatsiooni (WHO) patsientide turvalisuse ülemaailmse liiduga (World Alliance for Patient Safety); ergutab igati kõrgetasemelist töörühma esitama ettepanekuid ELi patsientide turvalisuse võrgustiku kohta 2005. aasta jooksul nii ruttu kui võimalik;

| 40. | rõhutab, et tervishoiu ja patsiendi turvalisuse teemadega tuleb arvestada teiste valdkondade poliitikate planeerimisel ja elluviimisel; väljendab kahetsust aeg-ajalt kerkivate ebakõlade üle siseturu ja tervishoiu eesmärkide vahel; usub, et kodanike tervis on Euroopa majandusliku suutlikkuse ja konkurentsivõime eeltingimus; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et tervishoiu ja patsiendi turvalisuse teemadega tuleb arvestada teiste valdkondade poliitikate planeerimisel ja elluviimisel; väljendab kahetsust aeg-ajalt kerkivate ebakõlade üle siseturu ja tervishoiu eesmärkide vahel; usub, et kodanike tervis on Euroopa majandusliku suutlikkuse ja konkurentsivõime eeltingimus;

| 41. | rõhutab, et kogu süsteemi keskmeks on patsient, kes on loomulikult huvitatud oma tervisest ning arstiabi kvaliteedist ja kättesaadavusest, kes on arstiabi saaja ning maksab saadava abi eest kas otseselt või tervisekindlustuse või maksude kaudu; leiab seetõttu, et on patsientidel täielik õigus saada täielikku teavet oma ravi ja tervisliku seisundi kohta ning neil on täielik õigus osaleda arstiabi tarbimisega seotud otsuste tegemises; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et kogu süsteemi keskmeks on patsient, kes on loomulikult huvitatud oma tervisest ning arstiabi kvaliteedist ja kättesaadavusest, kes on arstiabi saaja ning maksab saadava abi eest kas otseselt või tervisekindlustuse või maksude kaudu; leiab seetõttu, et on patsientidel täielik õigus saada täielikku teavet oma ravi ja tervisliku seisundi kohta ning neil on täielik õigus osaleda arstiabi tarbimisega seotud otsuste tegemises;

| 42. | usub, et on olemas vajadus ELi patsientidele, tervishoiutöötajatele ja tervishoiupoliitika haldajatele kättesaadava asjakohase teabe võrgustiku järele; tervitab seetõttu ELi tervishoiuportaali loomist komisjoni poolt ning loodab, et portaal on Internetis avatud 2005. aasta lõpuks, nii nagu planeeritud; |
| --- | --- |

42.

usub, et on olemas vajadus ELi patsientidele, tervishoiutöötajatele ja tervishoiupoliitika haldajatele kättesaadava asjakohase teabe võrgustiku järele; tervitab seetõttu ELi tervishoiuportaali loomist komisjoni poolt ning loodab, et portaal on Internetis avatud 2005. aasta lõpuks, nii nagu planeeritud;

| 43. | nõustub, et kodanikele peab pakkuma õiguskindlust ja selget ülevaadet nende õigustest ja kohustustest patsiendina seoses juurdepääsuga tervishoiuteenustele ning teistes liikmesriikides tekkinud kulude hüvitamisega; |
| --- | --- |

43.

nõustub, et kodanikele peab pakkuma õiguskindlust ja selget ülevaadet nende õigustest ja kohustustest patsiendina seoses juurdepääsuga tervishoiuteenustele ning teistes liikmesriikides tekkinud kulude hüvitamisega;

| 44. | peab esmavajalikuks patsiendi õiguste harta koostamist, mis muu hulgas peaks käsitlema ka patsiendi liikuvusega seotud küsimusi; |
| --- | --- |

44.

peab esmavajalikuks patsiendi õiguste harta koostamist, mis muu hulgas peaks käsitlema ka patsiendi liikuvusega seotud küsimusi;

| 45. | kutsub komisjoni üles välja töötama juhised, mis määratleksid selgelt selliste mõistete nagu “viivitamatult”, “tavapärane töö”, “võrreldav kulu”, “haiglaravi”, “suuremahuline ambulatoorne arstiabi” ja “väikesemahuline ambulatoorne arstiabi” tähenduse ning tagama liikmesriikide vahel maksimaalse ühetaolisuse loanõuete ja mõiste “meditsiiniliselt õigustatud tähtaeg” tõlgendamise osas; |
| --- | --- |

45.

kutsub komisjoni üles välja töötama juhised, mis määratleksid selgelt selliste mõistete nagu “viivitamatult”, “tavapärane töö”, “võrreldav kulu”, “haiglaravi”, “suuremahuline ambulatoorne arstiabi” ja “väikesemahuline ambulatoorne arstiabi” tähenduse ning tagama liikmesriikide vahel maksimaalse ühetaolisuse loanõuete ja mõiste “meditsiiniliselt õigustatud tähtaeg” tõlgendamise osas;

| 46. | rõhutab, et piiriülene tervishoid peab olema kättesaadav vajaduse korral või siis, kui ravi saamine on ajutiselt vastuvõetamatult viibinud; usub, et liikmesriikide vastutus peab olema üldise ja piiramatu juurdepääsuga riikliku tervishoiuteenuse olemasolu tagamine, mis muudab patsientide ulatusliku liikumise mittevajalikuks; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et piiriülene tervishoid peab olema kättesaadav vajaduse korral või siis, kui ravi saamine on ajutiselt vastuvõetamatult viibinud; usub, et liikmesriikide vastutus peab olema üldise ja piiramatu juurdepääsuga riikliku tervishoiuteenuse olemasolu tagamine, mis muudab patsientide ulatusliku liikumise mittevajalikuks;

| 47. | tunneb muret, et ravitingimused ei diskrimineeriks madala sissetulekuga patsiente, näiteks ei peaks nad ravikulutusi enne hüvitamist täies ulatuses maksma; |
| --- | --- |

47.

tunneb muret, et ravitingimused ei diskrimineeriks madala sissetulekuga patsiente, näiteks ei peaks nad ravikulutusi enne hüvitamist täies ulatuses maksma;

| 48. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

48.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 281, 23.11.95, lk 31.

(2)  ELT C 38 E, 12.2.2004, lk 269–277.

(3)  ELT C 102 E, 28.4.2004, lk 862.

(4)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 631/2004 (ELT L 100, 6.4.2004, lk 1).

P6_TA(2005)0237

ÜRO reform

Euroopa Parlamendi resolutsioon Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni reformi kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 29. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni ELi ja ÜRO suhete kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni ELi ja ÜRO suhete kohta (1);

| — | võttes arvesse ohtude, väljakutsete ja muutuste kõrgetasemelise ekspertrühma 1. detsembri 2004. aasta aruannet “Turvalisem maailm – meie jagatud vastutus”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ohtude, väljakutsete ja muutuste kõrgetasemelise ekspertrühma 1. detsembri 2004. aasta aruannet “Turvalisem maailm – meie jagatud vastutus”;

| — | võttes arvesse ÜRO aastatuhande projekti 17. jaanuari 2005. aasta aruannet “Arengusse investeerimine - praktiline tegevuskava aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO aastatuhande projekti 17. jaanuari 2005. aasta aruannet “Arengusse investeerimine - praktiline tegevuskava aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks”;

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 21. märtsi 2005. aasta aruannet “Suuremas vabaduses – areng, turvalisus ja inimõigused kõigile”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 21. märtsi 2005. aasta aruannet “Suuremas vabaduses – areng, turvalisus ja inimõigused kõigile”;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2,

| A. | arvestades, et kõrgetasemelise ekspertrühma aruandes tehakse muudatuste tegemiseks rohkem kui sada ettepanekut ja peetakse vajalikuks ÜRO reformimist selleks, et tegeleda probleemide ja ohtudega, mis ulatuvad vaesusest, nakkushaigustest, keskkonnakahjustustest ja kodanike vastu suunatud vägivallast terrorismi, massihävitusrelvade ja tuumarelva leviku tõkestamiseni; arvestades, et ÜRO peasekretäri aruandes rõhutatakse enamikke neist soovitustest ning kiidetakse need heaks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kõrgetasemelise ekspertrühma aruandes tehakse muudatuste tegemiseks rohkem kui sada ettepanekut ja peetakse vajalikuks ÜRO reformimist selleks, et tegeleda probleemide ja ohtudega, mis ulatuvad vaesusest, nakkushaigustest, keskkonnakahjustustest ja kodanike vastu suunatud vägivallast terrorismi, massihävitusrelvade ja tuumarelva leviku tõkestamiseni; arvestades, et ÜRO peasekretäri aruandes rõhutatakse enamikke neist soovitustest ning kiidetakse need heaks;

| B. | arvestades, et kõrgetasemelise ekspertrühma aruandes esitatakse uus seisukoht ühise julgeoleku kohta ja käsitletakse kõiki põhilisi ohtusid, mis kogu maailmas rahvusvahelist rahu ja julgeolekut ähvardavad; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kõrgetasemelise ekspertrühma aruandes esitatakse uus seisukoht ühise julgeoleku kohta ja käsitletakse kõiki põhilisi ohtusid, mis kogu maailmas rahvusvahelist rahu ja julgeolekut ähvardavad;

| C. | arvestades, et kõrgetasemelise ekspertrühma soovitustest tulenevalt on ÜRO peasekretäri hinnangul vältimatu, et ÜRO poliitika ja institutsioonid vaadatakse üle, et suuta tegeleda uutest ohtudest tulenevate probleemidega ja vältida ÜRO nõrgenemist, vaatamata riikidevaheliste lahkhelide sagenemisele ja riikide ühepoolsetele meetmetele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kõrgetasemelise ekspertrühma soovitustest tulenevalt on ÜRO peasekretäri hinnangul vältimatu, et ÜRO poliitika ja institutsioonid vaadatakse üle, et suuta tegeleda uutest ohtudest tulenevate probleemidega ja vältida ÜRO nõrgenemist, vaatamata riikidevaheliste lahkhelide sagenemisele ja riikide ühepoolsetele meetmetele;

| D. | arvestades, et kõrgetasemelise ekspertrühma aruandes on selgesõnaliselt märgitud, et jõudu, kui see on vajalik, tuleks kasutada viimase võimalusena ning et seda tuleks rõhutada ÜRO Julgeolekunõukogu jõu kasutamisega seotud põhimõtteid käsitlevas resolutsioonis, ja toetatakse selgesõnaliselt “esilekerkivat normi”, et kaitse genotsiidi ja muude massiliste tapmiste, etnilise puhastuse või rahvusvahelise humanitaarõiguse tõsiste rikkumiste korral, mida suveräänsed valitsused ei ole suutnud või tahtnud ära hoida, on kollektiivne rahvusvaheline kohustus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kõrgetasemelise ekspertrühma aruandes on selgesõnaliselt märgitud, et jõudu, kui see on vajalik, tuleks kasutada viimase võimalusena ning et seda tuleks rõhutada ÜRO Julgeolekunõukogu jõu kasutamisega seotud põhimõtteid käsitlevas resolutsioonis, ja toetatakse selgesõnaliselt “esilekerkivat normi”, et kaitse genotsiidi ja muude massiliste tapmiste, etnilise puhastuse või rahvusvahelise humanitaarõiguse tõsiste rikkumiste korral, mida suveräänsed valitsused ei ole suutnud või tahtnud ära hoida, on kollektiivne rahvusvaheline kohustus;

| E. | arvestades, et rahvusvahelise kogukonna ees seisvate probleemide ja ohtude lahendamiseks on kõige sobivam vahend tõeline mitmepoolsus, tingimusel, et see põhineb hästi kohandatud institutsioonidel ning tõhusal otsustamise ja otsuste täitmise protsessil; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et rahvusvahelise kogukonna ees seisvate probleemide ja ohtude lahendamiseks on kõige sobivam vahend tõeline mitmepoolsus, tingimusel, et see põhineb hästi kohandatud institutsioonidel ning tõhusal otsustamise ja otsuste täitmise protsessil;

| F. | arvestades, et ÜRO peasekretäri aruandes rõhutatakse vajadust meetmete ja koheste reformide järele ning esitatakse konkreetsed meetmed, mille riigipead ja valitsusjuhid peaksid 2005. aasta septembriks vastu võtma; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ÜRO peasekretäri aruandes rõhutatakse vajadust meetmete ja koheste reformide järele ning esitatakse konkreetsed meetmed, mille riigipead ja valitsusjuhid peaksid 2005. aasta septembriks vastu võtma;

| G. | arvestades, et ELi liikmesriigid peaksid olema esireas püüdlustes tagada üleüldine osalemine mitmepoolsetes konventsioonides, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi liikmesriigid peaksid olema esireas püüdlustes tagada üleüldine osalemine mitmepoolsetes konventsioonides,

Ühine julgeolek 21. sajandil: ennetamine, teadlikkus ja jagatud vastutus

| 1. | tervitab igati kõrgetasemelise ekspertrühma aruandele tuginevat ÜRO peasekretäri aruannet, milles avaldatakse tugevat toetust kindlale otsusele saavutada ÜRO järjekindel ja põhjalik reformimine, et kohandada organisatsioon uute realiteetidega maailmas ning muuta see teovõimelisemaks, tulemuslikumaks, õiglasemaks, pikaajalisele tegevusele suunatuks ja vastutavaks ühise julgeoleku tagamise eest 21. sajandil; tervitab eelkõige mõlema aruande realistlikku lähenemisviisi, mis erinevalt eelmistest reformiettepanekutest ühendavad asjakohaselt tulevikunägemuse konkreetsete ja praktikale suunatud tegevusmeetmetega; |
| --- | --- |

1.

tervitab igati kõrgetasemelise ekspertrühma aruandele tuginevat ÜRO peasekretäri aruannet, milles avaldatakse tugevat toetust kindlale otsusele saavutada ÜRO järjekindel ja põhjalik reformimine, et kohandada organisatsioon uute realiteetidega maailmas ning muuta see teovõimelisemaks, tulemuslikumaks, õiglasemaks, pikaajalisele tegevusele suunatuks ja vastutavaks ühise julgeoleku tagamise eest 21. sajandil; tervitab eelkõige mõlema aruande realistlikku lähenemisviisi, mis erinevalt eelmistest reformiettepanekutest ühendavad asjakohaselt tulevikunägemuse konkreetsete ja praktikale suunatud tegevusmeetmetega;

| 2. | kutsub nõukogu üles kinnitama täies ulatuses Kofi Annani esitatud reformi aruande ja kutsub Luksemburgi kui eesistujamaad üles osalema nõukogu otsuse saavutamises Euroopa Liidu ühise seisukoha kohta konkreetsete ÜRO reformide suhtes; |
| --- | --- |

2.

kutsub nõukogu üles kinnitama täies ulatuses Kofi Annani esitatud reformi aruande ja kutsub Luksemburgi kui eesistujamaad üles osalema nõukogu otsuse saavutamises Euroopa Liidu ühise seisukoha kohta konkreetsete ÜRO reformide suhtes;

| 3. | kinnitab selgesõnaliselt seisukohta, et edasiminek arengu, julgeoleku ja inimõiguste valdkonnas peab toimuma käsikäes ja et ÜRO reformis ei tuleks näha eesmärki iseeneses, pigem uues ja ebakindlas maailmas kaalul olevate poliitiliste ja julgeolekuga seotud näitajate ning tegurite põhjaliku analüüsi vältimatut tagajärge; kiidab seega heaks ÜRO süsteemi ja institutsioonide tugevdamise, sest need on kõige asjakohasemad ja ainsad ülemaailmsed institutsioonid, mis suudavad ühist julgeolekut potentsiaalselt tugevdada ja õiguspäraselt ning tulemuslikult kindlustada; |
| --- | --- |

3.

kinnitab selgesõnaliselt seisukohta, et edasiminek arengu, julgeoleku ja inimõiguste valdkonnas peab toimuma käsikäes ja et ÜRO reformis ei tuleks näha eesmärki iseeneses, pigem uues ja ebakindlas maailmas kaalul olevate poliitiliste ja julgeolekuga seotud näitajate ning tegurite põhjaliku analüüsi vältimatut tagajärge; kiidab seega heaks ÜRO süsteemi ja institutsioonide tugevdamise, sest need on kõige asjakohasemad ja ainsad ülemaailmsed institutsioonid, mis suudavad ühist julgeolekut potentsiaalselt tugevdada ja õiguspäraselt ning tulemuslikult kindlustada;

| 4. | kiidab heaks kõrgetasemelise ekspertrühma poolt kooskõlas ÜRO harta vaimu ja sõnastusega määratletud enesekaitse mõiste ja jõu kasutamise ning tsiviilelanikkonna kaitsmise vastutuse range piiritlemise ning nõustub, et selline määratlus ei tohiks takistada Julgeolekunõukogu ennetavalt tegutsemast – isegi varasemast ennetavamalt – sest Julgeolekunõukogu on antud tegevuseks ainus seaduslik organ; tuletab meelde, et tulemuslik kaitse kriisiolukorras on võimalik vaid siis, kui ÜROl on vahendid, et täies ulatuses jälgida ja vaadelda tõenäoliselt kriisiks arenevaid etnilisi, keelelisi või usulisi pingeid; |
| --- | --- |

4.

kiidab heaks kõrgetasemelise ekspertrühma poolt kooskõlas ÜRO harta vaimu ja sõnastusega määratletud enesekaitse mõiste ja jõu kasutamise ning tsiviilelanikkonna kaitsmise vastutuse range piiritlemise ning nõustub, et selline määratlus ei tohiks takistada Julgeolekunõukogu ennetavalt tegutsemast – isegi varasemast ennetavamalt – sest Julgeolekunõukogu on antud tegevuseks ainus seaduslik organ; tuletab meelde, et tulemuslik kaitse kriisiolukorras on võimalik vaid siis, kui ÜROl on vahendid, et täies ulatuses jälgida ja vaadelda tõenäoliselt kriisiks arenevaid etnilisi, keelelisi või usulisi pingeid;

| 5. | kordab, et jõu kasutamise kaalumisel peaks Julgeolekunõukogu alati arvestama viit legitiimsuse kriteeriumi: ohu tõsidust, eesmärgi õigsust, jõu kasutamist viimase võimalusena, meetmete proportsionaalsust ja tagajärgedega arvestamist; nõustub, et jõu kasutamise ja selle lubamisega seotud põhimõtteid tuleks ette näha Julgeolekunõukogu resolutsiooniga; teeb ettepaneku lubada Julgeolekunõukogul vastavalt harta VII osale juhtumhaaval, piiratud ajaks ning selgelt määratletud olukorraga tegelemiseks delegeerida oma volitused tunnustatud piirkondlikule organisatsioonile; |
| --- | --- |

5.

kordab, et jõu kasutamise kaalumisel peaks Julgeolekunõukogu alati arvestama viit legitiimsuse kriteeriumi: ohu tõsidust, eesmärgi õigsust, jõu kasutamist viimase võimalusena, meetmete proportsionaalsust ja tagajärgedega arvestamist; nõustub, et jõu kasutamise ja selle lubamisega seotud põhimõtteid tuleks ette näha Julgeolekunõukogu resolutsiooniga; teeb ettepaneku lubada Julgeolekunõukogul vastavalt harta VII osale juhtumhaaval, piiratud ajaks ning selgelt määratletud olukorraga tegelemiseks delegeerida oma volitused tunnustatud piirkondlikule organisatsioonile;

| 6. | toetab kõrgetasemelise ekspertrühma üleskutset anda vastavalt ÜRO peasekretäri raportis kinnitatule Rahvusvahelisele Aatomienergia Agentuurile (IAEA) võitluses tuumarelvade levikuga ja aatomi-, bioloogiliste ning keemiarelvade (ABC-) kasutamise tõkestamiseks suurem roll ja paremad vahendid, sealhulgas tugevdada IAEA kontrolliõigust; toetab igati liikmesriikidele suunatud üleskutset lubada tuumarelvade leviku tõkestamise lepingu, bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni ja keemiarelvade konventsiooni kõikide artiklite täielikku järgimist, et jätkuvalt tugevdada relvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise mitmepoolset raamistikku, samuti konkreetseid ettepanekuid selles valdkonnas; |
| --- | --- |

6.

toetab kõrgetasemelise ekspertrühma üleskutset anda vastavalt ÜRO peasekretäri raportis kinnitatule Rahvusvahelisele Aatomienergia Agentuurile (IAEA) võitluses tuumarelvade levikuga ja aatomi-, bioloogiliste ning keemiarelvade (ABC-) kasutamise tõkestamiseks suurem roll ja paremad vahendid, sealhulgas tugevdada IAEA kontrolliõigust; toetab igati liikmesriikidele suunatud üleskutset lubada tuumarelvade leviku tõkestamise lepingu, bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni ja keemiarelvade konventsiooni kõikide artiklite täielikku järgimist, et jätkuvalt tugevdada relvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise mitmepoolset raamistikku, samuti konkreetseid ettepanekuid selles valdkonnas;

| 7. | toetab rahumeelsete kasutusviiside väljatöötamiseks vajalike kütusevarude tagamist, näiteks kokkulepet, et IAEA toimib lõhustuva materjali varude turuhinnaga tagajana tuumakütuse tsiviilotstarbelistele kasutajatele riikides, kes loobuvad vabatahtlikult riigisiseste uraani rikastamise ja plutooniumi eraldamise vahendite arendamisest; |
| --- | --- |

7.

toetab rahumeelsete kasutusviiside väljatöötamiseks vajalike kütusevarude tagamist, näiteks kokkulepet, et IAEA toimib lõhustuva materjali varude turuhinnaga tagajana tuumakütuse tsiviilotstarbelistele kasutajatele riikides, kes loobuvad vabatahtlikult riigisiseste uraani rikastamise ja plutooniumi eraldamise vahendite arendamisest;

| 8. | toetab inimõigusi ja õigusriigi põhimõtteid austava ÜRO terrorismivastase strateegia koostamist, mis hõlmab kodanikuühiskonda ja tugineb viiele sambale, veendes loobuma terrorismi kasutamisest ja selle toetamisest, sulgedes terroristidele juurdepääsu rahalistele vahenditele ja materiaalsetele ressurssidele, takistades riikidel terrorismi toetamist, arendades riikide suutlikkust terrorismiga võitlemisel ja kaitstes inimõigusi; |
| --- | --- |

8.

toetab inimõigusi ja õigusriigi põhimõtteid austava ÜRO terrorismivastase strateegia koostamist, mis hõlmab kodanikuühiskonda ja tugineb viiele sambale, veendes loobuma terrorismi kasutamisest ja selle toetamisest, sulgedes terroristidele juurdepääsu rahalistele vahenditele ja materiaalsetele ressurssidele, takistades riikidel terrorismi toetamist, arendades riikide suutlikkust terrorismiga võitlemisel ja kaitstes inimõigusi;

| 9. | rõhutab seoses sellega vajadust jätkuvalt toetuda terrorismivastase võitluse komisjoni varasemale tööle ja toetada terrorismivastase võitluse komisjoni täidesaatvat direktoraati selle ülesannetes tagada kooskõla ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1373 kohustustega; |
| --- | --- |

9.

rõhutab seoses sellega vajadust jätkuvalt toetuda terrorismivastase võitluse komisjoni varasemale tööle ja toetada terrorismivastase võitluse komisjoni täidesaatvat direktoraati selle ülesannetes tagada kooskõla ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1373 kohustustega;

| 10. | ootab ÜRO Peaassamblee järeldust selgel ja kokkulepitud määratlusel tugineva laiaulatusliku terrorismi käsitleva konventsiooni sõlmimise kohta, milles austatakse inimõigusi ja demokraatlikke vabadusi, mis sisaldaks muu hulgas viited 1999. aasta terrorismi rahastamise tõkestamise konventsiooni ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1566 (2004) määratlustele ning mis kinnitaks, et kaheteistkümne varasema terrorismivastase konventsiooniga hõlmatud teod kujutavad endast terrorismi, millele on lisatud avaldus, et need teod on kuriteod ka rahvusvahelise õiguse alusel; julgustab ühtlasi tõhusamale koostööle muudes prioriteetsetes valdkondades, nagu võitlus organiseeritud kuritegevusega ning käsi- ja kergerelvade salakaubandusega ning maamiinide täielik kõrvaldamine; |
| --- | --- |

10.

ootab ÜRO Peaassamblee järeldust selgel ja kokkulepitud määratlusel tugineva laiaulatusliku terrorismi käsitleva konventsiooni sõlmimise kohta, milles austatakse inimõigusi ja demokraatlikke vabadusi, mis sisaldaks muu hulgas viited 1999. aasta terrorismi rahastamise tõkestamise konventsiooni ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1566 (2004) määratlustele ning mis kinnitaks, et kaheteistkümne varasema terrorismivastase konventsiooniga hõlmatud teod kujutavad endast terrorismi, millele on lisatud avaldus, et need teod on kuriteod ka rahvusvahelise õiguse alusel; julgustab ühtlasi tõhusamale koostööle muudes prioriteetsetes valdkondades, nagu võitlus organiseeritud kuritegevusega ning käsi- ja kergerelvade salakaubandusega ning maamiinide täielik kõrvaldamine;

| 11. | on igati nõus, et arenenud riike on vaja aktiivsemalt kaasata rahuvalveoperatsioonidesse kogu maailmas, ning kutsub seetõttu ELi liikmesriike üles tegema suuremaid jõupingutusi, et kohandada oma armeed üksusteks, mis on kohased rahuvalveoperatsioonides kasutamiseks, ja eraldada ÜRO eesmärkide jaoks reservüksusi; teatab oma otsusest tugevdada oluliselt nii konfliktide ennetamist kui konfliktijärgset rahu tagamist, andes rahuvalvajatele vastavad volitused, piisava kapatsiteedi ja asjakohase koolituse, et neile antud ülesandeid täita ja vältida tsiviil- ja humanitaarkriise; nõustub ettepanekuga, et piirkondlike organisatsioonide poolt läbiviidavatel rahuvalveoperatsioonidel peaks olema Julgeolekunõukogu luba; |
| --- | --- |

11.

on igati nõus, et arenenud riike on vaja aktiivsemalt kaasata rahuvalveoperatsioonidesse kogu maailmas, ning kutsub seetõttu ELi liikmesriike üles tegema suuremaid jõupingutusi, et kohandada oma armeed üksusteks, mis on kohased rahuvalveoperatsioonides kasutamiseks, ja eraldada ÜRO eesmärkide jaoks reservüksusi; teatab oma otsusest tugevdada oluliselt nii konfliktide ennetamist kui konfliktijärgset rahu tagamist, andes rahuvalvajatele vastavad volitused, piisava kapatsiteedi ja asjakohase koolituse, et neile antud ülesandeid täita ja vältida tsiviil- ja humanitaarkriise; nõustub ettepanekuga, et piirkondlike organisatsioonide poolt läbiviidavatel rahuvalveoperatsioonidel peaks olema Julgeolekunõukogu luba;

Puudusest vabanemine: jagatud ja tasakaalustatud nägemus ÜRO uuenenud arengupoliitikast

| 12. | kasutab antud võimalust, et kutsuda kõiki asjaosalisi üles tegema kõik endast olenev millenniumi arengueesmärkide saavutamiseks; rõhutab, et millenniumi arengueesmärkides märgitud arengualased reformid ja -eesmärgid tuleb saavutada kooskõlas reformipüüdlustega ühise julgeoleku ja institutsiooniliste reformide valdkonnas; on veendunud, et ainult ÜRO süsteemi kui terviku põhjaliku ja tasakaalustatud reformiga saavutab ÜRO parema tasakaalu põhja ja lõuna vahel, mis omakorda suurendab ÜRO vastuvõetavust ja legitiimsust organisatsiooni liikmete silmis; |
| --- | --- |

12.

