# Uradni list C 55/7. m

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 55 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 497. marec 2006 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 55

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 497. marec 2006

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Svet |
| 2006/C 055/1 | Mnenje Sveta z dne 24. januarja 2006 o posodobljenem programu stabilnosti Finske, 2005–2009 | 1 |
| 2006/C 055/2 | Mnenje Sveta z dne 24. januarja 2006 o dopolnitvi konvergenčnga programa Češke za obdobje 2005-2008 | 5 |
| 2006/C 055/3 | Mnenje Sveta z dne 24. januarja 2006 o dopolnitvi konvergenčnega programa Danske za obdobje 2005–2010 | 9 |
| 2006/C 055/4 | Mnenje Sveta z dne 24. januarja 2006 o dopolnitvi konvergenčnega programa Madžarske, 2005–2008 | 13 |
| 2006/C 055/5 | Mnenje Sveta z dne 24. januarja 2006 o dopolnitvi konvergenčnega programa Slovaške, 2005-2008 | 17 |
| 2006/C 055/6 | Mnenje Sveta z dne 24. januarja 2006 o dopolnitvi konvergenčnega programa Švedske, 2005–2008 | 21 |
| 2006/C 055/7 | Mnenje Sveta z dne 14. februarja 2006 o dopolnitvi programa stabilnosti Belgije, 2005–2009 | 25 |
| 2006/C 055/8 | Mnenje Sveta z dne 14. februarja 2006 o dopolnitvi programa stabilnosti Luksemburga, 2005–2008 | 29 |
| 2006/C 055/9 | Mnenje Sveta z dne 14. februarja 2006 o posodobljenem programu Avstrije za stabilnost, 2005–2008 | 33 |
| 2006/C 055/0 | Mnenje Sveta z dne 14. februarja 2006 o dopolnitvi konvergenčnega programa Estonije, 2005–2009 | 37 |
| 2006/C 055/1 | Mnenje Sveta z dne 14. februarja 2006 o dopolnitvi konvergenčnega programa Latvije, 2005–2008 | 41 |
| 2006/C 055/2 | Mnenje Sveta z dne 14. februarja 2006 o dopolnitvi konvergenčnega programa Slovenije, 2005–2008 | 45 |
| | Komisija |
| 2006/C 055/3 | Menjalni tečaji eura | 49 |
| 2006/C 055/4 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4150 — Abbott/Guidant) (
  1
  ) | 50 |
| 2006/C 055/5 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4076 — Boston Scientific/Guidant) (
  1
  ) | 51 |
| 2006/C 055/6 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4169 — Virgin/CPW/JV) — Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 52 |
| 2006/C 055/7 | Začetek postopka (Št. primera COMP/M.4094 — Ineos/BP Dormagen) (
  1
  ) | 53 |
| 2006/C 055/8 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4161 – SEI/VWBN) (
  1
  ) | 54 |
| 2006/C 055/9 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.3848 — Sea-Invest/EMO-EKOM) (
  1
  ) | 55 |
| 2006/C 055/0 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4142 — Time Warner/CBS/JV) — Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 56 |
| 2006/C 055/1 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4118 — CVC/KKR/AVR) (
  1
  ) | 57 |
| 2006/C 055/2 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4088 — GIB/Groupe FLO) (
  1
  ) | 57 |
| 2006/C 055/3 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4105 — DSV/Frans Maas) (
  1
  ) | 58 |
| 2006/C 055/4 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.3930 — LBO/Wheelabrator Allevard) (
  1
  ) | 58 |
| 2006/C 055/5 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4084 — Banca Intesa/NH Hoteles/NH Italia) (
  1
  ) | 59 |
| 2006/C 055/6 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.3589 — Körber/Winkler + Dünnebier) (
  1
  ) | 59 |
| 2006/C 055/7 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.3971 — Deutsche Post/Exel) (
  1
  ) | 60 |
| 2006/C 055/8 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.3670 — EQT Group/Carl Zeiss/Sola) (
  1
  ) | 60 |
| | Evropska centralna banka |
| 2006/C 055/9 | Mnenje Evropske centralne banke z dne 24. februarja 2006 na zahtevo Sveta Evropske Unije o predlogu Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2223/96 o prenosu podatkov o nacionalnih računih (CON/2006/12) | 61 |
| 2006/C 055/0 | Mnenje Evropske centralne banke z dne 27. februarja 2006 v zvezi s predlogom uredbe Sveta o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 2494/95 glede časovnega okvira zbiranja cen v harmoniziranem indeksu cen življenjskih potrebščin (CON/2006/13) | 63 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Svet

2006/C 055/1

Mnenje Sveta z dne 24. januarja 2006 o posodobljenem programu stabilnosti Finske, 2005–2009

1

2006/C 055/2

Mnenje Sveta z dne 24. januarja 2006 o dopolnitvi konvergenčnga programa Češke za obdobje 2005-2008

5

2006/C 055/3

Mnenje Sveta z dne 24. januarja 2006 o dopolnitvi konvergenčnega programa Danske za obdobje 2005–2010

9

2006/C 055/4

Mnenje Sveta z dne 24. januarja 2006 o dopolnitvi konvergenčnega programa Madžarske, 2005–2008

13

2006/C 055/5

Mnenje Sveta z dne 24. januarja 2006 o dopolnitvi konvergenčnega programa Slovaške, 2005-2008

17

2006/C 055/6

Mnenje Sveta z dne 24. januarja 2006 o dopolnitvi konvergenčnega programa Švedske, 2005–2008

21

2006/C 055/7

Mnenje Sveta z dne 14. februarja 2006 o dopolnitvi programa stabilnosti Belgije, 2005–2009

25

2006/C 055/8

Mnenje Sveta z dne 14. februarja 2006 o dopolnitvi programa stabilnosti Luksemburga, 2005–2008

29

2006/C 055/9

Mnenje Sveta z dne 14. februarja 2006 o posodobljenem programu Avstrije za stabilnost, 2005–2008

33

2006/C 055/0

Mnenje Sveta z dne 14. februarja 2006 o dopolnitvi konvergenčnega programa Estonije, 2005–2009

37

2006/C 055/1

Mnenje Sveta z dne 14. februarja 2006 o dopolnitvi konvergenčnega programa Latvije, 2005–2008

41

2006/C 055/2

Mnenje Sveta z dne 14. februarja 2006 o dopolnitvi konvergenčnega programa Slovenije, 2005–2008

45

Komisija

2006/C 055/3

Menjalni tečaji eura

49

2006/C 055/4

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4150 — Abbott/Guidant) (
  1
  )

1

50

2006/C 055/5

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4076 — Boston Scientific/Guidant) (
  1
  )

1

51

2006/C 055/6

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4169 — Virgin/CPW/JV) — Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

52

2006/C 055/7

Začetek postopka (Št. primera COMP/M.4094 — Ineos/BP Dormagen) (
  1
  )

1

53

2006/C 055/8

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4161 – SEI/VWBN) (
  1
  )

1

54

2006/C 055/9

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.3848 — Sea-Invest/EMO-EKOM) (
  1
  )

1

55

2006/C 055/0

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4142 — Time Warner/CBS/JV) — Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

56

2006/C 055/1

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4118 — CVC/KKR/AVR) (
  1
  )

1

57

2006/C 055/2

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4088 — GIB/Groupe FLO) (
  1
  )

1

57

2006/C 055/3

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4105 — DSV/Frans Maas) (
  1
  )

1

58

2006/C 055/4

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.3930 — LBO/Wheelabrator Allevard) (
  1
  )

1

58

2006/C 055/5

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4084 — Banca Intesa/NH Hoteles/NH Italia) (
  1
  )

1

59

2006/C 055/6

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.3589 — Körber/Winkler + Dünnebier) (
  1
  )

1

59

2006/C 055/7

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.3971 — Deutsche Post/Exel) (
  1
  )

1

60

2006/C 055/8

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.3670 — EQT Group/Carl Zeiss/Sola) (
  1
  )

1

60

Evropska centralna banka

2006/C 055/9

Mnenje Evropske centralne banke z dne 24. februarja 2006 na zahtevo Sveta Evropske Unije o predlogu Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2223/96 o prenosu podatkov o nacionalnih računih (CON/2006/12)

61

2006/C 055/0

Mnenje Evropske centralne banke z dne 27. februarja 2006 v zvezi s predlogom uredbe Sveta o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 2494/95 glede časovnega okvira zbiranja cen v harmoniziranem indeksu cen življenjskih potrebščin (CON/2006/13)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Svet

| 7.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 55/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 55/1

---

MNENJE SVETA

z dne 24. januarja 2006

o posodobljenem programu stabilnosti Finske, 2005–2009

(2006/C 55/01)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom —

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 24. januarja 2006 preučil posodobljeni program stabilnosti Finske, ki zajema obdobje od 2005 do 2009. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 24. januarja 2006 preučil posodobljeni program stabilnosti Finske, ki zajema obdobje od 2005 do 2009.

| (2) | Potem, ko je gospodarstvo Finske okrevalo po izjemno globoki recesiji v začetku devetdesetih let, se je v obdobju 1995–2004 znatno povečalo in doseglo povprečno 3,6-odstotno letno stopnjo rasti. Močan tempo konjunkturnega razvoja je prispeval k povečanju stopnje zaposlenosti, kljub temu pa je inflacija ostala pod povprečjem v euroobmočju. Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP z letnega povprečja 2,7 % v obdobju 2005–2006 spustila na povprečno 2,3 % v preostalem programskem obdobju. Ta scenarij je bil ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov in videti je, da temelji na previdnih predpostavkah o rasti. Inflacijske projekcije programa so videti realistične. |
| --- | --- |

(2)

Potem, ko je gospodarstvo Finske okrevalo po izjemno globoki recesiji v začetku devetdesetih let, se je v obdobju 1995–2004 znatno povečalo in doseglo povprečno 3,6-odstotno letno stopnjo rasti. Močan tempo konjunkturnega razvoja je prispeval k povečanju stopnje zaposlenosti, kljub temu pa je inflacija ostala pod povprečjem v euroobmočju. Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP z letnega povprečja 2,7 % v obdobju 2005–2006 spustila na povprečno 2,3 % v preostalem programskem obdobju. Ta scenarij je bil ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov in videti je, da temelji na previdnih predpostavkah o rasti. Inflacijske projekcije programa so videti realistične.

| (3) | Svet je v svojem mnenju z dne 17. februarja 2005 o prejšnji posodobitvi programa stabilnosti za obdobje 2004–2008 potrdil proračunsko strategijo, predstavljeno v programu. Javnofinančni presežek za leto 2005 naj bi na podlagi napovedi služb Komisije znašal 1,9 % BDP, kar je blizu ciljnemu presežku iz prejšnje posodobitve programa. |
| --- | --- |

(3)

Svet je v svojem mnenju z dne 17. februarja 2005 o prejšnji posodobitvi programa stabilnosti za obdobje 2004–2008 potrdil proračunsko strategijo, predstavljeno v programu. Javnofinančni presežek za leto 2005 naj bi na podlagi napovedi služb Komisije znašal 1,9 % BDP, kar je blizu ciljnemu presežku iz prejšnje posodobitve programa.

| (4) | Posodobljeni program na splošno upošteva vzorčno strukturo in zahteve v zvezi z navedbo podatkov, ki so bile za programe stabilnosti in konvergence določene v novem kodeksu ravnanja (2). |
| --- | --- |

(4)

Posodobljeni program na splošno upošteva vzorčno strukturo in zahteve v zvezi z navedbo podatkov, ki so bile za programe stabilnosti in konvergence določene v novem kodeksu ravnanja (2).

| (5) | Ključni cilji vlade so doseči uravnoteženo financiranje institucionalnih enot centralne ravni države pod običajnimi pogoji gospodarske rasti in zagotoviti dolgoročno vzdržnost javnih financ. Javnofinančni presežek naj bi rahlo upadal in do leta 2008–2009 dosegel 1,5 % BDP; padec primarnega presežka je nekoliko bolj strm zaradi napovedanega upada deleža odhodkov za obresti. Upad presežka je odvisen od prihodkov in odraža postopno uvedbo znižanj davkov. Odhodke je treba nadzorovati s proračunskimi zgornjimi mejami za javnofinančno porabo, ki jih določi vlada, in z zmanjšanjem odhodkov za obresti.
  V primerjavi s prejšnjo posodobitvijo so bile ocene glede presežka za obdobje 2006–2009 popravljene navzdol za okoli 0,5 % BDP zaradi znižanj davkov in previdnejših predvidevanj glede finančnega položaja skladov socialnega zavarovanja in lokalnih oblasti. |
| --- | --- |

(5)

Ključni cilji vlade so doseči uravnoteženo financiranje institucionalnih enot centralne ravni države pod običajnimi pogoji gospodarske rasti in zagotoviti dolgoročno vzdržnost javnih financ. Javnofinančni presežek naj bi rahlo upadal in do leta 2008–2009 dosegel 1,5 % BDP; padec primarnega presežka je nekoliko bolj strm zaradi napovedanega upada deleža odhodkov za obresti. Upad presežka je odvisen od prihodkov in odraža postopno uvedbo znižanj davkov. Odhodke je treba nadzorovati s proračunskimi zgornjimi mejami za javnofinančno porabo, ki jih določi vlada, in z zmanjšanjem odhodkov za obresti.

V primerjavi s prejšnjo posodobitvijo so bile ocene glede presežka za obdobje 2006–2009 popravljene navzdol za okoli 0,5 % BDP zaradi znižanj davkov in previdnejših predvidevanj glede finančnega položaja skladov socialnega zavarovanja in lokalnih oblasti.

| (6) | V programskem obdobju naj bi se strukturni presežek (tj. ciklično prilagojen saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, v prihodnjih treh letih rahlo znižal z okoli 2 % BDP v letu 2005 na 1,75 % v obdobju 2006–2008 ter ponovno povišal v letu 2009 in odražal ocenjeno povečanje proizvodne vrzeli. Program napoveduje, da bo strukturni presežek do konca programskega obdobja (3) dosegel okoli 1,5 % BDP, kar se lahko obravnava kot srednjeročni cilj programa, saj je skladen z načeli za srednjeročne cilje, ki so določeni v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja. Ker srednjeročni cilj programa presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 1 % BDP), bi moral pri doseganju izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Glede ustreznosti je srednjeročni cilj programa v razponu, ki je za države članice euroobmočja in MDT II naveden v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in znatno presega tistega, ki je predviden za delež javnega dolga in povprečno dolgoročno rast potencialnega proizvoda. Srednjeročni cilj, določen precej nad zahtevano minimalno stopnjo, je v programu utemeljen s ciljem zagotavljanja dolgoročne vzdržnosti javnih financ in dejstvom, da se posledice staranja prebivalstva na Finskem že kažejo na začetni stopnji. |
| --- | --- |

(6)

V programskem obdobju naj bi se strukturni presežek (tj. ciklično prilagojen saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, v prihodnjih treh letih rahlo znižal z okoli 2 % BDP v letu 2005 na 1,75 % v obdobju 2006–2008 ter ponovno povišal v letu 2009 in odražal ocenjeno povečanje proizvodne vrzeli. Program napoveduje, da bo strukturni presežek do konca programskega obdobja (3) dosegel okoli 1,5 % BDP, kar se lahko obravnava kot srednjeročni cilj programa, saj je skladen z načeli za srednjeročne cilje, ki so določeni v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja. Ker srednjeročni cilj programa presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 1 % BDP), bi moral pri doseganju izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Glede ustreznosti je srednjeročni cilj programa v razponu, ki je za države članice euroobmočja in MDT II naveden v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in znatno presega tistega, ki je predviden za delež javnega dolga in povprečno dolgoročno rast potencialnega proizvoda. Srednjeročni cilj, določen precej nad zahtevano minimalno stopnjo, je v programu utemeljen s ciljem zagotavljanja dolgoročne vzdržnosti javnih financ in dejstvom, da se posledice staranja prebivalstva na Finskem že kažejo na začetni stopnji.

| (7) | Tveganja za proračunske projekcije v programu so na splošno videti uravnotežena. Projekcije glede davkov naj bi temeljile na previdnih predpostavkah in okvir zgornjih mej odhodkov je bil doslej zelo učinkovit. Program stabilnosti opozarja na tveganje, da so v trenutnih izračunih škodljivi učinki na gospodarsko rast zaradi staranja prebivalstva in upadanja delovne sile lahko podcenjeni; vendar pa se lahko, kakor je bilo navedeno zgoraj, projekcije glede gospodarske rasti v posodobitvi štejejo za previdne. |
| --- | --- |

(7)

Tveganja za proračunske projekcije v programu so na splošno videti uravnotežena. Projekcije glede davkov naj bi temeljile na previdnih predpostavkah in okvir zgornjih mej odhodkov je bil doslej zelo učinkovit. Program stabilnosti opozarja na tveganje, da so v trenutnih izračunih škodljivi učinki na gospodarsko rast zaradi staranja prebivalstva in upadanja delovne sile lahko podcenjeni; vendar pa se lahko, kakor je bilo navedeno zgoraj, projekcije glede gospodarske rasti v posodobitvi štejejo za previdne.

| (8) | Glede na to oceno tveganja je videti, da proračunska naravnanost v programu zadostuje za ohranitev srednjeročnega cilja programa skozi vse programsko obdobje, kakor je predvideno v programu. Prav tako zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih skozi vse programsko obdobje. |
| --- | --- |

(8)

Glede na to oceno tveganja je videti, da proračunska naravnanost v programu zadostuje za ohranitev srednjeročnega cilja programa skozi vse programsko obdobje, kakor je predvideno v programu. Prav tako zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih skozi vse programsko obdobje.

| (9) | Ocenjuje se, da je delež javnega dolga v letu 2005 dosegel 42,7 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež javnega dolga v programskem obdobju zmanjšal za 2,6 odstotne točke. |
| --- | --- |

(9)

Ocenjuje se, da je delež javnega dolga v letu 2005 dosegel 42,7 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež javnega dolga v programskem obdobju zmanjšal za 2,6 odstotne točke.

| (10) | Videti je, da je Finska na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva izpostavljena nizkemu tveganju. Bruto delež javnega dolga je trenutno pod referenčno vrednostjo, ki znaša 60 % BDP, in predvideva se, da bo pod to vrednostjo ostal skozi večji del projekcijskega obdobja, ki traja do leta 2050. Znatna sredstva za socialno zavarovanje in trenutno ugoden proračunski položaj prispevajo k omejitvi proračunskega vpliva zaradi staranja prebivalstva. Vendar bi se lahko dolgoročno pojavilo tveganje za vzdržnost javnih financ, kar bi se odražalo v povečanju izdatkov za pokojnine. Dolgoročno obvladovanje odhodkov, ki se nanašajo na staranje prebivalstva, vključno z uspešnim izvajanjem nedavnih ukrepov reforme, namenjenih povišanju dejanske upokojitvene starosti, in istočasno ohranjanje trdnega proračunskega položaja bi bila bistvenega pomena pri zmanjševanju tveganj za vzdržnost javnih financ (4). |
| --- | --- |

(10)

Videti je, da je Finska na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva izpostavljena nizkemu tveganju. Bruto delež javnega dolga je trenutno pod referenčno vrednostjo, ki znaša 60 % BDP, in predvideva se, da bo pod to vrednostjo ostal skozi večji del projekcijskega obdobja, ki traja do leta 2050. Znatna sredstva za socialno zavarovanje in trenutno ugoden proračunski položaj prispevajo k omejitvi proračunskega vpliva zaradi staranja prebivalstva. Vendar bi se lahko dolgoročno pojavilo tveganje za vzdržnost javnih financ, kar bi se odražalo v povečanju izdatkov za pokojnine. Dolgoročno obvladovanje odhodkov, ki se nanašajo na staranje prebivalstva, vključno z uspešnim izvajanjem nedavnih ukrepov reforme, namenjenih povišanju dejanske upokojitvene starosti, in istočasno ohranjanje trdnega proračunskega položaja bi bila bistvenega pomena pri zmanjševanju tveganj za vzdržnost javnih financ (4).

| (11) | Ukrepi, predvideni na področju javnih financ, so na splošno skladni s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Ukrepi, kot je obsežnejša pokojninska reforma, ki se trenutno uvaja, so usmerjeni zlasti k zagotavljanju gospodarske in proračunske vzdržnosti ter spodbujanju rasti in odpiranja delovnih mest. |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi, predvideni na področju javnih financ, so na splošno skladni s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Ukrepi, kot je obsežnejša pokojninska reforma, ki se trenutno uvaja, so usmerjeni zlasti k zagotavljanju gospodarske in proračunske vzdržnosti ter spodbujanju rasti in odpiranja delovnih mest.

| (12) | V nacionalnem programu reform na Finskem, predloženem 14. oktobra 2005 v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta, so opredeljeni naslednji izzivi, ki bistveno vplivajo na javne finance: (i) vzdržnost javnih financ in (ii) delovanje trga dela. V proračunskih projekcijah programa stabilnosti so v celoti vključene proračunske posledice ukrepov, opisane v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu stabilnosti, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Program stabilnosti zlasti opisuje ukrepe za izboljšanje učinkovitosti institucionalnih enot centralne in lokalne ravni države ter potrjuje namen, da se tudi po trenutnem zakonodajnem obdobju nadaljuje uporaba proračunskih omejitev za porabo institucionalne enote centralne ravni države. |
| --- | --- |

(12)

V nacionalnem programu reform na Finskem, predloženem 14. oktobra 2005 v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta, so opredeljeni naslednji izzivi, ki bistveno vplivajo na javne finance: (i) vzdržnost javnih financ in (ii) delovanje trga dela. V proračunskih projekcijah programa stabilnosti so v celoti vključene proračunske posledice ukrepov, opisane v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu stabilnosti, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Program stabilnosti zlasti opisuje ukrepe za izboljšanje učinkovitosti institucionalnih enot centralne in lokalne ravni države ter potrjuje namen, da se tudi po trenutnem zakonodajnem obdobju nadaljuje uporaba proračunskih omejitev za porabo institucionalne enote centralne ravni države.