kasutab antud võimalust, et kutsuda kõiki asjaosalisi üles tegema kõik endast olenev millenniumi arengueesmärkide saavutamiseks; rõhutab, et millenniumi arengueesmärkides märgitud arengualased reformid ja -eesmärgid tuleb saavutada kooskõlas reformipüüdlustega ühise julgeoleku ja institutsiooniliste reformide valdkonnas; on veendunud, et ainult ÜRO süsteemi kui terviku põhjaliku ja tasakaalustatud reformiga saavutab ÜRO parema tasakaalu põhja ja lõuna vahel, mis omakorda suurendab ÜRO vastuvõetavust ja legitiimsust organisatsiooni liikmete silmis;

| 13. | tuletab meelde, et on vaja täita doonorriikide eelnevad lubadused arengu rahastamiseks, eriti et saavutada edu võitluses HIV/AIDSi, malaaria ja tuberkuloosi vastu; märgib sellega seoses, et ÜRO töörühmi riikides tuleks tugevdada, nende personal peaks olema korralikult koolitatud ja rahastatud ning töötama tihedas koostöös rahvusvaheliste finantsasutustega, et saavutada millenniumi arengueesmärkide täitmine; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et on vaja täita doonorriikide eelnevad lubadused arengu rahastamiseks, eriti et saavutada edu võitluses HIV/AIDSi, malaaria ja tuberkuloosi vastu; märgib sellega seoses, et ÜRO töörühmi riikides tuleks tugevdada, nende personal peaks olema korralikult koolitatud ja rahastatud ning töötama tihedas koostöös rahvusvaheliste finantsasutustega, et saavutada millenniumi arengueesmärkide täitmine;

| 14. | rõhutab vajadust toetada rohkem teaduslikku uurimis- ja arendustegevust, et tagada keskkonnasäästlikkus, tegeleda kliimamuutusega ja reageerida arengumaade erivajadustele põllumajanduse, loodusvarade ja keskkonnajuhtimise valdkondades; |
| --- | --- |

14.

rõhutab vajadust toetada rohkem teaduslikku uurimis- ja arendustegevust, et tagada keskkonnasäästlikkus, tegeleda kliimamuutusega ja reageerida arengumaade erivajadustele põllumajanduse, loodusvarade ja keskkonnajuhtimise valdkondades;

| 15. | tuletab meelde, et edukas partnerlus peab põhinema vastastikusel protsessil, kus arengumaad peavad tugevdama oma valitsemistavasid, võitlema korruptsiooniga ja maksimeerima sisemised vahendid, et rahastada riiklikke arengustrateegiaid, samas peavad arenenud riigid toetama antud jõupingutusi tõhusama arenguabi jaotuse, parema juurdepääsu võimaldamisega oma turgudele ja võlakergendusega; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, et edukas partnerlus peab põhinema vastastikusel protsessil, kus arengumaad peavad tugevdama oma valitsemistavasid, võitlema korruptsiooniga ja maksimeerima sisemised vahendid, et rahastada riiklikke arengustrateegiaid, samas peavad arenenud riigid toetama antud jõupingutusi tõhusama arenguabi jaotuse, parema juurdepääsu võimaldamisega oma turgudele ja võlakergendusega;

| 16. | kinnitab seisukohta, et majanduslik ja sotsiaalne areng ning julgeolek koos inimõiguste austamisega ja keskkonna kaitsmine on keerulises vastastikuses sõltuvuses; rõhutab, et riskiennetus läbi arengu võib oluliselt vähendada poliitilisi, sõjalisi või terroristlikke ohtusid, mis tulenevad tegelikust või tajutud sotsiaalsest ebavõrdsusest, majanduslikust ebaõiglusest ja keskkonna halvenemisest; tervitab kõrgetasemelise ekspertrühma järeldust, et ei ole olemas ohtude hierarhiat ning et erinevaid ohte ei saa üksteisest eraldada; kinnitab seetõttu, et julgeolekuküsimused on tihedalt seotud millenniumi arengueesmärkide saavutamise ja kindlustamisega; |
| --- | --- |

16.

kinnitab seisukohta, et majanduslik ja sotsiaalne areng ning julgeolek koos inimõiguste austamisega ja keskkonna kaitsmine on keerulises vastastikuses sõltuvuses; rõhutab, et riskiennetus läbi arengu võib oluliselt vähendada poliitilisi, sõjalisi või terroristlikke ohtusid, mis tulenevad tegelikust või tajutud sotsiaalsest ebavõrdsusest, majanduslikust ebaõiglusest ja keskkonna halvenemisest; tervitab kõrgetasemelise ekspertrühma järeldust, et ei ole olemas ohtude hierarhiat ning et erinevaid ohte ei saa üksteisest eraldada; kinnitab seetõttu, et julgeolekuküsimused on tihedalt seotud millenniumi arengueesmärkide saavutamise ja kindlustamisega;

| 17. | kiidab igati heaks ÜRO peasekretäri konkreetsed üleskutsed antud valdkonnas, muu hulgas konkreetse ajakava kehtestamise arenenud riikidele, et saavutada eesmärgiks seatud 0,7% rahvamajanduse kogutulu eraldamine ametlikuks arenguabiks, Aafrika erivajaduste tunnustamise, rea kiiretoimeliste algatuste tegemise, et saavutada kiiresti olulisi edusamme millenniumi arengueesmärkide poole liikudes, kaotades muu hulgas tasud põhihariduse ja põhiliste tervishoiuteenuste eest; |
| --- | --- |

17.

kiidab igati heaks ÜRO peasekretäri konkreetsed üleskutsed antud valdkonnas, muu hulgas konkreetse ajakava kehtestamise arenenud riikidele, et saavutada eesmärgiks seatud 0,7% rahvamajanduse kogutulu eraldamine ametlikuks arenguabiks, Aafrika erivajaduste tunnustamise, rea kiiretoimeliste algatuste tegemise, et saavutada kiiresti olulisi edusamme millenniumi arengueesmärkide poole liikudes, kaotades muu hulgas tasud põhihariduse ja põhiliste tervishoiuteenuste eest;

| 18. | kinnitab ÜRO peasekretäri aruande soovitust tugevdada valitsusväliste osalejate panust ÜRO eesmärkide saavutamisse, sealhulgas uusi mehhanisme, et tagada tsiviilühiskonna, erasektori ja rahvusvaheliste institutsioonide vastutus; |
| --- | --- |

18.

kinnitab ÜRO peasekretäri aruande soovitust tugevdada valitsusväliste osalejate panust ÜRO eesmärkide saavutamisse, sealhulgas uusi mehhanisme, et tagada tsiviilühiskonna, erasektori ja rahvusvaheliste institutsioonide vastutus;

| 19. | tervitab ÜRO peasekretäri aruande soovitust rahvusvahelise raamistiku kokkuleppeks, et püüda lahendada kliimamuutuse küsimust pärast 2012. aastat kõikide peamiste saastajate laiema osalusega ja toetada ajaliselt määratletud keskkonnaeesmärke kõikidele ELi liikmesriikidele; |
| --- | --- |

19.

tervitab ÜRO peasekretäri aruande soovitust rahvusvahelise raamistiku kokkuleppeks, et püüda lahendada kliimamuutuse küsimust pärast 2012. aastat kõikide peamiste saastajate laiema osalusega ja toetada ajaliselt määratletud keskkonnaeesmärke kõikidele ELi liikmesriikidele;

| 20. | kinnitab, et ÜRO otsuseid tegevatel organitel peaks olema pädevus – ja vastutus –määratleda ühiseid avalikke hüvesid ja kehtestada norme ning võtta vastu eeskirju antud avalike hüvede säilitamiseks ja kaitsmiseks, muu hulgas töötada välja rahvusvaheline kord eesmärgiga selgitada suhteid kaubanduse ja keskkonna vahel, et tagada mitmepoolsete keskkonnakokkulepete kaitse kaubanduseeskirjade eest; |
| --- | --- |

20.

kinnitab, et ÜRO otsuseid tegevatel organitel peaks olema pädevus – ja vastutus –määratleda ühiseid avalikke hüvesid ja kehtestada norme ning võtta vastu eeskirju antud avalike hüvede säilitamiseks ja kaitsmiseks, muu hulgas töötada välja rahvusvaheline kord eesmärgiga selgitada suhteid kaubanduse ja keskkonna vahel, et tagada mitmepoolsete keskkonnakokkulepete kaitse kaubanduseeskirjade eest;

Uuenenud institutsioonid suurema esindatuse ja tulemuslikkuse saavutamiseks

| 21. | rõhutab, et vajalik reformimine ÜROs tervikuna ei tohiks mingil juhul piirduda üksnes Julgeolekunõukogu reformimisega ega muude institutsiooniliste küsimustega ega jääda nende varju, olgugi et struktuuride ja töömeetodite läbimõtlemine parema esindatuse ja usaldusväärsuse saavutamiseks on ülimalt tähtis; kutsub ÜRO liikmesriike üles tegema suuri jõupingutusi, et vältida olukorda, kus võimalikud raskused Julgeolekunõukogu uue koosseisu üle kokkuleppele jõudmises seaksid ohtu reformi tervikuna; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et vajalik reformimine ÜROs tervikuna ei tohiks mingil juhul piirduda üksnes Julgeolekunõukogu reformimisega ega muude institutsiooniliste küsimustega ega jääda nende varju, olgugi et struktuuride ja töömeetodite läbimõtlemine parema esindatuse ja usaldusväärsuse saavutamiseks on ülimalt tähtis; kutsub ÜRO liikmesriike üles tegema suuri jõupingutusi, et vältida olukorda, kus võimalikud raskused Julgeolekunõukogu uue koosseisu üle kokkuleppele jõudmises seaksid ohtu reformi tervikuna;

| 22. | on veendunud, et Julgeolekunõukogu reformimise suunamisel on keskse tähtsusega Julgeolekunõukogu võimupiiride, kõigi geograafiliste piirkondade tõelise esindatuse, legitiimsuse, tõhususe ja rahvusvahelise rahu ning julgeoleku hoidmise kui Julgeolekuagentuuri peamise rolli tugevdamine; on veendunud vajaduses muuta Julgeolekunõukogu koosseisu selliselt, et see võtaks arvesse muutusi rahvusvahelises süsteemis ning praegusi geopoliitilisi realiteete, suurendades arengumaade esindajate arvu nõukogus, tagades olukorra, et nõukogu liikmed on valmis ja suutelised toimima, kui tegutsemine on vajalik, ning rakendades tõhusamaid ja suuremat läbipaistvust võimaldavaid töömeetodeid; leiab, et kõrgetasemelise ekspertrühma kaks ettepanekut (mudelid A ja B) peegeldavad piisavalt eelnimetatud paremat esindatust, kuigi ka muud reformiettepanekud on võimalikud, ja rõhutab, et ELi liikmekoht ÜRO Julgeolekunõukogus on ELi eesmärk, niipea kui on täidetud poliitilised, põhiseaduslikud ja õiguslikud tingimused antud liikmekoha saamiseks; |
| --- | --- |

22.

on veendunud, et Julgeolekunõukogu reformimise suunamisel on keskse tähtsusega Julgeolekunõukogu võimupiiride, kõigi geograafiliste piirkondade tõelise esindatuse, legitiimsuse, tõhususe ja rahvusvahelise rahu ning julgeoleku hoidmise kui Julgeolekuagentuuri peamise rolli tugevdamine; on veendunud vajaduses muuta Julgeolekunõukogu koosseisu selliselt, et see võtaks arvesse muutusi rahvusvahelises süsteemis ning praegusi geopoliitilisi realiteete, suurendades arengumaade esindajate arvu nõukogus, tagades olukorra, et nõukogu liikmed on valmis ja suutelised toimima, kui tegutsemine on vajalik, ning rakendades tõhusamaid ja suuremat läbipaistvust võimaldavaid töömeetodeid; leiab, et kõrgetasemelise ekspertrühma kaks ettepanekut (mudelid A ja B) peegeldavad piisavalt eelnimetatud paremat esindatust, kuigi ka muud reformiettepanekud on võimalikud, ja rõhutab, et ELi liikmekoht ÜRO Julgeolekunõukogus on ELi eesmärk, niipea kui on täidetud poliitilised, põhiseaduslikud ja õiguslikud tingimused antud liikmekoha saamiseks;

| 23. | võtab teadmiseks ettepaneku laiendada ÜRO Julgeolekunõukogu koosseisu, lisades uued kohad igale piirkondlikule rühmitusele, sealhulgas “Euroopale”; väljendab seisukohta, et sellega seoses oleks asjakohane lahendus, mis on kooskõlas Euroopa põhiseaduse lepinguga, mis teeb liidust juriidilise isiku ja loob Euroopa välisministri ametikoha, eraldada ELile täiendav alaline koht; kutsub liikmesriike üles seda ettepanekut tõsiselt kaaluma, et suurendada Euroopa mõjuvõimu maailmas sidusa ja tõhusa ühise välis- ja julgeolekupoliitika kaudu; |
| --- | --- |

23.

võtab teadmiseks ettepaneku laiendada ÜRO Julgeolekunõukogu koosseisu, lisades uued kohad igale piirkondlikule rühmitusele, sealhulgas “Euroopale”; väljendab seisukohta, et sellega seoses oleks asjakohane lahendus, mis on kooskõlas Euroopa põhiseaduse lepinguga, mis teeb liidust juriidilise isiku ja loob Euroopa välisministri ametikoha, eraldada ELile täiendav alaline koht; kutsub liikmesriike üles seda ettepanekut tõsiselt kaaluma, et suurendada Euroopa mõjuvõimu maailmas sidusa ja tõhusa ühise välis- ja julgeolekupoliitika kaudu;

| 24. | leiab samas, et olenemata valitavast reformiprotseduurist, mõned täiendavad “Euroopa” kohad tuleks igal juhul eraldada ELile; kutsub sellega seoses nõukogu üles töötama välja asjakohane kord, et määrata ELi liikmesriigid, kes täidavad ELi esindajatena oma volitusi tihedas koostöös teiste ELi liikmesriikide, välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja või tulevase välisministri, komisjoni ja Euroopa Parlamendiga, kuni tingimused ELi liikmekohaks on täidetud; |
| --- | --- |

24.

leiab samas, et olenemata valitavast reformiprotseduurist, mõned täiendavad “Euroopa” kohad tuleks igal juhul eraldada ELile; kutsub sellega seoses nõukogu üles töötama välja asjakohane kord, et määrata ELi liikmesriigid, kes täidavad ELi esindajatena oma volitusi tihedas koostöös teiste ELi liikmesriikide, välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja või tulevase välisministri, komisjoni ja Euroopa Parlamendiga, kuni tingimused ELi liikmekohaks on täidetud;

| 25. | toetab igati kõrgetasemelise ekspertrühma raportis esitatud ettepanekut võtta Julgeolekunõukogus kasutusele suundanäitav hääletamise kord, millega Julgeolekunõukogu liikmed saaksid nõuda seisukohtade avalikku näitamist kavandatava meetme suhtes, kusjuures vastuhäältel ei ole vetojõudu ning lõpphääletusel ei ole muud õiguslikku mõju kui vetoõigusega kaasneva vastutuse suurendamine; |
| --- | --- |

25.

toetab igati kõrgetasemelise ekspertrühma raportis esitatud ettepanekut võtta Julgeolekunõukogus kasutusele suundanäitav hääletamise kord, millega Julgeolekunõukogu liikmed saaksid nõuda seisukohtade avalikku näitamist kavandatava meetme suhtes, kusjuures vastuhäältel ei ole vetojõudu ning lõpphääletusel ei ole muud õiguslikku mõju kui vetoõigusega kaasneva vastutuse suurendamine;

| 26. | toetab tugevalt inimõiguste kaitse ja edendamise tõhustamist ÜRO süsteemis, mis ei ole tulemusi silmas pidades paraku siiani alati soovitud efektiivsust saavutanud, ja kutsub kõiki liikmesriike üles suurendama märkimisväärselt rahalist tuge ÜRO inimõiguste ülemkomissari büroole, samuti kaasama ülemkomissari aktiivselt Julgeolekunõukogu töösse ja aruteludesse; toetab sellega seoses ettepanekut, et inimõiguste ülemkomissar koostaks iga-aastase aruande, mis annab lisaväärtust, tuues ÜRO rohkem nähtavale ning võimaldades samas hinnata, millises ulatuses riik ÜRO süsteemidega koostööd on teinud; |
| --- | --- |

26.

toetab tugevalt inimõiguste kaitse ja edendamise tõhustamist ÜRO süsteemis, mis ei ole tulemusi silmas pidades paraku siiani alati soovitud efektiivsust saavutanud, ja kutsub kõiki liikmesriike üles suurendama märkimisväärselt rahalist tuge ÜRO inimõiguste ülemkomissari büroole, samuti kaasama ülemkomissari aktiivselt Julgeolekunõukogu töösse ja aruteludesse; toetab sellega seoses ettepanekut, et inimõiguste ülemkomissar koostaks iga-aastase aruande, mis annab lisaväärtust, tuues ÜRO rohkem nähtavale ning võimaldades samas hinnata, millises ulatuses riik ÜRO süsteemidega koostööd on teinud;

| 27. | toetab ÜRO inimõiguste komisjoni asendamist väiksema alalise inimõiguste nõukoguga; mille valib ÜRO peaassamblee otse – mis peaks sellesse organisse liikmeid valides eelistama riike, kus inimõigusi kõige enam austatakse – suurendatud häälteenamusega, mis annab talle suurema demokraatliku legitiimsuse ning poliitilise võimu; toetab “vastastikuse eksperthinnangu” mehhanismi kaasamist ÜRO inimõiguste komisjoni töömeetoditesse, mis võimaldaks anda korrapäraselt hinnangu iga riigi inimõiguste olukorra kohta; toetab mõtet siduda pääs inimõiguste komisjoni liikmesriigi kohustusega aktsepteerida alaliselt ÜRO mehhanisme ja menetlusi; peab ülimalt oluliseks sõltumatute valitsusväliste organisatsioonide rolli tugevdamist inimõiguste komisjonis ja leiab, et nende osalemine nõuab valitsusväliste organisatsioonide komisjoni reformimist; |
| --- | --- |

27.

toetab ÜRO inimõiguste komisjoni asendamist väiksema alalise inimõiguste nõukoguga; mille valib ÜRO peaassamblee otse – mis peaks sellesse organisse liikmeid valides eelistama riike, kus inimõigusi kõige enam austatakse – suurendatud häälteenamusega, mis annab talle suurema demokraatliku legitiimsuse ning poliitilise võimu; toetab “vastastikuse eksperthinnangu” mehhanismi kaasamist ÜRO inimõiguste komisjoni töömeetoditesse, mis võimaldaks anda korrapäraselt hinnangu iga riigi inimõiguste olukorra kohta; toetab mõtet siduda pääs inimõiguste komisjoni liikmesriigi kohustusega aktsepteerida alaliselt ÜRO mehhanisme ja menetlusi; peab ülimalt oluliseks sõltumatute valitsusväliste organisatsioonide rolli tugevdamist inimõiguste komisjonis ja leiab, et nende osalemine nõuab valitsusväliste organisatsioonide komisjoni reformimist;

| 28. | kinnitab täielikku toetust Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tööle ja kutsub kõiki ÜRO liikmeid tegema Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga koostööd; tervitab spetsiaalse raportööri nimetamist, et käsitleda terrorismivastaste meetmete kokkusobivust rahvusvaheliste inimõigustega; tunnistab Rahvusvahelise Kohtu olulist rolli ning toetab meetmete kaalumist kohtu töö tugevdamiseks; |
| --- | --- |

28.

kinnitab täielikku toetust Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tööle ja kutsub kõiki ÜRO liikmeid tegema Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga koostööd; tervitab spetsiaalse raportööri nimetamist, et käsitleda terrorismivastaste meetmete kokkusobivust rahvusvaheliste inimõigustega; tunnistab Rahvusvahelise Kohtu olulist rolli ning toetab meetmete kaalumist kohtu töö tugevdamiseks;

| 29. | toetab igati kõrgetasemelise ekspertrühma seisukohta, et ÜRO peasekretäri rolli, tegutsemisruumi ning vastutust rahu ja julgeoleku valdkonnas tuleks suurendada; rõhutab sellega seoses vajadust anda ÜRO peasekretärile oma töökeskkonna struktuuri ja meetodite korraldamiseks vajalik vabadus, diskretsioon ja ressursid, et ÜRO juhtkond oleks reformi prioriteetide tasemel; |
| --- | --- |

29.

toetab igati kõrgetasemelise ekspertrühma seisukohta, et ÜRO peasekretäri rolli, tegutsemisruumi ning vastutust rahu ja julgeoleku valdkonnas tuleks suurendada; rõhutab sellega seoses vajadust anda ÜRO peasekretärile oma töökeskkonna struktuuri ja meetodite korraldamiseks vajalik vabadus, diskretsioon ja ressursid, et ÜRO juhtkond oleks reformi prioriteetide tasemel;

| 30. | on ärevuses, et ÜRO rahuvalvejõude süüdistatakse seksuaalse ja kehalise vägivalla kasutamises muu hulgas Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Bosnias ja Kosovos; taunib tõsiasja, et praeguste konfliktide käigus aset leidnud seksuaalse vägivalla ja vägistamiste süüdlastele ei ole esitatud süüdistusi ning neid ei ole karistatud ja kutsub ÜROd üles probleemiga tegelema, et tagada see, et organisatsioon mängiks ka edaspidi juhtiva inimõiguste eest võitleja rolli maailmas; |
| --- | --- |

30.

on ärevuses, et ÜRO rahuvalvejõude süüdistatakse seksuaalse ja kehalise vägivalla kasutamises muu hulgas Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Bosnias ja Kosovos; taunib tõsiasja, et praeguste konfliktide käigus aset leidnud seksuaalse vägivalla ja vägistamiste süüdlastele ei ole esitatud süüdistusi ning neid ei ole karistatud ja kutsub ÜROd üles probleemiga tegelema, et tagada see, et organisatsioon mängiks ka edaspidi juhtiva inimõiguste eest võitleja rolli maailmas;

| 31. | tervitab ettepanekut luua ÜRO sekretariaadis rahu tagamise komisjon ning rahu tagamise tugibüroo, mille töös osaleksid rahvusvahelised finantseerimisasutused, et tugevdada organisatsiooni võimet teha jõupingutusi konfliktijärgsel rahu tagamisel ning taastada kord ja teha ülesehitustöid laastatud maades, kus riik on lakanud eksisteerimast; kutsub üles looma tsiviilotstarbelisi rahukorpusi (“valgekiivrid”), kes oleksid suutelised täitma mittesõjalisi ülesandeid; kinnitab vajadust tagada humanitaartegevuses osalejate parem kaitse ning nende turvaline ja takistamatu juurdepääs haavatavatele elanikkonna rühmadele; rõhutab vajadust toetada täiendavate ressurssidega peasekretäri võimet toimida vahendajana ning toetab õigusriigi abiüksuse ja demokraatiafondi loomist, et aidata kaasa rahvaste püüdlustele taastada õigusriik ja demokraatia; |
| --- | --- |

31.

tervitab ettepanekut luua ÜRO sekretariaadis rahu tagamise komisjon ning rahu tagamise tugibüroo, mille töös osaleksid rahvusvahelised finantseerimisasutused, et tugevdada organisatsiooni võimet teha jõupingutusi konfliktijärgsel rahu tagamisel ning taastada kord ja teha ülesehitustöid laastatud maades, kus riik on lakanud eksisteerimast; kutsub üles looma tsiviilotstarbelisi rahukorpusi (“valgekiivrid”), kes oleksid suutelised täitma mittesõjalisi ülesandeid; kinnitab vajadust tagada humanitaartegevuses osalejate parem kaitse ning nende turvaline ja takistamatu juurdepääs haavatavatele elanikkonna rühmadele; rõhutab vajadust toetada täiendavate ressurssidega peasekretäri võimet toimida vahendajana ning toetab õigusriigi abiüksuse ja demokraatiafondi loomist, et aidata kaasa rahvaste püüdlustele taastada õigusriik ja demokraatia;

| 32. | rõhutab vajadust anda peaassambleele uut elujõudu kontseptsioonide loomise parandamise ja assamblee tegevusprogrammi lühendamisega, et kiiresti ja tõhusalt tegelda maailma tänapäeval mõjutavate oluliste probleemidega, vähendades peaassamblee komiteede liikmete arvu ning keskendades nende tegevuse sellele, et parandada assamblee kui terviku otsuste tegemist ning usaldusväärsust; kutsub üles looma peaassamblees mehhanismi, et süsteemselt osaleda kodanikuühiskonnas; |
| --- | --- |

32.

rõhutab vajadust anda peaassambleele uut elujõudu kontseptsioonide loomise parandamise ja assamblee tegevusprogrammi lühendamisega, et kiiresti ja tõhusalt tegelda maailma tänapäeval mõjutavate oluliste probleemidega, vähendades peaassamblee komiteede liikmete arvu ning keskendades nende tegevuse sellele, et parandada assamblee kui terviku otsuste tegemist ning usaldusväärsust; kutsub üles looma peaassamblees mehhanismi, et süsteemselt osaleda kodanikuühiskonnas;

| 33. | nõuab majandus- ja sotsiaalnõukogu (ECOSOC) uuendamist, selle liikmete arvu olulist vähendamist ning selle otsuste tegemise volituste tugevdamist, et kujundada antud organist Julgeolekunõukoguga võrdne organ valdkondades, mis tegelevad majanduse, rahanduse, biotehnoloogia, sidesüsteemide, eetika ning kliimat ja biotoopi ohustavate küsimustega; nõuab tiheda ja alalise konsultatsioonisüsteemi sisseseadmist reformitud majandus- ja sotsiaalnõukogu ning Bretton Woodsi institutsioonide ja Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) vahel, et võimaldada majandus- ja sotsiaalnõukogul tulemuslikult hinnata edusamme ÜRO arendusprogrammi elluviimisel ja toimida kõrgetasemelise arenduskoostöö kohana; nõuab paremat koostöömehhanismi erinevate majandus- ja koostöönõukogu egiidi all toimivate ÜRO allasutuste vahel; toetab ettepanekut korraldada iga kahe aasta tagant kõrgetasemeline arenduskoostöö foorum ning majandus- ja koostöönõukogu täitevkomitee loomist; |
| --- | --- |

33.

nõuab majandus- ja sotsiaalnõukogu (ECOSOC) uuendamist, selle liikmete arvu olulist vähendamist ning selle otsuste tegemise volituste tugevdamist, et kujundada antud organist Julgeolekunõukoguga võrdne organ valdkondades, mis tegelevad majanduse, rahanduse, biotehnoloogia, sidesüsteemide, eetika ning kliimat ja biotoopi ohustavate küsimustega; nõuab tiheda ja alalise konsultatsioonisüsteemi sisseseadmist reformitud majandus- ja sotsiaalnõukogu ning Bretton Woodsi institutsioonide ja Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) vahel, et võimaldada majandus- ja sotsiaalnõukogul tulemuslikult hinnata edusamme ÜRO arendusprogrammi elluviimisel ja toimida kõrgetasemelise arenduskoostöö kohana; nõuab paremat koostöömehhanismi erinevate majandus- ja koostöönõukogu egiidi all toimivate ÜRO allasutuste vahel; toetab ettepanekut korraldada iga kahe aasta tagant kõrgetasemeline arenduskoostöö foorum ning majandus- ja koostöönõukogu täitevkomitee loomist;

| 34. | leiab samas, et ÜRO peasekretäri aruandes esitatud reformiettepanekud sotsiaalmajanduse valdkonnas jäävad suuresti alla tegelikele vajadustele, arvestades, et tegemist on organiga, mis ühendab võtmetähtsusega arenenud riigid ja arengumaad, et tegelda ülioluliste seostega kaubanduse, rahanduse, keskkonna, majanduse ja sotsiaalse arengu vahel; toetab esimese sammuna igati kõrgetasemelise ekspertrühma auandes esitatud ettepanekut kujundada G20 rühm, milles Euroopa Liit on institutsionaalne liige ja Rahvusvaheline Valuutafond ning Maailmapank on vaatlejaliikmed, ümber liidrite rühmaks, mille töös osaleksid korrapäraselt WTO, Euroopa Liit, ÜRO peasekretär, majandus- ja sotsiaalnõukogu esimees ja inimõiguste ülemkomissar; |
| --- | --- |

34.

leiab samas, et ÜRO peasekretäri aruandes esitatud reformiettepanekud sotsiaalmajanduse valdkonnas jäävad suuresti alla tegelikele vajadustele, arvestades, et tegemist on organiga, mis ühendab võtmetähtsusega arenenud riigid ja arengumaad, et tegelda ülioluliste seostega kaubanduse, rahanduse, keskkonna, majanduse ja sotsiaalse arengu vahel; toetab esimese sammuna igati kõrgetasemelise ekspertrühma auandes esitatud ettepanekut kujundada G20 rühm, milles Euroopa Liit on institutsionaalne liige ja Rahvusvaheline Valuutafond ning Maailmapank on vaatlejaliikmed, ümber liidrite rühmaks, mille töös osaleksid korrapäraselt WTO, Euroopa Liit, ÜRO peasekretär, majandus- ja sotsiaalnõukogu esimees ja inimõiguste ülemkomissar;

| 35. | teeb ettepaneku, et olemasolev, kuid mittetegutsev ja iganenud eestkostenõukogu muudetaks ebaõnnestunud riikide nõukoguks, mis vastutaks ÜRO nimel ebaõnnestunud riike puudutava rahvusvahelise koostöö koordineerimise eest ning laiemas plaanis konfliktide ennetamise eest ebaõnnestunud riikides; teeb ettepaneku, et antud ebaõnnestunud riikide nõukogu saaks Julgeolekunõukogult volitused ajutiselt hallata rahvaid ja territooriume, kus ametlikud riiklikud struktuurid on kokku kukkunud või kadumas; |
| --- | --- |

35.

teeb ettepaneku, et olemasolev, kuid mittetegutsev ja iganenud eestkostenõukogu muudetaks ebaõnnestunud riikide nõukoguks, mis vastutaks ÜRO nimel ebaõnnestunud riike puudutava rahvusvahelise koostöö koordineerimise eest ning laiemas plaanis konfliktide ennetamise eest ebaõnnestunud riikides; teeb ettepaneku, et antud ebaõnnestunud riikide nõukogu saaks Julgeolekunõukogult volitused ajutiselt hallata rahvaid ja territooriume, kus ametlikud riiklikud struktuurid on kokku kukkunud või kadumas;

| 36. | nõuab rahvusvahelise keskkonnaalase juhtimise tugevdamist ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) muutmisega spetsiaalseks keskkonnaalaseks ÜRO allasutuseks, mis on varustatud piisavate rahaliste, materiaalsete ja inimressurssidega ning millel on üldine liikmeeskond ja volitused tagada see, et valitsused, rahvusvahelised majandusasutused ning riikidevahelised korporatsioonid peaksid kinni õiguslikult siduvatest mitmepoolsetest keskkonnaalastest kokkulepetest, ning mis toimib ühtlasi keskkonda puudutava teadusliku, tehnilise ja õigusalase asjatundlikkuse keskusena; nõuab uusi sidusaid meetmeid keskkonnasäästlikkusse tagamiseks, mis hõlmab tegelemise kliimamuutusega ning selliste küsimustega nagu kõrbestumine, bioloogiline mitmekesisus ja pagulus keskkonnast tingitud põhjustel; nõuab WTO ja ÜRO mitmepoolsete keskkonnaalaste kokkulepete vahelise alluvussuhte selgitamist, sealhulgas vaidluste lahendamise mehhanismide osas; |
| --- | --- |

36.

nõuab rahvusvahelise keskkonnaalase juhtimise tugevdamist ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) muutmisega spetsiaalseks keskkonnaalaseks ÜRO allasutuseks, mis on varustatud piisavate rahaliste, materiaalsete ja inimressurssidega ning millel on üldine liikmeeskond ja volitused tagada see, et valitsused, rahvusvahelised majandusasutused ning riikidevahelised korporatsioonid peaksid kinni õiguslikult siduvatest mitmepoolsetest keskkonnaalastest kokkulepetest, ning mis toimib ühtlasi keskkonda puudutava teadusliku, tehnilise ja õigusalase asjatundlikkuse keskusena; nõuab uusi sidusaid meetmeid keskkonnasäästlikkusse tagamiseks, mis hõlmab tegelemise kliimamuutusega ning selliste küsimustega nagu kõrbestumine, bioloogiline mitmekesisus ja pagulus keskkonnast tingitud põhjustel; nõuab WTO ja ÜRO mitmepoolsete keskkonnaalaste kokkulepete vahelise alluvussuhte selgitamist, sealhulgas vaidluste lahendamise mehhanismide osas;

| 37. | juhib tähelepanu asjaolule, et 2004. aasta novembris allkirjastati ÜRO keskkonnaprogrammi ja ÜRO arendusprogrammi vastastikuse mõistmise memorandum, mis näeb ette, et riigid saavad taotluse alusel ÜRO keskkonnaprogrammist abi keskkonnaalastest kohustustest kinni pidamise võime tugevdamiseks, mis on üks jätkusuutliku arengu olulisemaid tugisambaid; toetab antud seisukohta ning kinnitab vajadust tagada piisavate ressursside kättesaadavus mõlema programmi tulemusliku koostöö kindlustamiseks; |
| --- | --- |

37.

juhib tähelepanu asjaolule, et 2004. aasta novembris allkirjastati ÜRO keskkonnaprogrammi ja ÜRO arendusprogrammi vastastikuse mõistmise memorandum, mis näeb ette, et riigid saavad taotluse alusel ÜRO keskkonnaprogrammist abi keskkonnaalastest kohustustest kinni pidamise võime tugevdamiseks, mis on üks jätkusuutliku arengu olulisemaid tugisambaid; toetab antud seisukohta ning kinnitab vajadust tagada piisavate ressursside kättesaadavus mõlema programmi tulemusliku koostöö kindlustamiseks;

| 38. | rõhutab, et ÜRO Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsioon (UNESCO) on üks ÜRO süsteemi olulisemaid allasutusi, millel on globaalne vastutus hariduse, teaduse (sealhulgas vee) ja kultuuri (sealhulgas kommunikatsiooni ja meedia) eest; kutsub liikmesriike üles andma UNESCOle suuremad eelarvevahendid, et täita organisatsiooni tähtsat ülesannet; kutsub ÜRO peasekretäri üles rakendama süsteemselt UNESCO panust, eriti vaesuse vähendamisel ja hariduspoliitikas, samuti kultuurilise mitmekesisuse kaitsmisel; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et ÜRO Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsioon (UNESCO) on üks ÜRO süsteemi olulisemaid allasutusi, millel on globaalne vastutus hariduse, teaduse (sealhulgas vee) ja kultuuri (sealhulgas kommunikatsiooni ja meedia) eest; kutsub liikmesriike üles andma UNESCOle suuremad eelarvevahendid, et täita organisatsiooni tähtsat ülesannet; kutsub ÜRO peasekretäri üles rakendama süsteemselt UNESCO panust, eriti vaesuse vähendamisel ja hariduspoliitikas, samuti kultuurilise mitmekesisuse kaitsmisel;

| 39. | kutsub üles looma ÜRO süsteemis ÜRO Parlamentaarne Assamblee (UNPA), mis tõstaks organisatsiooni demokraatlikku profiili ja tugevdaks selle sisemist demokraatlikku protsessi ning võimaldaks kaasata maailma kodanikuühiskonna vahetult otsuste tegemise protsessi; märgib ära, et parlamentaarsel assambleele tuleks anda reaalsed õigused teabele, osalusele ja kontrollile ning et assamblee peaks saama võtta vastu ÜRO Peaassambleele suunatud soovitusi; |
| --- | --- |

39.

kutsub üles looma ÜRO süsteemis ÜRO Parlamentaarne Assamblee (UNPA), mis tõstaks organisatsiooni demokraatlikku profiili ja tugevdaks selle sisemist demokraatlikku protsessi ning võimaldaks kaasata maailma kodanikuühiskonna vahetult otsuste tegemise protsessi; märgib ära, et parlamentaarsel assambleele tuleks anda reaalsed õigused teabele, osalusele ja kontrollile ning et assamblee peaks saama võtta vastu ÜRO Peaassambleele suunatud soovitusi;

| 40. | teeb ettepaneku korraldada esimese sammuna enne 2005. aasta septembris toimuvat riigipeade ja valitsusjuhtide kohtumist parlamentide tasandi kohtumine, mis täiendaks 7.–9. septembrile 2005 kavandatud parlamendispiikrite teist ülemaailmset konverentsi New Yorgis; annab teada oma valmisolekust saata oma delegatsioon nendele parlamentaarsetele üritustele; toetab igati Demokraatia Fondi loomist, mille eesmärk on demokraatia edendamine, kehtestamine ja tugevdamine kogu maailmas, nii nagu ÜRO peasekretär oma aruandes üles kutsus; |
| --- | --- |

40.

teeb ettepaneku korraldada esimese sammuna enne 2005. aasta septembris toimuvat riigipeade ja valitsusjuhtide kohtumist parlamentide tasandi kohtumine, mis täiendaks 7.–9. septembrile 2005 kavandatud parlamendispiikrite teist ülemaailmset konverentsi New Yorgis; annab teada oma valmisolekust saata oma delegatsioon nendele parlamentaarsetele üritustele; toetab igati Demokraatia Fondi loomist, mille eesmärk on demokraatia edendamine, kehtestamine ja tugevdamine kogu maailmas, nii nagu ÜRO peasekretär oma aruandes üles kutsus;

| 41. | kutsub liikmesriike üles toetama ja tugevdama “ÜRO demokraatiat ettevalmistavat kogu”, mis edendab demokraatiat ÜRO liikmesriikides ning aitab luua demokraatlikke struktuure ÜRO süsteemis, olles uutele demokraatiatele eeskujuks, samas tõkestades ebademokraatlike autokraatlike riikide saamist oluliste ÜRO organisatsioonide eesistujaks, mis ohustaks ÜRO usaldusväärsust; |
| --- | --- |

41.

kutsub liikmesriike üles toetama ja tugevdama “ÜRO demokraatiat ettevalmistavat kogu”, mis edendab demokraatiat ÜRO liikmesriikides ning aitab luua demokraatlikke struktuure ÜRO süsteemis, olles uutele demokraatiatele eeskujuks, samas tõkestades ebademokraatlike autokraatlike riikide saamist oluliste ÜRO organisatsioonide eesistujaks, mis ohustaks ÜRO usaldusväärsust;

| 42. | tervitab ÜRO peasekretäri algatust korraldada “Lepingu üritus, kutse üldiseks osalemiseks Focus 2005: reageerimine globaalsetele väljakutsetele”; kutsub liikmesriike üles toetama seda algatust, allkirjastades, ratifitseerides või ühinedes lepingutega, mida Focus 2005 käsitleb ja milles nad veel ei osale; kutsub ühtlasi nõukogu ja komisjoni üles edendama seda algatust suhetes kolmandate riikidega ning toetada nende riikide püüdlusi antud lepingute allkirjastamiseks või ratifitseerimiseks või nendega ühinemiseks 2005. aasta septembriks; |
| --- | --- |

42.

tervitab ÜRO peasekretäri algatust korraldada “Lepingu üritus, kutse üldiseks osalemiseks Focus 2005: reageerimine globaalsetele väljakutsetele”; kutsub liikmesriike üles toetama seda algatust, allkirjastades, ratifitseerides või ühinedes lepingutega, mida Focus 2005 käsitleb ja milles nad veel ei osale; kutsub ühtlasi nõukogu ja komisjoni üles edendama seda algatust suhetes kolmandate riikidega ning toetada nende riikide püüdlusi antud lepingute allkirjastamiseks või ratifitseerimiseks või nendega ühinemiseks 2005. aasta septembriks;

| 43. | meenutab ÜRO ja Euroopa Liidu edukat koostööd seoses tsunamikatastroofi järgsete päästeoperatsioonide ja päästetöödega; tervitab ÜRO peasekretäri soovitust ÜROle võtta eeskuju piirkondlike organisatsioonide edusammudest, eelkõige tugevate normide väljatöötamise kaudu, et tagada poliitiline stabiilsus ja kaitsta vähemuste, põlisrahvaste ja siseriiklikult ümberasustatud inimeste õigusi; tervitab soovitust anda suuremat abi Aafrikale ja Aafrika Liidule; nõuab ulatuslikumat partnerlust ÜRO ja Euroopa Liidu vahel, arvestades, et viimatinimetatu sobib kõige paremini koordineerima globaalsete poliitikate - sealhulgas Rahvusvahelist Kriminaalkohut, Kyoto protokolli ja maamiinide rahvusvahelist keelustamist puudutavate - tulemuslikku rakendamist teiste riikide või piirkondlike üksustega; |
| --- | --- |

43.

meenutab ÜRO ja Euroopa Liidu edukat koostööd seoses tsunamikatastroofi järgsete päästeoperatsioonide ja päästetöödega; tervitab ÜRO peasekretäri soovitust ÜROle võtta eeskuju piirkondlike organisatsioonide edusammudest, eelkõige tugevate normide väljatöötamise kaudu, et tagada poliitiline stabiilsus ja kaitsta vähemuste, põlisrahvaste ja siseriiklikult ümberasustatud inimeste õigusi; tervitab soovitust anda suuremat abi Aafrikale ja Aafrika Liidule; nõuab ulatuslikumat partnerlust ÜRO ja Euroopa Liidu vahel, arvestades, et viimatinimetatu sobib kõige paremini koordineerima globaalsete poliitikate - sealhulgas Rahvusvahelist Kriminaalkohut, Kyoto protokolli ja maamiinide rahvusvahelist keelustamist puudutavate - tulemuslikku rakendamist teiste riikide või piirkondlike üksustega;

| 44. | kordab oma seisukohta, et ELi põhiseaduse valguses on ELi ÜRO juures asuvate diplomaatiliste esinduste efektiivsemaks muutmine ülima tähtsusega nendevaheliste suhete parandamiseks ja ELi mõju suurendamiseks rahvusvahelises plaanis; õhutab sellest tulenevalt nõukogu ja komisjoni püüdlema aktiivselt selle poole, et ühendada vastavad esindused ja delegatsioonid ühiseks ELi välisdelegatsiooniks kõigis järgmistes ÜRO peakorterites: New Yorgis, Genfis, Viinis ja Nairobis; |
| --- | --- |

44.

kordab oma seisukohta, et ELi põhiseaduse valguses on ELi ÜRO juures asuvate diplomaatiliste esinduste efektiivsemaks muutmine ülima tähtsusega nendevaheliste suhete parandamiseks ja ELi mõju suurendamiseks rahvusvahelises plaanis; õhutab sellest tulenevalt nõukogu ja komisjoni püüdlema aktiivselt selle poole, et ühendada vastavad esindused ja delegatsioonid ühiseks ELi välisdelegatsiooniks kõigis järgmistes ÜRO peakorterites: New Yorgis, Genfis, Viinis ja Nairobis;

| 45. | kutsub ELi liikmesriike tungivalt üles viivitusteta toetama kõrgetasemelise ekspertrühma aruandele tuginevas ÜRO peasekretäri aruandes sisaldunud reformiettepanekuid, teha nii ulatuslikke jõupingutusi, kui võimalik, et viia reformid asjakohastes valdkondades ellu ning tagada koostöös ELi institutsioonidega vajalikud vahendid selle eesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

45.

kutsub ELi liikmesriike tungivalt üles viivitusteta toetama kõrgetasemelise ekspertrühma aruandele tuginevas ÜRO peasekretäri aruandes sisaldunud reformiettepanekuid, teha nii ulatuslikke jõupingutusi, kui võimalik, et viia reformid asjakohastes valdkondades ellu ning tagada koostöös ELi institutsioonidega vajalikud vahendid selle eesmärgi saavutamiseks;

| 46. | kutsub Euroopa Parlamendi juhatust määrama ametisse ekspertrühma, kes koostaks esialgse plaani, milles on üksikasjalikult kirjas, kuidas ÜRO süsteemi üldine reform võiks toimida nii ÜRO harta kui ELi institutsioonide seisukohalt; |
| --- | --- |

46.

kutsub Euroopa Parlamendi juhatust määrama ametisse ekspertrühma, kes koostaks esialgse plaani, milles on üksikasjalikult kirjas, kuidas ÜRO süsteemi üldine reform võiks toimida nii ÜRO harta kui ELi institutsioonide seisukohalt;

| 47. | otsustab korraldada sarja teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, et teavitada laiemat üldsust nii Euroopas kui mujal ÜRO reformimise ajaloolisest tähendusest ning selle mõjust Euroopa institutsioonilisele süsteemile; |
| --- | --- |

47.

otsustab korraldada sarja teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, et teavitada laiemat üldsust nii Euroopas kui mujal ÜRO reformimise ajaloolisest tähendusest ning selle mõjust Euroopa institutsioonilisele süsteemile;

*

- *

| 48. | teeb presidendile ülesandeks edastada antud resolutsioon nõukogule ja komisjonile, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Julgeolekunõukogu presidendile, ÜRO Peaassamblee presidendile, ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu esimehele, kõrgetasemelise ÜRO reformi ekspertrühma liikmetele, samuti Ameerika Ühendriikide kongressile, Parlamentidevahelisele Liidule, ja Euroopa Nõukogu Parlamentaarsele Assambleele. |
| --- | --- |

48.

teeb presidendile ülesandeks edastada antud resolutsioon nõukogule ja komisjonile, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Julgeolekunõukogu presidendile, ÜRO Peaassamblee presidendile, ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu esimehele, kõrgetasemelise ÜRO reformi ekspertrühma liikmetele, samuti Ameerika Ühendriikide kongressile, Parlamentidevahelisele Liidule, ja Euroopa Nõukogu Parlamentaarsele Assambleele.

---

(1)  ELT C 96 E, 21.4.2004, lk 79.

P6_TA(2005)0238

Atlandiülesed suhted

Euroopa Parlamendi resolutsioon Washingtoni DCs 20. juunil 2005 toimuva ELi-USA tippkohtumise edukuse tagamise kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 1990. aasta atlandiülest deklaratsiooni EÜ-USA suhete kohta ja 1995. aasta uut atlandiülest tegevuskava; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1990. aasta atlandiülest deklaratsiooni EÜ-USA suhete kohta ja 1995. aasta uut atlandiülest tegevuskava;

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 16.–17. detsembri 2004. aasta Brüsseli kohtumise järeldusi, eelkõige osasid pealkirjadega “Tõhusatel mitmepoolsetel suhetel põhinev rahvusvaheline kord” ja “Koostöö partneritega”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 16.–17. detsembri 2004. aasta Brüsseli kohtumise järeldusi, eelkõige osasid pealkirjadega “Tõhusatel mitmepoolsetel suhetel põhinev rahvusvaheline kord” ja “Koostöö partneritega”;

| — | võttes arvesse oma 22. aprilli 2004. aasta resolutsiooni atlandiülese partnerluse olukorra kohta 25.–26. juunil 2004 Dublinis toimuva ELi-USA tippkohtumise eel (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. aprilli 2004. aasta resolutsiooni atlandiülese partnerluse olukorra kohta 25.–26. juunil 2004 Dublinis toimuva ELi-USA tippkohtumise eel (1);

| — | võttes arvesse 25.–26. juunil 2004. aastal Dublinis toimunud ELi-USA tippkohtumise tulemusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25.–26. juunil 2004. aastal Dublinis toimunud ELi-USA tippkohtumise tulemusi;

| — | võttes arvesse oma 13. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni atlandiüleste suhete kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni atlandiüleste suhete kohta (2);

| — | võttes arvesse oma 17. mai 2001. aasta resolutsiooni atlandiülese dialoogi olukorra kohta (3)
  ,13. detsembri 2001. aasta resolutsiooni ELi õigusalase koostöö kohta Ameerika Ühendriikidega terrorismiga võitlemisel (4)
  ,15. mai 2002. aasta komisjoni teatist nõukogule strateegiale keskendumise ja tulemuste saavutamise kohta atlandiüleste suhete tugevdamisel (5) ning 19. juuni 2003. aasta resolutsiooni uuendatud atlandiüleste suhete kohta kolmandaks aastatuhandeks (6) ning oma 10. märtsi 2004. aasta soovitust nõukogule Guantánamo kinnipeetavate õiguste kohta õiglasele kohtumõistmisele (7)
  ; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. mai 2001. aasta resolutsiooni atlandiülese dialoogi olukorra kohta (3)
  ,13. detsembri 2001. aasta resolutsiooni ELi õigusalase koostöö kohta Ameerika Ühendriikidega terrorismiga võitlemisel (4)
  ,15. mai 2002. aasta komisjoni teatist nõukogule strateegiale keskendumise ja tulemuste saavutamise kohta atlandiüleste suhete tugevdamisel (5) ning 19. juuni 2003. aasta resolutsiooni uuendatud atlandiüleste suhete kohta kolmandaks aastatuhandeks (6) ning oma 10. märtsi 2004. aasta soovitust nõukogule Guantánamo kinnipeetavate õiguste kohta õiglasele kohtumõistmisele (7)
  ;

| — | võttes arvesse USA Kongressi esindajatekoja 9. veebruaril 2005. aastal esitatud resolutsiooni projekti nr 77 atlandiüleste suhete kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse USA Kongressi esindajatekoja 9. veebruaril 2005. aastal esitatud resolutsiooni projekti nr 77 atlandiüleste suhete kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu riigipeade ja valitsusjuhtide ning Ameerika Ühendriikide presidendi 22. veebruari 2005. aasta Brüsseli kohtumise järel tehtud avaldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu riigipeade ja valitsusjuhtide ning Ameerika Ühendriikide presidendi 22. veebruari 2005. aasta Brüsseli kohtumise järel tehtud avaldusi;

| — | võttes arvesse komisjoni 18. mai 2005. aasta teatist “ELi-USA tugevam partnerlus ja avatum turg 21. sajandiks” (KOM(2005)0196); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. mai 2005. aasta teatist “ELi-USA tugevam partnerlus ja avatum turg 21. sajandiks” (KOM(2005)0196);

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni 26. mai 2005. aasta kuulamist atlandiüleste majandussuhete kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni 26. mai 2005. aasta kuulamist atlandiüleste majandussuhete kohta;

| — | võttes arvesse OECD dokumenti, milles tuuakse välja kaubaturgude liberaliseerimise ning rahvusvaheliste kaubandus- ja investeerimistõkete vähendamise eelised (“Preferential Trading Arrangements in Agricultural and Food Markets - The Case of the European Union and the United States”, avaldatud 2005. aasta märtsis); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD dokumenti, milles tuuakse välja kaubaturgude liberaliseerimise ning rahvusvaheliste kaubandus- ja investeerimistõkete vähendamise eelised (“Preferential Trading Arrangements in Agricultural and Food Markets - The Case of the European Union and the United States”, avaldatud 2005. aasta märtsis);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | arvestades, et demokraatia, inimõigused ja õigusriigi põhimõtted ning jätkusuutlik majandus ja säästev areng on osutunud ühisteks väärtusteks tugeva aluse loomisel nii atlandiülesele partnerlusele kui ka Euroopa integreerimisele, mis üheskoos on viimasel 60 aastal taganud meie ühiskondadele stabiilsuse, rahu ja jõukuse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et demokraatia, inimõigused ja õigusriigi põhimõtted ning jätkusuutlik majandus ja säästev areng on osutunud ühisteks väärtusteks tugeva aluse loomisel nii atlandiülesele partnerlusele kui ka Euroopa integreerimisele, mis üheskoos on viimasel 60 aastal taganud meie ühiskondadele stabiilsuse, rahu ja jõukuse;

| B. | arvestades, et Euroopa julgeolekustrateegia teeb selgeks, et atlandiülene partnerlus on väga oluline; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa julgeolekustrateegia teeb selgeks, et atlandiülene partnerlus on väga oluline;

| C. | arvestades, et uue rahvusvahelise keskkonna uute ohtude ja konfliktide esitatav väljakutse nimetatud väärtusele ja saavutustele on sedavõrd ulatuslik, et üksnes kindlal institutsionaliseeritud struktuuril põhinev koostöö atlandiüleste partnerite vahel võib anda lootust eduks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et uue rahvusvahelise keskkonna uute ohtude ja konfliktide esitatav väljakutse nimetatud väärtusele ja saavutustele on sedavõrd ulatuslik, et üksnes kindlal institutsionaliseeritud struktuuril põhinev koostöö atlandiüleste partnerite vahel võib anda lootust eduks;

| D. | arvestades, et uus atlandiülene tegevuskava on märkimisväärselt suurendanud atlandiülese majanduse integratsiooni ja ühtsust, kuid on samas osutunud ebapiisavaks selliste kõrgetasemeliste poliitiliste küsimuste lahendamisel nagu otsused jõu kasutamise kohta ja maailmakorda puudutavad küsimused; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et uus atlandiülene tegevuskava on märkimisväärselt suurendanud atlandiülese majanduse integratsiooni ja ühtsust, kuid on samas osutunud ebapiisavaks selliste kõrgetasemeliste poliitiliste küsimuste lahendamisel nagu otsused jõu kasutamise kohta ja maailmakorda puudutavad küsimused;

| E. | arvestades, et seetõttu on aeg 1995. aasta detsembri uus atlandiülene tegevuskava kiiresti läbi vaadata, et võtta arvesse praegust tegelikkust ja atlandiüleseid suhteid veelgi süvendada, lähtudes selgest eeldusest, et koostöö on mõlemale poolele kasulikum kui töötamine erinevates või isegi vastandlikes suundades; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et seetõttu on aeg 1995. aasta detsembri uus atlandiülene tegevuskava kiiresti läbi vaadata, et võtta arvesse praegust tegelikkust ja atlandiüleseid suhteid veelgi süvendada, lähtudes selgest eeldusest, et koostöö on mõlemale poolele kasulikum kui töötamine erinevates või isegi vastandlikes suundades;

| F. | arvestades, et tõhusa mitmepoolsete suhete raamistiku põhialuse moodustavad rahvusvahelised lepingud ning et mitmes poliitikavaldkonnas, näiteks Rahvusvahelise Kriminaalkohtu, Kyoto kliimamuutuste protokolli, andmekaitse põhimõtete ja suurte tsiviilõhusõidukite väljatöötamise toetamise osas, on ELi ja USA analüüsi, diagnostika ja poliitilise lähenemisviisi vahel erinevused; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tõhusa mitmepoolsete suhete raamistiku põhialuse moodustavad rahvusvahelised lepingud ning et mitmes poliitikavaldkonnas, näiteks Rahvusvahelise Kriminaalkohtu, Kyoto kliimamuutuste protokolli, andmekaitse põhimõtete ja suurte tsiviilõhusõidukite väljatöötamise toetamise osas, on ELi ja USA analüüsi, diagnostika ja poliitilise lähenemisviisi vahel erinevused;

| G. | arvestades, et Guantánamo lahes püsiv olukord tekitab pingeid atlandiülestes suhetes; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Guantánamo lahes püsiv olukord tekitab pingeid atlandiülestes suhetes;

| H. | arvestades, et terrorismivastane võitlus saab edukas olla vaid juhul, kui tegevus toimub tugevdatud atlandiülese partnerluse raames, pöörates piisavat tähelepanu ka terrorismi põhjustele ning pühendudes siiralt inim- ja põhiõiguste, andmekaitse põhimõtete ja kõigi muude partnerluse aluseks olevate väärtuste hoidmisele ja edendamisele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et terrorismivastane võitlus saab edukas olla vaid juhul, kui tegevus toimub tugevdatud atlandiülese partnerluse raames, pöörates piisavat tähelepanu ka terrorismi põhjustele ning pühendudes siiralt inim- ja põhiõiguste, andmekaitse põhimõtete ja kõigi muude partnerluse aluseks olevate väärtuste hoidmisele ja edendamisele;

| I. | arvestades, et käesolev resolutsioon on esmane reaktsioon komisjoni hiljutisele teatisele ELi-USA suhete kohta, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et käesolev resolutsioon on esmane reaktsioon komisjoni hiljutisele teatisele ELi-USA suhete kohta,

| 1. | tervitab atlandiüleste suhete kliima paranemist, mida kinnitab nii globaalsete kui ka kahepoolsete küsimuste hiljutine käsitlemine valitsus- ja õigusloomeorganite juhtide poolt mõlemal pool Atlandi ookeani; usub, et selline positiivne foon annab Euroopa Liidule ja Ameerika Ühendriikidele tõelise võimaluse teha järgnevatel aastatel tihedat koostööd ühist huvi pakkuvate poliitiliste väljakutsete laial skaalal; |
| --- | --- |