Svet meni, da je na splošno proračunski položaj zdrav in da proračunska strategija zagotavlja dober zgled davčnih politik, ki se vodijo v skladu s Paktom.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PS nov. 2005 | 3,6 | 2,1 | 3,2 | 2,6 | 2,3 | 2,1 |
| COM nov. 2005 | 3,6 | 1,9 | 3,5 | 3,1 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2004 | 3,2 | 2,8 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | n.a. |
| Inflacija po HICP
  (%) | PS nov. 2005 | 0,2 | 1,0 | 1,3 | 1,5 | 1,8 | 1,8 |
| COM nov. 2005 | 0,1 | 1,0 | 1,4 | 1,3 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2004 | 0,2 | 1,4 | 1,8 | 1,8 | 1,8 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel
  (v % potencialnega BDP) | PS nov. 2005 (5) | 0,0 | – 0,7 | – 0,2 | – 0,2 | – 0,5 | – 0,9 |
| COM nov. 2005 (9) | – 0,2 | – 1,2 | – 0,7 | – 0,5 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2004 (5) | – 0,3 | – 0,1 | – 0,2 | – 0,4 | – 0,6 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS nov. 2005 | 2,1 | 1,8 | 1,6 | 1,6 | 1,5 | 1,5 |
| COM nov. 2005 | 2,1 | 1,9 | 1,9 | 1,8 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2004 | 2,0 | 1,8 | 2,1 | 2,2 | 2,0 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS nov. 2005 | 3,7 | 3,4 | 3,1 | 2,9 | 2,8 | 2,8 |
| COM nov. 2005 | 3,8 | 3,8 | 3,7 | 3,6 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2004 | 3,7 | 3,4 | 3,8 | 3,9 | 3,7 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo = strukturni saldo (6)
   (7)

  (v % BDP) | PS nov. 2005 (5) | 2,1 | 2,1 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 2,0 |
| COM nov. 2005 (8) | 2,3 | 2,7 | 2,3 | 2,1 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2004 (5) | 2,2 | 1,9 | 2,2 | 2,4 | 2,4 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PS nov. 2005 | 44,9 | 42,7 | 41,7 | 41,1 | 40,6 | 40,1 |
| COM nov. 2005 | 45,1 | 42,8 | 41,5 | 40,6 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2004 | 44,6 | 43,4 | 42,5 | 41,7 | 41,1 | ni podatkov |
| Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Realni BDP

(spremembe v %)

PS nov. 2005

3,6

2,1

3,2

2,6

2,3

2,1

COM nov. 2005

3,6

1,9

3,5

3,1

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2004

3,2

2,8

2,4

2,2

2,0

n.a.

Inflacija po HICP

(%)

PS nov. 2005

0,2

1,0

1,3

1,5

1,8

1,8

COM nov. 2005

0,1

1,0

1,4

1,3

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2004

0,2

1,4

1,8

1,8

1,8

ni podatkov

Proizvodna vrzel

(v % potencialnega BDP)

PS nov. 2005 (5)

0,0

– 0,7

– 0,2

– 0,2

– 0,5

– 0,9

COM nov. 2005 (9)

– 0,2

– 1,2

– 0,7

– 0,5

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2004 (5)

– 0,3

– 0,1

– 0,2

– 0,4

– 0,6

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS nov. 2005

2,1

1,8

1,6

1,6

1,5

1,5

COM nov. 2005

2,1

1,9

1,9

1,8

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2004

2,0

1,8

2,1

2,2

2,0

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

PS nov. 2005

3,7

3,4

3,1

2,9

2,8

2,8

COM nov. 2005

3,8

3,8

3,7

3,6

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2004

3,7

3,4

3,8

3,9

3,7

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo = strukturni saldo (6)
   (7)

(v % BDP)

PS nov. 2005 (5)

2,1

2,1

1,7

1,7

1,7

2,0

COM nov. 2005 (8)

2,3

2,7

2,3

2,1

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2004 (5)

2,2

1,9

2,2

2,4

2,4

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PS nov. 2005

44,9

42,7

41,7

41,1

40,6

40,1

COM nov. 2005

45,1

42,8

41,5

40,6

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2004

44,6

43,4

42,5

41,7

41,1

ni podatkov

Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  V posodobitvi obstajajo vrzeli glede obveznih podatkov, prav tako pa ne vsebuje vseh neobveznih podatkov, ki jih določa novi kodeks ravnanja (manjkajo zlasti podatki o predpostavkah mednarodnega ekonomskega okolja za leta 2007–2009).

(3)  Na podlagi izračuna v programu. Ponovni izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo napovedujejo strukturni presežek v višini 2 % BDP v letu 2009.

(4)  Podrobnosti o dolgoročni vzdržnosti so na voljo v tehnični oceni programa, ki so jo opravile službe Komisije in bo objavljena na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(5)  Izračuni služb Komisije na podlagi informacij v programu.

(6)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(7)  Enkratni in drugi začasni ukrepi iz programa.

(8)  Enkratni in drugi začasni ukrepi iz napovedi služb Komisije jeseni 2005.

(9)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 2,9 %, 2,9 %, 2,8 % in 2,7 % za posamezna leta v obdobju 2004–2007.

Vir:

Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 7.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 55/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 55/5

---

MNENJE SVETA

z dne 24. januarja 2006

o dopolnitvi konvergenčnga programa Češke za obdobje 2005-2008

(2006/C 55/02)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom —

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 24. januarja 2006 preučil posodobljeni konvergenčni program Češke republike za obdobje od leta 2005 do 2008. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 24. januarja 2006 preučil posodobljeni konvergenčni program Češke republike za obdobje od leta 2005 do 2008.

| (2) | Po napredku na področju gospodarskih reform in stabilizacije do sredine devetdesetih je prišlo na Češkem do makroekonomskih neravnovesij, kar je maja 1997 povzročilo krizo deviznega poslovanja in gospodarsko recesijo v letih 1997–1999. Celovite strukturne reforme v finančnem in podjetniškem sektorju so pripomogle k okrevanju gospodarstva od leta 2000. Od takrat je povprečna letna realna rast BDP znašala okoli 3 %, medtem ko je povprečna letna stopnja rasti v EU znašala 1,7 %. Program vsebuje tri različne scenarije za makroekonomske in proračunske projekcije: „osnovni“, „optimistični“ in „pesimistični“ scenarij. Šteje se, da je „osnovni“ scenarij referenčni scenarij za oceno proračunskih projekcij, ker se zdi, da po oceni na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov temelji na izvedljivih predpostavkah o rasti, ki se v zadnjem letu nagibajo k optimističnim. Predvideva, da se bo realna rast BDP nekoliko zmanjšala s 4,8 % v letu 2005 na povprečno 4,3 % v ostalem programskem obdobju. Verjetno je, da bo ciklični element rasti višji, kot ga napovedujejo projekcije v programu. Projekcije v programu glede inflacije so videti nekoliko nizke. |
| --- | --- |

(2)

Po napredku na področju gospodarskih reform in stabilizacije do sredine devetdesetih je prišlo na Češkem do makroekonomskih neravnovesij, kar je maja 1997 povzročilo krizo deviznega poslovanja in gospodarsko recesijo v letih 1997–1999. Celovite strukturne reforme v finančnem in podjetniškem sektorju so pripomogle k okrevanju gospodarstva od leta 2000. Od takrat je povprečna letna realna rast BDP znašala okoli 3 %, medtem ko je povprečna letna stopnja rasti v EU znašala 1,7 %. Program vsebuje tri različne scenarije za makroekonomske in proračunske projekcije: „osnovni“, „optimistični“ in „pesimistični“ scenarij. Šteje se, da je „osnovni“ scenarij referenčni scenarij za oceno proračunskih projekcij, ker se zdi, da po oceni na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov temelji na izvedljivih predpostavkah o rasti, ki se v zadnjem letu nagibajo k optimističnim. Predvideva, da se bo realna rast BDP nekoliko zmanjšala s 4,8 % v letu 2005 na povprečno 4,3 % v ostalem programskem obdobju. Verjetno je, da bo ciklični element rasti višji, kot ga napovedujejo projekcije v programu. Projekcije v programu glede inflacije so videti nekoliko nizke.

| (3) | julija 2004 se je Svet odločil, da na Češkem obstaja čezmerni primanjkljaj. V skladu s priporočilom Sveta iz člena 104(7), ki je bilo predloženo 5. julija 2004, mora biti čezmerni primanjkljaj odpravljen do leta 2008. Svet je v svojem mnenju z dne 18. januarja 2005 o prejšnji dopolnitvi konvergenčnega programa Češke, ki obravnava obdobje 2004–2007, Češki priporočil, da „prihodke, ki presegajo predvidene v proračunu, razporedi v namene zmanjševanja primanjkljaja in strogo upošteva srednjeročne zgornje meje izdatkov institucionalnih enot centralne ravni države, ki postanejo pravno zavezujoče od leta 2006 naprej“. Poleg tega je bila Češka pozvana, da „pospeši pokojninsko reformo in začne izvajati reformo zdravstvenega sistema, da bi izboljšala dolgoročno vzdržnost javnih financ“. |
| --- | --- |

(3)

julija 2004 se je Svet odločil, da na Češkem obstaja čezmerni primanjkljaj. V skladu s priporočilom Sveta iz člena 104(7), ki je bilo predloženo 5. julija 2004, mora biti čezmerni primanjkljaj odpravljen do leta 2008. Svet je v svojem mnenju z dne 18. januarja 2005 o prejšnji dopolnitvi konvergenčnega programa Češke, ki obravnava obdobje 2004–2007, Češki priporočil, da „prihodke, ki presegajo predvidene v proračunu, razporedi v namene zmanjševanja primanjkljaja in strogo upošteva srednjeročne zgornje meje izdatkov institucionalnih enot centralne ravni države, ki postanejo pravno zavezujoče od leta 2006 naprej“. Poleg tega je bila Češka pozvana, da „pospeši pokojninsko reformo in začne izvajati reformo zdravstvenega sistema, da bi izboljšala dolgoročno vzdržnost javnih financ“.

| (4) | Program na splošno upošteva vzorčno strukturo programov in zahteve po zagotovitvi podatkov za programe stabilnosti in konvergenčne programe, opredeljene v novem kodeksu ravnanja (2). |
| --- | --- |

(4)

Program na splošno upošteva vzorčno strukturo programov in zahteve po zagotovitvi podatkov za programe stabilnosti in konvergenčne programe, opredeljene v novem kodeksu ravnanja (2).

| (5) | Javnofinančni primanjkljaj za leto 2005 je na podlagi napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 ocenjen na 3,2 % BDP, medtem ko je bil ciljni primanjkljaj v prejšnji dopolnitvi ocenjen na 4,7 % BDP in se primerja z zelo previdno oceno na 4,8 % BDP v sedanji dopolnitvi.. Ocena služb Komisije o rezultatih primanjkljaja odseva novejše podatke o proračunskih rezultatih institucionalne enote centralne ravni države, zlasti državnega proračuna, ki je zabeležil davčne prihodke, višje od načrtovanih, ter izvrševanje odhodkov, manjše od načrtovanega, v višini okoli 1,5 % BDP. |
| --- | --- |

(5)

Javnofinančni primanjkljaj za leto 2005 je na podlagi napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 ocenjen na 3,2 % BDP, medtem ko je bil ciljni primanjkljaj v prejšnji dopolnitvi ocenjen na 4,7 % BDP in se primerja z zelo previdno oceno na 4,8 % BDP v sedanji dopolnitvi.. Ocena služb Komisije o rezultatih primanjkljaja odseva novejše podatke o proračunskih rezultatih institucionalne enote centralne ravni države, zlasti državnega proračuna, ki je zabeležil davčne prihodke, višje od načrtovanih, ter izvrševanje odhodkov, manjše od načrtovanega, v višini okoli 1,5 % BDP.

| (6) | Cilj dopolnitve je zmanjšati javnofinančni primanjkljaj pod referenčno vrednost 3 % BDP v letu 2008 v skladu s priporočilom Sveta iz člena 104(7). Predvideva zlasti, da se primanjkljaj med letoma 2005 in 2008 zmanjša za več kot 2 odstotni točki BDP, primarni primanjkljaj pa za 2,3 odstotni točki. Če pa se izvzame vpliv dveh izrednih odhodkov leta 2005, se je nominalni primanjkljaj v navedenem obdobju izboljšal samo za 1 odstotno točko BDP. Zmanjšanje primanjkljaja pretežno odraža zmanjšanje deleža odhodkov v programskem obdobju (za 2,3 odstotne točke BDP), medtem ko prihodki na splošno ostajajo nespremenjeni (-0,2 odstotne točke). Javna poraba in socialni transferji sta odhodkovni postavki, za kateri se načrtuje, da se bosta izraženo v odstotkih BDP najbolj zmanjšali. Predvidena je močna rast javnih naložb, s 5 % BDP v letu 2004 na več kot 6 % BDP v letu 2008, kar je precej nad povprečjem EU (2,5 % BDP v letu 2005). V primerjavi s prejšnjim programom dopolnitev iz novembra 2005 na splošno potrjuje načrtovano prilagoditev, čeprav izhaja iz precej boljšega makroekonomskega scenarija. |
| --- | --- |

(6)

Cilj dopolnitve je zmanjšati javnofinančni primanjkljaj pod referenčno vrednost 3 % BDP v letu 2008 v skladu s priporočilom Sveta iz člena 104(7). Predvideva zlasti, da se primanjkljaj med letoma 2005 in 2008 zmanjša za več kot 2 odstotni točki BDP, primarni primanjkljaj pa za 2,3 odstotni točki. Če pa se izvzame vpliv dveh izrednih odhodkov leta 2005, se je nominalni primanjkljaj v navedenem obdobju izboljšal samo za 1 odstotno točko BDP. Zmanjšanje primanjkljaja pretežno odraža zmanjšanje deleža odhodkov v programskem obdobju (za 2,3 odstotne točke BDP), medtem ko prihodki na splošno ostajajo nespremenjeni (-0,2 odstotne točke). Javna poraba in socialni transferji sta odhodkovni postavki, za kateri se načrtuje, da se bosta izraženo v odstotkih BDP najbolj zmanjšali. Predvidena je močna rast javnih naložb, s 5 % BDP v letu 2004 na več kot 6 % BDP v letu 2008, kar je precej nad povprečjem EU (2,5 % BDP v letu 2005). V primerjavi s prejšnjim programom dopolnitev iz novembra 2005 na splošno potrjuje načrtovano prilagoditev, čeprav izhaja iz precej boljšega makroekonomskega scenarija.

| (7) | Načrtuje se, da se bo v programskem obdobju strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, izboljšal za 0,5 % BDP. Program kot srednjeročni cilj za proračunski položaj določa strukturni primanjkljaj „okoli“ 1 % BDP, ki ga ne namerava doseči v okviru programskega obdobja. Ker srednjeročni cilj programa presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 1,5 % BDP), bi moral pri doseganju na koncu izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve v primeru pojava čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa je v okviru sedanje ocene na ustrezni ravni, ker v zadostni meri odraža delež dolga in povprečno dolgoročno rast potencialnega proizvoda. |
| --- | --- |

(7)

Načrtuje se, da se bo v programskem obdobju strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, izboljšal za 0,5 % BDP. Program kot srednjeročni cilj za proračunski položaj določa strukturni primanjkljaj „okoli“ 1 % BDP, ki ga ne namerava doseči v okviru programskega obdobja. Ker srednjeročni cilj programa presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 1,5 % BDP), bi moral pri doseganju na koncu izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve v primeru pojava čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa je v okviru sedanje ocene na ustrezni ravni, ker v zadostni meri odraža delež dolga in povprečno dolgoročno rast potencialnega proizvoda.

| (8) | Tveganja za proračunske projekcije v programu so na splošno videti uravnotežena. Po drugi strani doseženi rezultati previdnega proračunskega načrtovanja kažejo, da bi lahko bili rezultati boljši od ciljev (to velja za leto 2004 in po pričakovanjih služb Komisije tudi za leto 2005). Predpostavke o rasti, na katerih temeljijo proračuni, so bile običajno realistične, predpostavke o elastičnosti davkov pa previdne. Poleg tega se odhodki, predvideni v proračunu, niso vedno v celoti izvrševali, v glavnem zaradi možnosti prenosa neporabljenih sredstev iz prejšnjih proračunskih let. Po drugi strani se program nanaša na več (predlaganih) ukrepov na področju socialne porabe, kar bi povečalo in ne zmanjšalo odhodke v okviru te postavke, kot je predvideno v programu. Poleg tega je v prišlo letu 2004 do akumulacije prenosov odhodkov v višini več kot 1 % BDP, službe Komisije pa pričakujejo, da se bo njihov obseg leta 2005 nadalje povečal. Če bi bili poleg vseh proračunskih odhodkov, kar se še posebej v volilnem letu 2006 ne more izključiti, porabljeni še ti obsežni prenosi, bi lahko bili proračunski rezultati slabši od ciljev, še zlasti v letu 2006. Poleg tega se zdi predpostavka o rasti v zadnjem letu programa optimistična. |
| --- | --- |

(8)

Tveganja za proračunske projekcije v programu so na splošno videti uravnotežena. Po drugi strani doseženi rezultati previdnega proračunskega načrtovanja kažejo, da bi lahko bili rezultati boljši od ciljev (to velja za leto 2004 in po pričakovanjih služb Komisije tudi za leto 2005). Predpostavke o rasti, na katerih temeljijo proračuni, so bile običajno realistične, predpostavke o elastičnosti davkov pa previdne. Poleg tega se odhodki, predvideni v proračunu, niso vedno v celoti izvrševali, v glavnem zaradi možnosti prenosa neporabljenih sredstev iz prejšnjih proračunskih let. Po drugi strani se program nanaša na več (predlaganih) ukrepov na področju socialne porabe, kar bi povečalo in ne zmanjšalo odhodke v okviru te postavke, kot je predvideno v programu. Poleg tega je v prišlo letu 2004 do akumulacije prenosov odhodkov v višini več kot 1 % BDP, službe Komisije pa pričakujejo, da se bo njihov obseg leta 2005 nadalje povečal. Če bi bili poleg vseh proračunskih odhodkov, kar se še posebej v volilnem letu 2006 ne more izključiti, porabljeni še ti obsežni prenosi, bi lahko bili proračunski rezultati slabši od ciljev, še zlasti v letu 2006. Poleg tega se zdi predpostavka o rasti v zadnjem letu programa optimistična.

| (9) | Glede na to oceno tveganja je videti, da bo proračunska naravnanost v programu v skladu s popravkom čezmernega primanjkljaja, kot je to priporočil Svet, do leta 2008, kar je zadnje leto programa. Vendar bi bilo mogoče okrepiti predviden potek prilagoditve v strukturnem smislu, zlasti ob upoštevanju možnosti precej boljšega rezultata v letu 2005 in popravka predvidevanj rasti navzgor. |
| --- | --- |

(9)

Glede na to oceno tveganja je videti, da bo proračunska naravnanost v programu v skladu s popravkom čezmernega primanjkljaja, kot je to priporočil Svet, do leta 2008, kar je zadnje leto programa. Vendar bi bilo mogoče okrepiti predviden potek prilagoditve v strukturnem smislu, zlasti ob upoštevanju možnosti precej boljšega rezultata v letu 2005 in popravka predvidevanj rasti navzgor.

| (10) | Ocenjuje se, da je delež dolga v letu 2005 dosegel 37, 4 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga v programskem obdobju povečal za 0,5 odstotne točke. |
| --- | --- |

(10)

Ocenjuje se, da je delež dolga v letu 2005 dosegel 37, 4 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga v programskem obdobju povečal za 0,5 odstotne točke.