1.

tervitab atlandiüleste suhete kliima paranemist, mida kinnitab nii globaalsete kui ka kahepoolsete küsimuste hiljutine käsitlemine valitsus- ja õigusloomeorganite juhtide poolt mõlemal pool Atlandi ookeani; usub, et selline positiivne foon annab Euroopa Liidule ja Ameerika Ühendriikidele tõelise võimaluse teha järgnevatel aastatel tihedat koostööd ühist huvi pakkuvate poliitiliste väljakutsete laial skaalal;

| 2. | rõhutab, et 20. juunil 2005 Washingtonis toimuval ELi-USA tippkohtumisel tuleks atlandiülestele suhetele anda uus tõuge, ajakohastades uut atlandiülest tegevuskava ja asendades selle atlandiülese partnerluskokkuleppega alates 2007. aastast; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et 20. juunil 2005 Washingtonis toimuval ELi-USA tippkohtumisel tuleks atlandiülestele suhetele anda uus tõuge, ajakohastades uut atlandiülest tegevuskava ja asendades selle atlandiülese partnerluskokkuleppega alates 2007. aastast;

| 3. | on seisukohal, et nimetatud atlandiülene partnerluskokkulepe peaks laiendama olemasolevat tegevuskava poliitika, majanduse ja julgeoleku valdkonnas, lähtudes arusaamast, et partnerlus peaks jääma ennekõike üheks poliitiliseks kohustuseks; on seisukohal, et majandussuhete osas, mis OECD hiljutise uuringu põhjal võiksid suurendada SKT-d elaniku kohta Euroopas 2–3%, tuleks teha kindlaks praegused atlandiülesed kaubandus- ja investeerimistõkked ning töötada välja tegevuskava, milles tuuakse välja tegevusahel atlandiülese turu tugevdamiseks selge ajakava kohaselt, määratledes prioriteetsed tegevusvaldkonnad, millega kaasneb protsessile kaasaaitamiseks valdkondade kaupa regulatiivse dialoogi sisseseadmine; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et nimetatud atlandiülene partnerluskokkulepe peaks laiendama olemasolevat tegevuskava poliitika, majanduse ja julgeoleku valdkonnas, lähtudes arusaamast, et partnerlus peaks jääma ennekõike üheks poliitiliseks kohustuseks; on seisukohal, et majandussuhete osas, mis OECD hiljutise uuringu põhjal võiksid suurendada SKT-d elaniku kohta Euroopas 2–3%, tuleks teha kindlaks praegused atlandiülesed kaubandus- ja investeerimistõkked ning töötada välja tegevuskava, milles tuuakse välja tegevusahel atlandiülese turu tugevdamiseks selge ajakava kohaselt, määratledes prioriteetsed tegevusvaldkonnad, millega kaasneb protsessile kaasaaitamiseks valdkondade kaupa regulatiivse dialoogi sisseseadmine;

| 4. | märgib, et uus edasikindlustusdirektiiv loob reguleerimise ja järelevalve ühisturu; kutsub USAd üles lõpetama Euroopa ettevõtete diskrimineerimine kulukate tagatiste nõudmise teel, mis moonutab konkurentsi USA ettevõtete kasuks; |
| --- | --- |

4.

märgib, et uus edasikindlustusdirektiiv loob reguleerimise ja järelevalve ühisturu; kutsub USAd üles lõpetama Euroopa ettevõtete diskrimineerimine kulukate tagatiste nõudmise teel, mis moonutab konkurentsi USA ettevõtete kasuks;

| 5. | usub, et niisugune laiem raamistik võimaldab ELil ja USA-l ühendada tõhusamalt oma jõupingutused, et ergutada ka teisi asuma toetama eluliselt olulisi demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtteid kõikjal maailmas; |
| --- | --- |

5.

usub, et niisugune laiem raamistik võimaldab ELil ja USA-l ühendada tõhusamalt oma jõupingutused, et ergutada ka teisi asuma toetama eluliselt olulisi demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtteid kõikjal maailmas;

| 6. | tervitab sellega seoses komisjoni eespool nimetatud 18. mai 2005. aasta teatist, mis kujutab endast esimest olulist sammu atlandiülese partnerluskokkuleppe tegemise suunas, kuid kritiseerib samas julguse puudumist selles; tunnistab, et ELi-USA tippkohtumine peaks olema oluline foorum peamiste globaalsete ja kahepoolsete prioriteetide arutamiseks, andes suhetele strateegilise tõuke; |
| --- | --- |

6.

tervitab sellega seoses komisjoni eespool nimetatud 18. mai 2005. aasta teatist, mis kujutab endast esimest olulist sammu atlandiülese partnerluskokkuleppe tegemise suunas, kuid kritiseerib samas julguse puudumist selles; tunnistab, et ELi-USA tippkohtumine peaks olema oluline foorum peamiste globaalsete ja kahepoolsete prioriteetide arutamiseks, andes suhetele strateegilise tõuke;

| 7. | kutsub sellega seoses USAd üles tunnistama jagatud vastutust majandusliku stabiilsuse eest üha enam vastastikkuses sõltuvuses olevas maailmas ning väljendab muret seoses USA föderaaleelarve suure defitsiidi potentsiaalselt ohtliku mõjuga maailmamajandusele ja rahvusvaheliste valuutaturgude tasakaalule; |
| --- | --- |

7.

kutsub sellega seoses USAd üles tunnistama jagatud vastutust majandusliku stabiilsuse eest üha enam vastastikkuses sõltuvuses olevas maailmas ning väljendab muret seoses USA föderaaleelarve suure defitsiidi potentsiaalselt ohtliku mõjuga maailmamajandusele ja rahvusvaheliste valuutaturgude tasakaalule;

| 8. | kinnitab Hiina suhtes kehtestatud relvaekspordiembargo tühistamisest keeldumist, kuni inimõiguste olukord selles riigis märkimisväärselt paraneb; usub, et 20. juunil 2005 toimuval ELi-USA tippkohtumisel tuleks luua kõrgetasemelise töörühm, et töötada välja ELi ja USA ühine lähenemine tehnosiiret hõlmavale ekspordile; |
| --- | --- |

8.

kinnitab Hiina suhtes kehtestatud relvaekspordiembargo tühistamisest keeldumist, kuni inimõiguste olukord selles riigis märkimisväärselt paraneb; usub, et 20. juunil 2005 toimuval ELi-USA tippkohtumisel tuleks luua kõrgetasemelise töörühm, et töötada välja ELi ja USA ühine lähenemine tehnosiiret hõlmavale ekspordile;

| 9. | märgib, et viisapoliitika on nüüd ühenduse ainupädevuses; palub seetõttu komisjonil alustada viivitamatult läbirääkimisi USA valitsusega, et laiendada viisavabadusprogrammi kõigile Euroopa kodanikele ja kaotada praegune diskrimineerimine, eelkõige uute liikmesriikide kodanike suhtes; |
| --- | --- |

9.

märgib, et viisapoliitika on nüüd ühenduse ainupädevuses; palub seetõttu komisjonil alustada viivitamatult läbirääkimisi USA valitsusega, et laiendada viisavabadusprogrammi kõigile Euroopa kodanikele ja kaotada praegune diskrimineerimine, eelkõige uute liikmesriikide kodanike suhtes;

| 10. | soovitab kavandatud atlandiülese partnerluskokkuleppega luua atlandiülene “tegevusühendus” piirkondlikuks ja globaalseks koostööks ning reageerida väljakutsetele ühise tegevuse abil, eelkõige järgmistes valdkondades:






  a) | demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi edendamine ning tõhusate mitmepoolsete suhete toetamine; |
| --- | --- | --- |

10.

soovitab kavandatud atlandiülese partnerluskokkuleppega luua atlandiülene “tegevusühendus” piirkondlikuks ja globaalseks koostööks ning reageerida väljakutsetele ühise tegevuse abil, eelkõige järgmistes valdkondades:

a)

demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi edendamine ning tõhusate mitmepoolsete suhete toetamine;

| b) | Lähis-Ida rahuprotsessi edendamine kokkuleppel piirkonna valitsuste ja rahvastega ning nn neliku rahuplaani (road map) alusel; |
| --- | --- |

b)

Lähis-Ida rahuprotsessi edendamine kokkuleppel piirkonna valitsuste ja rahvastega ning nn neliku rahuplaani (road map) alusel;

| c) | globaalse julgeoleku tugevdamine, tehes koostööd järgmistes valdkondades:






  i) | võitlus rahvusvahelise terrorismiga, |
| --- | --- | --- |

c)

globaalse julgeoleku tugevdamine, tehes koostööd järgmistes valdkondades:

i)

võitlus rahvusvahelise terrorismiga,

| ii) | ühise strateegia väljatöötamine mitmepoolseteks suheteks massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja tuumaenergia kasutamise osas, |
| --- | --- |

ii)

ühise strateegia väljatöötamine mitmepoolseteks suheteks massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja tuumaenergia kasutamise osas,

| iii) | ühise lähenemise edendamine ja arendamine suhetes teiste suurte geopoliitiliste osalejatega nagu Hiina, India, Jaapan, Ladina-Ameerika ja Venemaa, |
| --- | --- |

iii)

ühise lähenemise edendamine ja arendamine suhetes teiste suurte geopoliitiliste osalejatega nagu Hiina, India, Jaapan, Ladina-Ameerika ja Venemaa,

| iv) | läbi räägitud relvastuskontrolli ja relvitustamise taastamine mitmepoolsel tasandil ÜRO süsteemi raames ja kahepoolsel tasandil; |
| --- | --- |

iv)

läbi räägitud relvastuskontrolli ja relvitustamise taastamine mitmepoolsel tasandil ÜRO süsteemi raames ja kahepoolsel tasandil;

| v) | kiire reageerimine sellistele ootamatutele poliitilistele muutustele nagu hiljuti Ukrainas, Liibanonis ja Kõrgõzstanis; |
| --- | --- |

v)

kiire reageerimine sellistele ootamatutele poliitilistele muutustele nagu hiljuti Ukrainas, Liibanonis ja Kõrgõzstanis;

| vi) | aktiivne kohustus reformida ÜROd ja eelkõige Julgeolekunõukogu, sealhulgas viimase koosseisu, austades täiel määral Julgeolekunõukogu volitusi anda luba jõu kasutamisele rahvusvaheliste konfliktide lahendamiseks, eesmärgiga muuta Julgeolekunõukogu tõhusamaks ja vastutavamaks ning suurendada tema võimet oma otsuseid ellu viia; |
| --- | --- |

vi)

aktiivne kohustus reformida ÜROd ja eelkõige Julgeolekunõukogu, sealhulgas viimase koosseisu, austades täiel määral Julgeolekunõukogu volitusi anda luba jõu kasutamisele rahvusvaheliste konfliktide lahendamiseks, eesmärgiga muuta Julgeolekunõukogu tõhusamaks ja vastutavamaks ning suurendada tema võimet oma otsuseid ellu viia;

| d) | atlandiülese majanduskoostöö tõhustamine eelpoolnimetatud atlandiülese partnerluskokkuleppe raames, mida täiendab atlandiülene lennunduskokkulepe ja tõhus regulatiivne dialoog finantsturgude osas; |
| --- | --- |

d)

atlandiülese majanduskoostöö tõhustamine eelpoolnimetatud atlandiülese partnerluskokkuleppe raames, mida täiendab atlandiülene lennunduskokkulepe ja tõhus regulatiivne dialoog finantsturgude osas;

| 11. | tuletab meelde, et mitmepoolse WTO Doha arenguagenda lõpuleviimine on püsiva ülemaailmse kasvu saavutamisel prioriteet, mille nimel peaksid EL ja USA täiel määral koostööd tegema; on seisukohal, et ELi-USA kahepoolsed majanduslikud algatused täiendavad seda protsessi, eriti regulatiivses valdkonnas; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde, et mitmepoolse WTO Doha arenguagenda lõpuleviimine on püsiva ülemaailmse kasvu saavutamisel prioriteet, mille nimel peaksid EL ja USA täiel määral koostööd tegema; on seisukohal, et ELi-USA kahepoolsed majanduslikud algatused täiendavad seda protsessi, eriti regulatiivses valdkonnas;

| 12. | loodab, et ELi-USA tippkohtumisel tehakse märkimisväärseid edusamme tõhusa ühise reageerimise sisseseadmise ja selgete rahaliste kohustuste võtmise suunas – lähtudes ühistest aastatuhande arengueesmärkidest – seoses uute, riigipiire ületavate globaalsete väljakutsetega, milleks on eelkõige vaesuse vähendamine, nakkushaigused ja keskkonna kahjustamine, edendades eriti dialoogi kliima kaitse ja transpordist lähtuvate heitmete üle; |
| --- | --- |

12.

loodab, et ELi-USA tippkohtumisel tehakse märkimisväärseid edusamme tõhusa ühise reageerimise sisseseadmise ja selgete rahaliste kohustuste võtmise suunas – lähtudes ühistest aastatuhande arengueesmärkidest – seoses uute, riigipiire ületavate globaalsete väljakutsetega, milleks on eelkõige vaesuse vähendamine, nakkushaigused ja keskkonna kahjustamine, edendades eriti dialoogi kliima kaitse ja transpordist lähtuvate heitmete üle;

| 13. | peab sama oluliseks, et poliitilisi küsimusi, mille osas on lahkarvamused, nagu Guantánamo juhtum, või kus arvamused teatud rahvusvaheliste vahendite osas tugevasti erinevad, arutaksid mõlemad pooled koostöö vaimus; rõhutab kaalul olevate väärtuste, nagu inimõigusi käsitlevate sätete range järgimise ja tõhusa mitmepoolse lähenemise poole püüdlemise olulisuse täielikku mõistmist, mis tuleb seada ühiste arutelude aluseks, kuna need on iseloomustanud meie demokraatlikku lähenemist ülejäänud maailmale alates sellest ajast, kui me ühiselt asutasime ÜRO süsteemi; |
| --- | --- |

13.

peab sama oluliseks, et poliitilisi küsimusi, mille osas on lahkarvamused, nagu Guantánamo juhtum, või kus arvamused teatud rahvusvaheliste vahendite osas tugevasti erinevad, arutaksid mõlemad pooled koostöö vaimus; rõhutab kaalul olevate väärtuste, nagu inimõigusi käsitlevate sätete range järgimise ja tõhusa mitmepoolse lähenemise poole püüdlemise olulisuse täielikku mõistmist, mis tuleb seada ühiste arutelude aluseks, kuna need on iseloomustanud meie demokraatlikku lähenemist ülejäänud maailmale alates sellest ajast, kui me ühiselt asutasime ÜRO süsteemi;

| 14. | kinnitab seisukohta, et NATO peaks arendama oma potentsiaali poliitiliste arutelude foorumina võrdsete osalejate tõelise partnerluse vormis, kus tuleb leida mõistlik tasakaal ennetavate vahendite, kriisiohjamise ja sõjalise võimsuse vahel; soovitab sellel eesmärgil tihendada julgeolekualaseid suhteid NATO ja Euroopa Liidu vahel; usub, et ELi-USA tugevam partnerlus täiendab, mitte ei kahjusta neid suhteid; |
| --- | --- |

14.

kinnitab seisukohta, et NATO peaks arendama oma potentsiaali poliitiliste arutelude foorumina võrdsete osalejate tõelise partnerluse vormis, kus tuleb leida mõistlik tasakaal ennetavate vahendite, kriisiohjamise ja sõjalise võimsuse vahel; soovitab sellel eesmärgil tihendada julgeolekualaseid suhteid NATO ja Euroopa Liidu vahel; usub, et ELi-USA tugevam partnerlus täiendab, mitte ei kahjusta neid suhteid;

| 15. | kutsub ELi-USA tippkohtumist üles alustama atlandiülese partnerluse parlamentaarse mõõtme tugevdamist, kujundades atlandiülese õigusloojate dialoogi (TLD) ümber atlandiüleseks assambleeks, mis oleks võimeline läbi viima ELi-USA tippkohtumistele eelnevaid õigusloojate tippkohtumisi, ning looma sünergiat TLD ja uue atlandiülese tegevuskava vahel, käivitades muuhulgas uued, ühiselt rahastatavad programmid õigusloomega tegelevate töötajate vahetuseks ja luues TLD väikese sekretariaadi; |
| --- | --- |

15.

kutsub ELi-USA tippkohtumist üles alustama atlandiülese partnerluse parlamentaarse mõõtme tugevdamist, kujundades atlandiülese õigusloojate dialoogi (TLD) ümber atlandiüleseks assambleeks, mis oleks võimeline läbi viima ELi-USA tippkohtumistele eelnevaid õigusloojate tippkohtumisi, ning looma sünergiat TLD ja uue atlandiülese tegevuskava vahel, käivitades muuhulgas uued, ühiselt rahastatavad programmid õigusloomega tegelevate töötajate vahetuseks ja luues TLD väikese sekretariaadi;

| 16. | usub, et uue atlandiülese tegevuskava kohaselt peetavate muude dialoogide roll tuleks samuti ümber hinnata; usub eelkõige, et atlandiülene ettevõtjate dialoog tuleb ümber kujundada, et anda majandusliku partnerluse tugevdamiseks nendele küsimustele täiel määral esinduslik ettevõtlusalane sisend; |
| --- | --- |

16.

usub, et uue atlandiülese tegevuskava kohaselt peetavate muude dialoogide roll tuleks samuti ümber hinnata; usub eelkõige, et atlandiülene ettevõtjate dialoog tuleb ümber kujundada, et anda majandusliku partnerluse tugevdamiseks nendele küsimustele täiel määral esinduslik ettevõtlusalane sisend;

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ameerika Ühendriikide presidendile ja Kongressile. |
| --- | --- |

17.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ameerika Ühendriikide presidendile ja Kongressile.

---

(1)  ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 1043.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0007.

(3)  EÜT C 34 E, 7.2.2002, lk 359.

(4)  EÜT C 177 E, 25.7.2002, lk 288.

(5)  ELT C 180 E, 31.7.2003, lk 392..

(6)  ELT C 69 E, 19.3.2004, lk 124.

(7)  ELT C 102 E, 28.4.2004, lk 640.

P6_TA(2005)0239

Usbekistan

Euroopa Parlamendi resolutsioon Usbekistani kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Usbekistani Vabariigi vahel sõlmitud ja partnerlus- ja koostöölepingut (1), mis jõustus 1. juulil 1999; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Usbekistani Vabariigi vahel sõlmitud ja partnerlus- ja koostöölepingut (1), mis jõustus 1. juulil 1999;

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone seoses inimõiguste ja demokraatia olukorraga Usbekistanis ja Kesk-Aasia riikides; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone seoses inimõiguste ja demokraatia olukorraga Usbekistanis ja Kesk-Aasia riikides;

| — | võttes arvesse 1. veebruaril 2005. aastal Brüsselis toimunud ELi ja Usbekistani koostöönõukogu kuuenda kohtumise järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. veebruaril 2005. aastal Brüsselis toimunud ELi ja Usbekistani koostöönõukogu kuuenda kohtumise järeldusi;

| — | võttes arvesse nõukogu 23.–24. mai 2005. aasta istungi järeldusi hiljutiste sündmuste kohta Usbekistanis, eelkõige Ida-Usbekistanis asuvas Andidžoni linnas ja selle ümbruses; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23.–24. mai 2005. aasta istungi järeldusi hiljutiste sündmuste kohta Usbekistanis, eelkõige Ida-Usbekistanis asuvas Andidžoni linnas ja selle ümbruses;

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemkomissari Louise Arbour'i avaldust, milles ta palub Ida-Usbekistanis asuvas Andidžoni linnas aset leidnud vahejuhtumitega seotud põhjuste ja asjaolude sõltumatut uurimist rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemkomissari Louise Arbour'i avaldust, milles ta palub Ida-Usbekistanis asuvas Andidžoni linnas aset leidnud vahejuhtumitega seotud põhjuste ja asjaolude sõltumatut uurimist rahvusvahelisel tasandil;

| — | võttes arvesse OSCE tegevesimehe 20. mai 2005. aasta avaldust olukorra kohta Usbekistanis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OSCE tegevesimehe 20. mai 2005. aasta avaldust olukorra kohta Usbekistanis;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | arvestades, et pealtnägijate kinnituste kohaselt tapeti Ida-Usbekistanis asuvas Andidžoni linnas 13. mail 2005. aastal mitusada inimest, kui valitsuse väed avasid protestimarsi pihta tule, milles osalenud avaldasid protesti 23 kohaliku ärimehe vangistamise vastu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et pealtnägijate kinnituste kohaselt tapeti Ida-Usbekistanis asuvas Andidžoni linnas 13. mail 2005. aastal mitusada inimest, kui valitsuse väed avasid protestimarsi pihta tule, milles osalenud avaldasid protesti 23 kohaliku ärimehe vangistamise vastu;

| B. | arvestades, et Usbekistani president Islam Karimov süüdistas vägivallas islami rühmitusi, eitades, et kaitseväed avasid tule relvastamata tsiviilelanike pihta ja nimetas hukkunute arvuks vaid 169, kellest enamus olid “islami ekstremistidest terroristid”; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Usbekistani president Islam Karimov süüdistas vägivallas islami rühmitusi, eitades, et kaitseväed avasid tule relvastamata tsiviilelanike pihta ja nimetas hukkunute arvuks vaid 169, kellest enamus olid “islami ekstremistidest terroristid”;

| C. | arvestades, et samal ajal põgenes Usbekistanist rohkem kui 500 inimest, kes leidsid varjupaiga Usbekistani ja Kõrgõzstani piiril asuva jõe kaldal asuvas Barashi laagris Kõrgõzstanis; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et samal ajal põgenes Usbekistanist rohkem kui 500 inimest, kes leidsid varjupaiga Usbekistani ja Kõrgõzstani piiril asuva jõe kaldal asuvas Barashi laagris Kõrgõzstanis;

| D. | arvestades, et palju inimesi arreteeriti Andidžoni sündmuste ajal ja pärast seda ning need viibivad endiselt vahi all; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et palju inimesi arreteeriti Andidžoni sündmuste ajal ja pärast seda ning need viibivad endiselt vahi all;

| E. | arvestades, et Andidžoni linna elanikel on endiselt hirm valituse kättemaksu ees seoses kõnealustest sündmustest rääkimisega ning linn jääb ajakirjanikele ja inimõiguste rikkumiste uurijatele põhiliselt suletuks, samal ajal kui valitsus väljastas juhised Usbekistani meediale, kuidas vägivallaga seotud sündmusi kajastada ja takistada juurdepääsu ühe rohkematele välismaise meedia veebilehtedele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Andidžoni linna elanikel on endiselt hirm valituse kättemaksu ees seoses kõnealustest sündmustest rääkimisega ning linn jääb ajakirjanikele ja inimõiguste rikkumiste uurijatele põhiliselt suletuks, samal ajal kui valitsus väljastas juhised Usbekistani meediale, kuidas vägivallaga seotud sündmusi kajastada ja takistada juurdepääsu ühe rohkematele välismaise meedia veebilehtedele;

| F. | tunneb väga suurt muret seoses jätkuva vigastatud inimeste kadumisega haiglatest ja meelevaldsete arreteerimiste, kinnipidamiste ja füüsiliste kallaletungidega, mis on suunatud inimõiguste kaitsjate vastu, kes mõistsid hukka ja uurisid vägede valimatut tsiviilelanike vastu suunatud kasutamist; |
| --- | --- |

F.

tunneb väga suurt muret seoses jätkuva vigastatud inimeste kadumisega haiglatest ja meelevaldsete arreteerimiste, kinnipidamiste ja füüsiliste kallaletungidega, mis on suunatud inimõiguste kaitsjate vastu, kes mõistsid hukka ja uurisid vägede valimatut tsiviilelanike vastu suunatud kasutamist;

| G. | arvestades, et ÜRO, keda teiste hulgas toetas ka Euroopa Liidu Nõukogu, OSCE ja NATO nõudsid tungivalt Andidžoni sündmustega seotud põhjuste ja asjaolude sõltumatut uurimist; arvestades, et niisugune uurimine on igal juhul vajalik, et tuua selgust kõnealuste sündmuste käiku ja tegeleda nendega korrakohaselt antud piirkonna stabiilsuse huvides; märkides ära piinlikkust tekitava toetuse valitsuse tegevusele Venemaa Föderatsiooni ja Hiina valitsuse poolt; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ÜRO, keda teiste hulgas toetas ka Euroopa Liidu Nõukogu, OSCE ja NATO nõudsid tungivalt Andidžoni sündmustega seotud põhjuste ja asjaolude sõltumatut uurimist; arvestades, et niisugune uurimine on igal juhul vajalik, et tuua selgust kõnealuste sündmuste käiku ja tegeleda nendega korrakohaselt antud piirkonna stabiilsuse huvides; märkides ära piinlikkust tekitava toetuse valitsuse tegevusele Venemaa Föderatsiooni ja Hiina valitsuse poolt;

| H. | arvestades, et Usbekistani ametivõimud on siiani keeldunud vastamast üleskutsele rahvusvahelise sõltumatu uurimise osas ja on isegi lükanud tagasi igasugused kontaktid rahvusvahelise üldsuse esindajatega seoses niisuguse uurimise algatamise aruteluga; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Usbekistani ametivõimud on siiani keeldunud vastamast üleskutsele rahvusvahelise sõltumatu uurimise osas ja on isegi lükanud tagasi igasugused kontaktid rahvusvahelise üldsuse esindajatega seoses niisuguse uurimise algatamise aruteluga;

| I. | arvestades, et Usbekistani valitsusele kuulub pikaajaline rekord kinnipeetute piinamiste, väärkohtlemise ja inimõiguste tõsise kuritarvitamise osas, samuti ka inimõiguste aktivistide ja poliitiliste vastaste karmi kohtlemise osas; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Usbekistani valitsusele kuulub pikaajaline rekord kinnipeetute piinamiste, väärkohtlemise ja inimõiguste tõsise kuritarvitamise osas, samuti ka inimõiguste aktivistide ja poliitiliste vastaste karmi kohtlemise osas;

| J. | tunnustades Usbekistani rolli terrorismivastases võitluses, kuid rõhutades teravat vajadust kasutada selles võitluses õiguslikke vahendeid, mis ei suru alla kogu ühiskonda ega jäta hooletusse inimõigusi; |
| --- | --- |

J.

tunnustades Usbekistani rolli terrorismivastases võitluses, kuid rõhutades teravat vajadust kasutada selles võitluses õiguslikke vahendeid, mis ei suru alla kogu ühiskonda ega jäta hooletusse inimõigusi;

| K. | arvestades, et Usbekistani ametivõimud kaebavad sageli, et valitsuse poliitika vastased on usulised ekstremistid Ferghana orust, kes tahavad valitsust kukutada ja luua kogu Kesk-Aasias islami kalifaadi, vaatamata asjaolule, et Usbekistani ühiskond on suurel määral ilmalik ja et piiratud usulist ekstremismi õhutab pigem sotsiaalne ebavõrdsus; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Usbekistani ametivõimud kaebavad sageli, et valitsuse poliitika vastased on usulised ekstremistid Ferghana orust, kes tahavad valitsust kukutada ja luua kogu Kesk-Aasias islami kalifaadi, vaatamata asjaolule, et Usbekistani ühiskond on suurel määral ilmalik ja et piiratud usulist ekstremismi õhutab pigem sotsiaalne ebavõrdsus;

| L. | arvestades, et mitmete Usbekistanis inimõiguste eest võitlevate rühmituste juhid teatasid, et Andidžoni tapatalgutele järgnesid laiaulatuslikud inimõiguste kaitsjate, opositsioonis olevate erakondade liikmete ja muul viisil poliitiliselt aktiivsete Usbekistani kodanike vastu suunatud represseerivad meetmed ja et neid arreteeris ja kiusas füüsiliselt taga Usbekistani valitsusvõim; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et mitmete Usbekistanis inimõiguste eest võitlevate rühmituste juhid teatasid, et Andidžoni tapatalgutele järgnesid laiaulatuslikud inimõiguste kaitsjate, opositsioonis olevate erakondade liikmete ja muul viisil poliitiliselt aktiivsete Usbekistani kodanike vastu suunatud represseerivad meetmed ja et neid arreteeris ja kiusas füüsiliselt taga Usbekistani valitsusvõim;

| M. | arvestades, et Usbekistani president hr Karimov on olnud riigijuht alates selle iseseisvaks saamise hetkest 1989. aastal ja et tema valitsusvõim ei ole teinud olulisi jõupingutusi vajalike poliitiliste, sotsiaalsete ja majanduslike reformide käivitamiseks ja on muutnud Usbekistani üheks kõige autokraatlikumaks režiimiks Kesk-Aasias; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Usbekistani president hr Karimov on olnud riigijuht alates selle iseseisvaks saamise hetkest 1989. aastal ja et tema valitsusvõim ei ole teinud olulisi jõupingutusi vajalike poliitiliste, sotsiaalsete ja majanduslike reformide käivitamiseks ja on muutnud Usbekistani üheks kõige autokraatlikumaks režiimiks Kesk-Aasias;

| N. | arvestades, et tsiviilühiskond Kesk-Aasias, sh Usbekistanis, nõuab üha sagedamini avatumat ühiskonda, kus tunnustatakse täielikult üksikisiku vabadusi ja inimõigusi, samuti ka liikumist demokraatia suunas; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et tsiviilühiskond Kesk-Aasias, sh Usbekistanis, nõuab üha sagedamini avatumat ühiskonda, kus tunnustatakse täielikult üksikisiku vabadusi ja inimõigusi, samuti ka liikumist demokraatia suunas;

| O. | arvestades, et koostöö ELiga on võimalik vaid siis, kui selle aluseks on abisaajate poolt teostav tõeline inimõigusi edendav poliitika; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et koostöö ELiga on võimalik vaid siis, kui selle aluseks on abisaajate poolt teostav tõeline inimõigusi edendav poliitika;

| 1. | mõistab sügavalt hukka liigse, toore ja valimatu vägede kasutamise Usbekistani kaitsevägede poolt ja nõuab tungivalt, et Usbekistani ametivõimud viiksid Andidžoni tapatalgute eest vastutavad isikud kohtu ette; |
| --- | --- |

1.

mõistab sügavalt hukka liigse, toore ja valimatu vägede kasutamise Usbekistani kaitsevägede poolt ja nõuab tungivalt, et Usbekistani ametivõimud viiksid Andidžoni tapatalgute eest vastutavad isikud kohtu ette;

| 2. | tunneb sügavat kahetsust seoses sadade elude hukkumisega ja väljendab sümpaatiat isikute suhtes, kes pidid taluma kannatusi Usbekistani kaitsevägede poolt põhjustatud vägivalla tagajärjel; |
| --- | --- |

2.

tunneb sügavat kahetsust seoses sadade elude hukkumisega ja väljendab sümpaatiat isikute suhtes, kes pidid taluma kannatusi Usbekistani kaitsevägede poolt põhjustatud vägivalla tagajärjel;

| 3. | nõuab tungivalt, et Usbekistani ametivõimud vastaksid viivitamatult rahvusvahelisele ülekutsele alustada kõnealuste sündmuste sõltumatut uurimist rahvusvahelisel tasandil ja astuksid vajalikke samme selle uurimise võimalikuks tegemiseks; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et Usbekistani ametivõimud vastaksid viivitamatult rahvusvahelisele ülekutsele alustada kõnealuste sündmuste sõltumatut uurimist rahvusvahelisel tasandil ja astuksid vajalikke samme selle uurimise võimalikuks tegemiseks;

| 4. | rõhutab, et Usbekistani valitsus eirab rahvusvahelisest uurimisest jätkuva keeldumise korral isegi kõige olulisemaid kohustusi vastavalt partnerlus- ja koostöölepingu inimõiguste ja demokraatia klauslile; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et Usbekistani valitsus eirab rahvusvahelisest uurimisest jätkuva keeldumise korral isegi kõige olulisemaid kohustusi vastavalt partnerlus- ja koostöölepingu inimõiguste ja demokraatia klauslile;

| 5. | palub nõukogul ja komisjonil suunata ELi abi ja koostöö programme Usbekistani sõltumatute VVOde kaudu, tugevdada demokraatia programme TACIS-programmi raames ja peatada otsetoetused valitsusorganitele, kuni viiakse läbi tõeline rahvusvaheline ja sõltumatu uurimine Usbekistani ametivõimude täielikul toetusel ja lõpetatakse laiaulatuslikud inimõiguste kuritarvitamised; |
| --- | --- |

5.

palub nõukogul ja komisjonil suunata ELi abi ja koostöö programme Usbekistani sõltumatute VVOde kaudu, tugevdada demokraatia programme TACIS-programmi raames ja peatada otsetoetused valitsusorganitele, kuni viiakse läbi tõeline rahvusvaheline ja sõltumatu uurimine Usbekistani ametivõimude täielikul toetusel ja lõpetatakse laiaulatuslikud inimõiguste kuritarvitamised;

| 6. | rõhutab sügavat muret seoses nende isikute saatusega, kes otsisid varjupaika Kõrgõzstani piiril ja nõuab tungivalt, et Usbekistan ja Kõrgõzstan tagaksid täieliku ümberasustatud isikute ja põgenike olukorda käsitlevatest rahvusvahelistest konventsioonidest kinnipidamise; nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon osutaksid humanitaarabi tihedas koostöös ÜRO eriorganisatsioonide ja muude rahvusvaheliste organisatsioonidega ja kutsub Usbekistani ametivõime üles tagama koheselt juurdepääs niisugust abi vajavatele aladele; |
| --- | --- |

6.

rõhutab sügavat muret seoses nende isikute saatusega, kes otsisid varjupaika Kõrgõzstani piiril ja nõuab tungivalt, et Usbekistan ja Kõrgõzstan tagaksid täieliku ümberasustatud isikute ja põgenike olukorda käsitlevatest rahvusvahelistest konventsioonidest kinnipidamise; nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon osutaksid humanitaarabi tihedas koostöös ÜRO eriorganisatsioonide ja muude rahvusvaheliste organisatsioonidega ja kutsub Usbekistani ametivõime üles tagama koheselt juurdepääs niisugust abi vajavatele aladele;

| 7. | nõuab tungivalt, et Usbekistani ametivõimud peataksid koheselt opositsioonis olevate isikute, inimõiguste kaitsjate, sõltumatute ajakirjanike ja teiste Usbekistani kodanike jälitamise ja tagakiusamise; nõuab, et isikud, kes arreteeriti Andidžoni sündmuste ajal või pärast seda, tuleb koheselt vabastada; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et Usbekistani ametivõimud peataksid koheselt opositsioonis olevate isikute, inimõiguste kaitsjate, sõltumatute ajakirjanike ja teiste Usbekistani kodanike jälitamise ja tagakiusamise; nõuab, et isikud, kes arreteeriti Andidžoni sündmuste ajal või pärast seda, tuleb koheselt vabastada;

| 8. | on arvamusel, et terrorismivastane võitlus peab toimuma täielikus kooskõlas rahvusvaheliste konventsioonide ja OSCE kohustustega ja et seda ei tohi mitte mingil juhul kasutada õigustusena poliitiliste vastaste maha surumiseks, inimõiguste rikkumiseks ja kodanikuvabaduste piiramiseks; |
| --- | --- |

8.

on arvamusel, et terrorismivastane võitlus peab toimuma täielikus kooskõlas rahvusvaheliste konventsioonide ja OSCE kohustustega ja et seda ei tohi mitte mingil juhul kasutada õigustusena poliitiliste vastaste maha surumiseks, inimõiguste rikkumiseks ja kodanikuvabaduste piiramiseks;

| 9. | palub Ameerika Ühendriikide valitsusel peatada läbirääkimised Usbekistani valitsusega ametliku pikaajalise kokkuleppe suhtes, mis lubaks USA-l säilitada oma sõjaväebaas Usbekistanis ja anda Usbekistani valitsusele märkimisväärset rahalist abi, ja kaaluda muid alternatiive antud piirkonna jaoks; |
| --- | --- |

9.

palub Ameerika Ühendriikide valitsusel peatada läbirääkimised Usbekistani valitsusega ametliku pikaajalise kokkuleppe suhtes, mis lubaks USA-l säilitada oma sõjaväebaas Usbekistanis ja anda Usbekistani valitsusele märkimisväärset rahalist abi, ja kaaluda muid alternatiive antud piirkonna jaoks;

| 10. | rõhutab selles piirkonnas ebastabiilsust kaasa toovate peamiste põhjustega tegelemise tähtsust ja nõuab tungivalt, et Usbekistani ametivõimud viiksid läbi sisepoliitilised reformid, mis on majandusliku arengu ja demokraatia ning riigi stabiilsuse saavutamise seisukohalt olulised; palub nõukogul ja komisjonil selliseid reforme tõhusalt ning koostöös teiste asjakohaste rahvusvaheliste osalistega toetada; |
| --- | --- |

10.

rõhutab selles piirkonnas ebastabiilsust kaasa toovate peamiste põhjustega tegelemise tähtsust ja nõuab tungivalt, et Usbekistani ametivõimud viiksid läbi sisepoliitilised reformid, mis on majandusliku arengu ja demokraatia ning riigi stabiilsuse saavutamise seisukohalt olulised; palub nõukogul ja komisjonil selliseid reforme tõhusalt ning koostöös teiste asjakohaste rahvusvaheliste osalistega toetada;

| 11. | palub eelkõige Usbekistani valitsusel astuda konkreetseid samme surmanuhtluse tühistamiseks, kohtunike sõltumatuse suurendamiseks, massimeediaga seonduvat reguleeriva siseriikliku õiguse kooskõlla viimiseks rahvusvaheliste nõuete ja normidega, tsensuuri lõpetamiseks, sõltumatutele ajakirjanikele ja massimeedias tegutsevatele toimetajatele surve avaldamise peatamiseks, ja luua tingimused, mis muudaksid sõnavabaduse reaalsuseks; |
| --- | --- |

11.

palub eelkõige Usbekistani valitsusel astuda konkreetseid samme surmanuhtluse tühistamiseks, kohtunike sõltumatuse suurendamiseks, massimeediaga seonduvat reguleeriva siseriikliku õiguse kooskõlla viimiseks rahvusvaheliste nõuete ja normidega, tsensuuri lõpetamiseks, sõltumatutele ajakirjanikele ja massimeedias tegutsevatele toimetajatele surve avaldamise peatamiseks, ja luua tingimused, mis muudaksid sõnavabaduse reaalsuseks;

| 12. | nõuab tungivalt, et Usbekistani valitsus vaataks läbi ja lihtsustaks VVOde registreerimise menetlust, kaasa arvatud välismaised esindused, ja esitaks ning võtaks vastu muudatusettepanekud riigiorganite ja justiitsministeeriumi kontrolli vähendamiseks VVOde tegevuse üle; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et Usbekistani valitsus vaataks läbi ja lihtsustaks VVOde registreerimise menetlust, kaasa arvatud välismaised esindused, ja esitaks ning võtaks vastu muudatusettepanekud riigiorganite ja justiitsministeeriumi kontrolli vähendamiseks VVOde tegevuse üle;

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, ÜRO ja OSCE peasekretärile ning Usbekistani, Kõrgõzstani, Venemaa Föderatsiooni, Ameerika Ühendriikide ja Hiina presidendile, valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

13.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, ÜRO ja OSCE peasekretärile ning Usbekistani, Kõrgõzstani, Venemaa Föderatsiooni, Ameerika Ühendriikide ja Hiina presidendile, valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  EÜT L 229, 31.8.1999, lk 3.

P6_TA(2005)0240

Tööhõive ja tootlikkus

Euroopa Parlamendi resolutsioon tööhõive ja tootlikkuse ning nende panuse kohta majanduskasvu (2004/2188(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni personali töödokumenti (SEK(2004)0690); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni personali töödokumenti (SEK(2004)0690);

| — | võttes arvesse parlamendi kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendi kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A6-0109/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A6-0109/2005),

| A. | arvestades, et tööhõivepoliitika on liikmesriikide vastutusalas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et tööhõivepoliitika on liikmesriikide vastutusalas;

| B. | arvestades, et tööohutus, palgatase, töötingimused, koolitus ja kapital töölise kohta on kõik näitajad, millel on positiivne seos tööviljakuse tasemega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tööohutus, palgatase, töötingimused, koolitus ja kapital töölise kohta on kõik näitajad, millel on positiivne seos tööviljakuse tasemega;

| C. | arvestades, et illegaalne töö mõjub negatiivselt sotsiaalse kaitse süsteemidele, tööhõivepoliitikale ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et illegaalne töö mõjub negatiivselt sotsiaalse kaitse süsteemidele, tööhõivepoliitikale ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele;

| D. | arvestades, et praegune suurenenud konkurentsi ja intensiivistunud restruktureerimisega majandusolukord viib teatud piirkondades ja sektorites töö kaotamiseni ja muutusteni tööhõivemustrites; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et praegune suurenenud konkurentsi ja intensiivistunud restruktureerimisega majandusolukord viib teatud piirkondades ja sektorites töö kaotamiseni ja muutusteni tööhõivemustrites;

| E. | arvestades, et nende muudatustega kaasnevad tõenäoliselt kahjulike mõjude vähendamiseks tuleb kõigil asjassepuutuvatel pooltel selgitada välja tööhõive ja tootlikkusega seotud probleemid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et nende muudatustega kaasnevad tõenäoliselt kahjulike mõjude vähendamiseks tuleb kõigil asjassepuutuvatel pooltel selgitada välja tööhõive ja tootlikkusega seotud probleemid;

| F. | arvestades, et paljudes sektorites on tekkinud oskustööjõu puudujääk ning mõnes liikmesriigis väheneb töötav elanikkond tänu eriomastele demograafilistele arengusuundadele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et paljudes sektorites on tekkinud oskustööjõu puudujääk ning mõnes liikmesriigis väheneb töötav elanikkond tänu eriomastele demograafilistele arengusuundadele;

| G. | arvestades, et Euroopa majanduskasv on ligikaudu 2%, millest ei piisa töötuse probleemi lahendamiseks ja täieliku tööhõive arendamiseks ning mis näitab selgelt vajadust makromajanduslike lahenduste järele, et tulla toime tegeliku nõudluse puudumise probleemiga; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa majanduskasv on ligikaudu 2%, millest ei piisa töötuse probleemi lahendamiseks ja täieliku tööhõive arendamiseks ning mis näitab selgelt vajadust makromajanduslike lahenduste järele, et tulla toime tegeliku nõudluse puudumise probleemiga;

| H. | arvestades, et tööstuse mõlemad pooled peaksid tegema jõupingutusi töö kvaliteedi ja tootlikkuse vaheliste seoste uurimisel ja, arvestades, et selline koostöö sillutaks teed liikmesriikide majanduse edenemisele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tööstuse mõlemad pooled peaksid tegema jõupingutusi töö kvaliteedi ja tootlikkuse vaheliste seoste uurimisel ja, arvestades, et selline koostöö sillutaks teed liikmesriikide majanduse edenemisele;

| I. | arvestades, et enamus töövõtjaid tegutseb väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes, mis on ühtlasi majanduskasvu põhiteguriks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et enamus töövõtjaid tegutseb väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes, mis on ühtlasi majanduskasvu põhiteguriks;

| J. | arvestades, et Interneti- ja e-kaubanduse kasv tähendab, et ELi ettevõtted, kaasa arvatud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted tegutsevad üha kasvaval ülemaailmsel turul ning nende vajadust olla konkurentsivõimeline peaks vaatlema selles laiemas kontekstis; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Interneti- ja e-kaubanduse kasv tähendab, et ELi ettevõtted, kaasa arvatud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted tegutsevad üha kasvaval ülemaailmsel turul ning nende vajadust olla konkurentsivõimeline peaks vaatlema selles laiemas kontekstis;

| K. | arvestades, et majanduskasv tööhõive kasvu arvelt ei ole soovitatav ning seetõttu peab julgustama kõiki tööhõive kasvu vorme, ning märkides, et eelnimetatud komisjoni töödokument määratleb, et 'paindlik töötundide korraldamine (kaasa arvatud ajutised ja osalise tööajaga lepingud ...) on kaasa aidanud tööhõive tõstmisele ja töös osalemise määra suurenemisele'; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et majanduskasv tööhõive kasvu arvelt ei ole soovitatav ning seetõttu peab julgustama kõiki tööhõive kasvu vorme, ning märkides, et eelnimetatud komisjoni töödokument määratleb, et 'paindlik töötundide korraldamine (kaasa arvatud ajutised ja osalise tööajaga lepingud ...) on kaasa aidanud tööhõive tõstmisele ja töös osalemise määra suurenemisele';

| 1. | kahetseb, et nõukogu ei pea enam stabiilsuse ja kasvu pakti kohustuslikuks majanduskasvu tingimuste parandamisel ja tööhõivevõimaluste loomisel; |
| --- | --- |

1.

kahetseb, et nõukogu ei pea enam stabiilsuse ja kasvu pakti kohustuslikuks majanduskasvu tingimuste parandamisel ja tööhõivevõimaluste loomisel;

| 2. | rõhutab riiklike investeeringute tähtsust nii ELi kui ka riiklikul tasandil sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse edendamisel, et suurendada nõudlust ja edendada majandus- ning tööhõive kasvu; |
| --- | --- |

2.

rõhutab riiklike investeeringute tähtsust nii ELi kui ka riiklikul tasandil sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse edendamisel, et suurendada nõudlust ja edendada majandus- ning tööhõive kasvu;

| 3. | leiab, et erinevat majandus-, rahandus- ja sotsiaalpoliitikat järgides võib EL olla majandusliku, sotsiaalse ja keskkondliku progressi alaks maailmas; taaskinnitab 23. ja 24. märtsil 2000 Euroopa Lissaboni Ülemkogul viidatud strateegiliste eesmärkide kehtivusele, mille hulka kuuluvad täielik tööhõive, sealhulgas rohkem ja paremad töökohad, majanduskasv, sotsiaalne ühtekuuluvus (eriti võitlust vaesuse, sissetulekute ebavõrdsuse ja töötuse vastu) ning keskkonnakaitse kui säästliku arengu saavutamise mootoreid ELis ja on arvamusel, et nimetatud strateegilised eesmärgid võiksid olla ELi peamised prioriteedid järgmisel viiel aastal; |
| --- | --- |

3.

leiab, et erinevat majandus-, rahandus- ja sotsiaalpoliitikat järgides võib EL olla majandusliku, sotsiaalse ja keskkondliku progressi alaks maailmas; taaskinnitab 23. ja 24. märtsil 2000 Euroopa Lissaboni Ülemkogul viidatud strateegiliste eesmärkide kehtivusele, mille hulka kuuluvad täielik tööhõive, sealhulgas rohkem ja paremad töökohad, majanduskasv, sotsiaalne ühtekuuluvus (eriti võitlust vaesuse, sissetulekute ebavõrdsuse ja töötuse vastu) ning keskkonnakaitse kui säästliku arengu saavutamise mootoreid ELis ja on arvamusel, et nimetatud strateegilised eesmärgid võiksid olla ELi peamised prioriteedid järgmisel viiel aastal;

| 4. | leiab, et majandus- ja rahaliit ning stabiilsuse ja kasvu pakt tugevdavad siseturgu ja edendavad inflatsioonivaba makromajanduskeskkonda madalate intressimääradega, parandades seega tingimusi majanduskasvuks ja tööhõivevõimaluste loomiseks ning pannes kestva aluse sotsiaalsele ühtekuuluvusele; |
| --- | --- |

4.

leiab, et majandus- ja rahaliit ning stabiilsuse ja kasvu pakt tugevdavad siseturgu ja edendavad inflatsioonivaba makromajanduskeskkonda madalate intressimääradega, parandades seega tingimusi majanduskasvuks ja tööhõivevõimaluste loomiseks ning pannes kestva aluse sotsiaalsele ühtekuuluvusele;

| 5. | usub, et edukas ja säästev majandus- ja rahaliit, hästitoimiv siseturg ja kõrge tööhõive pole küsimused, millele tuleks tähelepanu pöörata üksnes liikmesriikide sotsiaalkaitsesüsteemide struktuurireformi puhul, kuna need reformid peavad vastupidiselt piiratud või juhuslikele meetmetele olema mahult terviklikud ja selgesti tegelema töökohtade loomise ergutamise keerulise küsimusega; |
| --- | --- |

5.

usub, et edukas ja säästev majandus- ja rahaliit, hästitoimiv siseturg ja kõrge tööhõive pole küsimused, millele tuleks tähelepanu pöörata üksnes liikmesriikide sotsiaalkaitsesüsteemide struktuurireformi puhul, kuna need reformid peavad vastupidiselt piiratud või juhuslikele meetmetele olema mahult terviklikud ja selgesti tegelema töökohtade loomise ergutamise keerulise küsimusega;

| 6. | toetab komisjoni töödokumendis toodud järeldust selle kohta, et “tööhõive stimuleerimise eesmärgil tehtava reformi jõupingutused peaksid kõige muu hulgas olema suunatud maksureformile ja toetussüsteemidele, et muuta töö tasuvaks, aktiivsele tööturu poliitikale, et parandada töötajate tööalast konkurentsivõimet, töökorralduse moderniseerimisele, kaasa arvatud paindlikumale töölepingu korraldusele, jõupingutustele töö geograafilise ja kutsealase liikumise julgustamiseks ning jõupingutustele kollektiivläbirääkimiste muutmisel tööhõivesõbralikumaks”; |
| --- | --- |

6.

toetab komisjoni töödokumendis toodud järeldust selle kohta, et “tööhõive stimuleerimise eesmärgil tehtava reformi jõupingutused peaksid kõige muu hulgas olema suunatud maksureformile ja toetussüsteemidele, et muuta töö tasuvaks, aktiivsele tööturu poliitikale, et parandada töötajate tööalast konkurentsivõimet, töökorralduse moderniseerimisele, kaasa arvatud paindlikumale töölepingu korraldusele, jõupingutustele töö geograafilise ja kutsealase liikumise julgustamiseks ning jõupingutustele kollektiivläbirääkimiste muutmisel tööhõivesõbralikumaks”;

| 7. | leiab, et sotsiaalkaitse-, fiskaal-, majandus-, tööhõive- ja finantspoliitika reformidele tuleb läheneda integreeritult ja järjekindlalt, võttes arvesse Euroopa eesmärki saavutada tööhõive ja sotsiaalkaitse kõrge tase; |
| --- | --- |

7.

leiab, et sotsiaalkaitse-, fiskaal-, majandus-, tööhõive- ja finantspoliitika reformidele tuleb läheneda integreeritult ja järjekindlalt, võttes arvesse Euroopa eesmärki saavutada tööhõive ja sotsiaalkaitse kõrge tase;

| 8. | võtab seisukoha, et selles kontekstis ning Euroopa Liidu majandus- ja tööhõivestrateegiate edendamisel, mis võtavad arvesse sotsiaalkaitse eesmärke, tuleks pöörata rohkem tähelepanu turu tõhususe, tehnoloogilise innovatsiooni, koolitus- ja haridussüsteemide, konkurentsivõime ja tootlikkuse parandamisele kui kasvu- ja tööhõive eeldustele; |
| --- | --- |

8.

võtab seisukoha, et selles kontekstis ning Euroopa Liidu majandus- ja tööhõivestrateegiate edendamisel, mis võtavad arvesse sotsiaalkaitse eesmärke, tuleks pöörata rohkem tähelepanu turu tõhususe, tehnoloogilise innovatsiooni, koolitus- ja haridussüsteemide, konkurentsivõime ja tootlikkuse parandamisele kui kasvu- ja tööhõive eeldustele;

| 9. | leiab, et innovatsioon ja ettevõtlus on olulised kasvu, töökohtade loomise ja tootlikkuse puhul ning, et komisjon peaks soodustama ettevõtete, koolide, ülikoolide ja teadlaste vahelist suhtlust kogu Euroopa Liidus ja väljaspool seda, et ergutada ja kiirendada ettevõtlust ja innovatsiooni; |
| --- | --- |

9.

leiab, et innovatsioon ja ettevõtlus on olulised kasvu, töökohtade loomise ja tootlikkuse puhul ning, et komisjon peaks soodustama ettevõtete, koolide, ülikoolide ja teadlaste vahelist suhtlust kogu Euroopa Liidus ja väljaspool seda, et ergutada ja kiirendada ettevõtlust ja innovatsiooni;

| 10. | leiab, et ülaltoodud üldstrateegia suurendab maksimaalselt jõupingutusi, mis soodustab tööhõivet ja sotsiaalset kaasatust ja võitleb töötusega ning, et selles kontekstis ühendatakse töö edendamine, töötaja kaitse ja turvalisus vajadusega parandada tööturu toimimist, panustades seega samuti majandus- ja rahaliidu edukale toimimisele; |
| --- | --- |

10.

leiab, et ülaltoodud üldstrateegia suurendab maksimaalselt jõupingutusi, mis soodustab tööhõivet ja sotsiaalset kaasatust ja võitleb töötusega ning, et selles kontekstis ühendatakse töö edendamine, töötaja kaitse ja turvalisus vajadusega parandada tööturu toimimist, panustades seega samuti majandus- ja rahaliidu edukale toimimisele;

| 11. | märgib, et siseturu parandamiseks, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetele sõbralikuma keskkonna loomiseks ja haldus- ja finantskulude vähendamiseks tuleks pöörata rohkem tähelepanu ühenduse ja siseriiklike õigusaktide lihtsustamisele ja mõjude hindamise paremale läbiviimisele; samuti pooldab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete finantseerimist vahendite ja meetodite toel, nagu näiteks riskikapital; |
| --- | --- |

11.

märgib, et siseturu parandamiseks, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetele sõbralikuma keskkonna loomiseks ja haldus- ja finantskulude vähendamiseks tuleks pöörata rohkem tähelepanu ühenduse ja siseriiklike õigusaktide lihtsustamisele ja mõjude hindamise paremale läbiviimisele; samuti pooldab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete finantseerimist vahendite ja meetodite toel, nagu näiteks riskikapital;

| 12. | tunnustab Euroopa Investeerimispanga tähtsat rolli tööhõive loomisel investeerimisvõimaluste kaudu Euroopas; soovitab Euroopa Investeerimispangal tungivalt oma sellesuunalist tegevust tõhustada, soodustades sekkumist tehnoloogilise innovatsiooni, koolitus- ja haridussüsteemide valdkonnas; |
| --- | --- |

12.