| (11) | Videti je, da je Češka na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva izpostavljena visokemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ. Čeprav je delež dolga z vidika EU trenutno sorazmerno nizek, visoki primanjkljaj prispeva k povečanemu deležu dolga v dolgoročnih projekcijah do leta 2050, kar povečuje tveganje vzdržnosti dolga. Hkrati se pričakuje, da bodo predvidena velika povečanja odhodkov za pokojnine v projekcijskem obdobju precej obremenila javne finance. Zdi se, da je strogo izvajanje načrtovane srednjeročne konsolidacije javnih financ in nadaljnja krepitev proračunskega položaja, skupaj z dodatnimi strukturnimi reformami za omejitev povečanja odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, zlasti na področju pokojninskega in zdravstvenega sistema, ključnega pomena za blažitev tveganj za vzdržnost javnih financ (3). |
| --- | --- |

(11)

Videti je, da je Češka na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva izpostavljena visokemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ. Čeprav je delež dolga z vidika EU trenutno sorazmerno nizek, visoki primanjkljaj prispeva k povečanemu deležu dolga v dolgoročnih projekcijah do leta 2050, kar povečuje tveganje vzdržnosti dolga. Hkrati se pričakuje, da bodo predvidena velika povečanja odhodkov za pokojnine v projekcijskem obdobju precej obremenila javne finance. Zdi se, da je strogo izvajanje načrtovane srednjeročne konsolidacije javnih financ in nadaljnja krepitev proračunskega položaja, skupaj z dodatnimi strukturnimi reformami za omejitev povečanja odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, zlasti na področju pokojninskega in zdravstvenega sistema, ključnega pomena za blažitev tveganj za vzdržnost javnih financ (3).

| (12) | Ukrepi, predvideni na področju javnih financ, so na splošno skladni s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Program zlasti predvideva popravek čezmernega primanjkljaja v skladu s priporočili Sveta. Prav tako navaja ukrepe za spodbujanje prerazporeditve sredstev, ki se osredotočajo na rast in zaposlovanje, zlasti na podlagi zmanjšanja teže javnega sektorja v gospodarstvu in na podlagi prenosa davčnega bremena z neposrednega na posredno obdavčenje. Kljub temu, da se vlada zaveda problema dolgoročne vzdržnosti, program ne navaja konkretnih korakov, ki bi prispevali k njegovemu reševanju. |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi, predvideni na področju javnih financ, so na splošno skladni s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Program zlasti predvideva popravek čezmernega primanjkljaja v skladu s priporočili Sveta. Prav tako navaja ukrepe za spodbujanje prerazporeditve sredstev, ki se osredotočajo na rast in zaposlovanje, zlasti na podlagi zmanjšanja teže javnega sektorja v gospodarstvu in na podlagi prenosa davčnega bremena z neposrednega na posredno obdavčenje. Kljub temu, da se vlada zaveda problema dolgoročne vzdržnosti, program ne navaja konkretnih korakov, ki bi prispevali k njegovemu reševanju.

| (13) | V nacionalnem programu reform na Češkem, predloženem 14. oktobra 2005 v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta, je kot glavni izziv, ki vpliva na javne finance, opredeljena dolgoročna vzdržnost. V proračunskih projekcijah konvergenčnega programa so vključene proračunske posledice omejenega števila konkretnih ukrepov reform, opisanih v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v konvergenčnem programu, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Zlasti so v konvergenčnem programu opredeljeni ukrepi za podporo delovnih mest in rasti, ki so zagotovljeni na podlagi sprememb strukture prihodkov in odhodkov (posebej s prenosom davčnega bremena z neposrednega na posredno obdavčenje in z zmanjšanjem javne porabe ter s prerazporeditvami) ter na podlagi dejstva, da prednostno nalogo porabe sredstev pomenijo javne naložbe, vendar, kot je navedeno zgoraj, program ne navaja kakršnih koli konkretnih korakov reforme, ki bi obravnavali problem dolgoročne vzdržnosti. Program nadalje predvideva okrepitev vloge srednjeročnih zgornjih mej odhodkov v okviru izvajanja zavezujočih načel o postavkah državnega proračuna in državnih skladov ter v okviru vključevanja institucionalne enote lokalne ravni države v postopek načrtovanja proračuna. |
| --- | --- |

(13)

V nacionalnem programu reform na Češkem, predloženem 14. oktobra 2005 v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta, je kot glavni izziv, ki vpliva na javne finance, opredeljena dolgoročna vzdržnost. V proračunskih projekcijah konvergenčnega programa so vključene proračunske posledice omejenega števila konkretnih ukrepov reform, opisanih v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v konvergenčnem programu, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Zlasti so v konvergenčnem programu opredeljeni ukrepi za podporo delovnih mest in rasti, ki so zagotovljeni na podlagi sprememb strukture prihodkov in odhodkov (posebej s prenosom davčnega bremena z neposrednega na posredno obdavčenje in z zmanjšanjem javne porabe ter s prerazporeditvami) ter na podlagi dejstva, da prednostno nalogo porabe sredstev pomenijo javne naložbe, vendar, kot je navedeno zgoraj, program ne navaja kakršnih koli konkretnih korakov reforme, ki bi obravnavali problem dolgoročne vzdržnosti. Program nadalje predvideva okrepitev vloge srednjeročnih zgornjih mej odhodkov v okviru izvajanja zavezujočih načel o postavkah državnega proračuna in državnih skladov ter v okviru vključevanja institucionalne enote lokalne ravni države v postopek načrtovanja proračuna.

Glede na zgoraj navedeno oceno Svet opozarja, da program upošteva pot prilagoditve primanjkljaja, kot je v skladu s členom 104(7) začrtana v priporočilih Sveta. Glede na ta priporočila Svet meni, da bi Češka morala:

| (i) | v okviru morebitnega boljšega proračunskega rezultata v letu 2005 in močnejše rasti ter pričakovanj okrepiti prizadevanja za strukturno prilagoditev proračuna glede na majhno odstopanje pod referenčno vrednostjo, ki si jo postavlja za cilj za leto 2008 (kar je rok za popravek čezmernega primanjkljaja), in da bi pospešila doseganje srednjeročnih ciljev; |
| --- | --- |

(i)

v okviru morebitnega boljšega proračunskega rezultata v letu 2005 in močnejše rasti ter pričakovanj okrepiti prizadevanja za strukturno prilagoditev proračuna glede na majhno odstopanje pod referenčno vrednostjo, ki si jo postavlja za cilj za leto 2008 (kar je rok za popravek čezmernega primanjkljaja), in da bi pospešila doseganje srednjeročnih ciljev;

| (ii) | izboljšati kakovost načrtovanja proračuna, zlasti na podlagi analize vzrokov precejšnjih prenosov odhodkov in okrepitve srednjeročnih zgornjih mej odhodkov; |
| --- | --- |

(ii)

izboljšati kakovost načrtovanja proračuna, zlasti na podlagi analize vzrokov precejšnjih prenosov odhodkov in okrepitve srednjeročnih zgornjih mej odhodkov;

| (iii) | izboljšati dolgoročno vzdržnost javnih financ, zlasti s pospeševanjem pokojninske reforme in z izvajanjem reforme zdravstvenega sistema. |
| --- | --- |

(iii)

izboljšati dolgoročno vzdržnost javnih financ, zlasti s pospeševanjem pokojninske reforme in z izvajanjem reforme zdravstvenega sistema.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | KP nov. 2005 | 4,4 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | 4,3 |
| COM nov. 2005 | 4,4 | 4,8 | 4,4 | 4,3 | ni podatkov |
| KP dec. 2004 | 3,8 | 3,6 | 3,7 | 3,8 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | KP nov. 2005 | 2,6 | 1,5 | 2,2 | 2,0 | 2,1 |
| COM nov. 2005 | 2,6 | 1,7 | 2,9 | 2,6 | ni podatkov |
| KP dec. 2004 | 2,7 | 3,2 | 2,6 | 2,2 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel
  (v % potencialnega BDP) | KP nov. 2005 (4) | – 1,9 | – 0,8 | – 0,1 | 0,3 | 0,8 |
| COM nov. 2005 (8) | – 1,4 | – 0,2 | 0,6 | 1,2 | ni podatkov |
| KP dec. 2004 (4) | – 1,3 | – 0,9 | – 0,4 | 0,3 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | KP nov. 2005 | – 3,0 | – 4,8 | – 3,8 | – 3,3 | – 2,7 |
| COM nov. 2005 | – 3,0 | – 3,2 | – 3,7 | – 3,3 | ni podatkov |
| KP dec. 2004 | – 5,2 | – 4,7 | – 3,8 | – 3,3 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | KP nov. 2005 | – 1,8 | – 3,5 | – 2,5 | – 2,0 | – 1,2 |
| COM nov. 2005 | – 1,8 | – 1,9 | – 2,3 | – 1,9 | ni podatkov |
| KP dec. 2004 | – 4,0 | – 3,4 | – 2,4 | – 1,7 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo
  (v % BDP) | KP nov. 2005 (4) | – 2,4 | – 4,5 | – 3,8 | – 3,4 | – 3,0 |
| COM nov. 2005 | – 2,5 | – 3,1 | – 3,9 | – 3,8 | ni podatkov |
| KP dec. 2004 (4) | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Strukturni saldo (5)

  (v % BDP) | KP nov. 2005 (6) | – 1,9 | – 3,4 | – 3,8 | – 3,4 | – 3,0 |
| COM nov. 2005 (7) | – 2,0 | – 2,0 | – 3,9 | – 3,8 | ni podatkov |
| KP dec. 2004 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | KP nov. 2005 | 36,8 | 37,4 | 37,1 | 37,9 | 37,8 |
| COM nov. 2005 | 36,8 | 36,2 | 36,6 | 36,9 | ni podatkov |
| KP dec. 2004 | 38,6 | 38,3 | 39,2 | 40,0 | ni podatkov |
| Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije. |

2004

2005

2006

2007

2008

Realni BDP

(spremembe v %)

KP nov. 2005

4,4

4,8

4,4

4,2

4,3

COM nov. 2005

4,4

4,8

4,4

4,3

ni podatkov

KP dec. 2004

3,8

3,6

3,7

3,8

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

KP nov. 2005

2,6

1,5

2,2

2,0

2,1

COM nov. 2005

2,6

1,7

2,9

2,6

ni podatkov

KP dec. 2004

2,7

3,2

2,6

2,2

ni podatkov

Proizvodna vrzel

(v % potencialnega BDP)

KP nov. 2005 (4)

– 1,9

– 0,8

– 0,1

0,3

0,8

COM nov. 2005 (8)

– 1,4

– 0,2

0,6

1,2

ni podatkov

KP dec. 2004 (4)

– 1,3

– 0,9

– 0,4

0,3

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

KP nov. 2005

– 3,0

– 4,8

– 3,8

– 3,3

– 2,7

COM nov. 2005

– 3,0

– 3,2

– 3,7

– 3,3

ni podatkov

KP dec. 2004

– 5,2

– 4,7

– 3,8

– 3,3

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

KP nov. 2005

– 1,8

– 3,5

– 2,5

– 2,0

– 1,2

COM nov. 2005

– 1,8

– 1,9

– 2,3

– 1,9

ni podatkov

KP dec. 2004

– 4,0

– 3,4

– 2,4

– 1,7

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo

(v % BDP)

KP nov. 2005 (4)

– 2,4

– 4,5

– 3,8

– 3,4

– 3,0

COM nov. 2005

– 2,5

– 3,1

– 3,9

– 3,8

ni podatkov

KP dec. 2004 (4)

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Strukturni saldo (5)

(v % BDP)

KP nov. 2005 (6)

– 1,9

– 3,4

– 3,8

– 3,4

– 3,0

COM nov. 2005 (7)

– 2,0

– 2,0

– 3,9

– 3,8

ni podatkov

KP dec. 2004

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

KP nov. 2005

36,8

37,4

37,1

37,9

37,8

COM nov. 2005

36,8

36,2

36,6

36,9

ni podatkov

KP dec. 2004

38,6

38,3

39,2

40,0

ni podatkov

Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 02.08.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Program vsebuje vse obvezne in večino neobveznih podatkov, ki jih določa novi kodeks ravnanja.

(3)  Podrobnosti o dolgoročni vzdržnosti so na voljo v tehnični oceni programa, ki so jo izdelale službe Komisije, in bo objavljena na naslednji spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(4)  Izračuni služb Komisije na podlagi informacij v programu.

(5)  Ciklično prilagojeni saldo (kakor v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(6)  Enkratni in drugi začasni ukrepi iz proračunskega obvestila (0,5 % v letu 2004) in iz programa (1,1 % v letu 2005); oboji imajo učinek povečevanja primanjkljaja.

(7)  Enkratni in drugi začasni ukrepi iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (0,5 % BDP v letu 2004 ter 1,1 % v letu 2005; oboji imajo učinek povečevanja primanjkljaja).

(8)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 3,5 %, 3,5 %, 3,6 % oziroma 3,7 % za leta v obdobju 2004–2007.

Vir:

Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 7.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 55/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 55/9

---

MNENJE SVETA

z dne 24. januarja 2006

o dopolnitvi konvergenčnega programa Danske za obdobje 2005–2010

(2006/C 55/03)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Odborom za ekonomske in finančne zadeve —

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 24. januarja 2006 preučil dopolnitev konvergenčnega programa Danske, ki zajema obdobje od leta 2005 do 2010. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 24. januarja 2006 preučil dopolnitev konvergenčnega programa Danske, ki zajema obdobje od leta 2005 do 2010.

| (2) | V zadnjem desetletju je povprečna rast BDP znašala okoli 2 %, medtem ko je inflacija na splošno sledila stopnji inflacije v evroobmočju. Rast zaposlovanja se je v zadnjih letih okrepila in brezposelnost je blizu najnižji stopnji v zadnjem desetletju. Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da bo realna rast BDP v letu 2006 znašala 2,4 %, v ostalem programskem obdobju pa povprečno 1,6 %. Ta scenarij je bil na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov ocenjen kot previden, zlasti glede stopenj rasti za leti 2007 in 2008, ki temeljijo na tehničnih predpostavkah. Zdi se tudi, da so projekcije glede inflacije realistične. |
| --- | --- |

(2)

V zadnjem desetletju je povprečna rast BDP znašala okoli 2 %, medtem ko je inflacija na splošno sledila stopnji inflacije v evroobmočju. Rast zaposlovanja se je v zadnjih letih okrepila in brezposelnost je blizu najnižji stopnji v zadnjem desetletju. Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da bo realna rast BDP v letu 2006 znašala 2,4 %, v ostalem programskem obdobju pa povprečno 1,6 %. Ta scenarij je bil na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov ocenjen kot previden, zlasti glede stopenj rasti za leti 2007 in 2008, ki temeljijo na tehničnih predpostavkah. Zdi se tudi, da so projekcije glede inflacije realistične.

| (3) | Svet je 17. februarja 2005 v svojem mnenju potrdil proračunsko strategijo, predstavljeno v dopolnitvi konvergenčnega programa Danske iz leta 2004. V dopolnitvi iz leta 2004 je glede porabe proračunskih sredstev za leto 2005 predviden javnofinančni presežek v višini 2,2 % BDP, medtem ko sedanja dopolnitev v okviru podobnih predvidevanj o rasti BDP napoveduje 3,6 % presežek. Prihodki so bili višji od pričakovanih, vključno s prihodki iz naslova davka na donos pokojninskih skladov in tudi prihodki, povezani z izkoriščanjem nafte in plina. |
| --- | --- |

(3)

Svet je 17. februarja 2005 v svojem mnenju potrdil proračunsko strategijo, predstavljeno v dopolnitvi konvergenčnega programa Danske iz leta 2004. V dopolnitvi iz leta 2004 je glede porabe proračunskih sredstev za leto 2005 predviden javnofinančni presežek v višini 2,2 % BDP, medtem ko sedanja dopolnitev v okviru podobnih predvidevanj o rasti BDP napoveduje 3,6 % presežek. Prihodki so bili višji od pričakovanih, vključno s prihodki iz naslova davka na donos pokojninskih skladov in tudi prihodki, povezani z izkoriščanjem nafte in plina.

| (4) | Program na splošno upošteva vzorčno strukturo in zahteve za zagotavljanje podatkov za programe stabilnosti ter konvergenčne programe, opredeljene v novem kodeksu ravnanja (2). |
| --- | --- |

(4)

Program na splošno upošteva vzorčno strukturo in zahteve za zagotavljanje podatkov za programe stabilnosti ter konvergenčne programe, opredeljene v novem kodeksu ravnanja (2).

| (5) | Cilj proračunske strategije je zagotoviti trdni temelje za staranje prebivalstva in zato v programskem obdobju ohraniti strukturne presežke med povprečno 1,5 % in 2,5 %, kar pomeni izrazito znižanje splošnega deleža javnega dolga. Strategija temelji na omejevanju odhodkov, njen cilj pa je ohraniti 0,5 % letno rast realne javne porabe, zamrznitev davkov in zahtevo po proračunskem ravnovesju za institucionalne enote na lokalni ravni. Dopolnitev predvideva, da se bo javnofinančni presežek znižal s 3,6 % BDP v letu 2005 na 3,1 % v letu 2006 in na 3,2 % v letu 2007, nato pa rahlo padel in dosegel 2,9 % BDP na koncu programskega obdobja. Ocenjeni javnofinančni presežki v tej dopolnitvi so izrazito višji od presežkov iz prejšnje dopolnitve, medtem ko je pričakovana rast BDP podobna. |
| --- | --- |

(5)

Cilj proračunske strategije je zagotoviti trdni temelje za staranje prebivalstva in zato v programskem obdobju ohraniti strukturne presežke med povprečno 1,5 % in 2,5 %, kar pomeni izrazito znižanje splošnega deleža javnega dolga. Strategija temelji na omejevanju odhodkov, njen cilj pa je ohraniti 0,5 % letno rast realne javne porabe, zamrznitev davkov in zahtevo po proračunskem ravnovesju za institucionalne enote na lokalni ravni. Dopolnitev predvideva, da se bo javnofinančni presežek znižal s 3,6 % BDP v letu 2005 na 3,1 % v letu 2006 in na 3,2 % v letu 2007, nato pa rahlo padel in dosegel 2,9 % BDP na koncu programskega obdobja. Ocenjeni javnofinančni presežki v tej dopolnitvi so izrazito višji od presežkov iz prejšnje dopolnitve, medtem ko je pričakovana rast BDP podobna.

| (6) | Srednjeročni cilj programa je v programskem obdobju doseči strukturni saldo (ob upoštevanju prehodnega obdobja za izvajanje zgoraj navedene odločitve Eurostata) v višini med 1,5 % in 2,5 % BDP. V strukturnem smislu (tj. v ciklično prilagojenem smislu brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) presežek pade z najvišje vrednosti 3,6 % BDP v letu 2005 na okoli 2,75 % BDP v letu 2006, preden nadalje doseže 3,25 % BDP. Vendar pa izračunano znižanje v letu 2006 za 0,8 odstotne točke BDP odraža normalizacijo pričakovanih davčnih prihodkov iz naslova pokojninskih skladov, ki so bili izrazito visoki v letu 2005. Potem ko je bil popravljen za začasno višje prihodke v letu 2005, je strukturni presežek med letom 2005 in 2006 na splošno ostal nespremenjen. |
| --- | --- |

(6)

Srednjeročni cilj programa je v programskem obdobju doseči strukturni saldo (ob upoštevanju prehodnega obdobja za izvajanje zgoraj navedene odločitve Eurostata) v višini med 1,5 % in 2,5 % BDP. V strukturnem smislu (tj. v ciklično prilagojenem smislu brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) presežek pade z najvišje vrednosti 3,6 % BDP v letu 2005 na okoli 2,75 % BDP v letu 2006, preden nadalje doseže 3,25 % BDP. Vendar pa izračunano znižanje v letu 2006 za 0,8 odstotne točke BDP odraža normalizacijo pričakovanih davčnih prihodkov iz naslova pokojninskih skladov, ki so bili izrazito visoki v letu 2005. Potem ko je bil popravljen za začasno višje prihodke v letu 2005, je strukturni presežek med letom 2005 in 2006 na splošno ostal nespremenjen.

| (7) | Ker srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 0,5 % BDP), bi moral v izogib presežnemu primanjkljaju omogočati sprostitev varnostnih rezerv. Srednjeročni cilj programa je ustrezen, saj izpolnjuje zahteve, ki jih za države članice evroobmočja in MDT II predpisujeta Pakt stabilnosti in rasti ter kodeks ravnanja, in znatno presega tistega, ki je predviden za delež dolga in povprečno dolgoročno rast potencialnega proizvoda. V programu je pojasnjeno, da je zasnovan na zahtevnejši ravni, kot je predvideno v Paktu, kar bo omogočilo vzpostavitev trdnih temeljev za dolgoročno proračunsko vzdržnost na podlagi hitrega zniževanja dolga. |
| --- | --- |