tunnustab Euroopa Investeerimispanga tähtsat rolli tööhõive loomisel investeerimisvõimaluste kaudu Euroopas; soovitab Euroopa Investeerimispangal tungivalt oma sellesuunalist tegevust tõhustada, soodustades sekkumist tehnoloogilise innovatsiooni, koolitus- ja haridussüsteemide valdkonnas;

| 13. | märgib, et tugevnenud siseturg ühendatuna tööturureformi ja integreeritud kapitaliturgudega annaks suure potentsiaali Euroopa SKT märkimisväärseks kasvuks; seetõttu usub, et siseturgude süvendamine, eriti teenuste osas, on oluline; |
| --- | --- |

13.

märgib, et tugevnenud siseturg ühendatuna tööturureformi ja integreeritud kapitaliturgudega annaks suure potentsiaali Euroopa SKT märkimisväärseks kasvuks; seetõttu usub, et siseturgude süvendamine, eriti teenuste osas, on oluline;

| 14. | tunnistab avalike teenuste tähtsust ja nende panust sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse soodustamisse Euroopa Liidus ning majandus- ja tööhõive kasvu edendamisse; |
| --- | --- |

14.

tunnistab avalike teenuste tähtsust ja nende panust sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse soodustamisse Euroopa Liidus ning majandus- ja tööhõive kasvu edendamisse;

| 15. | leiab, et tööjõu suurenenud liikumine, nii geograafiliselt kui ka ametialaselt, vähendaks pakkumise ja nõudluse vahelist ebavõrdsust tööturul ja parandaks märkimisväärselt tööhõivetaset ning, et selles osas on veel oluliselt arenguruumi; |
| --- | --- |

15.

leiab, et tööjõu suurenenud liikumine, nii geograafiliselt kui ka ametialaselt, vähendaks pakkumise ja nõudluse vahelist ebavõrdsust tööturul ja parandaks märkimisväärselt tööhõivetaset ning, et selles osas on veel oluliselt arenguruumi;

| 16. | rõhutab meetmete võtmise vajadust aktiivse vananemise julgustamiseks ja varase pensionile jäämise tõrjumiseks; toonitab vanemate töötajate panuse kasutamise tähtsust, kuna nende kogemused ja oskused võivad aidata parandada Euroopa majanduse tootlikkust; arvab, et kogemuste ja oskustega vanemaid inimesi peaks pigem käsitlema rakendatava ressursina kui lahendamist vajava probleemina; |
| --- | --- |

16.

rõhutab meetmete võtmise vajadust aktiivse vananemise julgustamiseks ja varase pensionile jäämise tõrjumiseks; toonitab vanemate töötajate panuse kasutamise tähtsust, kuna nende kogemused ja oskused võivad aidata parandada Euroopa majanduse tootlikkust; arvab, et kogemuste ja oskustega vanemaid inimesi peaks pigem käsitlema rakendatava ressursina kui lahendamist vajava probleemina;

| 17. | tunnistab tööjõu vaba liikumise tähtsust kogu liidus ja kutsub sellega seoses liikmesriike üles vaatama üle uutele liikmesriikidele kehtestatud tööjõu vaba liikumise üleminekuperioodid, eesmärgiga kõrvaldada kõik takistused tööjõu liikumisel; |
| --- | --- |

17.

tunnistab tööjõu vaba liikumise tähtsust kogu liidus ja kutsub sellega seoses liikmesriike üles vaatama üle uutele liikmesriikidele kehtestatud tööjõu vaba liikumise üleminekuperioodid, eesmärgiga kõrvaldada kõik takistused tööjõu liikumisel;

| 18. | tunnistab sotsiaalpartnerite rolli eduka ja säästva majandus- ja rahaliidu loomisel; |
| --- | --- |

18.

tunnistab sotsiaalpartnerite rolli eduka ja säästva majandus- ja rahaliidu loomisel;

| 19. | kutsub liikmesriike üles pöörama tähelepanu ebaseadusliku töö probleemile, millel on negatiivne mõju sotsiaalkaitsesüsteemidele, sotsiaalsele ühtekuuluvusele, konkurentsivõimele ja tootlikkusele; |
| --- | --- |

19.

kutsub liikmesriike üles pöörama tähelepanu ebaseadusliku töö probleemile, millel on negatiivne mõju sotsiaalkaitsesüsteemidele, sotsiaalsele ühtekuuluvusele, konkurentsivõimele ja tootlikkusele;

| 20. | kutsub liikmesriike üles kooskõlas riiklike nõuete ja tavadega uuendama oma maksu- ja sotsiaalkaitsesüsteeme, et need suudaks kohalduda tööturu struktuurimuudatustega ja arendada oskuslikku, väljaõpetatud ja kohanemisvõimelist tööjõudu, et anda oma panus konkurentsivõimesse, tööhõivesse ja tootlikkusse; |
| --- | --- |

20.

kutsub liikmesriike üles kooskõlas riiklike nõuete ja tavadega uuendama oma maksu- ja sotsiaalkaitsesüsteeme, et need suudaks kohalduda tööturu struktuurimuudatustega ja arendada oskuslikku, väljaõpetatud ja kohanemisvõimelist tööjõudu, et anda oma panus konkurentsivõimesse, tööhõivesse ja tootlikkusse;

| 21. | kutsub komisjoni üles liikmesriikidega, pärast konsulteerimist tööstuse mõlema poolega, analüüsima saavutatud arengut, innovatsiooni ja edu mainitud eesmärkide vallas ja esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga majandussektori kohta raporti, mis käsitleb töökohtade kvaliteeti, tööturu tõhusust, tootlikkust, maksu- ja sotsiaalkaitsesüsteeme; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni üles liikmesriikidega, pärast konsulteerimist tööstuse mõlema poolega, analüüsima saavutatud arengut, innovatsiooni ja edu mainitud eesmärkide vallas ja esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga majandussektori kohta raporti, mis käsitleb töökohtade kvaliteeti, tööturu tõhusust, tootlikkust, maksu- ja sotsiaalkaitsesüsteeme;

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

22.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

P6_TA(2005)0241

Boliivia

Euroopa Parlamendi resolutsioon olukorra kohta Boliivias

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta Boliivias, eriti 23. oktoobri 2003. aasta resolutsiooni (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta Boliivias, eriti 23. oktoobri 2003. aasta resolutsiooni (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | olles ärevuses Boliivia Vabariiki tabanud tõsise institutsionaalse kriisi tõttu, eriti pärast president Carlos Mesa tagasiastumist; |
| --- | --- |

A.

olles ärevuses Boliivia Vabariiki tabanud tõsise institutsionaalse kriisi tõttu, eriti pärast president Carlos Mesa tagasiastumist;

| B. | arvestades, et statistiliste andmete järgi on Boliivia Lõuna-Ameerika kõige vaesem riik; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et statistiliste andmete järgi on Boliivia Lõuna-Ameerika kõige vaesem riik;

| C. | arvestades, et enamikul Boliivia elanikkonnast tuleb taluda suurt vaesust ning et kiiresti on vaja võtta meetmeid sotsiaalse õigluse jaluleseadmiseks ja demokraatliku arengu jätkumise tagamiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et enamikul Boliivia elanikkonnast tuleb taluda suurt vaesust ning et kiiresti on vaja võtta meetmeid sotsiaalse õigluse jaluleseadmiseks ja demokraatliku arengu jätkumise tagamiseks;

| D. | arvestades, et Boliivia ühiskonnas on olemas sügav vajadus tegeliku demokraatia järele, mis tooks kaasa põliselanikeotsese osalemise riigijuhtimises; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Boliivia ühiskonnas on olemas sügav vajadus tegeliku demokraatia järele, mis tooks kaasa põliselanikeotsese osalemise riigijuhtimises;

| E. | arvestades, et suurtel Boliivia ühiskonnakihtidel, eelkõige põliselanikel, põllupidajatel, töölistel ja töötutel, on legitiimne õigus rahumeelsel teel nõuda, et neid kaasataks riigi juhtimisse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et suurtel Boliivia ühiskonnakihtidel, eelkõige põliselanikel, põllupidajatel, töölistel ja töötutel, on legitiimne õigus rahumeelsel teel nõuda, et neid kaasataks riigi juhtimisse;

| F. | arvestades ohtu, mida Boliivia ühiskondliku ja poliitilise stabiilsuse jaoks kujutavad jätkuvalt suur ja tõsine ebavõrdsus, põliselanike õiguste tunnustamata jätmine ning rahvuslike loodusvarade võimalik otsalõppemine ja loodusalade kadumine kontrollimatu kasutamise tulemusel; |
| --- | --- |

F.

arvestades ohtu, mida Boliivia ühiskondliku ja poliitilise stabiilsuse jaoks kujutavad jätkuvalt suur ja tõsine ebavõrdsus, põliselanike õiguste tunnustamata jätmine ning rahvuslike loodusvarade võimalik otsalõppemine ja loodusalade kadumine kontrollimatu kasutamise tulemusel;

| G. | arvestades, et viimastel nädalatel on konflikt Boliivias teravnenud ning see on kaasa toonud üldstreigi mitmetes piirkondades, näljastreigid, tegevuse peatumise hariduse ja tervise valdkondades ning toonud tänavatele kümneid tuhandeid meeleavaldajaid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et viimastel nädalatel on konflikt Boliivias teravnenud ning see on kaasa toonud üldstreigi mitmetes piirkondades, näljastreigid, tegevuse peatumise hariduse ja tervise valdkondades ning toonud tänavatele kümneid tuhandeid meeleavaldajaid;

| H. | arvestades, et protestilainete tagajärjel teatas president Mesas Rahvuskongressile oma tagasiastumisest ja kutsus meeleavaldustes osalevaid ühiskonnakihte lubama parlamendil tööd jätkata, et pidada nõu ja otsustada riigi tulevikku üle, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et protestilainete tagajärjel teatas president Mesas Rahvuskongressile oma tagasiastumisest ja kutsus meeleavaldustes osalevaid ühiskonnakihte lubama parlamendil tööd jätkata, et pidada nõu ja otsustada riigi tulevikku üle,

| 1. | rõhutab oma kindlat toetust Boliivia demokraatlikule süsteemile, õigusriigile ja põhiseaduslikule korrale ning loodab, et president Mesa tagasiastumine ei põhjusta võimuvaakumit, mida võidakse ära kasutada demokraatlikest väärtustest ja õigusriigi põhimõtetest kaugenemise eesmärgil; |
| --- | --- |

1.

rõhutab oma kindlat toetust Boliivia demokraatlikule süsteemile, õigusriigile ja põhiseaduslikule korrale ning loodab, et president Mesa tagasiastumine ei põhjusta võimuvaakumit, mida võidakse ära kasutada demokraatlikest väärtustest ja õigusriigi põhimõtetest kaugenemise eesmärgil;

| 2. | avaldab muret Boliivias jätkuvalt asetleidvate poliitiliste ja ühiskondlike sündmuste üle, seda eriti täidesaatva ja seadusandliku võimu keskuses La Pazis; |
| --- | --- |

2.

avaldab muret Boliivias jätkuvalt asetleidvate poliitiliste ja ühiskondlike sündmuste üle, seda eriti täidesaatva ja seadusandliku võimu keskuses La Pazis;

| 3. | avaldab lootust, et Boliivia ühiskonnas jõutakse sellisele kokkuleppele, mis viiks riigi loodusvarade ja eelkõige energiavarude kasutamiseni viisil, mis tagaks ühiskonna arengu ja kodanike sotsiaalse heaolu; |
| --- | --- |

3.

avaldab lootust, et Boliivia ühiskonnas jõutakse sellisele kokkuleppele, mis viiks riigi loodusvarade ja eelkõige energiavarude kasutamiseni viisil, mis tagaks ühiskonna arengu ja kodanike sotsiaalse heaolu;

| 4. | kutsub üles tegema pidevaid jõupingutusi demokraatia süvendamiseks ja laiendamiseks Boliivias ning nõuab tungivalt, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid toetaksid Boliivia demokratiseerimisprotsessi piisaval määral, nii et viimasel oleks võimalik ületada praegused poliitilised ja majanduslikud raskused; |
| --- | --- |

4.

kutsub üles tegema pidevaid jõupingutusi demokraatia süvendamiseks ja laiendamiseks Boliivias ning nõuab tungivalt, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid toetaksid Boliivia demokratiseerimisprotsessi piisaval määral, nii et viimasel oleks võimalik ületada praegused poliitilised ja majanduslikud raskused;

| 5. | avaldab veendumust, et kriisi ületamiseks rahumeelsel teel demokraatlike institutsioonide ja põhiseadusliku korra raames on vaja arendada laiapõhjalist dialoogi; kutsub ühtlasi üles mõõdukusele, et avaneks võimalus konstruktiivse dialoogi tekkeks kõikide ühiskonnakihtide vahel usalduslikus ja mõistvas keskkonnas, mis võimaldaks viia vajalikud ümberkorraldused läbi rahumeelsel moel; |
| --- | --- |

5.

avaldab veendumust, et kriisi ületamiseks rahumeelsel teel demokraatlike institutsioonide ja põhiseadusliku korra raames on vaja arendada laiapõhjalist dialoogi; kutsub ühtlasi üles mõõdukusele, et avaneks võimalus konstruktiivse dialoogi tekkeks kõikide ühiskonnakihtide vahel usalduslikus ja mõistvas keskkonnas, mis võimaldaks viia vajalikud ümberkorraldused läbi rahumeelsel moel;

| 6. | palub saata Boliivia Vabariiki Euroopa Parlamendi delegatsiooni, et uurida tekkinud olukorda kohapeal ja pakkuda välja sobivat abi rahumeelseteks ja demokraatlikeks ümberkorraldusteks ning avaldab valmisolekut osaleda vaatlejana valimistel, juhul kui seda palutakse; |
| --- | --- |

6.

palub saata Boliivia Vabariiki Euroopa Parlamendi delegatsiooni, et uurida tekkinud olukorda kohapeal ja pakkuda välja sobivat abi rahumeelseteks ja demokraatlikeks ümberkorraldusteks ning avaldab valmisolekut osaleda vaatlejana valimistel, juhul kui seda palutakse;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele, Boliivia Vabariigi valitsusele ja Rahvuskongressile ning Ameerika Riikide Organisatsiooni peasekretärile. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele, Boliivia Vabariigi valitsusele ja Rahvuskongressile ning Ameerika Riikide Organisatsiooni peasekretärile.

---

(1)  ELT C 82 E, 1.4.2004, lk 634.

P6_TA(2005)0242

Pressivabadus Alžeerias

Euroopa Parlamendi resolutsioon ajakirjandusvabaduse kohta Alžeerias

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 21. aprillil 2002. aastal Euroopa Liidu Vahemere piirkonna ja Alžeeria vahel allkirjastatud assotsiatsioonilepingut; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. aprillil 2002. aastal Euroopa Liidu Vahemere piirkonna ja Alžeeria vahel allkirjastatud assotsiatsioonilepingut;

| — | võttes arvesse ÜRO Arenguprogrammi (UNDP) raporteid inimarengu kohta Araabia riikides 2002., 2003. ja 2004. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Arenguprogrammi (UNDP) raporteid inimarengu kohta Araabia riikides 2002., 2003. ja 2004. aastal;

| — | võttes arvesse komisjoni 21. mai 2003. aasta teatist pealkirjaga “Anda uus tõuge koostöös Euroopa partneritega inimõiguste ja demokratiseerimise valdkonnas elluviidavale Euroopa Liidu tegevusele” (KOM(2003)0294); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. mai 2003. aasta teatist pealkirjaga “Anda uus tõuge koostöös Euroopa partneritega inimõiguste ja demokratiseerimise valdkonnas elluviidavale Euroopa Liidu tegevusele” (KOM(2003)0294);

| — | võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2003. aasta teatist pealkirjaga “Laienenud Euroopa – Naabruspoliitika: uus raamistik suhetes ida- ja lõunanaabritega” (KOM(2003)0104); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2003. aasta teatist pealkirjaga “Laienenud Euroopa – Naabruspoliitika: uus raamistik suhetes ida- ja lõunanaabritega” (KOM(2003)0104);

| — | võttes arvesse komisjoni 12. aprilli 2005. aasta teatist “Euroopa - Vahemere piirkonna partnerluse kümnes aastapäev: tööprogramm viie järgneva aasta väljakutsetele vastamiseks” (KOM(2005)0139); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. aprilli 2005. aasta teatist “Euroopa - Vahemere piirkonna partnerluse kümnes aastapäev: tööprogramm viie järgneva aasta väljakutsetele vastamiseks” (KOM(2005)0139);

| — | võttes arvesse oma 28. aprilli 2005. aasta resolutsiooni inimõiguste aastaaruande kohta maailmas 2004. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta inimõiguste valdkonnas (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. aprilli 2005. aasta resolutsiooni inimõiguste aastaaruande kohta maailmas 2004. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta inimõiguste valdkonnas (1);

| — | võttes arvesse Euroopa - Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee 15. märtsil 2005. aastal Kairos vastu võetud resolutsiooni majandus ja finantsküsimuste ning sotsiaalküsimuste ja hariduse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa - Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee 15. märtsil 2005. aastal Kairos vastu võetud resolutsiooni majandus ja finantsküsimuste ning sotsiaalküsimuste ja hariduse kohta;

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Alžeeria kohta, eriti 10. oktoobri 2002. aasta resolutsiooni Alžeeriaga assotsiatsioonilepingu sõlmimise kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Alžeeria kohta, eriti 10. oktoobri 2002. aasta resolutsiooni Alžeeriaga assotsiatsioonilepingu sõlmimise kohta (2);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et Euroopa Vahemere piirkonna partnerlus näeb eelkõige ette inimõiguste, põhivabaduste ja demokraatia põhimõtetel rajaneva rahu ja stabiilsuse vööndi loomise; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Vahemere piirkonna partnerlus näeb eelkõige ette inimõiguste, põhivabaduste ja demokraatia põhimõtetel rajaneva rahu ja stabiilsuse vööndi loomise;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu ülesanne on edendada demokraatiat, head haldust ja õigusriigi põhimõtteid, samuti kaitsta kõiki inimõigusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu ülesanne on edendada demokraatiat, head haldust ja õigusriigi põhimõtteid, samuti kaitsta kõiki inimõigusi;

| C. | tuletades meelde kohustusi, mille Alžeeria valitsus võttis Barcelona deklaratsiooni raames Euroopa Vahemere piirkonna konverentsil 27. ja 28. novembril 1995. aastal; |
| --- | --- |

C.

tuletades meelde kohustusi, mille Alžeeria valitsus võttis Barcelona deklaratsiooni raames Euroopa Vahemere piirkonna konverentsil 27. ja 28. novembril 1995. aastal;

| D. | arvestades, et vastavalt eespool nimetatud assotsiatsioonilepingu artiklile 2 lähtutakse lepinguosaliste sise- ja välispoliitikas demokraatia põhimõtetest ja põhiõiguste austamisest ning see moodustab lepingu olulise osa; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vastavalt eespool nimetatud assotsiatsioonilepingu artiklile 2 lähtutakse lepinguosaliste sise- ja välispoliitikas demokraatia põhimõtetest ja põhiõiguste austamisest ning see moodustab lepingu olulise osa;

| E. | tuletades meelde, et televisioon, raadio ja trükisektor on Alžeerias riigi monopol; |
| --- | --- |

E.

tuletades meelde, et televisioon, raadio ja trükisektor on Alžeerias riigi monopol;

| F. | tundes muret seoses ajakirjandusvabadusega pärast 2001. aasta mais vastu võetud Alžeeria kriminaalkoodeksi reformi ja eelkõige sätete pärast, mis näevad ette suuri trahve ja vanglakaristusi laimamise eest; |
| --- | --- |

F.

tundes muret seoses ajakirjandusvabadusega pärast 2001. aasta mais vastu võetud Alžeeria kriminaalkoodeksi reformi ja eelkõige sätete pärast, mis näevad ette suuri trahve ja vanglakaristusi laimamise eest;

| G. | arvestades, et praegu on käimas arvukad kohtuprotsessid ajakirjandust reguleerivate seaduste rikkumise asjus prantsuskeelsete eraõiguslike päevalehtede Le Matin, Liberté, Le soir d'Algérie ja El Watan ajakirjanike vastu, ning eelkõige tundes muret seoses Farid Alilatile, Fouad Boughanemile, Hakim Laâlamile, Abla Chérifile, Hassane Zerroukyle, Youssef Rezzougile, Yasmine Ferroukhile ka Hafnaoui Ghoulile mõistetud vanglakaristustega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et praegu on käimas arvukad kohtuprotsessid ajakirjandust reguleerivate seaduste rikkumise asjus prantsuskeelsete eraõiguslike päevalehtede Le Matin, Liberté, Le soir d'Algérie ja El Watan ajakirjanike vastu, ning eelkõige tundes muret seoses Farid Alilatile, Fouad Boughanemile, Hakim Laâlamile, Abla Chérifile, Hassane Zerroukyle, Youssef Rezzougile, Yasmine Ferroukhile ka Hafnaoui Ghoulile mõistetud vanglakaristustega;

| H. | tuletades meelde, et ajalehe Le Matin direktorile Mohamed Benchicou'le mõisteti 14. juunil 2004. aastal valuutavahetust ja kapitali liikumist reguleeriva seaduse rikkumise eest kaks aastat vanglakaristust kinnises vanglas ning tema ajalehe suhtes algatati 2004. aasta juunis likvideerimismenetlus; arvestades, et Alžeeria kohtuvõimud lükkasid tema tervislikel põhjustel vabastamise taotluse 20. aprillil 2005. aastal tagasi, samas kui tema tervislik seisund on tõsiselt halvenenud; tuletades meelde ka ajakirjandusgrupi Er-raï Elâm direktori Ahmed Benaoumi süüdimõistmist ja kinnipidamist alates 28. juunist 2004. aastast; |
| --- | --- |

H.

tuletades meelde, et ajalehe Le Matin direktorile Mohamed Benchicou'le mõisteti 14. juunil 2004. aastal valuutavahetust ja kapitali liikumist reguleeriva seaduse rikkumise eest kaks aastat vanglakaristust kinnises vanglas ning tema ajalehe suhtes algatati 2004. aasta juunis likvideerimismenetlus; arvestades, et Alžeeria kohtuvõimud lükkasid tema tervislikel põhjustel vabastamise taotluse 20. aprillil 2005. aastal tagasi, samas kui tema tervislik seisund on tõsiselt halvenenud; tuletades meelde ka ajakirjandusgrupi Er-raï Elâm direktori Ahmed Benaoumi süüdimõistmist ja kinnipidamist alates 28. juunist 2004. aastast;

| I. | arvestades, et siiani on jõus erakorralise seisukorra väljakuulutamine 9. veebruaril 1992. aastal, samuti kõik sellest tulenevad korraldused ja seadusandlikud tekstid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et siiani on jõus erakorralise seisukorra väljakuulutamine 9. veebruaril 1992. aastal, samuti kõik sellest tulenevad korraldused ja seadusandlikud tekstid;

| J. | arvestades, et pluralistliku teabe ja sõltumatu meedia tugevdamisele suunatud projekte Alžeerias rahastatakse praegu vastavalt Euroopa Demokraatia ja Inimõiguste Algatusele (EIDHR), |
| --- | --- |

J.

arvestades, et pluralistliku teabe ja sõltumatu meedia tugevdamisele suunatud projekte Alžeerias rahastatakse praegu vastavalt Euroopa Demokraatia ja Inimõiguste Algatusele (EIDHR),

| 1. | tervitab ELi-Alžeeria eespool nimetatud assotsiatsioonilepingu ratifitseerimist Alžeeria parlamendis ja loodab, et lepingu jõustumisel on võimalik alustada Alžeeriaga poliitilist dialoogi assotsiatsiooninõukogu kaudu; |
| --- | --- |

1.

tervitab ELi-Alžeeria eespool nimetatud assotsiatsioonilepingu ratifitseerimist Alžeeria parlamendis ja loodab, et lepingu jõustumisel on võimalik alustada Alžeeriaga poliitilist dialoogi assotsiatsiooninõukogu kaudu;

| 2. | rõhutab Euroopa - Vahemere piirkonna naabruspoliitika ja selle tegevuskavade tähtsust demokraatia, õigusriigi põhimõtete ja inimõiguste, eriti ajakirjandusvabaduse austamise tugevdamisel, mida tuleb nimetatud tegevuskavade väljatöötamisel tõsiselt arvesse võtta; |
| --- | --- |

2.

rõhutab Euroopa - Vahemere piirkonna naabruspoliitika ja selle tegevuskavade tähtsust demokraatia, õigusriigi põhimõtete ja inimõiguste, eriti ajakirjandusvabaduse austamise tugevdamisel, mida tuleb nimetatud tegevuskavade väljatöötamisel tõsiselt arvesse võtta;

| 3. | on seisukohal, et Alžeeria 2001. aasta mai kriminaalkoodeksi sätted, mis näevad ette vanglakaristusi presidendi, parlamendi või muude avaliku võimu institutsioonide või organite laimamise eest, takistavad Alžeerias ajakirjanikuna tegutsemist; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et Alžeeria 2001. aasta mai kriminaalkoodeksi sätted, mis näevad ette vanglakaristusi presidendi, parlamendi või muude avaliku võimu institutsioonide või organite laimamise eest, takistavad Alžeerias ajakirjanikuna tegutsemist;

| 4. | palub tungivalt Alžeeria ametivõime võtta vastu ja rakendada viivitamatult seadusandlikke meetmeid, mis tagavad põhiõiguste suurema austamise ja eriti ajakirjandusvabaduse täieliku austamise kooskõlas rahvusvaheliste kokkulepete ja paktidega, millega Alžeeria on ühinenud; nõuab sellega seoses ajakirjandust reguleerivate seaduste rikkumiste täielikku dekriminaliseerimist; |
| --- | --- |

4.

palub tungivalt Alžeeria ametivõime võtta vastu ja rakendada viivitamatult seadusandlikke meetmeid, mis tagavad põhiõiguste suurema austamise ja eriti ajakirjandusvabaduse täieliku austamise kooskõlas rahvusvaheliste kokkulepete ja paktidega, millega Alžeeria on ühinenud; nõuab sellega seoses ajakirjandust reguleerivate seaduste rikkumiste täielikku dekriminaliseerimist;

| 5. | nõuab Alžeeria võimudelt nende ajakirjanike viivitamatut vabastamist, kellele on määratud vanglakaristus laimamise eest, samuti Alžeeria erameedia kohtuliku tagakiusamise lõpetamist arvamuse avaldamise eest ja Alžeeria erameedia vastaste kohtumenetluste lõpetamist; |
| --- | --- |

5.

nõuab Alžeeria võimudelt nende ajakirjanike viivitamatut vabastamist, kellele on määratud vanglakaristus laimamise eest, samuti Alžeeria erameedia kohtuliku tagakiusamise lõpetamist arvamuse avaldamise eest ja Alžeeria erameedia vastaste kohtumenetluste lõpetamist;

| 6. | on seisukohal, et erakorralise seisukorra tühistamine aitaks kaasa õigusriigi arengule ja assotsiatsioonilepingu artikli 2 sätete täitmisele; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et erakorralise seisukorra tühistamine aitaks kaasa õigusriigi arengule ja assotsiatsioonilepingu artikli 2 sätete täitmisele;

| 7. | palub nõukogul ja komisjonil rakendada selgeid mehhanisme artikli 2 täitmise regulaarseks hindamiseks kõikide assotsiatsioonilepingu osaliste ning Euroopa Parlamendi, Rahvusassamblee ja Alžeeria kodanikuühiskonna poolt; |
| --- | --- |

7.

palub nõukogul ja komisjonil rakendada selgeid mehhanisme artikli 2 täitmise regulaarseks hindamiseks kõikide assotsiatsioonilepingu osaliste ning Euroopa Parlamendi, Rahvusassamblee ja Alžeeria kodanikuühiskonna poolt;

| 8. | palub eesistujariigil Suurbritannial kutsuda kokku ELi-Alžeeria assotsiatsiooninõukogu, et alustada poliitilist dialoogi Alžeeriaga, ning kanda ajakirjandusvabaduse küsimus selle kohtumise päevakorda; |
| --- | --- |

8.

palub eesistujariigil Suurbritannial kutsuda kokku ELi-Alžeeria assotsiatsiooninõukogu, et alustada poliitilist dialoogi Alžeeriaga, ning kanda ajakirjandusvabaduse küsimus selle kohtumise päevakorda;

| 9. | palub komisjonil jätkata Alžeeria sõltumatu meedia tugevdamisele ja pluralistliku teabe arengule suunatud programmide edendamist EIDHR-i kaudu; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil jätkata Alžeeria sõltumatu meedia tugevdamisele ja pluralistliku teabe arengule suunatud programmide edendamist EIDHR-i kaudu;

| 10. | nõuab, et ajakirjandusvabaduse küsimust käsitletaks parlamentidevahelise delegatsiooni Magribi riikidega suhtlemiseks järgmisel koosolekul; |
| --- | --- |

10.

nõuab, et ajakirjandusvabaduse küsimust käsitletaks parlamentidevahelise delegatsiooni Magribi riikidega suhtlemiseks järgmisel koosolekul;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, nõukogu peasekretäri ja ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Javier Solana isiklikule esindajale inimõiguste alal, komisjonile ning Alžeeria valitsusele ja Rahvusassambleele. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, nõukogu peasekretäri ja ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Javier Solana isiklikule esindajale inimõiguste alal, komisjonile ning Alžeeria valitsusele ja Rahvusassambleele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0150.