(7)

Ker srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 0,5 % BDP), bi moral v izogib presežnemu primanjkljaju omogočati sprostitev varnostnih rezerv. Srednjeročni cilj programa je ustrezen, saj izpolnjuje zahteve, ki jih za države članice evroobmočja in MDT II predpisujeta Pakt stabilnosti in rasti ter kodeks ravnanja, in znatno presega tistega, ki je predviden za delež dolga in povprečno dolgoročno rast potencialnega proizvoda. V programu je pojasnjeno, da je zasnovan na zahtevnejši ravni, kot je predvideno v Paktu, kar bo omogočilo vzpostavitev trdnih temeljev za dolgoročno proračunsko vzdržnost na podlagi hitrega zniževanja dolga.

| (8) | Na splošno so tveganja za proračunske projekcije v dopolnitvi, videti pozitivna, zlasti ker je rast BDP lahko višja od pričakovane, v glavnem zaradi nizke rasti BDP, ki je na osnovi tehnične predpostavke napovedana za leti 2007 in 2008, in izhaja, kot ocenjujejo danski organi, iz postopnega odpravljanja proizvodne vrzeli. Zato bi lahko bila rast BDP in proračunski rezultat v teh letih boljša od napovedanih v programu. Glede na različne na tem področju dosežene rezultate je uresničevane cilje omejevanja rasti realne javne porabe izpostavljeno negativnemu tveganju. |
| --- | --- |

(8)

Na splošno so tveganja za proračunske projekcije v dopolnitvi, videti pozitivna, zlasti ker je rast BDP lahko višja od pričakovane, v glavnem zaradi nizke rasti BDP, ki je na osnovi tehnične predpostavke napovedana za leti 2007 in 2008, in izhaja, kot ocenjujejo danski organi, iz postopnega odpravljanja proizvodne vrzeli. Zato bi lahko bila rast BDP in proračunski rezultat v teh letih boljša od napovedanih v programu. Glede na različne na tem področju dosežene rezultate je uresničevane cilje omejevanja rasti realne javne porabe izpostavljeno negativnemu tveganju.

| (9) | Glede na to oceno tveganja je videti, da proračunska naravnanost v programu zadostuje za ohranitev srednjeročnega cilja programa skozi vse programsko obdobje. Prav tako zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih v posameznem letu. Naravnanost proračunske politike, ki jo vsebuje program, je skladna s Paktom stabilnosti in rasti v smislu, da ni prociklična v obdobju ugodnih gospodarskih razmer – ustrezno se upoštevajo izjemno visoki prihodki iz naslova davka na donos pokojninskih skladov in tudi prihodki, povezani z izkoriščanjem nafte in plina – kar je pomembno glede na ciklično stanje danskega gospodarstva. Prerazvrstitev pokojninskih sistemov, ki se od spomladi 2007 (ko se bo prehodno obdobje za izvršitev zadevne odločitve Eurostata iz marca 2004 izteklo) financirajo iz drugega stebra, bo presežke Danske zmanjšala za okoli 1 % BDP v posameznem letu, vendar ne bo bistveno vplivala na to oceno. |
| --- | --- |

(9)

Glede na to oceno tveganja je videti, da proračunska naravnanost v programu zadostuje za ohranitev srednjeročnega cilja programa skozi vse programsko obdobje. Prav tako zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih v posameznem letu. Naravnanost proračunske politike, ki jo vsebuje program, je skladna s Paktom stabilnosti in rasti v smislu, da ni prociklična v obdobju ugodnih gospodarskih razmer – ustrezno se upoštevajo izjemno visoki prihodki iz naslova davka na donos pokojninskih skladov in tudi prihodki, povezani z izkoriščanjem nafte in plina – kar je pomembno glede na ciklično stanje danskega gospodarstva. Prerazvrstitev pokojninskih sistemov, ki se od spomladi 2007 (ko se bo prehodno obdobje za izvršitev zadevne odločitve Eurostata iz marca 2004 izteklo) financirajo iz drugega stebra, bo presežke Danske zmanjšala za okoli 1 % BDP v posameznem letu, vendar ne bo bistveno vplivala na to oceno.

| (10) | Ocenjuje se, da je delež dolga v letu 2005 dosegel 36 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga v programskem obdobju znižal za okoli 14 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(10)

Ocenjuje se, da je delež dolga v letu 2005 dosegel 36 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga v programskem obdobju znižal za okoli 14 odstotnih točk.

| (11) | Glede vzdržnosti javnih financ je videti, da predvideni proračunski stroški zaradi staranja prebivalstva za Dansko ne predstavljajo tveganja, saj so njene javne finance trdne, pogoj pa je, da sta doseženi predvidena rast zaposlovanja in nizka rast javne porabe, kar zahteva nadaljnje reforme na trgu dela in omejevanje porabe. Strategija, ki vzdržnost postavlja v ospredje proračunske politike in vključuje obvladovanje odhodkov za pokojnine ter predvideva akumulacijo sredstev, pozitivno prispeva k dolgoročnim predvidevanjem glede javnih financ. Trenutno zelo ugoden proračunski položaj prispeva k financiranju posledic, ki jih bo staranje prebivalstva imelo za proračun, srednjeročni proračunski načrti pa so skladni z vzdržnimi javnimi financami (3). |
| --- | --- |

(11)

Glede vzdržnosti javnih financ je videti, da predvideni proračunski stroški zaradi staranja prebivalstva za Dansko ne predstavljajo tveganja, saj so njene javne finance trdne, pogoj pa je, da sta doseženi predvidena rast zaposlovanja in nizka rast javne porabe, kar zahteva nadaljnje reforme na trgu dela in omejevanje porabe. Strategija, ki vzdržnost postavlja v ospredje proračunske politike in vključuje obvladovanje odhodkov za pokojnine ter predvideva akumulacijo sredstev, pozitivno prispeva k dolgoročnim predvidevanjem glede javnih financ. Trenutno zelo ugoden proračunski položaj prispeva k financiranju posledic, ki jih bo staranje prebivalstva imelo za proračun, srednjeročni proračunski načrti pa so skladni z vzdržnimi javnimi financami (3).

| (12) | Ukrepi, predvideni na področju javnih financ, so na splošno skladni s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2010. Zlasti Danska spoštuje svoj srednjeročni cilj. Vendar pa niso bili opredeljeni novi ukrepi, da bi se doseglo predpostavljeno povečanje zaposlovanja v višini blizu 2 % delovne sile do leta 2010. |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi, predvideni na področju javnih financ, so na splošno skladni s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2010. Zlasti Danska spoštuje svoj srednjeročni cilj. Vendar pa niso bili opredeljeni novi ukrepi, da bi se doseglo predpostavljeno povečanje zaposlovanja v višini blizu 2 % delovne sile do leta 2010.

| (13) | V nacionalnem programu reform na Danskem, predloženem 26. oktobra 2005 v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta, se opozarja na izboljšanje ponudbe delovne sile za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti javnih financ in povečanje učinkovitosti javnega sektorja. V proračunskih projekcijah konvergenčnega programa so v celoti vključene proračunske posledice ukrepov, opisanih v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v konvergenčnem programu, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. |
| --- | --- |

(13)

V nacionalnem programu reform na Danskem, predloženem 26. oktobra 2005 v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta, se opozarja na izboljšanje ponudbe delovne sile za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti javnih financ in povečanje učinkovitosti javnega sektorja. V proračunskih projekcijah konvergenčnega programa so v celoti vključene proračunske posledice ukrepov, opisanih v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v konvergenčnem programu, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform.

Svet meni, da je proračunski položaj na splošno zdrav in da proračunska strategija zagotavlja dober zgled proračunskih politik, ki se vodijo v skladu s Paktom.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij (4)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | KP nov. 2005 | 2,0 | 2,4 | 2,4 | 1,1 | 1,6 | 2,1 |
| COM nov. 2005 | 2,1 | 2,7 | 2,3 | 2,1 | ni podatkov | ni podatkov |
| KP nov. 2004 | 2,2 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 1,8 | 1,8 |
| Inflacija po HICP
  (%) | KP nov. 2005 | 0,9 | 1,6 | 2,0 | 1,3 | 1,9 | 1,8 |
| COM nov. 2005 | 0,9 | 1,7 | 2,0 | 1,9 | ni podatkov | ni podatkov |
| KP nov. 2004 | 1,2 | 1,7 | 1,6 | 1,7 | ni podatkov | 1,6 |
| Proizvodna vrzel
  (v % potencialnega BDP) | KP nov. 2005 (5) | – 0,8 | – 0,3 | 0,1 | – 0,7 | – 0,9 | – 0,6 |
| COM nov. 2005 (9) | – 1,3 | – 0,6 | – 0,4 | – 0,4 | ni podatkov | ni podatkov |
| KP nov. 2004 (5) | – 0,6 | – 0,1 | – 0,5 | – 0,4 | ni podatkov | – 0,4 |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | KP nov. 2005 | 2,3 | 3,6 | 3,1 | 3,2 | 2,7 | 2,9 |
| COM nov. 2005 | 2,9 | 3,7 | 3,0 | 2,7 | ni podatkov | ni podatkov |
| KP nov. 2004 | 1,4 | 2,2 | 1,8 | 1,9 | 2,2 | 2,2 |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | KP nov. 2005 | 4,7 | 5,6 | 4,7 | 4,1 | 3,5 | 3,7 |
| COM nov. 2005 | 5,3 | 5,8 | 4,9 | 4,4 | ni podatkov | ni podatkov |
| KP nov. 2004 | 4,5 | 4,8 | 4,5 | 4,6 | ni podatkov | 4,4 |
| Ciklično prilagojeni saldo
  (v % BDP) | KP nov. 2005 (5) | 2,8 | 3,8 | 3,0 | 3,6 | 3,3 | 3,3 |
| COM nov. 2005 | 3,8 | 4,1 | 3,3 | 3,0 | ni podatkov | ni podatkov |
| KP nov. 2004 (5) | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | ni podatkov | 2,3 |
| Strukturni saldo (6)

  (v % BDP) | KP nov. 2005 (7) | 2,6 | 3,6 | 2,7 | 3,3 | 3,3 | 3,3 |
| COM nov. 2005 (8) | 3,6 | 3,9 | 3,0 | 2,7 | ni podatkov | ni podatkov |
| KP nov. 2004 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | KP nov. 2005 | 42,3 | 35,6 | 31,7 | 28,9 | 26,5 | 21,5 |
| COM nov. 2005 | 43,2 | 36,0 | 33,0 | 31,5 | ni podatkov | ni podatkov |
| KP nov. 2004 | 42,3 | 39,4 | 37,4 | 35,3 | 33,1 | 28,8 |
| Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije. |

2004

2005

2006

2007

2008

2010

Realni BDP

(spremembe v %)

KP nov. 2005

2,0

2,4

2,4

1,1

1,6

2,1

COM nov. 2005

2,1

2,7

2,3

2,1

ni podatkov

ni podatkov

KP nov. 2004

2,2

2,5

1,3

1,9

1,8

1,8

Inflacija po HICP

(%)

KP nov. 2005

0,9

1,6

2,0

1,3

1,9

1,8

COM nov. 2005

0,9

1,7

2,0

1,9

ni podatkov

ni podatkov

KP nov. 2004

1,2

1,7

1,6

1,7

ni podatkov

1,6

Proizvodna vrzel

(v % potencialnega BDP)

KP nov. 2005 (5)

– 0,8

– 0,3

0,1

– 0,7

– 0,9

– 0,6

COM nov. 2005 (9)

– 1,3

– 0,6

– 0,4

– 0,4

ni podatkov

ni podatkov

KP nov. 2004 (5)

– 0,6

– 0,1

– 0,5

– 0,4

ni podatkov

– 0,4

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

KP nov. 2005

2,3

3,6

3,1

3,2

2,7

2,9

COM nov. 2005

2,9

3,7

3,0

2,7

ni podatkov

ni podatkov

KP nov. 2004

1,4

2,2

1,8

1,9

2,2

2,2

Primarni saldo

(v % BDP)

KP nov. 2005

4,7

5,6

4,7

4,1

3,5

3,7

COM nov. 2005

5,3

5,8

4,9

4,4

ni podatkov

ni podatkov

KP nov. 2004

4,5

4,8

4,5

4,6

ni podatkov

4,4

Ciklično prilagojeni saldo

(v % BDP)

KP nov. 2005 (5)

2,8

3,8

3,0

3,6

3,3

3,3

COM nov. 2005

3,8

4,1

3,3

3,0

ni podatkov

ni podatkov

KP nov. 2004 (5)

1,7

2,0

2,0

2,0

ni podatkov

2,3

Strukturni saldo (6)

(v % BDP)

KP nov. 2005 (7)

2,6

3,6

2,7

3,3

3,3

3,3

COM nov. 2005 (8)

3,6

3,9

3,0

2,7

ni podatkov

ni podatkov

KP nov. 2004

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

KP nov. 2005

42,3

35,6

31,7

28,9

26,5

21,5

COM nov. 2005

43,2

36,0

33,0

31,5

ni podatkov

ni podatkov

KP nov. 2004

42,3

39,4

37,4

35,3

33,1

28,8

Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Program vsebuje vrzeli glede obveznih podatkov in ne zagotavlja vseh neobveznih podatkov, ki jih določa novi kodeks ravnanja (manjkajo zlasti podatki o projekcijah rasti BDP na svetovni ravni in ravni EU za nekatera leta).

(3)  Podrobnosti o dolgoročni vzdržnosti so na voljo v tehnični oceni programa, ki so jo izdelale službe Komisije in bo objavljena na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(4)  Proračunske projekcije ne upoštevajo vpliva odločitve Eurostata z dne 2. marca 2004 o razvrstitvi naložbenih pokojninskih sistemov, ki jo je treba izvesti do objave obvestila iz spomladi 2007. Z upoštevanjem tega učinka bi javnofinančni saldo znašal 1,3 % BDP v letu 2004, 2,7 % v letu 2005, 2,1 % v letu 2006, 2,2 % v letu 2007, 1,7 % v letu 2008 in 1,9 % v letu 2009, medtem ko bi bruto javni dolg znašal 43,5 % BDP v letu 2004, 36,8 % v letu 2005, 32,9 % v letu 2006, 30,1 % v letu 2007 in 27,7 % v letu 2008 ter 22,7 % v letu 2010.

(5)  Izračuni služb Komisije na podlagi informacij v programu.

(6)  Ciklično prilagojeni saldo (kakor v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(7)  Enkratni in drugi začasni ukrepi iz programa (0,2 % BDP v letih 2004 in 2005 ter 0,3 % v letih 2006 in 2007; vsi ukrepi imajo učinek zmanjševanja primanjkljaja).

(8)  Enkratni in drugi začasni ukrepi iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (0,2 % BDP v letih 2004 in 2005 ter 0,3 % v letih 2006 in 2007; vsi ukrepi imajo učinek zmanjševanja primanjkljaja).

(9)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 1,9 %, 2,1 %, 2,1 % oziroma 2,1 % za posamezna leta v obdobju 2004–2007.

Vir:

Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 7.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 55/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 55/13

---

MNENJE SVETA

z dne 24. januarja 2006

o dopolnitvi konvergenčnega programa Madžarske, 2005–2008

(2006/C 55/04)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Odborom za ekonomske in finančne zadeve —

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 24. januarja 2006 preučil dopolnitev konvergenčnega programa Madžarske, ki obravnava obdobje 2005–2008. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 24. januarja 2006 preučil dopolnitev konvergenčnega programa Madžarske, ki obravnava obdobje 2005–2008.

| (2) | Po sprejetju celovitega paketa gospodarskih reform sredi devetdesetih let so zdrave makroekonomske politike in ustrezne strukturne reforme omogočile stabilne in visoke stopnje rasti ter znižanje inflacije. Od leta 2001 pa so se znatno povišali javni izdatki in izvedli ugodni sporazumi o plačah, ki so povzročili velika makroekonomska neravnovesja. Kljub večji uravnoteženosti rasti ter upočasnitvi rasti inflacije in plač v zadnjih letih se Madžarska še naprej spopada z visokimi proračunskimi in zunanjimi primanjkljaji. V makroekonomskem scenariju, predstavljenem v dopolnitvi iz decembra 2005, je predvideno, da se bo realna rast BDP ustalila na okoli 4 % v preostalem programskem obdobju, ki temelji na investicijah in izvozu.
  Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov je videti, da ta scenarij temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti, medtem ko se zdi ugoden v zadnjem letu. Napovedano zmanjšanje zunanjega primanjkljaja je pogojeno z izpolnitvijo proračunskega omejevanja skupaj z izvedbo strukturnih reform, ki bi lahko pospešile potencialni proizvod. Projekcije v programu glede inflacije se zdijo realistične. |
| --- | --- |

(2)

Po sprejetju celovitega paketa gospodarskih reform sredi devetdesetih let so zdrave makroekonomske politike in ustrezne strukturne reforme omogočile stabilne in visoke stopnje rasti ter znižanje inflacije. Od leta 2001 pa so se znatno povišali javni izdatki in izvedli ugodni sporazumi o plačah, ki so povzročili velika makroekonomska neravnovesja. Kljub večji uravnoteženosti rasti ter upočasnitvi rasti inflacije in plač v zadnjih letih se Madžarska še naprej spopada z visokimi proračunskimi in zunanjimi primanjkljaji. V makroekonomskem scenariju, predstavljenem v dopolnitvi iz decembra 2005, je predvideno, da se bo realna rast BDP ustalila na okoli 4 % v preostalem programskem obdobju, ki temelji na investicijah in izvozu.

Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov je videti, da ta scenarij temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti, medtem ko se zdi ugoden v zadnjem letu. Napovedano zmanjšanje zunanjega primanjkljaja je pogojeno z izpolnitvijo proračunskega omejevanja skupaj z izvedbo strukturnih reform, ki bi lahko pospešile potencialni proizvod. Projekcije v programu glede inflacije se zdijo realistične.

| (3) | Svet je 5. julija 2004 sklenil, da ima Madžarska čezmerni primanjkljaj in v skladu s členom 104(7) izdal priporočilo, da mora ta položaj popraviti najpozneje do leta 2008 v skladu s potekom prilagoditve, ki ga vsebuje majski konvergenčni program Madžarske. Svet je 8. marca 2005 na podlagi odločitve iz januarja 2005 o neskladnosti glede člena 104(8) drugič izdal priporočila na podlagi člena 104(7), v katerih je leto 2008 ohranil kot ciljno leto, do katerega je treba zmanjšati čezmerni primanjkljaj. Svet je madžarskim organom priporočil, naj sprejmejo učinkovite ukrepe, da se doseže ciljni primanjkljaj za leto 2005, kakor je določen v dopolnjenem konvergenčnem programu, ter da je časovna razporejenost in izvajanje kakršnih koli znižanj davkov pogojena z doseganjem ciljnih primanjkljajev za obdobje 2005 do 2008. Enako je predvidevalo mnenje Sveta o dopolnitvi konvergenčnega programa iz leta 2004, ki je bilo prav tako sprejeto 8. marca 2005. V dopolnitvi se čezmerni primanjkljaj še vedno namerava odpraviti do leta 2008. Predvideno gibanje primanjkljaja je 6,1 % BDP v letu 2005, 4,7 % BDP v letu 2006, 3,3 % BDP v letu 2007 in 1,9 % BDP v letu 2008, kar pomeni letno znižanje za 1,4 odstotne točke BDP. Časovni razpored primarnega presežka je podoben. Te proračunske projekcije izključujejo enkratne ukrepe in vpliv odločitve Eurostata z dne 2. marca 2004 o razvrstitvi financiranih pokojninskih sistemov, ki se gibljejo med 1 in 1,5 % GDP, in se bodo upoštevali do obvestila iz spomladi 2007 (2). Cilj za leto 2005 so madžarski organi septembra 2005 povišali s 3,6 % BDP iz dopolnitve decembra 2004 na 6,1 % BDP. Napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 navajajo, da se tako popravljen cilj za leto 2005 zdi dosegljiv. Zadnji razpoložljivi podatki o denarnih tokovih podpirajo to stališče. |
| --- | --- |

(3)