(2)  ELT C 279 E, 20.11.2003, lk 115.

P6_TA(2005)0243

Aserbaidžaan

Euroopa Parlamendi resolutsioon Aserbaidžaani kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma eelmisi resolutsioone Aserbaidžaani ja Lõuna-Kaukaasia kohta, eriti oma 26. veebruari 2004. aasta soovitust nõukogule ELi Lõuna-Kaukaasia poliitika kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma eelmisi resolutsioone Aserbaidžaani ja Lõuna-Kaukaasia kohta, eriti oma 26. veebruari 2004. aasta soovitust nõukogule ELi Lõuna-Kaukaasia poliitika kohta (1);

| — | võttes arvesse 20. novembri 2003. aasta resolutsiooni “Suurem Euroopa – naabrus: uus raamistik suheteks meie ida- ja lõunapoolsete naabritega” (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. novembri 2003. aasta resolutsiooni “Suurem Euroopa – naabrus: uus raamistik suheteks meie ida- ja lõunapoolsete naabritega” (2);

| — | võttes arvesse Aserbaidžaaniga sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingut, mis jõustus 1. juulil 1999 ning milles rõhutatakse demokraatia, rahvusvahelise õiguse põhimõtete ning inimõiguste austamise tähtsust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aserbaidžaaniga sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingut, mis jõustus 1. juulil 1999 ning milles rõhutatakse demokraatia, rahvusvahelise õiguse põhimõtete ning inimõiguste austamise tähtsust;

| — | võttes arvesse komisjoni 2. märtsi 2005. aasta aruannet Aserbaidžaani kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. märtsi 2005. aasta aruannet Aserbaidžaani kohta;

| — | võttes arvesse ELi üldasjade ja välissuhete nõukogu 25. ja 26. aprilli 2005. aasta järeldusi ning ELi eesistujariigi 24. mai 2005. aasta avaldust Bakuus toimunud sündmuste kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi üldasjade ja välissuhete nõukogu 25. ja 26. aprilli 2005. aasta järeldusi ning ELi eesistujariigi 24. mai 2005. aasta avaldust Bakuus toimunud sündmuste kohta;

| — | võttes arvesse Veneetsia Komisjoni ja OSCE/ODIHRi 1. juuni 2005. aasta ühissoovitusi Aserbaidžaani valmisseadustiku ja valimiskorralduse kohta ning OSCE 4. veebruari 2005. aasta raportit kohtuprotsesside seire kohta Aserbaidžaanis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Veneetsia Komisjoni ja OSCE/ODIHRi 1. juuni 2005. aasta ühissoovitusi Aserbaidžaani valmisseadustiku ja valimiskorralduse kohta ning OSCE 4. veebruari 2005. aasta raportit kohtuprotsesside seire kohta Aserbaidžaanis;

| — | võttes arvesse 18.–19. aprillil 2005. aastal Bakuus toimunud ELi-Aserbaidžaani parlamentaarse koostöökomisjoni 6. kohtumise soovitusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18.–19. aprillil 2005. aastal Bakuus toimunud ELi-Aserbaidžaani parlamentaarse koostöökomisjoni 6. kohtumise soovitusi;

| — | võttes arvesse Aserbaidžaani kaasamist Euroopa naabruspoliitikasse ning otsust rakendada tegevuskavad kolme Lõuna-Kaukaasia riigi jaoks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aserbaidžaani kaasamist Euroopa naabruspoliitikasse ning otsust rakendada tegevuskavad kolme Lõuna-Kaukaasia riigi jaoks;

| — | võttes arvesse Aserbaidžaani Euroopa Nõukogu liikmestaatust, Euroopa inimõiguste konventsiooni ning Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee mitmeid resolutsioone olukorra kohta Aserbaidžaanis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aserbaidžaani Euroopa Nõukogu liikmestaatust, Euroopa inimõiguste konventsiooni ning Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee mitmeid resolutsioone olukorra kohta Aserbaidžaanis;

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning eelkõige selle artikleid 19 ja 21, milles tagatakse sõnavabadus ja rahumeelse kogunemise vabadus; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning eelkõige selle artikleid 19 ja 21, milles tagatakse sõnavabadus ja rahumeelse kogunemise vabadus;

| — | võttes arvesse ELi eesistujariigi 19. mai 2005. aasta avaldust, milles tervitatakse president Ilham Alijevi dekreeti Aserbaidžaani valimiskorralduse parandamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi eesistujariigi 19. mai 2005. aasta avaldust, milles tervitatakse president Ilham Alijevi dekreeti Aserbaidžaani valimiskorralduse parandamise kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et Bakuu linnapea keelas opositsioonierakondadel 21. mail 2005 Bakuus rahvakogunemist korraldada, mis on vastuolus presidendi 12. mai 2005. aasta dekreediga, milles kästi kohalikel ametiasutustel poliitilisi kogunemisi lubada ja neile sobivad toimumispaigad leida; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Bakuu linnapea keelas opositsioonierakondadel 21. mail 2005 Bakuus rahvakogunemist korraldada, mis on vastuolus presidendi 12. mai 2005. aasta dekreediga, milles kästi kohalikel ametiasutustel poliitilisi kogunemisi lubada ja neile sobivad toimumispaigad leida;

| B. | arvestades, et opositsiooni katse 21. mail 2005. aastal Bakuus rahvakogunemist korraldada lõppes kogunemisel osalenud ajakirjanike ja eraisikute vastu suunatud vägivalla ja politsei jõhkrutsemisega ning paljud kogunemisel osalenud võeti mitmeks päevaks vahi alla; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et opositsiooni katse 21. mail 2005. aastal Bakuus rahvakogunemist korraldada lõppes kogunemisel osalenud ajakirjanike ja eraisikute vastu suunatud vägivalla ja politsei jõhkrutsemisega ning paljud kogunemisel osalenud võeti mitmeks päevaks vahi alla;

| C. | arvestades, et 31. mail 2005. aastal vahistasid Aserbaidžaani ametivõimud lendlehtede levitamise eest kümneid noori aktiviste; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 31. mail 2005. aastal vahistasid Aserbaidžaani ametivõimud lendlehtede levitamise eest kümneid noori aktiviste;

| D. | arvestades, et 4. juunil 2005, pärast kokkuleppe saavutamist ametiasutustega, toimus Bakuus uus, vahejuhtumiteta opositsiooni meeleavaldus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 4. juunil 2005, pärast kokkuleppe saavutamist ametiasutustega, toimus Bakuus uus, vahejuhtumiteta opositsiooni meeleavaldus;

| E. | arvestades, et ELi esindajad on väljendanud muret meeleavaldajate ja opositsioonijuhtide vahistamise pärast, kui need kasutasid oma kogunemisvabadust, mis on hädavajalik vabadus igas demokraatlikus ühiskonnas, kuna see võimaldab väljendada poliitilisi vaateid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi esindajad on väljendanud muret meeleavaldajate ja opositsioonijuhtide vahistamise pärast, kui need kasutasid oma kogunemisvabadust, mis on hädavajalik vabadus igas demokraatlikus ühiskonnas, kuna see võimaldab väljendada poliitilisi vaateid;

| F. | arvestades, et see pole esimene kord, kui ametivõimud on opositsiooni allasurumiseks ülemäära jõudu kasutanud; oktoobris 2003, laialdaselt kritiseeritud presidendivalimistega seotud rahutuste järel, võeti seitse opositsiooni esindajat vahi alla ja neile määrati 5-aastane vanglakaristus, kuid hiljem anti neile armu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et see pole esimene kord, kui ametivõimud on opositsiooni allasurumiseks ülemäära jõudu kasutanud; oktoobris 2003, laialdaselt kritiseeritud presidendivalimistega seotud rahutuste järel, võeti seitse opositsiooni esindajat vahi alla ja neile määrati 5-aastane vanglakaristus, kuid hiljem anti neile armu;

| G. | arvestades, et OSCE järeldustes 2004. aasta detsembri kohalike valimiste kohta tõdeti, et valimised “ei vastanud kaugeltki kõigile demokraatlike valimiste rahvusvahelistele standarditele”, ehkki valimised hinnati üldiselt aktsepteeritavaks ning täheldati ka mõningaid tehnilist laadi edusamme, võrreldes 2003. aasta presidendivalimistega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et OSCE järeldustes 2004. aasta detsembri kohalike valimiste kohta tõdeti, et valimised “ei vastanud kaugeltki kõigile demokraatlike valimiste rahvusvahelistele standarditele”, ehkki valimised hinnati üldiselt aktsepteeritavaks ning täheldati ka mõningaid tehnilist laadi edusamme, võrreldes 2003. aasta presidendivalimistega;

| H. | arvestades, et 2005. aasta novembris toimuvaid parlamendivalimisi silmas pidades väljastas president Ilham Alijev 12. mail 2005 määruse “Valimiskorralduse parandamise kohta Aserbaidžaani Vabariigis”; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2005. aasta novembris toimuvaid parlamendivalimisi silmas pidades väljastas president Ilham Alijev 12. mail 2005 määruse “Valimiskorralduse parandamise kohta Aserbaidžaani Vabariigis”;

| I. | arvestades, et kohtuprotsesside seiret Aserbaidžaanis käsitleva OSCE raporti järeldused näitavad, et teatud olulistes küsimustes ei vasta kohtuprotsessid Aserbaidžaanis kehtivatele juriidilistele nõuetele ega Aserbaidžaani rahvusvahelistele kohustustele inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgmise osas; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kohtuprotsesside seiret Aserbaidžaanis käsitleva OSCE raporti järeldused näitavad, et teatud olulistes küsimustes ei vasta kohtuprotsessid Aserbaidžaanis kehtivatele juriidilistele nõuetele ega Aserbaidžaani rahvusvahelistele kohustustele inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgmise osas;

| J. | arvestades, et ajakirjanikud on kogenud ajakirjandusvabaduse ulatuse pidevat ja häirivat vähenemist riigis; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ajakirjanikud on kogenud ajakirjandusvabaduse ulatuse pidevat ja häirivat vähenemist riigis;

| K. | võttes arvesse üldist rasket sotsiaalset ja poliitilist olukorda, mis on seotud lahendamata Mägi-Karabahhi konfliktiga, mis on toonud riigile kaasa suuri probleeme pagulaste ja ümberasustatutega seoses, |
| --- | --- |

K.

võttes arvesse üldist rasket sotsiaalset ja poliitilist olukorda, mis on seotud lahendamata Mägi-Karabahhi konfliktiga, mis on toonud riigile kaasa suuri probleeme pagulaste ja ümberasustatutega seoses,

| 1. | avaldab kahetsust Bakuu linnapea otsuse üle keelata opositsioonil 21. mail 2005 rahvakogunemist korraldada ning mõistab kindlalt hukka politsei ülemäärase jõukasutamise opositsiooni liikmete ja noorteliikumise aktivistide vastu, kes kasutasid oma õigust sõnavabadusele ja rahumeelsele kogunemisele; |
| --- | --- |

1.

avaldab kahetsust Bakuu linnapea otsuse üle keelata opositsioonil 21. mail 2005 rahvakogunemist korraldada ning mõistab kindlalt hukka politsei ülemäärase jõukasutamise opositsiooni liikmete ja noorteliikumise aktivistide vastu, kes kasutasid oma õigust sõnavabadusele ja rahumeelsele kogunemisele;

| 2. | märgib, et opositsiooniaktivistide vahistamine ja kinnipidamine oli poliitiline otsus, väljendab heameelt kõigi vahistatute vabastamise üle ning nõuab nende sündmuste, samuti politsei vastutuse põhjalikku uurimist; |
| --- | --- |

2.

märgib, et opositsiooniaktivistide vahistamine ja kinnipidamine oli poliitiline otsus, väljendab heameelt kõigi vahistatute vabastamise üle ning nõuab nende sündmuste, samuti politsei vastutuse põhjalikku uurimist;

| 3. | mõistab kindlalt hukka ajakirjanik Elmar Huseinovi tapmise käesoleva aasta märtsis ning kinnitab oma toetust pluralismile, demokraatiale ja õigusriigi põhimõtetele; kutsub ametiasutusi üles tegema kõik endast oleneva, et süüdlased vastutusele võtta; nõuab tungivalt, et valitsus kaotaks ajakirjandusele seatud piirangud, lõpetaks valitsust kritiseerida söandavate ajakirjanike tagakiusamise, ähvardamise ja kinnipidamise ning kaitseks oma kohustusi täitvate ajakirjanike isiklikku julgeolekut ja ametialast sõltumatust; |
| --- | --- |

3.

mõistab kindlalt hukka ajakirjanik Elmar Huseinovi tapmise käesoleva aasta märtsis ning kinnitab oma toetust pluralismile, demokraatiale ja õigusriigi põhimõtetele; kutsub ametiasutusi üles tegema kõik endast oleneva, et süüdlased vastutusele võtta; nõuab tungivalt, et valitsus kaotaks ajakirjandusele seatud piirangud, lõpetaks valitsust kritiseerida söandavate ajakirjanike tagakiusamise, ähvardamise ja kinnipidamise ning kaitseks oma kohustusi täitvate ajakirjanike isiklikku julgeolekut ja ametialast sõltumatust;

| 4. | nõuab tungivalt, et Aserbaidžaan kindlustaks kohtunike sõltumatuse ning tagaks vahi all olevatele isikutele sünnipärased ja võõrandamatud põhiõigused; kutsub ametiasutusi üles astuma samme kohtuprotsessides täheldatud puuduste kõrvaldamiseks ning nõuab tungivalt, et valitsus järgiks sellega seoses Euroopa Nõukogu soovitusi poliitvangide kohtlemiseks, kui on esitatud laiaulatuslikke ja usaldusväärseid väiteid piinamise ja väärkohtlemise kohta; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et Aserbaidžaan kindlustaks kohtunike sõltumatuse ning tagaks vahi all olevatele isikutele sünnipärased ja võõrandamatud põhiõigused; kutsub ametiasutusi üles astuma samme kohtuprotsessides täheldatud puuduste kõrvaldamiseks ning nõuab tungivalt, et valitsus järgiks sellega seoses Euroopa Nõukogu soovitusi poliitvangide kohtlemiseks, kui on esitatud laiaulatuslikke ja usaldusväärseid väiteid piinamise ja väärkohtlemise kohta;

| 5. | väljendab heameelt, et Aserbaidžaani ametivõimud otsustasid anda armu 114 inimesele, kes vangistati seoses 2003. aasta presidendivalimistele järgnenud rahutustega, teiste seas neile, kes olid Euroopa Nõukogu hinnangul poliitvangud, samuti seitsmele opositsioonijuhile, kes mõisteti süüdi massimeeleavalduses osalemise eest; on seisukohal, et see võib olla positiivne samm Aserbaidžaanis poliitilise pluralismi rajamise suunas, ning nõuab ülejäänud poliitvangide vabastamist; |
| --- | --- |

5.

väljendab heameelt, et Aserbaidžaani ametivõimud otsustasid anda armu 114 inimesele, kes vangistati seoses 2003. aasta presidendivalimistele järgnenud rahutustega, teiste seas neile, kes olid Euroopa Nõukogu hinnangul poliitvangud, samuti seitsmele opositsioonijuhile, kes mõisteti süüdi massimeeleavalduses osalemise eest; on seisukohal, et see võib olla positiivne samm Aserbaidžaanis poliitilise pluralismi rajamise suunas, ning nõuab ülejäänud poliitvangide vabastamist;

| 6. | väljendab heameelt presidendi dekreedi üle, milles tehakse täitevvõimule ülesandeks tagada kogunemisvabadus, täpsete valijanimekirjade koostamine, kõigi kandidaatide võrdne ligipääs massimeediale ning inimeste poliitiliste veendumuste eest tagakiusamise lõpetamine; kutsub ametiasutusi üles tagama selle dekreedi täielik rakendamine ja täiendavate reformide elluviimine kõigil tasanditel kooskõlas rahvusvaheliste standarditega; |
| --- | --- |

6.

väljendab heameelt presidendi dekreedi üle, milles tehakse täitevvõimule ülesandeks tagada kogunemisvabadus, täpsete valijanimekirjade koostamine, kõigi kandidaatide võrdne ligipääs massimeediale ning inimeste poliitiliste veendumuste eest tagakiusamise lõpetamine; kutsub ametiasutusi üles tagama selle dekreedi täielik rakendamine ja täiendavate reformide elluviimine kõigil tasanditel kooskõlas rahvusvaheliste standarditega;

| 7. | kutsub valitsust üles tagama, et eelseisvad parlamendivalimised 2005. aasta novembris oleksid vabad ja õiglased ning et opositsiooniaktivistid ega kandidaadid ei peaks kannatama represseerimist mis tahes kujul või vormis; |
| --- | --- |

7.

kutsub valitsust üles tagama, et eelseisvad parlamendivalimised 2005. aasta novembris oleksid vabad ja õiglased ning et opositsiooniaktivistid ega kandidaadid ei peaks kannatama represseerimist mis tahes kujul või vormis;

| 8. | nõuab uusi jõupingutusi kõigilt osalistelt valitseva erakonna ja opositsioonierakondade ümarlauavestlustel, mille sihiks on tugevdada usku valimisprotsessi ning viia pettuse oht miinimumini; |
| --- | --- |

8.

nõuab uusi jõupingutusi kõigilt osalistelt valitseva erakonna ja opositsioonierakondade ümarlauavestlustel, mille sihiks on tugevdada usku valimisprotsessi ning viia pettuse oht miinimumini;

| 9. | nõuab, et valimiste ajal oleks riigis piisav hulk rahvusvahelisi vaatlejaid, sh Euroopa Parlamendi delegatsioon; |
| --- | --- |

9.

nõuab, et valimiste ajal oleks riigis piisav hulk rahvusvahelisi vaatlejaid, sh Euroopa Parlamendi delegatsioon;

| 10. | on seisukohal, et Aserbaidžaani käsitlev tegevuskava peaks olema keskendunud tõelise demokraatia arendamisele ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamisele; nõuab tungivalt, et komisjon kooskõlastaks sellega seoses oma tegevust Euroopa Nõukoguga ning teeks kõik, et toetada ja arendada Aserbaidžaani nõrka kodanikuühiskonda; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et Aserbaidžaani käsitlev tegevuskava peaks olema keskendunud tõelise demokraatia arendamisele ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamisele; nõuab tungivalt, et komisjon kooskõlastaks sellega seoses oma tegevust Euroopa Nõukoguga ning teeks kõik, et toetada ja arendada Aserbaidžaani nõrka kodanikuühiskonda;

| 11. | toetab jätkuvat dialoogi Aserbaidžaani valitsuse ning OSCE/ODIHRi ja Euroopa Nõukogu Veneetsia Komisjoni vahel ning väljendab heameelt ODIHRi juunis toimunud vajaduste hindamismissiooni raporti üle; |
| --- | --- |

11.

toetab jätkuvat dialoogi Aserbaidžaani valitsuse ning OSCE/ODIHRi ja Euroopa Nõukogu Veneetsia Komisjoni vahel ning väljendab heameelt ODIHRi juunis toimunud vajaduste hindamismissiooni raporti üle;

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele, Aserbaidžaani Vabariigi presidendile, valitsusele ja parlamendile ning OSCE ja Euroopa Nõukogu Parlamentaarsetele Assambleedele. |
| --- | --- |

12.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele, Aserbaidžaani Vabariigi presidendile, valitsusele ja parlamendile ning OSCE ja Euroopa Nõukogu Parlamentaarsetele Assambleedele.

---

(1)  ELT C 98 E, 23.4.2004, lk 193.

(2)  ELT C 87 E, 7.4.2004, lk 506.

P6_TA(2005)0244

Sotsiaalne hõlvamine uutes liikmesriikides

Euroopa Parlamendi resolutsioon sotsiaalse hõlvamise kohta uutes liikmesriikides (2004/2210(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni töödokumenti sotsiaalse hõlvamise kohta uutes liikmesriikides (SEK(2004)0848); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni töödokumenti sotsiaalse hõlvamise kohta uutes liikmesriikides (SEK(2004)0848);

| — | võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingu artikleid I-3 ja III-117 (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingu artikleid I-3 ja III-117 (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikke komisjoni arvamust (A6-0125/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikke komisjoni arvamust (A6-0125/2005),

| A. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu Lissabonis märtsis 2000, Nice'is detsembris 2000 ja Stockholmis märtsis 2001 toimunud kohtumistel võtsid liikmesriigid kohustuse edendada avatud koordineerimismenetluse abil tööhõive kvaliteeti ja edasist arengut, et vähendada vaesust ja sotsiaalset tõrjutust ning suurendada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu Lissabonis märtsis 2000, Nice'is detsembris 2000 ja Stockholmis märtsis 2001 toimunud kohtumistel võtsid liikmesriigid kohustuse edendada avatud koordineerimismenetluse abil tööhõive kvaliteeti ja edasist arengut, et vähendada vaesust ja sotsiaalset tõrjutust ning suurendada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust;

| B. | arvestades, et valitsusvälised organisatsioonid mängivad tähelepanuväärset rolli sotsiaalse hõlvamisega seotud probleemide kindlakstegemisel ja nendest üldsuse teavitamisel, koostades ja efektiivselt rakendades üldsuse teadlikustamisprogramme; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et valitsusvälised organisatsioonid mängivad tähelepanuväärset rolli sotsiaalse hõlvamisega seotud probleemide kindlakstegemisel ja nendest üldsuse teavitamisel, koostades ja efektiivselt rakendades üldsuse teadlikustamisprogramme;

| C. | arvestades, et ligipääsu võimaldamine tööturule on üks peamisi vahendeid sotsiaalse hõlvamise toetamiseks, ja arvestades, et sotsiaalpartneritel on selles valdkonnas oluline roll, eriti toetades ohualtide elanikkonnarühmade ligipääsu tööturule vastavalt tööhõivesuuniste 2003 seitsmendale juhisele (2); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ligipääsu võimaldamine tööturule on üks peamisi vahendeid sotsiaalse hõlvamise toetamiseks, ja arvestades, et sotsiaalpartneritel on selles valdkonnas oluline roll, eriti toetades ohualtide elanikkonnarühmade ligipääsu tööturule vastavalt tööhõivesuuniste 2003 seitsmendale juhisele (2);

| D. | arvestades, et tööturu sooline jaotus on selline, et uutes liikmesriikides töötavad naised peamiselt madalamapalgalistel töökohtadel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tööturu sooline jaotus on selline, et uutes liikmesriikides töötavad naised peamiselt madalamapalgalistel töökohtadel;

| E. | arvestades, et uutes liikmesriikides tõi üleminek turumajandusele kaasa tähelepanuväärseid struktuurimuutusi tööturul, mille tulemusena töötusest sai sotsiaalse hõlvamise üks kõige tõsisemaid takistusi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et uutes liikmesriikides tõi üleminek turumajandusele kaasa tähelepanuväärseid struktuurimuutusi tööturul, mille tulemusena töötusest sai sotsiaalse hõlvamise üks kõige tõsisemaid takistusi;

| F. | arvestades, et uute liikmesriikide tööpuuduse kõrge taseme üks põhjuseid on tööjõu liikumise puudumine, mis takistab suure tööpuudusega piirkondade töötajatel liikuda sinna piirkonda, kus on tööjõu puudus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et uute liikmesriikide tööpuuduse kõrge taseme üks põhjuseid on tööjõu liikumise puudumine, mis takistab suure tööpuudusega piirkondade töötajatel liikuda sinna piirkonda, kus on tööjõu puudus;

| G. | arvestades, et ilma andmetel põhinevate ELi tasandil ühtlustatud näitajate võrdlemiseta ei ole võimalik hinnata sotsiaalse tõrjutuse probleemi Euroopa Liidu 25-s liikmesriigis, ja arvestades tõsiasjaga, et 10-s liikmesriigis ei ole laiaulatuslikud, globaalsed ja jooksvad andmed veel kättesaadavad; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ilma andmetel põhinevate ELi tasandil ühtlustatud näitajate võrdlemiseta ei ole võimalik hinnata sotsiaalse tõrjutuse probleemi Euroopa Liidu 25-s liikmesriigis, ja arvestades tõsiasjaga, et 10-s liikmesriigis ei ole laiaulatuslikud, globaalsed ja jooksvad andmed veel kättesaadavad;

| H. | arvestades, et eelnimetatud komisjoni töödokumendis sõnastatakse, et seoses sotsiaalse hõlvamisega uutes liikmesriikides seisnevad põhiprobleemid tööhõive madalas tasemes, terviseteenuste ebapiisavuses ja diskrimineerimise all kannatavate vähemuste, eriti mustlaste probleemidega võitlemise ebapiisavates meetmetes; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et eelnimetatud komisjoni töödokumendis sõnastatakse, et seoses sotsiaalse hõlvamisega uutes liikmesriikides seisnevad põhiprobleemid tööhõive madalas tasemes, terviseteenuste ebapiisavuses ja diskrimineerimise all kannatavate vähemuste, eriti mustlaste probleemidega võitlemise ebapiisavates meetmetes;

| I. | arvestades, et uutes liikmesriikides on töötuse kõrval teine tähtis probleem perekondade purunemine ja sellega kaasnev vaesumine, mis viib uue sotsiaalse tõrjutuseni; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et uutes liikmesriikides on töötuse kõrval teine tähtis probleem perekondade purunemine ja sellega kaasnev vaesumine, mis viib uue sotsiaalse tõrjutuseni;

| J. | arvestades, et kõik vähemused on isegi rohkem sotsiaalsest tõrjutusest ohustatud, ja et see on tihedalt seotud asjaoluga, et nende haridust ja koolitust ei toetata siiani nõutavalt; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kõik vähemused on isegi rohkem sotsiaalsest tõrjutusest ohustatud, ja et see on tihedalt seotud asjaoluga, et nende haridust ja koolitust ei toetata siiani nõutavalt;

| K. | arvestades, et uutes liikmesriikides, kus majandusreformid olid ja on tänaseni vajalikud tugeva konkurentsivõimelise majanduse saavutamiseks, on tähtis võidelda sotsiaalse tõrjutusega eriti selliste ohualdiste rühmade seas nagu vanurid, lapsed, vähemused ja puuetega inimesed; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et uutes liikmesriikides, kus majandusreformid olid ja on tänaseni vajalikud tugeva konkurentsivõimelise majanduse saavutamiseks, on tähtis võidelda sotsiaalse tõrjutusega eriti selliste ohualdiste rühmade seas nagu vanurid, lapsed, vähemused ja puuetega inimesed;

| L. | arvestades, et uutes liikmesriikides põhjustab kohaliku omavalitsuse süsteemi rahastamine kasvavalt tõsiseid raskusi, ja et pikemas perspektiivis kahjustab see süsteemi efektiivsust; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et uutes liikmesriikides põhjustab kohaliku omavalitsuse süsteemi rahastamine kasvavalt tõsiseid raskusi, ja et pikemas perspektiivis kahjustab see süsteemi efektiivsust;

| M. | arvestades, et uute liikmesriikide valitsused usaldavad üha rohkem ülesandeid kohalikele omavalitsustele, suutmata samal ajal tagada nõutava lisaeelarve rahastamist, et võimaldada ülesannete täitmist, ja arvestades, et mõnes uues liikmesriigis puuduvad sotsiaalteenuseid reguleerivad asjakohased õigusaktid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et uute liikmesriikide valitsused usaldavad üha rohkem ülesandeid kohalikele omavalitsustele, suutmata samal ajal tagada nõutava lisaeelarve rahastamist, et võimaldada ülesannete täitmist, ja arvestades, et mõnes uues liikmesriigis puuduvad sotsiaalteenuseid reguleerivad asjakohased õigusaktid;

| N. | arvestades, et enamikus uutes liikmesriikides puudub soov kasutada otsustavalt ja laiaulatuslikult kaudseid finantssoodustusi (näiteks valikuline maksu- ja sotsiaalkindlustusmaksuvabastus), et võimaldada sotsiaalse tõrjutuse ohvriks olevatel rühmadel järele jõuda ja tööturule integreeruda; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et enamikus uutes liikmesriikides puudub soov kasutada otsustavalt ja laiaulatuslikult kaudseid finantssoodustusi (näiteks valikuline maksu- ja sotsiaalkindlustusmaksuvabastus), et võimaldada sotsiaalse tõrjutuse ohvriks olevatel rühmadel järele jõuda ja tööturule integreeruda;

| O. | arvestades, et sotsiaalpartneritel on oluline roll sotsiaalses integratsioonis, |
| --- | --- |