Svet je 5. julija 2004 sklenil, da ima Madžarska čezmerni primanjkljaj in v skladu s členom 104(7) izdal priporočilo, da mora ta položaj popraviti najpozneje do leta 2008 v skladu s potekom prilagoditve, ki ga vsebuje majski konvergenčni program Madžarske. Svet je 8. marca 2005 na podlagi odločitve iz januarja 2005 o neskladnosti glede člena 104(8) drugič izdal priporočila na podlagi člena 104(7), v katerih je leto 2008 ohranil kot ciljno leto, do katerega je treba zmanjšati čezmerni primanjkljaj. Svet je madžarskim organom priporočil, naj sprejmejo učinkovite ukrepe, da se doseže ciljni primanjkljaj za leto 2005, kakor je določen v dopolnjenem konvergenčnem programu, ter da je časovna razporejenost in izvajanje kakršnih koli znižanj davkov pogojena z doseganjem ciljnih primanjkljajev za obdobje 2005 do 2008. Enako je predvidevalo mnenje Sveta o dopolnitvi konvergenčnega programa iz leta 2004, ki je bilo prav tako sprejeto 8. marca 2005. V dopolnitvi se čezmerni primanjkljaj še vedno namerava odpraviti do leta 2008. Predvideno gibanje primanjkljaja je 6,1 % BDP v letu 2005, 4,7 % BDP v letu 2006, 3,3 % BDP v letu 2007 in 1,9 % BDP v letu 2008, kar pomeni letno znižanje za 1,4 odstotne točke BDP. Časovni razpored primarnega presežka je podoben. Te proračunske projekcije izključujejo enkratne ukrepe in vpliv odločitve Eurostata z dne 2. marca 2004 o razvrstitvi financiranih pokojninskih sistemov, ki se gibljejo med 1 in 1,5 % GDP, in se bodo upoštevali do obvestila iz spomladi 2007 (2). Cilj za leto 2005 so madžarski organi septembra 2005 povišali s 3,6 % BDP iz dopolnitve decembra 2004 na 6,1 % BDP. Napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 navajajo, da se tako popravljen cilj za leto 2005 zdi dosegljiv. Zadnji razpoložljivi podatki o denarnih tokovih podpirajo to stališče.

| (4) | Dopolnitev na splošno upošteva vzorčno strukturo in zahteve za zagotavljanje podatkov, z nekaj izjemami, za programe stabilnosti in konvergenčne programe, opredeljene v novem kodeksu ravnanja (3). |
| --- | --- |

(4)

Dopolnitev na splošno upošteva vzorčno strukturo in zahteve za zagotavljanje podatkov, z nekaj izjemami, za programe stabilnosti in konvergenčne programe, opredeljene v novem kodeksu ravnanja (3).

| (5) | Dopolnitev predvideva, da se bo strukturni saldo z -5,7 % BDP v letu 2005 izboljšal na -2,1 % BDP v letu 2008 (brez vpliva pokojninske reforme). Srednjeročni cilj v programu ni jasno določen, vendar se ga lahko iz njega povzame in predstavlja strukturni primanjkljaj med -0,5 % in -1 % BDP. |
| --- | --- |

(5)

Dopolnitev predvideva, da se bo strukturni saldo z -5,7 % BDP v letu 2005 izboljšal na -2,1 % BDP v letu 2008 (brez vpliva pokojninske reforme). Srednjeročni cilj v programu ni jasno določen, vendar se ga lahko iz njega povzame in predstavlja strukturni primanjkljaj med -0,5 % in -1 % BDP.

| (6) | Proračunski rezultat bi bil lahko veliko slabši od napovedanega v programu. Po pričakovanem primanjkljaju v višini 6,1 % BDP v letu 2005 program določa natančna znižanja davkov, ki dosegajo do 3,5 % BDP. Konsolidacija v programu se zanaša na zelo veliko znižanje odhodkov v višini 7,5 % BDP, njegovega izvajanja pa ne podpirajo dejanski ukrepi. |
| --- | --- |

(6)

Proračunski rezultat bi bil lahko veliko slabši od napovedanega v programu. Po pričakovanem primanjkljaju v višini 6,1 % BDP v letu 2005 program določa natančna znižanja davkov, ki dosegajo do 3,5 % BDP. Konsolidacija v programu se zanaša na zelo veliko znižanje odhodkov v višini 7,5 % BDP, njegovega izvajanja pa ne podpirajo dejanski ukrepi.

| (7) | Glede na to oceno tveganja je treba utemeljiti politiko, ki podpira proračunsko naravnanost v programu, da se zagotovi njena skladnost z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do zadnjega leta programa, tj. leta 2008, kakor je priporočil Svet. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja je treba utemeljiti politiko, ki podpira proračunsko naravnanost v programu, da se zagotovi njena skladnost z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do zadnjega leta programa, tj. leta 2008, kakor je priporočil Svet.

| (8) | Ocenjuje se, da je delež dolga v letu 2005 dosegel 57,7 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga v programskem obdobju zmanjšal za okoli 1,5 odstotne točke BDP. Gibanje deleža dolga je lahko ob upoštevanju zgoraj navedenih tveganj za proračunske cilje manj ugodno v primerjavi z napovedanim v programu. |
| --- | --- |

(8)

Ocenjuje se, da je delež dolga v letu 2005 dosegel 57,7 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga v programskem obdobju zmanjšal za okoli 1,5 odstotne točke BDP. Gibanje deleža dolga je lahko ob upoštevanju zgoraj navedenih tveganj za proračunske cilje manj ugodno v primerjavi z napovedanim v programu.

| (9) | Videti je, da je Madžarska na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva izpostavljena visokemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ. Razmerje med bruto javnim dolgom in BDP je trenutno blizu referenčne vrednosti in predvideva se, da se bo v obdobju do leta 2050 povečalo. Madžarska je v poznih devetdesetih letih izvedla reformo svojega pokojninskega sistema, da bi omejila prihodnja povišanja izdatkov za pokojnine, in tako prispevala k zmanjšanju proračunskega vpliva staranja prebivalstva. Vendar pa bi bila lahko povišanja javnofinančnih izdatkov za pokojnine višja od napovedanih v dopolnitvi, kar narekuje, da je treba pozorno spremljati dejavnike, ki naj bi nadomestili takšne visoke izdatke, pa tudi gibanje izdatkov za pokojnine in drugih izdatkov, povezanih s staranjem prebivalstva. Poleg tega trenutno visok strukturni primanjkljaj prispeva k povečanju tveganj za vzdržnost. Zato je treba srednjeročno izvesti obsežno konsolidacijo javnih financ in dodatno okrepiti proračunski položaj, da se zmanjšajo tveganja za vzdržnost javnih financ (4). |
| --- | --- |

(9)

Videti je, da je Madžarska na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva izpostavljena visokemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ. Razmerje med bruto javnim dolgom in BDP je trenutno blizu referenčne vrednosti in predvideva se, da se bo v obdobju do leta 2050 povečalo. Madžarska je v poznih devetdesetih letih izvedla reformo svojega pokojninskega sistema, da bi omejila prihodnja povišanja izdatkov za pokojnine, in tako prispevala k zmanjšanju proračunskega vpliva staranja prebivalstva. Vendar pa bi bila lahko povišanja javnofinančnih izdatkov za pokojnine višja od napovedanih v dopolnitvi, kar narekuje, da je treba pozorno spremljati dejavnike, ki naj bi nadomestili takšne visoke izdatke, pa tudi gibanje izdatkov za pokojnine in drugih izdatkov, povezanih s staranjem prebivalstva. Poleg tega trenutno visok strukturni primanjkljaj prispeva k povečanju tveganj za vzdržnost. Zato je treba srednjeročno izvesti obsežno konsolidacijo javnih financ in dodatno okrepiti proračunski položaj, da se zmanjšajo tveganja za vzdržnost javnih financ (4).

| (10) | Ukrepi, predvideni na področju javnih financ, niso skladni s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Četudi so cilji skladni s smernicami, je njihovo izvajanje odvisno od večjih tveganj. Madžarska ni ravnala v skladu z drugimi priporočili Sveta z dne 8. marca 2005 v skladu s členom 104(7) v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, kakor je Svet sklenil 8. novembra 2005 na podlagi člena 104(8) Pogodbe. V dopolnitvi je ohranjen večletni okvir za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2008, čeprav bi bil proračunski rezultat lahko precej slabši, če se ne opredeli in dosledno izvaja davčnih ukrepov, ki podpirajo davčne cilje. |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, predvideni na področju javnih financ, niso skladni s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Četudi so cilji skladni s smernicami, je njihovo izvajanje odvisno od večjih tveganj. Madžarska ni ravnala v skladu z drugimi priporočili Sveta z dne 8. marca 2005 v skladu s členom 104(7) v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, kakor je Svet sklenil 8. novembra 2005 na podlagi člena 104(8) Pogodbe. V dopolnitvi je ohranjen večletni okvir za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2008, čeprav bi bil proračunski rezultat lahko precej slabši, če se ne opredeli in dosledno izvaja davčnih ukrepov, ki podpirajo davčne cilje.

| (11) | V nacionalnem programu reform na Madžarskem, predloženem 14. oktobra 2005 v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta, je kot poglavitni izziv opredeljeno postopno in nenehno znižanje primanjkljaja javnofinančnega sektorja. V proračunskih projekcijah konvergenčnega programa so vključene proračunske posledice ukrepov reform, opisanih v nacionalnem programu reform, kolikor zadevajo znižanja davkov. Dopolnitev vsebuje pojasnitev nedavno sprejetega petletnega programa za znižanje davkov in predstavitev številnih načrtov za reformo javnega sektorja, ne vključuje pa potrebnih podrobnosti in količinskih opredelitev. Ti načrti so na splošno skladni z nacionalnim programom reform. |
| --- | --- |

(11)

V nacionalnem programu reform na Madžarskem, predloženem 14. oktobra 2005 v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta, je kot poglavitni izziv opredeljeno postopno in nenehno znižanje primanjkljaja javnofinančnega sektorja. V proračunskih projekcijah konvergenčnega programa so vključene proračunske posledice ukrepov reform, opisanih v nacionalnem programu reform, kolikor zadevajo znižanja davkov. Dopolnitev vsebuje pojasnitev nedavno sprejetega petletnega programa za znižanje davkov in predstavitev številnih načrtov za reformo javnega sektorja, ne vključuje pa potrebnih podrobnosti in količinskih opredelitev. Ti načrti so na splošno skladni z nacionalnim programom reform.

Na podlagi zgornje ocene Svet meni, da je potreben učinkovit davčni ukrep. V skladu z drugim odstavkom člena 9 oddelka 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97, kakor je bila spremenjena, Svet poziva Madžarsko, naj čim prej in najkasneje do 1. septembra 2006 predstavi prilagojeno dopolnitev konvergenčnega programa, ki opredeljuje dejanske in strukturne ukrepe, ki so v celoti skladne z njenim srednjeročnim potekom prilagoditve. Medtem bi morala Madžarska zagotoviti vse potrebno za izpolnitev svojih proračunskih ciljev za leto 2006 in za naslednja leta.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij (5)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | KP dec. 2005 (10) | 4,2 | 4,0 | 4,1 | 4,0 | 4,0 |
| COM nov. 2005 | 4,2 | 3,7 | 3,9 | 3,9 | ni podatkov |
| KP dec. 2004 | 3,9 | 4,0 | 4,2 | 4,3 | 4,6 |
| Inflacija po HICP
  (%) | KP dec. 2005 | 6,8 | 3,5 | 2,1 | 3,0 | 2,4 |
| COM nov. 2005 | 6,8 | 3,7 | 2,0 | 3,0 | ni podatkov |
| KP dec. 2004 | 6,8 | 4,5 | 4,0 | 3,5 | 3,0 |
| Proizvodna vrzel
  (v % potencialnega BDP) | KP dec. 2005 (6) | – 1,3 | – 1,0 | – 0,5 | – 0,1 | 0,4 |
| COM nov. 2005 (11) | – 0,9 | – 0,7 | – 0,3 | 0,2 | ni podatkov |
| KP dec. 2004 (6) | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | KP dec. 2005 | – 5,4 | – 6,1 | – 4,7 (12) | – 3,3 (12) | – 1,9 |
| COM nov. 2005 | – 5,4 | – 6,1 | – 6,7 | – 6,9 | ni podatkov |
| KP dec. 2004 | – 4,5 | – 3,6 | – 2,9 | – 2,2 | – 1,6 |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | KP dec. 2005 | – 1,1 | – 2,5 | – 1,5 | – 0,3 | + 0,8 |
| COM nov. 2005 | – 1,5 | – 2,2 | – 3,0 | – 3,4 | ni podatkov |
| KP dec. 2004 | – 0,5 | 0,0 | 0,2 | 0,6 | 1,0 |
| Ciklično prilagojeni saldo
  (v % BDP) | KP dec. 2005 (6) | – 4,8 | – 5,7 | – 4,5 (12) | – 3,3 (12) | – 2,2 |
| COM nov. 2005 | – 5,3 | – 5,8 | – 6,6 | – 7,0 | ni podatkov |
| KP dec. 2004 (6) | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Strukturni saldo (7)

  (v % BDP) | KP dec. 2005 (8) | – 4,8 | – 5,7 | – 4,5 | – 3,3 | – 2,2 |
| COM nov. 2005 (9) | – 5,3 | – 6,3 | – 7,6 | – 8,5 | ni podatkov |
| KP dec. 2004 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | KP dec. 2005 | 57,2 | 57,7 | 58,4 (12) | 57,9 (12) | 56,2 (12) |
| COM nov. 2005 | 57,4 | 57,2 | 58,0 | 59,2 | ni podatkov |
| KP dec. 2004 | 57,3 | 55,5 | 53,0 | 50,6 | 48,3 |
| Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije. |

2004

2005

2006

2007

2008

Realni BDP

(spremembe v %)

KP dec. 2005 (10)

4,2

4,0

4,1

4,0

4,0

COM nov. 2005

4,2

3,7

3,9

3,9

ni podatkov

KP dec. 2004

3,9

4,0

4,2

4,3

4,6

Inflacija po HICP

(%)

KP dec. 2005

6,8

3,5

2,1

3,0

2,4

COM nov. 2005

6,8

3,7

2,0

3,0

ni podatkov

KP dec. 2004

6,8

4,5

4,0

3,5

3,0

Proizvodna vrzel

(v % potencialnega BDP)

KP dec. 2005 (6)

– 1,3

– 1,0

– 0,5

– 0,1

0,4

COM nov. 2005 (11)

– 0,9

– 0,7

– 0,3

0,2

ni podatkov

KP dec. 2004 (6)

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

KP dec. 2005

– 5,4

– 6,1

– 4,7 (12)

– 3,3 (12)

– 1,9

COM nov. 2005

– 5,4

– 6,1

– 6,7

– 6,9

ni podatkov

KP dec. 2004

– 4,5

– 3,6

– 2,9

– 2,2

– 1,6

Primarni saldo

(v % BDP)

KP dec. 2005

– 1,1

– 2,5

– 1,5

– 0,3

- 0,8

COM nov. 2005

– 1,5

– 2,2

– 3,0

– 3,4

ni podatkov

KP dec. 2004

– 0,5

0,0

0,2

0,6

1,0

Ciklično prilagojeni saldo

(v % BDP)

KP dec. 2005 (6)

– 4,8

– 5,7

– 4,5 (12)

– 3,3 (12)

– 2,2

COM nov. 2005

– 5,3

– 5,8

– 6,6

– 7,0

ni podatkov

KP dec. 2004 (6)

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Strukturni saldo (7)

(v % BDP)

KP dec. 2005 (8)

– 4,8

– 5,7

– 4,5

– 3,3

– 2,2

COM nov. 2005 (9)

– 5,3

– 6,3

– 7,6

– 8,5

ni podatkov

KP dec. 2004

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

KP dec. 2005

57,2

57,7

58,4 (12)

57,9 (12)

56,2 (12)

COM nov. 2005

57,4

57,2

58,0

59,2

ni podatkov

KP dec. 2004

57,3

55,5

53,0

50,6

48,3

Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Ob upoštevanju tega vpliva bi javnofinančni saldo v skladu z dopolnitvijo programa znašal 7,4 % BDP v letu 2005, 6,1 % v letu 2006, 4,7 % v letu 2007 in 3,4 % v letu 2008, medtem ko bi delež bruto javnega dolga znašal 60,3 % BDP v letu 2004, 61,5 % v letu 2005, 63,0 % v letu 2006, 63,2 % v letu 2007 in 62,3 % v letu 2008. Vendar pa ti podatki še vedno ne vključujejo nakupa vojaških letal v višini dodatne 0,3 odstotne točke BDP v letih 2006 in 2007.

(3)  Dopolnitev vsebuje vse obvezne in večino neobveznih podatkov, ki jih določa novi kodeks ravnanja. Izjeme se nanašajo na knjiženje vojaških izdatkov, ki niso v skladu z zahtevami ESR in obravnavanjem posredno merjenih storitev finančnega posredništva (PMSFP).

(4)  Podrobnosti o dolgoročni vzdržnosti so na voljo v tehnični oceni programa, ki so jo izdelale službe Komisije in bo objavljena na spletni strani:

Http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(5)  Proračunske projekcije ne upoštevajo vpliva odločitve Eurostata z dne 2. marca 2004 o razvrstitvi financiranih pokojninskih sistemov, ki jo je treba izvesti do obvestila spomladi 2007. Ob upoštevanju tega vpliva bi javnofinančni saldo v skladu z dopolnitvijo programa znašal 6,5 % BDP v letu 2004, 7,4 % BDP v letu 2005, 6,1 % v letu 2006, 4,7 % v letu 2007 in 3,4 % v letu 2008, medtem ko bi delež bruto javnega dolga znašal 60,3 % BDP v letu 2004, 61,5 % v letu 2005, 63,0 % v letu 2006, 63,2 % v letu 2007 in 62,3 % v letu 2008 (glej tudi opombo 8).

(6)  Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa.

(7)  Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(8)  Program ne vsebuje podatkov o enkratnih in začasnih ukrepih.

(9)  Enkratni in drugi začasni ukrepi iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2005.

(10)  Pred porazdelitvijo PMSFP ( po porazdelitvi PMSFP 4,6 % v letu 2004, 4.2 % v letu 2005, 4.3 % v letu 2006, 4.1 % v letu 2007 in 4.1 % v letu 2008).

(11)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 3,7 %, 3,5 %, 3,5 % oziroma 3,4 % za posamezna leta v obdobju 2004–2007.

(12)  Ne vključuje nakupa vojaške opreme v višini 0,3 % BDP v letih 2006 in 2007.

Vir:

Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 7.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 55/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 55/17

---

MNENJE SVETA

z dne 24. januarja 2006

o dopolnitvi konvergenčnega programa Slovaške, 2005-2008

(2006/C 55/05)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Odborom za ekonomske in finančne zadeve —

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 24. januarja 2006 preučil dopolnjeni konvergenčni program Slovaške za obdobje od leta 2005 do leta 2008. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 24. januarja 2006 preučil dopolnjeni konvergenčni program Slovaške za obdobje od leta 2005 do leta 2008.

| (2) | Realna rast BDP Slovaške je med leti 1994 in 2004 znašala povprečno 4,3 %, skoraj 2 odstotni točki nad 2,4-odstotnim povprečjem EU-25. Kljub izboljšanju v letu 2005 ostaja položaj na trgu dela največja težava države. Zaradi pospešenega prestrukturiranja podjetij v poznih devetdesetih letih je stopnja brezposelnosti narasla s 13,7 % v letu 1994 na 18,2 % v letu 2004, medtem ko se je celotna zaposlenost v istem obdobju znižala za 2 odstotni točki. Makroekonomski scenarij predvideva, da bo povprečna realna rast BDP v programskem obdobju 5,6 % letno in glede na negativno proizvodno vrzel v letu 2005 zajema občuten zagon v cikličnih pogojih. Zdi se, da ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih informacij, temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti. Projekcije v programu glede inflacije so videti realistične. |
| --- | --- |

(2)

Realna rast BDP Slovaške je med leti 1994 in 2004 znašala povprečno 4,3 %, skoraj 2 odstotni točki nad 2,4-odstotnim povprečjem EU-25. Kljub izboljšanju v letu 2005 ostaja položaj na trgu dela največja težava države. Zaradi pospešenega prestrukturiranja podjetij v poznih devetdesetih letih je stopnja brezposelnosti narasla s 13,7 % v letu 1994 na 18,2 % v letu 2004, medtem ko se je celotna zaposlenost v istem obdobju znižala za 2 odstotni točki. Makroekonomski scenarij predvideva, da bo povprečna realna rast BDP v programskem obdobju 5,6 % letno in glede na negativno proizvodno vrzel v letu 2005 zajema občuten zagon v cikličnih pogojih. Zdi se, da ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih informacij, temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti. Projekcije v programu glede inflacije so videti realistične.

| (3) | Svet je 5. julija 2004 odločil, da ima Slovaška čezmerni primanjkljaj. V skladu s priporočilom Sveta iz člena 104(7) z istega dne je treba čezmerni primanjkljaj zmanjšati do leta 2007. Svet je 17. februarja 2005 v svojem mnenju o prejšnji dopolnitvi konvergenčnega programa Slovaške, ki obravnava obdobje 2004–2007, pozval Slovaško, da „(i) izkoristi vsako priložnost za pospešeno zmanjševanje primanjkljaja, vključno z uporabo prihodkov, ki so boljši od pričakovanih, in prihrankov na strani odhodkov, zlasti v letu 2005; (ii) morajo biti srednjeročne zgornje meje odhodkov bolj zavezujoče; (iii) mora pozorno paziti, da sekundarni učinki visoke inflacije v letu 2004 ne bi vplivali na potek konvergence inflacije, ki je predviden v programu“. |
| --- | --- |

(3)

Svet je 5. julija 2004 odločil, da ima Slovaška čezmerni primanjkljaj. V skladu s priporočilom Sveta iz člena 104(7) z istega dne je treba čezmerni primanjkljaj zmanjšati do leta 2007. Svet je 17. februarja 2005 v svojem mnenju o prejšnji dopolnitvi konvergenčnega programa Slovaške, ki obravnava obdobje 2004–2007, pozval Slovaško, da „(i) izkoristi vsako priložnost za pospešeno zmanjševanje primanjkljaja, vključno z uporabo prihodkov, ki so boljši od pričakovanih, in prihrankov na strani odhodkov, zlasti v letu 2005; (ii) morajo biti srednjeročne zgornje meje odhodkov bolj zavezujoče; (iii) mora pozorno paziti, da sekundarni učinki visoke inflacije v letu 2004 ne bi vplivali na potek konvergence inflacije, ki je predviden v programu“.

| (4) | Dopolnjeni program na splošno upošteva vzorčno strukturo in zahteve za zagotavljanje podatkov za programe stabilnosti in konvergenčne programe, opredeljene v novem kodeksu ravnanja (2). |
| --- | --- |

(4)

Dopolnjeni program na splošno upošteva vzorčno strukturo in zahteve za zagotavljanje podatkov za programe stabilnosti in konvergenčne programe, opredeljene v novem kodeksu ravnanja (2).

| (5) | Cilj programa je zmanjšati primanjkljaj pod 3-odstotno referenčno vrednostjo BDP v letu 2007 v skladu s priporočilom Sveta iz člena 104(7) z dne 5. julija 2004. Za javnofinančni primanjkljaj (brez stroškov pokojninske reforme) se predvideva, da se bo zmanjšal s 4,1 % BDP (vključno s preklici terjatev v višini 0,8 % BDP) v letu 2005 na 2,9 % v letu 2006, potem močno padel na 1,6 % BDP v letu 2007 in dosegel 1,3 % BDP v letu 2008. Podobno profil primarnega salda, za katerega se pričakuje izboljšanje z -2,3 % BDP (-1,5 % BDP brez preklica terjatev v višini 0,8 % BDP) v letu 2005 na 0,7 % v letu 2008. Proračunska prilagoditev temelji zlasti na odhodkih. Za razmerje med odhodki in BDP se pričakuje zmanjšanje za 3,4 odstotne točke med leti 2005 in 2008 (za 2,6 odstotne točke brez preklica terjatev v višini 0,8 % BDP v letu 2005). Javnofinančni prihodki naj bi do leta 2007 ostali relativno stabilni in se potem v letu 2008 zmanjšali za 0,7 % BDP. Proračunski vpliv razvrstitve pokojninskih sistemov, ki se financirajo iz drugega stebra, zunaj javnofinančnega sektorja (ki se mora izvesti do obvestila iz pomladi 2007) je ocenjen na 0,8 %, 1,3 %, 1,4 % in 1,4 % BDP v letih 2005, 2006, 2007 oziroma 2008. Načrtovana proračunska konsolidacija je osredotočena na konec obdobja, zlasti na leto 2007. |
| --- | --- |

(5)

Cilj programa je zmanjšati primanjkljaj pod 3-odstotno referenčno vrednostjo BDP v letu 2007 v skladu s priporočilom Sveta iz člena 104(7) z dne 5. julija 2004. Za javnofinančni primanjkljaj (brez stroškov pokojninske reforme) se predvideva, da se bo zmanjšal s 4,1 % BDP (vključno s preklici terjatev v višini 0,8 % BDP) v letu 2005 na 2,9 % v letu 2006, potem močno padel na 1,6 % BDP v letu 2007 in dosegel 1,3 % BDP v letu 2008. Podobno profil primarnega salda, za katerega se pričakuje izboljšanje z -2,3 % BDP (-1,5 % BDP brez preklica terjatev v višini 0,8 % BDP) v letu 2005 na 0,7 % v letu 2008. Proračunska prilagoditev temelji zlasti na odhodkih. Za razmerje med odhodki in BDP se pričakuje zmanjšanje za 3,4 odstotne točke med leti 2005 in 2008 (za 2,6 odstotne točke brez preklica terjatev v višini 0,8 % BDP v letu 2005). Javnofinančni prihodki naj bi do leta 2007 ostali relativno stabilni in se potem v letu 2008 zmanjšali za 0,7 % BDP. Proračunski vpliv razvrstitve pokojninskih sistemov, ki se financirajo iz drugega stebra, zunaj javnofinančnega sektorja (ki se mora izvesti do obvestila iz pomladi 2007) je ocenjen na 0,8 %, 1,3 %, 1,4 % in 1,4 % BDP v letih 2005, 2006, 2007 oziroma 2008. Načrtovana proračunska konsolidacija je osredotočena na konec obdobja, zlasti na leto 2007.

| (6) | V programskem obdobju se za strukturni saldo (tj. ciklično prilagojen proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, načrtuje povprečno izboljšanje za 0,4 % BDP letno, z -2,8 % BDP na -1,5 % BDP. Program določa srednjeročni cilj za strukturni proračunski položaj v smislu primanjkljaja 0,9 % BDP in si ta položaj prizadeva doseči do leta 2010 (po programskem obdobju). Ker srednjeročni cilj, vključen v program, presega minimalno merilo (ocenjeno v smislu primanjkljaja v višini približno 2,25 % BDP), bo, če bo dosežen, izpolnil cilj o zagotavljanju varnostne rezerve pred nastopom čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa je ustrezen, ker se nahaja v okviru, ki ga Pakt stabilnosti in rasti in kodeks ravnanja predvidevata za države članice v evroobmočju in MDT II, in ustrezno odraža delež dolga in dolgoročno povprečno rast potencialnega proizvoda. |
| --- | --- |

(6)

V programskem obdobju se za strukturni saldo (tj. ciklično prilagojen proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, načrtuje povprečno izboljšanje za 0,4 % BDP letno, z -2,8 % BDP na -1,5 % BDP. Program določa srednjeročni cilj za strukturni proračunski položaj v smislu primanjkljaja 0,9 % BDP in si ta položaj prizadeva doseči do leta 2010 (po programskem obdobju). Ker srednjeročni cilj, vključen v program, presega minimalno merilo (ocenjeno v smislu primanjkljaja v višini približno 2,25 % BDP), bo, če bo dosežen, izpolnil cilj o zagotavljanju varnostne rezerve pred nastopom čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa je ustrezen, ker se nahaja v okviru, ki ga Pakt stabilnosti in rasti in kodeks ravnanja predvidevata za države članice v evroobmočju in MDT II, in ustrezno odraža delež dolga in dolgoročno povprečno rast potencialnega proizvoda.

| (7) | Tveganja proračunskih projekcij v programu se zdijo na splošno uravnotežena. Čeprav program ni zelo izčrpen glede posebnih ukrepov, načrtovanih za sprejetje, da se doseže ciljni primanjkljaj za leto 2007, dopolnitev poudarja, da srednjeročni proračunski okvir, ki ga je potrdila vlada, temelji izključno na trenutno veljavni zakonodaji in na spremembah zakonodaje, ki jih je potrdila vlada. Trenutna vlada je do sedaj več kot spoštovala proračunske cilje, določene v prejšnjih programih: po primanjkljaju leta 2004, ki je bil nižji od pričakovanega, se za leto 2005 tudi predvideva rezultat, ki je boljši od pričakovanega (če preklici terjatev 0,8 % BDP niso upoštevani). Nekateri finančni viri, ki so bili oproščeni zaradi nižjih odhodkov za obresti, kot se je pričakovalo v letu 2005, se vseeno uporabljajo za kritje drugih neproračunskih javnih odhodkov, ki poudarjajo potrebo po bolj zavezujočih zgornjih mejah za postavke odhodkov. |
| --- | --- |

(7)

Tveganja proračunskih projekcij v programu se zdijo na splošno uravnotežena. Čeprav program ni zelo izčrpen glede posebnih ukrepov, načrtovanih za sprejetje, da se doseže ciljni primanjkljaj za leto 2007, dopolnitev poudarja, da srednjeročni proračunski okvir, ki ga je potrdila vlada, temelji izključno na trenutno veljavni zakonodaji in na spremembah zakonodaje, ki jih je potrdila vlada. Trenutna vlada je do sedaj več kot spoštovala proračunske cilje, določene v prejšnjih programih: po primanjkljaju leta 2004, ki je bil nižji od pričakovanega, se za leto 2005 tudi predvideva rezultat, ki je boljši od pričakovanega (če preklici terjatev 0,8 % BDP niso upoštevani). Nekateri finančni viri, ki so bili oproščeni zaradi nižjih odhodkov za obresti, kot se je pričakovalo v letu 2005, se vseeno uporabljajo za kritje drugih neproračunskih javnih odhodkov, ki poudarjajo potrebo po bolj zavezujočih zgornjih mejah za postavke odhodkov.

| (8) | Kot je predlagal Svet, se ob tej oceni tveganja proračunska naravnanost v programu zdi usklajena z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2007. Vendar proračunska naravnanost v programu morda ne bo zadostovala za zagotovitev, da se doseže srednjeročni cilj programa v letu 2010, kot je bilo predvideno v programu. Ritem prilagoditve v letu 2008 (leto, ki sledi zmanjšanju čezmernega primanjkljaja) v smeri srednjeročnega cilja programa, ki ga zajema program, ni v skladu s Paktom stabilnosti in rasti, ki opredeljuje, da mora veljati za države članice v evroobmočju in MDT II letno izboljšanje strukturnega salda 0,5 % BDP kot merilo in da mora biti prilagoditev višja v času ugodnih gospodarskih razmer in bi lahko bila nižja v času slabih gospodarskih razmer. Strukturni saldo se je v letu 2008 izboljšal le za okoli 0,25 % BDP, medtem ko ciklični pogoji opozarjajo na „čas ugodnih razmer“ (3). |
| --- | --- |

(8)

Kot je predlagal Svet, se ob tej oceni tveganja proračunska naravnanost v programu zdi usklajena z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2007. Vendar proračunska naravnanost v programu morda ne bo zadostovala za zagotovitev, da se doseže srednjeročni cilj programa v letu 2010, kot je bilo predvideno v programu. Ritem prilagoditve v letu 2008 (leto, ki sledi zmanjšanju čezmernega primanjkljaja) v smeri srednjeročnega cilja programa, ki ga zajema program, ni v skladu s Paktom stabilnosti in rasti, ki opredeljuje, da mora veljati za države članice v evroobmočju in MDT II letno izboljšanje strukturnega salda 0,5 % BDP kot merilo in da mora biti prilagoditev višja v času ugodnih gospodarskih razmer in bi lahko bila nižja v času slabih gospodarskih razmer. Strukturni saldo se je v letu 2008 izboljšal le za okoli 0,25 % BDP, medtem ko ciklični pogoji opozarjajo na „čas ugodnih razmer“ (3).

| (9) | Ocenjuje se, da je delež javnega dolga v letu 2005 dosegel 33,7 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo Pogodbe, ki znaša 60 % BDP in 10,5 odstotnih točk nižje, kot je bilo predvideno v prejšnji dopolnitvi programa. Ta popravek navzdol je pretežno posledica usklajevanja stanj in tokov. Program predvideva povečanje deleža dolga za 2,5 odstotni točki v programskem obdobju. |
| --- | --- |

(9)

Ocenjuje se, da je delež javnega dolga v letu 2005 dosegel 33,7 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo Pogodbe, ki znaša 60 % BDP in 10,5 odstotnih točk nižje, kot je bilo predvideno v prejšnji dopolnitvi programa. Ta popravek navzdol je pretežno posledica usklajevanja stanj in tokov. Program predvideva povečanje deleža dolga za 2,5 odstotni točki v programskem obdobju.

| (10) | Videti je, da je Slovaška na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva izpostavljena nizkemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ tudi po programskem obdobju in po polnem izvajanju uvedenih reform ter drugih reform strukturne narave (vključno z zmanjševanjem brezposelnosti). Raven dolga je znatno pod 60-odstotno referenčno vrednostjo in mora tako ostati pod predpostavko nespremenjenih politik za prihodnji dve desetletji. Vendar bo nadaljevanje trenutno visokega strukturnega primanjkljaja preprečilo zmanjšanje razmerja med dolgom in BDP, kar povečuje tveganje za dolgoročno vzdržnost. Dosledno izvajanje načrtovane konsolidacije javnih financ je srednjeročno potrebno, da se zmanjšajo tveganja za dolgoročno vzdržnost. |
| --- | --- |

(10)

Videti je, da je Slovaška na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva izpostavljena nizkemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ tudi po programskem obdobju in po polnem izvajanju uvedenih reform ter drugih reform strukturne narave (vključno z zmanjševanjem brezposelnosti). Raven dolga je znatno pod 60-odstotno referenčno vrednostjo in mora tako ostati pod predpostavko nespremenjenih politik za prihodnji dve desetletji. Vendar bo nadaljevanje trenutno visokega strukturnega primanjkljaja preprečilo zmanjšanje razmerja med dolgom in BDP, kar povečuje tveganje za dolgoročno vzdržnost. Dosledno izvajanje načrtovane konsolidacije javnih financ je srednjeročno potrebno, da se zmanjšajo tveganja za dolgoročno vzdržnost.

| (11) | Ukrepi, predvideni na področju javnih financ, so na splošno skladni s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Slovaška bo predvidoma zmanjšala čezmerni primanjkljaj do roka, ki ga je določil Svet. |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi, predvideni na področju javnih financ, so na splošno skladni s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Slovaška bo predvidoma zmanjšala čezmerni primanjkljaj do roka, ki ga je določil Svet.

| (12) | V nacionalnem programu reform na Slovaškem, predloženem 14. oktobra 2005 v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta, so opredeljeni naslednji izzivi, ki bistveno vplivajo na javne finance: (i) informacijska družba; (ii) raziskave in razvoj ter inovacije; in (iii) izobraževanje in zaposlovanje. Proračunske posledice ukrepov, navedene v nacionalnem programu reform, so v celoti odražene v proračunskih projekcijah konvergenčnega programa. Konvergenčni program opisuje že sprejete reforme davčnih in pokojninskih sistemov. Proračun za leto 2006 ter proračunski okvir za obdobje 2006–2008 predvidevata znatno povečanje odhodkov za izobraževanje ter raziskave in razvoj in tako odražata prednosti, navedene v nacionalnem programu reform. |
| --- | --- |

(12)

V nacionalnem programu reform na Slovaškem, predloženem 14. oktobra 2005 v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta, so opredeljeni naslednji izzivi, ki bistveno vplivajo na javne finance: (i) informacijska družba; (ii) raziskave in razvoj ter inovacije; in (iii) izobraževanje in zaposlovanje. Proračunske posledice ukrepov, navedene v nacionalnem programu reform, so v celoti odražene v proračunskih projekcijah konvergenčnega programa. Konvergenčni program opisuje že sprejete reforme davčnih in pokojninskih sistemov. Proračun za leto 2006 ter proračunski okvir za obdobje 2006–2008 predvidevata znatno povečanje odhodkov za izobraževanje ter raziskave in razvoj in tako odražata prednosti, navedene v nacionalnem programu reform.

Svet ob upoštevanju zgornje ocene ugotavlja, da program sledi poti prilagoditve primanjkljaja, ki je bila določena s priporočili Sveta v skladu s členom 104(7). Glede na ta priporočila Svet meni, da bi morala Slovaška:

| (i) | v okviru močne rasti in razvojnih možnosti okrepiti prizadevanja za strukturne proračunske prilagoditve, da bi pospešila dosego srednjeročnega cilja; in |
| --- | --- |

(i)

v okviru močne rasti in razvojnih možnosti okrepiti prizadevanja za strukturne proračunske prilagoditve, da bi pospešila dosego srednjeročnega cilja; in

| (ii) | utrditi zavezujoče srednjeročne zgornje meje odhodkov za institucionalne enote centralne ravni države. |
| --- | --- |

(ii)

utrditi zavezujoče srednjeročne zgornje meje odhodkov za institucionalne enote centralne ravni države.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij (4)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | KP dec. 2005 | 5,5 | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 |
| COM nov. 2005 | 5,5 | 5,1 | 5,5 | 6,3 | ni podatkov |
| KP nov. 2004 | 5,0 | 4,5 | 5,1 | 5,4 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | KP dec. 2005 | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,0 | 2,0 |
| COM nov. 2005 | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,1 | ni podatkov |
| KP nov. 2004 | 7,8 | 3,3 | 2,8 | 2,5 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel
  (v % potencialnega BDP) | KP dec. 2005 (5) | – 1,9 | – 1,6 | – 1,1 | 0,1 | 0,8 |
| COM nov. 2005 (9) | – 1,5 | – 1,3 | – 0,9 | 0,2 | ni podatkov |
| KP nov. 2004 (5) | 0,4 | 0,2 | 0,4 | 0,9 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | KP dec. 2005 (5) | – 3,2 | – 4,1 | – 2,9 | – 1,6 | – 1,3 |
| COM nov. 2005 | – 3,1 | – 4,1 | – 3,0 | – 2,5 | ni podatkov |
| KP nov. 2004 | – 3,8 | – 3,4 | – 2,9 | – 1,9 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | KP dec. 2005 | – 1,0 | – 2,3 | – 1,0 | 0,4 | 0,7 |
| COM nov. 2005 | – 0,9 | – 1,9 | – 0,8 | – 0,2 | ni podatkov |
| KP nov. 2004 | – 1,5 | – 1,0 | – 0,6 | 0,4 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo
  (v % BDP) | KP dec. 2005 (5) | – 2,6 | – 3,6 | – 2,6 | – 1,6 | – 1,5 |
| COM nov. 2005 | – 2,7 | – 3,8 | – 2,7 | – 2,5 | ni podatkov |
| KP nov. 2004 (5) | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Strukturni saldo (6)

  (v % BDP) | KP dec. 2005 (7) | – 2,6 | – 2,8 | – 2,6 | – 1,7 | – 1,5 |
| COM nov. 2005 (8) | – 2,7 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,5 | ni podatkov |
| KP nov. 2004 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Bruto javni dolg (10)

  (v % BDP) | KP dec. 2005 | 42,6 | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 |
| COM nov. 2005 | 42,6 | 36,7 | 38,2 | 38,5 | ni podatkov |
| KP nov. 2004 | 43,0 | 44,2 | 45,3 | 45,5 | ni podatkov |
| Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije. |

2004

2005

2006

2007

2008

Realni BDP

(spremembe v %)

KP dec. 2005

5,5

5,1

5,4

6,1

5,6

COM nov. 2005

5,5

5,1

5,5

6,3

ni podatkov

KP nov. 2004

5,0

4,5

5,1

5,4

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

KP dec. 2005

7,5

2,9

3,6

2,0

2,0

COM nov. 2005

7,5

2,9

3,6

2,1

ni podatkov

KP nov. 2004

7,8

3,3

2,8

2,5

ni podatkov

Proizvodna vrzel

(v % potencialnega BDP)

KP dec. 2005 (5)

– 1,9

– 1,6

– 1,1

0,1

0,8

COM nov. 2005 (9)

– 1,5

– 1,3

– 0,9

0,2

ni podatkov

KP nov. 2004 (5)

0,4

0,2

0,4

0,9

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

KP dec. 2005 (5)

– 3,2

– 4,1

– 2,9

– 1,6

– 1,3

COM nov. 2005

– 3,1

– 4,1

– 3,0

– 2,5

ni podatkov

KP nov. 2004

– 3,8

– 3,4

– 2,9

– 1,9

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

KP dec. 2005

– 1,0

– 2,3

– 1,0

0,4

0,7

COM nov. 2005

– 0,9

– 1,9

– 0,8

– 0,2

ni podatkov

KP nov. 2004

– 1,5

– 1,0

– 0,6

0,4

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo

(v % BDP)

KP dec. 2005 (5)

– 2,6

– 3,6

– 2,6

– 1,6

– 1,5

COM nov. 2005

– 2,7

– 3,8

– 2,7

– 2,5

ni podatkov

KP nov. 2004 (5)

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Strukturni saldo (6)

(v % BDP)

KP dec. 2005 (7)

– 2,6

– 2,8

– 2,6

– 1,7

– 1,5

COM nov. 2005 (8)

– 2,7

– 3,0

– 2,7

– 2,5

ni podatkov

KP nov. 2004

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Bruto javni dolg (10)

(v % BDP)

KP dec. 2005

42,6

33,7

35,5

35,2

36,2

COM nov. 2005

42,6

36,7

38,2

38,5

ni podatkov

KP nov. 2004

43,0

44,2

45,3

45,5

ni podatkov

Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Dopolnitev programa ima vrzeli v „obveznih“ podatkih in ne zagotavlja vseh neobveznih podatkov, ki jih predpisuje novi kodeks ravnanja. Manjkajo obvezni podatki o nominalnih efektivnih menjalnih tečajih, podatki o posredno merjenih storitvah finančnega posredništva (FISIM) in neobvezni podatki o javnofinančni izdatki za leto 2008.