O.

arvestades, et sotsiaalpartneritel on oluline roll sotsiaalses integratsioonis,

| 1. | peab vajalikuks sotsiaalse hõlvamise protsessi kiirendamist uutes liikmesriikides ja sel eesmärgil tuleb kättesaadavaid vahendite ulatust suurendada, et parandada põhjalikult naiste, üksikvanemate, uute tööturule sisenejate, eakate, haigete või puudega isikute, puuetega inimeste või vanurite pikaajaliste hooldajate, puudustkannatavate laste või laste, kelle vanematelt on vanemaõigused ära võetud, samuti keelevähemuste, põgenike, mustlaste ja kõigi teiste liidu territooriumil asuvate rahvusvähemuste, unustamata suurte probleemidega inimeste: kodutute ja sõltlaste (alkohoolikud, narkomaanid) olukorda; |
| --- | --- |

1.

peab vajalikuks sotsiaalse hõlvamise protsessi kiirendamist uutes liikmesriikides ja sel eesmärgil tuleb kättesaadavaid vahendite ulatust suurendada, et parandada põhjalikult naiste, üksikvanemate, uute tööturule sisenejate, eakate, haigete või puudega isikute, puuetega inimeste või vanurite pikaajaliste hooldajate, puudustkannatavate laste või laste, kelle vanematelt on vanemaõigused ära võetud, samuti keelevähemuste, põgenike, mustlaste ja kõigi teiste liidu territooriumil asuvate rahvusvähemuste, unustamata suurte probleemidega inimeste: kodutute ja sõltlaste (alkohoolikud, narkomaanid) olukorda;

| 2. | on endiselt seisukohal, et neile, kes ei suuda haiguse, kõrge ea, puude või sobiva töökoha puudumise tõttu elatist teenida, tuleb sotsiaalkindlustuse kaudu võimaldada rahuldav sissetulek, võttes elatustaset senisest suuremal määral arvesse; peab vajalikuks toetused sellisel tasemel, mis võimaldaks sotsiaalsete riskide ilmnedes siiski vaesust ära hoida; usub, et raskuste puhul antav abi peaks kaotama vaesuse põhjused ja ennetama pikaaegset sõltuvust toetustest; |
| --- | --- |

2.

on endiselt seisukohal, et neile, kes ei suuda haiguse, kõrge ea, puude või sobiva töökoha puudumise tõttu elatist teenida, tuleb sotsiaalkindlustuse kaudu võimaldada rahuldav sissetulek, võttes elatustaset senisest suuremal määral arvesse; peab vajalikuks toetused sellisel tasemel, mis võimaldaks sotsiaalsete riskide ilmnedes siiski vaesust ära hoida; usub, et raskuste puhul antav abi peaks kaotama vaesuse põhjused ja ennetama pikaaegset sõltuvust toetustest;

| 3. | kutsub liikmesriike üles pöörama suuremat tähelepanu sotsiaalteenuste valdkonda käsitlevatele õigusaktidele, eriti seoses sekkumisega, ja julgustama rühmade hõlvamist sotsiaalmajandusse, mille arengut peaks toetama Euroopa Sotsiaalfondi ja teiste struktuurfondide eesmärgipärase kasutuse kaudu; |
| --- | --- |

3.

kutsub liikmesriike üles pöörama suuremat tähelepanu sotsiaalteenuste valdkonda käsitlevatele õigusaktidele, eriti seoses sekkumisega, ja julgustama rühmade hõlvamist sotsiaalmajandusse, mille arengut peaks toetama Euroopa Sotsiaalfondi ja teiste struktuurfondide eesmärgipärase kasutuse kaudu;

| 4. | soovitab tungivalt uute liikmesriikide valitsustel oma poliitika koostamisel käsitleda sotsiaalse hõlvamise puudulikkust Lissaboni strateegia alla kuuluva sotsiaalse probleemina; |
| --- | --- |

4.

soovitab tungivalt uute liikmesriikide valitsustel oma poliitika koostamisel käsitleda sotsiaalse hõlvamise puudulikkust Lissaboni strateegia alla kuuluva sotsiaalse probleemina;

| 5. | kutsub uusi liikmesriike üles laiendama haridusalaseid meetmeid, võitlema kirjaoskamatuse vastu (sealhulgas võrdselt nii funktsionaalse kui ka tegeliku kirjaoskamatusega), pöörates erilist tähelepanu kõigi vähemuste, eriti mõnedes riikides mustlaste nõudmistele ja kaotama eraldatud haridust ja eriti arvestama haridusvajadustega maapiirkondades; |
| --- | --- |

5.

kutsub uusi liikmesriike üles laiendama haridusalaseid meetmeid, võitlema kirjaoskamatuse vastu (sealhulgas võrdselt nii funktsionaalse kui ka tegeliku kirjaoskamatusega), pöörates erilist tähelepanu kõigi vähemuste, eriti mõnedes riikides mustlaste nõudmistele ja kaotama eraldatud haridust ja eriti arvestama haridusvajadustega maapiirkondades;

| 6. | osutab vajadusele võtta kõikidele võrdsetel alustel juurdepääsetavas kõrgekvaliteedilises haridussüsteemis senisest paremini arvesse tingimusi kiiresti muutuval tööturul; on endiselt seisukohal, et elukestev õpe peab olema kõigile kättesaadav, olenemata nende varasemast hariduskäigust, sotsiaalsest positsioonist või varalisest seisust; |
| --- | --- |

6.

osutab vajadusele võtta kõikidele võrdsetel alustel juurdepääsetavas kõrgekvaliteedilises haridussüsteemis senisest paremini arvesse tingimusi kiiresti muutuval tööturul; on endiselt seisukohal, et elukestev õpe peab olema kõigile kättesaadav, olenemata nende varasemast hariduskäigust, sotsiaalsest positsioonist või varalisest seisust;

| 7. | kutsub uusi liikmesriike üles suurendama perekondadele pakutavate teenuste ulatust, et parandada laste või eakamate isikute eest hoolitsevate leivateenijate olukorda; |
| --- | --- |

7.

kutsub uusi liikmesriike üles suurendama perekondadele pakutavate teenuste ulatust, et parandada laste või eakamate isikute eest hoolitsevate leivateenijate olukorda;

| 8. | kutsub uusi liikmesriike üles töötama välja proaktiivset poliitikat, et tagada sisserändajate hõlvamine, keda ohustavad raskused ja vaesumisoht; |
| --- | --- |

8.

kutsub uusi liikmesriike üles töötama välja proaktiivset poliitikat, et tagada sisserändajate hõlvamine, keda ohustavad raskused ja vaesumisoht;

| 9. | kutsub liikmesriike üles mobiliseerima tsiviil-, kutse- ja sotsiaalorganisatsioone, eriti valitsusväliseid organisatsioone, usulisi ja mitteusulisi organisatsioone, ametiühinguid ning tööandjate organisatsioone, et osaleda aktiivselt võitluses vaesusega, samas siiski varjutamata liikmesriikide ametivõimude poolt tehtud jõupingutusi; liikmesriikidel palutakse luua selliseid õiguslikke ja rahalisi tingimusi, mis soodustavad nimetatud organisatsioonide osalemist vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastases võitluses; |
| --- | --- |

9.

kutsub liikmesriike üles mobiliseerima tsiviil-, kutse- ja sotsiaalorganisatsioone, eriti valitsusväliseid organisatsioone, usulisi ja mitteusulisi organisatsioone, ametiühinguid ning tööandjate organisatsioone, et osaleda aktiivselt võitluses vaesusega, samas siiski varjutamata liikmesriikide ametivõimude poolt tehtud jõupingutusi; liikmesriikidel palutakse luua selliseid õiguslikke ja rahalisi tingimusi, mis soodustavad nimetatud organisatsioonide osalemist vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastases võitluses;

| 10. | kutsub valitsusi üles oma sotsiaalse hõlvamise edendamisalase poliitika koostamisel pöörama erilist tähelepanu laste vaesuse kaotamisele; |
| --- | --- |

10.

kutsub valitsusi üles oma sotsiaalse hõlvamise edendamisalase poliitika koostamisel pöörama erilist tähelepanu laste vaesuse kaotamisele;

| 11. | õhutab Euroopa Komisjoni lõpetama võimalikult kiiresti vaesusstatistika ja vaesust määratlevate kriteeriumide ühtlustamine, et saaks võrrelda sotsiaalse tõrjutuse levimist kogu 25-liikmesriigilise ELi territooriumil samadel alustel nagu seda hinnati 15-liikmesriigilises ELis, võttes arvesse iga liikmesriigi eriomadusi; |
| --- | --- |

11.

õhutab Euroopa Komisjoni lõpetama võimalikult kiiresti vaesusstatistika ja vaesust määratlevate kriteeriumide ühtlustamine, et saaks võrrelda sotsiaalse tõrjutuse levimist kogu 25-liikmesriigilise ELi territooriumil samadel alustel nagu seda hinnati 15-liikmesriigilises ELis, võttes arvesse iga liikmesriigi eriomadusi;

| 12. | kahetseb, et uute liikmesriikide kohta on vähe statistilisi andmeid, ning kutsub seega uusi liikmesriike üles korrapäraselt koguma ja avaldama ajakohastatud ja võrreldavaid soopõhiseid andmeid, mis võimaldaksid jälgida uutes liikmesriikides tehtud edusamme sotsiaalse hõlvamise vallas; usub, et aset peab leidma kahepoolne teadmiste ja heade kogemuste vahetamine ning et liikmesriikide vahel, kes seisavad silmitsi suuresti sarnaste väljakutsetega, on vaja tihedamat võrgustike loomist; |
| --- | --- |

12.

kahetseb, et uute liikmesriikide kohta on vähe statistilisi andmeid, ning kutsub seega uusi liikmesriike üles korrapäraselt koguma ja avaldama ajakohastatud ja võrreldavaid soopõhiseid andmeid, mis võimaldaksid jälgida uutes liikmesriikides tehtud edusamme sotsiaalse hõlvamise vallas; usub, et aset peab leidma kahepoolne teadmiste ja heade kogemuste vahetamine ning et liikmesriikide vahel, kes seisavad silmitsi suuresti sarnaste väljakutsetega, on vaja tihedamat võrgustike loomist;

| 13. | kutsub nõukogu ja eriti uute liikmesriikide valitsusi üles võtma arvesse uute liikmesriikide kohalike omavalitsuste suurenevast võlakoormast tulenevaid võimalikke ohtusid, mis võivad tõsiselt takistada nende kohustuste täitmist, luues seeläbi Euroopa Liidu sisest territoriaalset jaotust ja kutsub üles koostama pikaajalist strateegiat, et märgatavalt parandada antud olukorda; |
| --- | --- |

13.

kutsub nõukogu ja eriti uute liikmesriikide valitsusi üles võtma arvesse uute liikmesriikide kohalike omavalitsuste suurenevast võlakoormast tulenevaid võimalikke ohtusid, mis võivad tõsiselt takistada nende kohustuste täitmist, luues seeläbi Euroopa Liidu sisest territoriaalset jaotust ja kutsub üles koostama pikaajalist strateegiat, et märgatavalt parandada antud olukorda;

| 14. | kutsub nõukogu ja eriti uute liikmesriikide valitsusi üles kaaluma pikaajalise strateegia koostamist, mis võimaldaks märgatavalt parandada kohalike omavalitsuste rahalist olukorda; |
| --- | --- |

14.

kutsub nõukogu ja eriti uute liikmesriikide valitsusi üles kaaluma pikaajalise strateegia koostamist, mis võimaldaks märgatavalt parandada kohalike omavalitsuste rahalist olukorda;

| 15. | kutsub nõukogu ja eriti uute liikmesriikide valitsusi üles kaaluma võimalust anda praegusest suurem panus kohalike omavalitsuste sotsiaalse hõlvamisega seotud kohustuste rahastamisse; |
| --- | --- |

15.

kutsub nõukogu ja eriti uute liikmesriikide valitsusi üles kaaluma võimalust anda praegusest suurem panus kohalike omavalitsuste sotsiaalse hõlvamisega seotud kohustuste rahastamisse;

| 16. | kutsub komisjoni üles edendama liikmesriikidega arendatava vastastikuse tegevuse mehhanisme tekstide väljatöötamiseks, et tagada haavatavatele rahvastikurühmadele ja vähemustele tõeline juurdepääs õigussüsteemile (õigusabi, infokeskused, tasuta nõuanded jne) ning julgustada liikmesriike töötama välja ühiseid ja ühtlustatud strateegiaid sotsiaalse hõlvamise valdkonnas kohalikul tasandil. |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles edendama liikmesriikidega arendatava vastastikuse tegevuse mehhanisme tekstide väljatöötamiseks, et tagada haavatavatele rahvastikurühmadele ja vähemustele tõeline juurdepääs õigussüsteemile (õigusabi, infokeskused, tasuta nõuanded jne) ning julgustada liikmesriike töötama välja ühiseid ja ühtlustatud strateegiaid sotsiaalse hõlvamise valdkonnas kohalikul tasandil.

| 17. | kutsub uusi liikmesriike üles tegema praegusest suuremaid pingutusi, et lahendada elamumajanduse-probleemi, laiendades jõukohasema hinnaga elusasemete pakkumist, eriti toetades kohalike omavalitsuste ehitusplaane, et võimalikult tõhusalt abistada kõige ohualtimaid rühmi; |
| --- | --- |

17.

kutsub uusi liikmesriike üles tegema praegusest suuremaid pingutusi, et lahendada elamumajanduse-probleemi, laiendades jõukohasema hinnaga elusasemete pakkumist, eriti toetades kohalike omavalitsuste ehitusplaane, et võimalikult tõhusalt abistada kõige ohualtimaid rühmi;

| 18. | kutsub uusi liikmesriike üles kaasama sotsiaalse hõlvamise poliitikasse kodutuse küsimuse kui sotsiaalse tõrjutuse äärmusliku vormi, kuna see puudutab igas riigis tuhandeid inimesi, eriti naisi; |
| --- | --- |

18.

kutsub uusi liikmesriike üles kaasama sotsiaalse hõlvamise poliitikasse kodutuse küsimuse kui sotsiaalse tõrjutuse äärmusliku vormi, kuna see puudutab igas riigis tuhandeid inimesi, eriti naisi;

| 19. | nõuab riiklikke soodustusi, et muuta eluasemelaenud madalama sotsiaalse positsiooniga sihtrühmadele kättesaadavamaks; |
| --- | --- |

19.

nõuab riiklikke soodustusi, et muuta eluasemelaenud madalama sotsiaalse positsiooniga sihtrühmadele kättesaadavamaks;

| 20. | kutsub uusi liikmesriike üles eraldama piisavalt vahendeid, et tagada kõikidele juurdepääs kvaliteetsele elukestvale õppele, mis võimaldab inimestel tõsta oma kvalifikatsiooni taset; samal ajal ei tohi unustada rakendada erimeetmeid, mis hõlbustavad kõige ohualtimate rühmade integreerimist tööhõive protsessi; |
| --- | --- |

20.

kutsub uusi liikmesriike üles eraldama piisavalt vahendeid, et tagada kõikidele juurdepääs kvaliteetsele elukestvale õppele, mis võimaldab inimestel tõsta oma kvalifikatsiooni taset; samal ajal ei tohi unustada rakendada erimeetmeid, mis hõlbustavad kõige ohualtimate rühmade integreerimist tööhõive protsessi;

| 21. | kutsub uusi liikmesriike üles edendama praegusest efektiivsemalt vähemuste sotsiaalset hõlvamist ja edusamme mustlaste haridustingimustes, luues täiendava toetussüsteemi puudust kannatavatele lastele koos sobivate sotsiaalse integratsiooni programmidega; |
| --- | --- |

21.

kutsub uusi liikmesriike üles edendama praegusest efektiivsemalt vähemuste sotsiaalset hõlvamist ja edusamme mustlaste haridustingimustes, luues täiendava toetussüsteemi puudust kannatavatele lastele koos sobivate sotsiaalse integratsiooni programmidega;

| 22. | kutsub uusi liikmesriike üles tõhusamalt kui seni edendama puuetega inimeste sotsiaalset integreerimist ning koostama sobivaid haridus- kutsealase väljaõppe ja tööhõive soodustamise programme; |
| --- | --- |

22.

kutsub uusi liikmesriike üles tõhusamalt kui seni edendama puuetega inimeste sotsiaalset integreerimist ning koostama sobivaid haridus- kutsealase väljaõppe ja tööhõive soodustamise programme;

| 23. | kutsub uusi liikmesriike üles vaatama üle oma majanduspoliitikat, lähtudes Euroopa Liidu Lissaboni strateegia vahekokkuvõtte lõpptulemustest, eesmärgiga edendada alaiste ja kõrgekvaliteetsete töökohtade loomist; nõuab meetmeid ettevõtlusvabaduse edendamiseks, ilma et see oleks ükskõik millises vormis ühendusesisese dumpingu tagajärg; |
| --- | --- |

23.

kutsub uusi liikmesriike üles vaatama üle oma majanduspoliitikat, lähtudes Euroopa Liidu Lissaboni strateegia vahekokkuvõtte lõpptulemustest, eesmärgiga edendada alaiste ja kõrgekvaliteetsete töökohtade loomist; nõuab meetmeid ettevõtlusvabaduse edendamiseks, ilma et see oleks ükskõik millises vormis ühendusesisese dumpingu tagajärg;

| 24. | osutab vajadusele teha uutes liikmesriikides samme sama haridustasemega ja võrdse staatusega töökohal töötavate meeste ja naiste vaheliste palgaerinevuste vähendamiseks, pidades silmas senisest tunduvalt tõhusamat tööjõuressursside kasutamist Lissaboni strateegias sätestatud eesmärkide valguses; |
| --- | --- |

24.

osutab vajadusele teha uutes liikmesriikides samme sama haridustasemega ja võrdse staatusega töökohal töötavate meeste ja naiste vaheliste palgaerinevuste vähendamiseks, pidades silmas senisest tunduvalt tõhusamat tööjõuressursside kasutamist Lissaboni strateegias sätestatud eesmärkide valguses;

| 25. | palub komisjonil korrapäraselt üle vaadata õigussätete ulatust, et võidelda diskrimineerimise vastu vastavalt Amsterdami lepingu artiklile 13 ja kohaldama sobivaid sanktsioone liikmesriikidele, kes ei võta üle või ei kohalda vastavaid direktiive nõutavalt või nõutud aja jooksul; |
| --- | --- |

25.

palub komisjonil korrapäraselt üle vaadata õigussätete ulatust, et võidelda diskrimineerimise vastu vastavalt Amsterdami lepingu artiklile 13 ja kohaldama sobivaid sanktsioone liikmesriikidele, kes ei võta üle või ei kohalda vastavaid direktiive nõutavalt või nõutud aja jooksul;

| 26. | kutsub uute liikmesriikide valitsusi tegema sobivaid ettevalmistusi tagamaks, et euro kasutuselevõtt ei põhjustaks mitmete ühiskonnagruppide vaesumist, eriti nende isikute hulgas, kes elavad väikesest pensionist või sotsiaaltoetusest, kellest suur osa on naised; |
| --- | --- |

26.

kutsub uute liikmesriikide valitsusi tegema sobivaid ettevalmistusi tagamaks, et euro kasutuselevõtt ei põhjustaks mitmete ühiskonnagruppide vaesumist, eriti nende isikute hulgas, kes elavad väikesest pensionist või sotsiaaltoetusest, kellest suur osa on naised;

| 27. | kutsub komisjoni üles muutma eelnimetatud töödokumendis ettenähtud meetmete suunda nii, et tehtaks kõikehõlmav ja kokkuvõttev analüüs, mis oleks rohkem suunatud kodanikuvabaduste järgimise puudujääkidele, põhiõiguste tagamisele ja igasuguse diskrimineerimise vastasele võitlusele ning et soovitatakse asjaomaseid kontrollimehhanisme, et lihtsustada tööd vajalike sanktsioonide kehtestamisel; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni üles muutma eelnimetatud töödokumendis ettenähtud meetmete suunda nii, et tehtaks kõikehõlmav ja kokkuvõttev analüüs, mis oleks rohkem suunatud kodanikuvabaduste järgimise puudujääkidele, põhiõiguste tagamisele ja igasuguse diskrimineerimise vastasele võitlusele ning et soovitatakse asjaomaseid kontrollimehhanisme, et lihtsustada tööd vajalike sanktsioonide kehtestamisel;

| 28. | kutsub komisjoni üles defineerima ja välja töötama ühise prioriteetide kogu või juhtmõtte, mis oleks Euroopa Liidus ühiseks aluseks õigusele juurdepääsul ja sellealase õiguse lähenemisviiside ühtlustamisel; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni üles defineerima ja välja töötama ühise prioriteetide kogu või juhtmõtte, mis oleks Euroopa Liidus ühiseks aluseks õigusele juurdepääsul ja sellealase õiguse lähenemisviiside ühtlustamisel;

| 29. | kutsub komisjoni ja uusi liikmesriike üles ühiselt määrama uutele liikmesriikidele praegusest suuremat rahastamist liikmesriikidele riiklike tegevuskavade koostamise rahastamiseks ja novembris 1997 toimunud erakorralise tööhõive Euroopa Ülemkogu (Luxembourg'i tööhõive tippkohtumise) eesmärkide saavutamise toetamiseks ning nõuab komisjonilt, et ta edendaks heade tavade vahetamist vanade ja uute liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni ja uusi liikmesriike üles ühiselt määrama uutele liikmesriikidele praegusest suuremat rahastamist liikmesriikidele riiklike tegevuskavade koostamise rahastamiseks ja novembris 1997 toimunud erakorralise tööhõive Euroopa Ülemkogu (Luxembourg'i tööhõive tippkohtumise) eesmärkide saavutamise toetamiseks ning nõuab komisjonilt, et ta edendaks heade tavade vahetamist vanade ja uute liikmesriikide vahel;

| 30. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning liikmesriikide kohalike omavalitsuste esindustele; palub ühtlasi liikmesriikidel teavitamise eesmärgil edastada käesolev resolutsioon kõikidele nende territooriumil tunnustatud rahvusvähemuste esindajatele. |
| --- | --- |

30.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning liikmesriikide kohalike omavalitsuste esindustele; palub ühtlasi liikmesriikidel teavitamise eesmärgil edastada käesolev resolutsioon kõikidele nende territooriumil tunnustatud rahvusvähemuste esindajatele.

---

(1)  ELT C 310, 16.12.2004.

(2)  Nõukogu 22. juuli 2003. aasta otsus 2003/578/EÜ liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 197, 5.8.2003, lk 13).

---

25.5.2006

| 25.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 124/s17 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 124/s17

---

Menetluste selgitus

| * | | Nõuandemenetlus |
| --- | --- | --- |
| **I | | Koostöömenetlus: esimene lugemine |
| **II | | Koostöömenetlus: teine lugemine |
| *** | | Nõusolekumenetlus |
| ***I | | Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine |
| ***II | | Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine |
| ***III | | Kaasotsustamismenetlus: kolmas lugemine |

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus: esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus: teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus: kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni poolt ette pandud õiguslikul alusel.)

Hääletustundi puudutav teave

Raportöör teavitab istungi juhatajat oma seisukohtadest muudatusettepanekute suhtes kirjalikult enne hääletuse algust, kui ei ole otsustatud teisiti.

Parlamendi komisjonid

| AFET | | Välisasjade komisjon |
| --- | --- | --- |
| DEVE | | Arengukomisjon |
| INTA | | Rahvusvahelise kaubanduse komisjon |
| BUDG | | Eelarvekomisjon |
| CONT | | Eelarvekontrollikomisjon |
| ECON | | Majandus- ja rahanduskomisjon |
| EMPL | | Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon |
| ENVI | | Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon |
| ITRE | | Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon |
| IMCO | | Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon |
| TRAN | | Transpordi- ja turismikomisjon |
| REGI | | Regionaalarengukomisjon |
| AGRI | | Põllumajanduskomisjon |
| PECH | | Kalanduskomisjon |
| CULT | | Kultuuri- ja hariduskomisjon |
| JURI | | Õigusasjade komisjon |
| LIBE | | Kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon |
| AFCO | | Põhiseaduskomisjon |
| FEMM | | Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon |
| PETI | | Petitsioonikomisjon |

AFET

Välisasjade komisjon

DEVE

Arengukomisjon

INTA

Rahvusvahelise kaubanduse komisjon

BUDG

Eelarvekomisjon

CONT

Eelarvekontrollikomisjon

ECON

Majandus- ja rahanduskomisjon

EMPL

Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon

ENVI

Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon

ITRE

Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon

IMCO

Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon

TRAN

Transpordi- ja turismikomisjon

REGI

Regionaalarengukomisjon

AGRI

Põllumajanduskomisjon

PECH

Kalanduskomisjon

CULT

Kultuuri- ja hariduskomisjon

JURI

Õigusasjade komisjon

LIBE

Kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon

AFCO

Põhiseaduskomisjon

FEMM

Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon

PETI

Petitsioonikomisjon

Fraktsioonid

| PPE-DE | | Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioon |
| --- | --- | --- |
| PSE | | Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsioon |
| ALDE | | Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon |
| Verts/ALE | | Roheliste/Euroopa Vabaliidu fraktsioon |
| GUE/NGL | | Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete/Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon |
| IND/DEM | | Fraktsioon Iseseisvus ja Demokraatia |
| UEN | | fraktsioon Liit Rahvusriikide Euroopa eest |
| NI | | fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed |

PPE-DE

Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioon

PSE

Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsioon

ALDE

Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon

Verts/ALE

Roheliste/Euroopa Vabaliidu fraktsioon

GUE/NGL

Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete/Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon

IND/DEM

Fraktsioon Iseseisvus ja Demokraatia

UEN

fraktsioon Liit Rahvusriikide Euroopa eest

NI

fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed

---