(3)  Podrobnosti o dolgoročni vzdržnosti so na voljo v tehnični oceni programa, ki so jo izdelale službe Komisije in bo objavljena na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(4)  Proračunske projekcije ne upoštevajo vpliva odločitve Eurostata z dne 2. marca 2004 o razvrstitvi financiranih pokojninskih sistemov, ki jo je treba izvesti do obvestila spomladi 2007. Ob upoštevanju tega vpliva bi javnofinančni saldo v skladu z dopolnitvijo programa znašal -3,2 % BDP v letu 2004, -4,9 % v letu 2005, -4,2 % v letu 2006, -3,0 % v letu 2007 in -2,7 % v letu 2008.

(5)  Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa.

(6)  Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(7)  Enkratni in drugi začasni ukrepi iz programa (0,8 % BDP v letu 2005, povečevanje primanjkljaja ter 0,1 % v letu 2007, zmanjševanje primanjkljaja).

(8)  Enkratni in drugi začasni ukrepi iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (0,8 % BDP v letu 2005, povečanje primanjkljaja).

(9)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 4,9 %, 4,8 %, 5,1 % oziroma 5,1 % za posamezna leta v obdobju 2004–2007.

(10)  Projekcije dolga (v nasprotju s projekcijami primanjkljaja) v programu so bile pripravljene ob upoštevanju odločitve Eurostata z dne 2. marca 2004 o razvrstitvi financiranih pokojninskih sistemov.

Vir:

Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 7.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 55/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 55/21

---

MNENJE SVETA

z dne 24. januarja 2006

o dopolnitvi konvergenčnega programa Švedske, 2005–2008

(2006/C 55/06)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Odborom za ekonomske in finančne zadeve —

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 24. januarja 2006 preučil dopolnjeni konvergenčni program Švedske za obdobje od leta 2005 do 2008. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 24. januarja 2006 preučil dopolnjeni konvergenčni program Švedske za obdobje od leta 2005 do 2008.

| (2) | Realna letna rast BDP na Švedskem je bila v zadnjem desetletju povprečno nekoliko nižja od 3 %. Takšno rast so zaznamovali znaten razvoj produktivnosti in pozitivni prispevki brez izvoza. Vendar je bila v zadnjih nekaj letih rast zaposlovanja šibka, stopnja zaposlenosti se je zmanjšala, brezposelnost pa povečala. Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo rast realnega BDP povečala z 2,4 % leta 2005 na 3,1 % leta 2006 in povprečno za 2,5 % v naslednjih dveh letih programskega obdobja. V prvih dveh letih programskega obdobja predvidevanja o rasti vključujejo izboljšanje cikličnih razmer, ki bodo nato po projekcijah v glavnem ostale nevtralne. Ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih informacij, se zdi verjeten. Projekcije v programu glede inflacije so videti realistične. |
| --- | --- |

(2)

Realna letna rast BDP na Švedskem je bila v zadnjem desetletju povprečno nekoliko nižja od 3 %. Takšno rast so zaznamovali znaten razvoj produktivnosti in pozitivni prispevki brez izvoza. Vendar je bila v zadnjih nekaj letih rast zaposlovanja šibka, stopnja zaposlenosti se je zmanjšala, brezposelnost pa povečala. Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo rast realnega BDP povečala z 2,4 % leta 2005 na 3,1 % leta 2006 in povprečno za 2,5 % v naslednjih dveh letih programskega obdobja. V prvih dveh letih programskega obdobja predvidevanja o rasti vključujejo izboljšanje cikličnih razmer, ki bodo nato po projekcijah v glavnem ostale nevtralne. Ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih informacij, se zdi verjeten. Projekcije v programu glede inflacije so videti realistične.

| (3) | Svet je 18. januarja 2005 v svojem mnenju potrdil proračunsko strategijo, predstavljeno v dopolnitvi konvergenčnega programa Švedske iz leta 2004. V zvezi z izvrševanjem proračuna za leto 2005 je dopolnitev iz leta 2004 imela za cilj javnofinančni presežek v višini 0,6 % BDP za leto 2005, sedanja dopolnitev pa napoveduje presežek v višini 1,6 % kljub temu, da je bila rast v letu 2005 revidirana navzdol. Na splošno so bili prihodki boljši od pričakovanih, delno zaradi nekaterih enkratnih davkov na podjetja, vendar so bili tudi odhodki zmerni. |
| --- | --- |

(3)

Svet je 18. januarja 2005 v svojem mnenju potrdil proračunsko strategijo, predstavljeno v dopolnitvi konvergenčnega programa Švedske iz leta 2004. V zvezi z izvrševanjem proračuna za leto 2005 je dopolnitev iz leta 2004 imela za cilj javnofinančni presežek v višini 0,6 % BDP za leto 2005, sedanja dopolnitev pa napoveduje presežek v višini 1,6 % kljub temu, da je bila rast v letu 2005 revidirana navzdol. Na splošno so bili prihodki boljši od pričakovanih, delno zaradi nekaterih enkratnih davkov na podjetja, vendar so bili tudi odhodki zmerni.

| (4) | Program na splošno upošteva vzorčno strukturo in zahteve za zagotavljanje podatkov za programe stabilnosti in konvergenčne programe, opredeljene v novem kodeksu ravnanja (2). |
| --- | --- |

(4)

Program na splošno upošteva vzorčno strukturo in zahteve za zagotavljanje podatkov za programe stabilnosti in konvergenčne programe, opredeljene v novem kodeksu ravnanja (2).

| (5) | Proračunski okvir je naravnan na ohranitev zdravih javnih financ ob polnem zaposlovanju in trajnostni rasti. V ta namen vključuje cilj javnofinančnega presežka skozi cikel povprečno v višini 2 % BDP, večletne nominalne zgornje meje za odhodke institucionalnih enot centralne ravni države in zahtevo uravnoteženega proračunskega stanja za institucionalne enote lokalne ravni države. Ta dopolnitev predvideva javnofinančne presežke v višini 1,6 % leta 2005, 0,9 % leta 2006, 1,2 % leta 2007 in 1,7 % v zadnjem letu 2008. Deleži odhodkov in prihodkov postopoma upadajo skozi programsko obdobje. Upadanje v deležu prihodkov je nakopičeno na začetku, leta 2006, zaradi davčnih znižanj, upadanje deleža prihodkov pa na koncu, ob napovedanem izboljšanju na trgu dela. V primerjavi s prejšnjo dopolnitvijo sedanja dopolnitev v glavnem potrjuje podobno proračunsko prilagoditev v okviru ugodnejšega makroekonomskega scenarija. |
| --- | --- |

(5)

Proračunski okvir je naravnan na ohranitev zdravih javnih financ ob polnem zaposlovanju in trajnostni rasti. V ta namen vključuje cilj javnofinančnega presežka skozi cikel povprečno v višini 2 % BDP, večletne nominalne zgornje meje za odhodke institucionalnih enot centralne ravni države in zahtevo uravnoteženega proračunskega stanja za institucionalne enote lokalne ravni države. Ta dopolnitev predvideva javnofinančne presežke v višini 1,6 % leta 2005, 0,9 % leta 2006, 1,2 % leta 2007 in 1,7 % v zadnjem letu 2008. Deleži odhodkov in prihodkov postopoma upadajo skozi programsko obdobje. Upadanje v deležu prihodkov je nakopičeno na začetku, leta 2006, zaradi davčnih znižanj, upadanje deleža prihodkov pa na koncu, ob napovedanem izboljšanju na trgu dela. V primerjavi s prejšnjo dopolnitvijo sedanja dopolnitev v glavnem potrjuje podobno proračunsko prilagoditev v okviru ugodnejšega makroekonomskega scenarija.

| (6) | Program predstavlja cilj povprečnega nacionalnega presežka 2 % skozi cikel kot vodilno srednjeročno referenco v strategiji dopolnitve. To je tudi temeljni kamen za pravila švedskega nacionalnega proračunskega okvira. Vrednost 2 % BDP se torej lahko upošteva kot srednjeročni cilj programa v skladu z načeli srednjeročnih ciljev, določenih v Paktu stabilnosti in rasti ter v kodeksu ravnanja. Po načrtih se bo skozi programsko obdobje strukturni saldo, izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, povečal s približno 1 % BDP leta 2006 na približno 1,5–2 % BDP leta 2008. |
| --- | --- |

(6)

Program predstavlja cilj povprečnega nacionalnega presežka 2 % skozi cikel kot vodilno srednjeročno referenco v strategiji dopolnitve. To je tudi temeljni kamen za pravila švedskega nacionalnega proračunskega okvira. Vrednost 2 % BDP se torej lahko upošteva kot srednjeročni cilj programa v skladu z načeli srednjeročnih ciljev, določenih v Paktu stabilnosti in rasti ter v kodeksu ravnanja. Po načrtih se bo skozi programsko obdobje strukturni saldo, izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, povečal s približno 1 % BDP leta 2006 na približno 1,5–2 % BDP leta 2008.

| (7) | Ker srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 0,5 % BDP), bi moral pri doseganju izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve v primeru pojava čezmernega primanjkljaja. Glede ustreznosti je srednjeročni cilj iz programa znatno bolj zahteven, kot bi zahtevala delež dolga in povprečna rast potencialnega proizvoda. Vendar ostaja njegovo doseganje ključno za zagotavljanje dolgoročne vzdržnosti. |
| --- | --- |

(7)

Ker srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 0,5 % BDP), bi moral pri doseganju izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve v primeru pojava čezmernega primanjkljaja. Glede ustreznosti je srednjeročni cilj iz programa znatno bolj zahteven, kot bi zahtevala delež dolga in povprečna rast potencialnega proizvoda. Vendar ostaja njegovo doseganje ključno za zagotavljanje dolgoročne vzdržnosti.

| (8) | Proračunski rezultat za leto 2005 bo verjetno boljši od načrtovanega v programu. Zlasti novejše informacije na podlagi trenutka plačila o davčnih prihodkih in štirimesečnih davčnih računih so v podporo tej oceni. |
| --- | --- |

(8)

Proračunski rezultat za leto 2005 bo verjetno boljši od načrtovanega v programu. Zlasti novejše informacije na podlagi trenutka plačila o davčnih prihodkih in štirimesečnih davčnih računih so v podporo tej oceni.

| (9) | Ob tej oceni tveganja se zdi proračunska naravnanost v programu na splošno zadostna za zagotovitev, da bo srednjeročni cilj programa dosežen do konca programskega obdobja. Vendar proračun za leto 2006 povzroča odstopanje proračunskega položaja od srednjeročnega cilja za približno 1 % BDP leta 2006 in 2007, kar pomeni tveganje za dosego srednjeročnega cilja v programskem obdobju. Poleg tega ne glede na dejstvo, da bodo inflacijski pritiski po pričakovanjih ostali obvladljivi, obstaja zaskrbljenost, da bi ekspanzivna proračunska naravnanost v letu 2006 lahko ne bila povsem ustrezna, v smislu, da se to obdobje lahko izkaže kot „čas ugodnih razmer“. Vendar, kakor je bilo že rečeno, je srednjeročni cilj programa precej bolj zahteven, kot zahteva Pakt stabilnosti in rasti. Zlasti obstaja skozi celotno programsko obdobje zadostna varnostna rezerva, da se prepreči prekoračitev praga 3 % BDP za primanjkljaj ob normalnih cikličnih nihanjih. Ta ocena, kakor je videti, bo držala tudi ob prerazporeditvi pokojninskih sistemov, ki se financirajo iz drugega stebra, zunaj javnofinančnih računov v letu 2007, kakor zahteva Eurostat. |
| --- | --- |

(9)

Ob tej oceni tveganja se zdi proračunska naravnanost v programu na splošno zadostna za zagotovitev, da bo srednjeročni cilj programa dosežen do konca programskega obdobja. Vendar proračun za leto 2006 povzroča odstopanje proračunskega položaja od srednjeročnega cilja za približno 1 % BDP leta 2006 in 2007, kar pomeni tveganje za dosego srednjeročnega cilja v programskem obdobju. Poleg tega ne glede na dejstvo, da bodo inflacijski pritiski po pričakovanjih ostali obvladljivi, obstaja zaskrbljenost, da bi ekspanzivna proračunska naravnanost v letu 2006 lahko ne bila povsem ustrezna, v smislu, da se to obdobje lahko izkaže kot „čas ugodnih razmer“. Vendar, kakor je bilo že rečeno, je srednjeročni cilj programa precej bolj zahteven, kot zahteva Pakt stabilnosti in rasti. Zlasti obstaja skozi celotno programsko obdobje zadostna varnostna rezerva, da se prepreči prekoračitev praga 3 % BDP za primanjkljaj ob normalnih cikličnih nihanjih. Ta ocena, kakor je videti, bo držala tudi ob prerazporeditvi pokojninskih sistemov, ki se financirajo iz drugega stebra, zunaj javnofinančnih računov v letu 2007, kakor zahteva Eurostat.

| (10) | Ocenjuje se, da je delež javnega dolga v letu 2005 dosegel okoli 51 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da bo delež dolga upadel na 46 % BDP do leta 2008. |
| --- | --- |

(10)

Ocenjuje se, da je delež javnega dolga v letu 2005 dosegel okoli 51 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da bo delež dolga upadel na 46 % BDP do leta 2008.

| (11) | Videti je, da je Švedska na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva izpostavljena nizkemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ. Stopnja bruto javnega dolga je trenutno precej pod referenčno vrednostjo, ki znaša 60 %, in predvideva se, da bo ostala pod referenčno vrednostjo skozi večji del programskega obdobja. Švedska strategija, ki vzdržnost postavlja v ospredje proračunske politike, vključno z reformo pokojninskega sistema, ki vključuje obvladovanje odhodkov za pokojnine ter predvideva akumulacijo sredstev, pozitivno prispeva k predvidevanjem glede javnih financ. Trenutno ugoden proračunski položaj prispeva k omejevanju napovedanega proračunskega vpliva staranja prebivalstva, medtem ko načrtovana konsolidacija v smeri 2-odstotnega srednjeročnega cilja na koncu programskega obdobja prispeva k izboljšanju vzdržnosti (3). |
| --- | --- |

(11)

Videti je, da je Švedska na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva izpostavljena nizkemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ. Stopnja bruto javnega dolga je trenutno precej pod referenčno vrednostjo, ki znaša 60 %, in predvideva se, da bo ostala pod referenčno vrednostjo skozi večji del programskega obdobja. Švedska strategija, ki vzdržnost postavlja v ospredje proračunske politike, vključno z reformo pokojninskega sistema, ki vključuje obvladovanje odhodkov za pokojnine ter predvideva akumulacijo sredstev, pozitivno prispeva k predvidevanjem glede javnih financ. Trenutno ugoden proračunski položaj prispeva k omejevanju napovedanega proračunskega vpliva staranja prebivalstva, medtem ko načrtovana konsolidacija v smeri 2-odstotnega srednjeročnega cilja na koncu programskega obdobja prispeva k izboljšanju vzdržnosti (3).

| (12) | Ukrepi, predvideni na področju javnih financ, so na splošno skladni s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Čeprav se načrtuje, da bo ohranjen dovolj močan srednjeročni proračunski položaj, bo v skladu s Paktom odstopanje od ambiciozno zastavljenega srednjeročnega cilja v letih 2006–2007, kakor je predvideno v proračunu, lahko pomenilo prociklično tveganje in pod vprašaj postavilo tudi dosego srednjeročnega cilja na koncu programskega obdobja. |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi, predvideni na področju javnih financ, so na splošno skladni s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Čeprav se načrtuje, da bo ohranjen dovolj močan srednjeročni proračunski položaj, bo v skladu s Paktom odstopanje od ambiciozno zastavljenega srednjeročnega cilja v letih 2006–2007, kakor je predvideno v proračunu, lahko pomenilo prociklično tveganje in pod vprašaj postavilo tudi dosego srednjeročnega cilja na koncu programskega obdobja.

| (13) | Švedski nacionalni program reform, predložen 21. oktobra 2005 v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta, zelo poudarja trajnostni razvoj in dejstvo, da sta dosega in ohranitev visoke stopnje vključenosti v trg dela in opravljenih delovnih ur pomembna izziva, ki bosta dolgoročno znatno vplivala na javne finance. Nacionalni program reform vključuje proračun za leto 2006, ki je tudi temelj dopolnitve programa; v tem smislu sta dokumenta dosledna. |
| --- | --- |

(13)

Švedski nacionalni program reform, predložen 21. oktobra 2005 v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta, zelo poudarja trajnostni razvoj in dejstvo, da sta dosega in ohranitev visoke stopnje vključenosti v trg dela in opravljenih delovnih ur pomembna izziva, ki bosta dolgoročno znatno vplivala na javne finance. Nacionalni program reform vključuje proračun za leto 2006, ki je tudi temelj dopolnitve programa; v tem smislu sta dokumenta dosledna.

Svet je mnenja, da je na splošno proračunski položaj zdrav in da proračunska strategija zagotavlja zgled proračunskih politik, ki se vodijo v skladu s Paktom.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij (4)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | KP nov. 2005 | 3,6 | 2,4 | 3,1 | 2,8 | 2,3 |
| COM nov. 2005 | 3,6 | 2,5 | 3,0 | 2,8 | ni podatkov |
| KP nov. 2004 | 3,5 | 3,0 | 2,5 | 2,3 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | KP nov. 2005 | 0,9 | 1,5 | 1,5 | 2,0 | 2,0 |
| COM nov. 2005 | 1,0 | 0,7 | 1,4 | 1,8 | ni podatkov |
| KP nov. 2004 | 1,3 | 1,5 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel
  (v % potencialnega BDP) | KP nov. 2005 (5) | – 0,3 | – 0,4 | – 0,1 | 0,1 | – 0,1 |
| COM nov. 2005 (9) | – 0,3 | – 0,4 | – 0,1 | 0,0 | ni podatkov |
| KP nov. 2004 (5) | – 0,1 | 0,1 | – 0,2 | – 0,4 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | KP nov. 2005 | 1,6 | 1,6 | 0,9 | 1,2 | 1,7 |
| COM nov. 2005 | 1,6 | 1,4 | 0,8 | 1,1 | ni podatkov |
| KP nov. 2004 | 0,7 | 0,6 | 0,4 | 0,9 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | KP nov. 2005 | 3,2 | 3,2 | 2,5 | 3,0 | 3,6 |
| COM nov. 2005 | 3,4 | 3,2 | 2,6 | 2,9 | ni podatkov |
| KP nov. 2004 | 2,8 | 2,8 | 2,7 | 3,3 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo
  (v % BDP) | KP nov. 2005 (5) | 1,7 | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 |
| COM nov. 2005 | 1,8 | 1,6 | 0,9 | 1,1 | ni podatkov |
| KP nov. 2004 (5) | 0,8 | 0,5 | 0,5 | 1,2 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (6)

  (v % BDP) | KP nov. 2005 (7) | 1,1 | 1,6 | 0,9 | 1,1 | 1,7 |
| COM nov. 2005 (8) | 1,2 | 1,4 | 0,9 | 1,1 | ni podatkov |
| KP nov. 2004 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | KP nov. 2005 | 51,1 | 50,9 | 49,4 | 47,8 | 46,0 |
| COM nov. 2005 | 51,1 | 50,6 | 49,4 | 47,8 | ni podatkov |
| KP nov. 2004 | 51,7 | 50,5 | 50,0 | 49,0 | ni podatkov |
| Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije. |

2004

2005

2006

2007

2008

Realni BDP

(spremembe v %)

KP nov. 2005

3,6

2,4

3,1

2,8

2,3

COM nov. 2005

3,6

2,5

3,0

2,8

ni podatkov

KP nov. 2004

3,5

3,0

2,5

2,3

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

KP nov. 2005

0,9

1,5

1,5

2,0

2,0

COM nov. 2005

1,0

0,7

1,4

1,8

ni podatkov

KP nov. 2004

1,3

1,5

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Proizvodna vrzel

(v % potencialnega BDP)

KP nov. 2005 (5)

– 0,3

– 0,4

– 0,1

0,1

– 0,1

COM nov. 2005 (9)

– 0,3

– 0,4

– 0,1

0,0

ni podatkov

KP nov. 2004 (5)

– 0,1

0,1

– 0,2

– 0,4

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

KP nov. 2005

1,6

1,6

0,9

1,2

1,7

COM nov. 2005

1,6

1,4

0,8

1,1

ni podatkov

KP nov. 2004

0,7

0,6

0,4

0,9

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

KP nov. 2005

3,2

3,2

2,5

3,0

3,6

COM nov. 2005

3,4

3,2

2,6

2,9

ni podatkov

KP nov. 2004

2,8

2,8

2,7

3,3

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo

(v % BDP)

KP nov. 2005 (5)

1,7

1,8

0,9

1,1

1,7

COM nov. 2005

1,8

1,6

0,9

1,1

ni podatkov

KP nov. 2004 (5)

0,8

0,5

0,5

1,2

ni podatkov

Strukturni saldo (6)

(v % BDP)

KP nov. 2005 (7)

1,1

1,6

0,9

1,1

1,7

COM nov. 2005 (8)

1,2

1,4

0,9

1,1

ni podatkov

KP nov. 2004

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

KP nov. 2005

51,1

50,9

49,4

47,8

46,0

COM nov. 2005

51,1

50,6

49,4

47,8

ni podatkov

KP nov. 2004

51,7

50,5

50,0

49,0

ni podatkov

Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Program ima vrzeli v obveznih podatkih in ne podaja vseh neobveznih podatkov, ki jih predpisuje novi kodeks ravnanja (manjkajo zlasti podatki v zvezi s sredstvi za zaposlene).

(3)  Podrobnosti o dolgoročni vzdržnosti so na voljo v tehnični oceni programa, ki so jo izdelale službe Komisije in bo objavljena na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(4)  Proračunske projekcije ne upoštevajo vpliva odločitve Eurostata z dne 2. marca 2004 o razvrstitvi financiranih pokojninskih sistemov, ki jo je treba izvesti do obvestila spomladi 2007. Ob upoštevanju tega vpliva bi javnofinančni saldo znašal 0,6 % v letu 2005, -0,1 % v letu 2006, 0,2 % v letu 2007 in 0,7 % v letu 2008, medtem ko bi delež bruto javnega dolga znašal 51,4 % v letu 2005, 49,9 % v letu 2006, 48,3 % v letu 2007 in 46,5 % v letu 2008.

(5)  Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa.

(6)  Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(7)  Program ne vsebuje podatkov o enkratnih in začasnih ukrepih. Vendar je švedsko ministrstvo za finance predložilo oceno o enkratnih ukrepih v višini 0,6 % BDP v letu 2004 in 0,2 % BDP v letu 2005.

(8)  Enkratni in drugi začasni ukrepi iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (0,6 % BDP v letu 2004 in 0,2 % BDP v letu 2005; zmanjševanje primanjkljaja).

(9)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 2,5 %, 2,6 %, 2,8 % oziroma 2,7% za posamezna leta v obdobju 2004–2007.

Vir:

Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 7.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 55/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 55/25

---

MNENJE SVETA

z dne 14. februarja 2006

o dopolnitvi programa stabilnosti Belgije, 2005–2009

(2006/C 55/07)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim položajem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom —

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 14. februarja 2006 proučil dopolnitev programa stabilnosti Belgije, ki obravnava obdobje od 2005 do 2009. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 14. februarja 2006 proučil dopolnitev programa stabilnosti Belgije, ki obravnava obdobje od 2005 do 2009.

| (2) | V Belgiji je povprečna letna realna rast BDP v zadnjem desetletju znašala blizu 2 %, kar je nekoliko nad povprečjem euroobmočja. Vendar je stopnja zaposlenosti nizka (okoli 60 %) in brezposelnost zaznamujejo občutne regionalne razlike ter visoka raven dolgoročne brezposelnosti. Belgija je od leta 2000 ohranila proračunski položaj v ravnovesju ali blizu ravnovesja. |
| --- | --- |

(2)

V Belgiji je povprečna letna realna rast BDP v zadnjem desetletju znašala blizu 2 %, kar je nekoliko nad povprečjem euroobmočja. Vendar je stopnja zaposlenosti nizka (okoli 60 %) in brezposelnost zaznamujejo občutne regionalne razlike ter visoka raven dolgoročne brezposelnosti. Belgija je od leta 2000 ohranila proračunski položaj v ravnovesju ali blizu ravnovesja.

| (3) | Svet je 17. februarja 2005 v svojem mnenju potrdil proračunsko strategijo, predstavljeno v dopolnitvi programa stabilnosti Belgije iz leta 2004. |
| --- | --- |

(3)

Svet je 17. februarja 2005 v svojem mnenju potrdil proračunsko strategijo, predstavljeno v dopolnitvi programa stabilnosti Belgije iz leta 2004.

| (4) | Kar zadeva izvrševanje proračuna iz leta 2005, napoved služb Komisije iz jeseni 2005 za leto 2005 predvideva uravnoteženi javnofinančni proračun, ki je kljub občutno nižji rasti BDP v skladu s ciljem iz prejšnje dopolnitve programa stabilnosti. Vendar je treba statistično prikazovanje nekaterih enkratnih transakcij v povezavi z Eurostatom še razjasniti, kar lahko vodi do velikega enkratnega povečanja v rezultatu primanjkljaja za leto 2005 (2) ter zato nima negativnih učinkov na proračunski rezultat v obdobju 2006–2009. |
| --- | --- |

(4)

Kar zadeva izvrševanje proračuna iz leta 2005, napoved služb Komisije iz jeseni 2005 za leto 2005 predvideva uravnoteženi javnofinančni proračun, ki je kljub občutno nižji rasti BDP v skladu s ciljem iz prejšnje dopolnitve programa stabilnosti. Vendar je treba statistično prikazovanje nekaterih enkratnih transakcij v povezavi z Eurostatom še razjasniti, kar lahko vodi do velikega enkratnega povečanja v rezultatu primanjkljaja za leto 2005 (2) ter zato nima negativnih učinkov na proračunski rezultat v obdobju 2006–2009.

| (5) | Dopolnitev programa za leto 2005 na splošno upošteva vzorčno strukturo in zahteve po predložitvi podatkov za programe stabilnosti in konvergenčne programe, opredeljene v novem kodeksu ravnanja (3). |
| --- | --- |

(5)

Dopolnitev programa za leto 2005 na splošno upošteva vzorčno strukturo in zahteve po predložitvi podatkov za programe stabilnosti in konvergenčne programe, opredeljene v novem kodeksu ravnanja (3).

| (6) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP z 1,4 % v letu 2005 popravila na povprečno 2,2 % v ostalem programskem obdobju. Ta scenarij je bil ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov in videti je, da temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti. V programu se zdijo realistične tudi napovedi glede inflacije. |
| --- | --- |

(6)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP z 1,4 % v letu 2005 popravila na povprečno 2,2 % v ostalem programskem obdobju. Ta scenarij je bil ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov in videti je, da temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti. V programu se zdijo realistične tudi napovedi glede inflacije.

| (7) | Proračunska strategija, opisana v programu, namerava do leta 2006 ohraniti javnofinančni položaj v ravnovesju in kasneje oblikovati presežke (do 0,7 % BDP do leta 2009), da bi se delež dolga še naprej zmanjševal. Primarni presežek bi se moral po postopnem upadu s 7,2 % BDP v letu 2001 stabilizirati tik nad 4 % BDP od leta 2007 naprej. Program predvideva zmanjšanje javnofinančnih prihodkov (v glavnem kot posledico zmanjšanja bremena dolga za delo), vendar to več kot odtehta zmanjšanje deleža odhodkov (v glavnem odhodkov za obresti). Nova dopolnitev na podlagi zelo podobnega predvidevanja o rasti v veliki meri potrjuje proračunsko strategijo, opisano v prejšnjem programu. |
| --- | --- |

(7)

Proračunska strategija, opisana v programu, namerava do leta 2006 ohraniti javnofinančni položaj v ravnovesju in kasneje oblikovati presežke (do 0,7 % BDP do leta 2009), da bi se delež dolga še naprej zmanjševal. Primarni presežek bi se moral po postopnem upadu s 7,2 % BDP v letu 2001 stabilizirati tik nad 4 % BDP od leta 2007 naprej. Program predvideva zmanjšanje javnofinančnih prihodkov (v glavnem kot posledico zmanjšanja bremena dolga za delo), vendar to več kot odtehta zmanjšanje deleža odhodkov (v glavnem odhodkov za obresti). Nova dopolnitev na podlagi zelo podobnega predvidevanja o rasti v veliki meri potrjuje proračunsko strategijo, opisano v prejšnjem programu.

| (8) | Načrtuje se, da se bo v programskem obdobju strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, izboljšal za skoraj 1 % BDP. Organi kot srednjeročni cilj za proračunski položaj določijo strukturni presežek v višini 0,5 % BDP in nameravajo doseči ta položaj do leta 2007. Ker srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 1 % BDP), bi moral pri doseganju izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj je mogoče v okviru sedanje ocene obravnavati kot ustreznega, ker se nahaja v razponu, ki je za države članice euroobmočja in MDT II naveden v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in presega najnižje merilo glede deleža dolga in povprečne dolgoročne rasti potencialnega proizvoda. |
| --- | --- |

(8)

Načrtuje se, da se bo v programskem obdobju strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, izboljšal za skoraj 1 % BDP. Organi kot srednjeročni cilj za proračunski položaj določijo strukturni presežek v višini 0,5 % BDP in nameravajo doseči ta položaj do leta 2007. Ker srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 1 % BDP), bi moral pri doseganju izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj je mogoče v okviru sedanje ocene obravnavati kot ustreznega, ker se nahaja v razponu, ki je za države članice euroobmočja in MDT II naveden v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in presega najnižje merilo glede deleža dolga in povprečne dolgoročne rasti potencialnega proizvoda.

| (9) | Proračunski rezultati so tvegani in bi bili lahko zato slabši od predvidenih v programu, zlasti v letih 2006 in 2007. Medtem ko se lahko makroekonomski scenarij šteje za uresničljivega in je vlada nedavno uvedla nove ukrepe za boljši nadzor odhodkov za zdravstveni sistem, se zdi, da so davčni prihodki iz leta 2006, predvideni v programu, rahlo optimistični. Napovedi odhodkov pa kljub temu, da temeljijo na verjetnih makroekonomskih predpostavkah, ne zagotavljajo varovala za morebitna neugodna gibanja. Program ne pojasnjuje, kako bo v letu 2007 nadomestil enkratne in druge začasne ukrepe, ki bodo prenehali veljati. Vendar je treba priznati, da so belgijski organi nedavno pokazali močno zavezo doseganju njihovih uravnoteženih proračunskih ciljev. |
| --- | --- |

(9)

Proračunski rezultati so tvegani in bi bili lahko zato slabši od predvidenih v programu, zlasti v letih 2006 in 2007. Medtem ko se lahko makroekonomski scenarij šteje za uresničljivega in je vlada nedavno uvedla nove ukrepe za boljši nadzor odhodkov za zdravstveni sistem, se zdi, da so davčni prihodki iz leta 2006, predvideni v programu, rahlo optimistični. Napovedi odhodkov pa kljub temu, da temeljijo na verjetnih makroekonomskih predpostavkah, ne zagotavljajo varovala za morebitna neugodna gibanja. Program ne pojasnjuje, kako bo v letu 2007 nadomestil enkratne in druge začasne ukrepe, ki bodo prenehali veljati. Vendar je treba priznati, da so belgijski organi nedavno pokazali močno zavezo doseganju njihovih uravnoteženih proračunskih ciljev.

| (10) | Glede na to oceno tveganja je mogoče, da proračunska naravnanost v programu ne bo zadostna za zagotovitev, da se bo do leta 2007 dosegel srednjeročni cilj, kot je predviden v programu. Vendar, kot je navedeno zgoraj, srednjeročni cilj programa presega merilo, ki je navedeno v Paktu stabilnosti in rasti. Proračunska strategija se zdi zadostna za doseganje proračunskega položaja v strukturnem smislu, ki se lahko v okviru Pakta v celotnem programu šteje za ustrezega. Prav tako se zdi, da proračunska naravnanost v programu zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se v celotnem programu ob običajnih makroekonomskih nihanjih prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP. Kar zadeva potek prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja je treba navesti, da se lahko kljub povprečnemu majhnemu letnemu izboljšanju strukturnega salda potek prilagoditve k ambicioznemu srednjeročnemu cilju na splošno šteje za ustreznega, razen v letu 2006, ko se bo po načrtovanjih strukturni saldo poslabšal za 0,4 % BDP. |
| --- | --- |

(10)

Glede na to oceno tveganja je mogoče, da proračunska naravnanost v programu ne bo zadostna za zagotovitev, da se bo do leta 2007 dosegel srednjeročni cilj, kot je predviden v programu. Vendar, kot je navedeno zgoraj, srednjeročni cilj programa presega merilo, ki je navedeno v Paktu stabilnosti in rasti. Proračunska strategija se zdi zadostna za doseganje proračunskega položaja v strukturnem smislu, ki se lahko v okviru Pakta v celotnem programu šteje za ustrezega. Prav tako se zdi, da proračunska naravnanost v programu zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se v celotnem programu ob običajnih makroekonomskih nihanjih prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP. Kar zadeva potek prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja je treba navesti, da se lahko kljub povprečnemu majhnemu letnemu izboljšanju strukturnega salda potek prilagoditve k ambicioznemu srednjeročnemu cilju na splošno šteje za ustreznega, razen v letu 2006, ko se bo po načrtovanjih strukturni saldo poslabšal za 0,4 % BDP.

| (11) | Ocenjuje se, da je delež dolga konec leta 2005 dosegel 94 % BDP, kar je precej nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga v programskem obdobju zmanjšal za 16 odstotnih točk BDP in pristal na manj kot 80 % BDP. Razvoj deleža dolga je lahko manj ugoden, kakor je predviden v programu, če se uresničijo negativna tveganja. Vendar se zdi, da se delež dolga zmanjšuje v zadostni meri in se hitro približuje referenčni vrednosti. Videti je, da je Belgija na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva izpostavljena srednjemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ, ter ob upoštevanju ohranjanja visokih primarnih presežkov v daljšem časovnem obdobju (4). Trenutna stopnja bruto javnega dolga kljub zmanjševanju ostaja precej nad referenčno vrednostjo in potrebno je enakomerno zmanjševanje deleža dolga, predvideno v dopolnitvi. Belgijska strategija, ki postavlja dolgoročna vprašanja, vključno z zmanjševanjem dolga, v ospredje proračunske politike, bo nedvomno ublažila tveganja za vzdržnost in „zakon o starostnih skladih“ z določanjem zakonsko zavezujočih proračunskih ciljev krepi politično zavezo. Poleg tega bi morali nedavni ukrepi, ki so namenjeni povišanju dejanske upokojitvene starosti, in stopnja zaposlovanja pozitivno prispevati k vzdržnosti. Vendar je mogoče, da trenuten proračunski položaj ne bo zadostoval, da bi popolnoma pokril precejšnje povečanje odhodkov zaradi staranja prebivalstva, kar poudarja pomen ohranjanja visokih primarnih presežkov v prihodnjih letih. |
| --- | --- |

(11)

Ocenjuje se, da je delež dolga konec leta 2005 dosegel 94 % BDP, kar je precej nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga v programskem obdobju zmanjšal za 16 odstotnih točk BDP in pristal na manj kot 80 % BDP. Razvoj deleža dolga je lahko manj ugoden, kakor je predviden v programu, če se uresničijo negativna tveganja. Vendar se zdi, da se delež dolga zmanjšuje v zadostni meri in se hitro približuje referenčni vrednosti. Videti je, da je Belgija na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva izpostavljena srednjemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ, ter ob upoštevanju ohranjanja visokih primarnih presežkov v daljšem časovnem obdobju (4). Trenutna stopnja bruto javnega dolga kljub zmanjševanju ostaja precej nad referenčno vrednostjo in potrebno je enakomerno zmanjševanje deleža dolga, predvideno v dopolnitvi. Belgijska strategija, ki postavlja dolgoročna vprašanja, vključno z zmanjševanjem dolga, v ospredje proračunske politike, bo nedvomno ublažila tveganja za vzdržnost in „zakon o starostnih skladih“ z določanjem zakonsko zavezujočih proračunskih ciljev krepi politično zavezo. Poleg tega bi morali nedavni ukrepi, ki so namenjeni povišanju dejanske upokojitvene starosti, in stopnja zaposlovanja pozitivno prispevati k vzdržnosti. Vendar je mogoče, da trenuten proračunski položaj ne bo zadostoval, da bi popolnoma pokril precejšnje povečanje odhodkov zaradi staranja prebivalstva, kar poudarja pomen ohranjanja visokih primarnih presežkov v prihodnjih letih.

| (12) | Ukrepi, predvideni na področju javnih financ, so na splošno skladni s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Zlasti se dovolj hitro zmanjšuje delež dolga in sprejemajo se določene reforme za izboljšanje vzdržnosti sistema socialne varnosti. Vendar poslabšanje strukturnega salda v letu 2006 ni povsem v skladu z integrirano smernico, ki poziva k sprejetju vseh potrebnih popravljalnih ukrepov za doseganje srednjeročnega cilja. |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi, predvideni na področju javnih financ, so na splošno skladni s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Zlasti se dovolj hitro zmanjšuje delež dolga in sprejemajo se določene reforme za izboljšanje vzdržnosti sistema socialne varnosti. Vendar poslabšanje strukturnega salda v letu 2006 ni povsem v skladu z integrirano smernico, ki poziva k sprejetju vseh potrebnih popravljalnih ukrepov za doseganje srednjeročnega cilja.

| (13) | V nacionalnem programu reform Belgije, predloženem 26. oktobra 2005 v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta, so opredeljeni naslednji izzivi, ki bistveno vplivajo na javne finance: (i) podpiranje zaposlovanja na podlagi zmanjševanja bremena dolga za delo in (ii) ohranjanje javnofinančnega proračuna blizu ravnovesja ter od leta 2007 oblikovanje presežkov, da bi se delež dolga še naprej zmanjševal. Vendar proračunske posledice ukrepov, opisanih v nacionalnem programu reform, niso v zadostni meri opredeljene v proračunskih napovedih programa stabilnosti. Zdi se, da so ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu stabilnosti, na splošno skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. |
| --- | --- |

(13)

V nacionalnem programu reform Belgije, predloženem 26. oktobra 2005 v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta, so opredeljeni naslednji izzivi, ki bistveno vplivajo na javne finance: (i) podpiranje zaposlovanja na podlagi zmanjševanja bremena dolga za delo in (ii) ohranjanje javnofinančnega proračuna blizu ravnovesja ter od leta 2007 oblikovanje presežkov, da bi se delež dolga še naprej zmanjševal. Vendar proračunske posledice ukrepov, opisanih v nacionalnem programu reform, niso v zadostni meri opredeljene v proračunskih napovedih programa stabilnosti. Zdi se, da so ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu stabilnosti, na splošno skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform.

Glede na zgoraj navedeno oceno Svet meni, da je na splošno proračunski položaj zdrav in da ohranjanje zmanjševanja dolga, ki je še zmeraj na visoki ravni, predvideno v programu, daje primer proračunskih politik, ki se izvajajo v skladu s Paktom. Zanašanje na enkratne ukrepe na začetku obdobja poudarja potrebo po zgodnjem strukturnem usklajevanju. Svet poziva Belgijo, naj uvede ukrepe, da bi se izognila poslabšanju strukturnega salda v letu 2006, ter izvaja zahtevane ukrepe, s ciljem doseči ambiciozne proračunske cilje v naslednjih letih.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PS dec. 2005 | 2,6 | 1,4 | 2,2 | 2,1 | 2,3 | 2,2 |
| COM nov. 2005 | 2,6 | 1,4 | 2,1 | 2,0 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2004 | 2,4 | 2,5 | 2,5 | 2,1 | 2,0 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | PS dec. 2005 | 1,9 | 2,9 | 2,8 | 2,0 | 1,9 | 1,7 |
| COM nov. 2005 | 1,9 | 2,7 | 2,6 | 1,9 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2004 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | 1,8 | 1,8 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel
  (v % potencialnega BDP) | PS dec. 2005 (5) | – 0,2 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 |
| COM nov. 2005 (6) | – 0,1 | – 0,8 | – 0,8 | – 1,0 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2004 (5) | – 0,8 | – 0,5 | – 0,2 | – 0,4 | – 0,5 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS dec. 2005 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 |
| COM nov. 2005 | 0,0 | 0,0 | – 0,3 | – 0,5 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2004 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,6 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS dec. 2005 | 4,8 | 4,3 | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 |
| COM nov. 2005 | 4,8 | 4,4 | 3,8 | 3,4 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2004 | 4,9 | 4,5 | 4,4 | 4,5 | 4,7 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo
  (v % BDP) | PS dec. 2005 (5) | 0,1 | 0,4 | 0,3 | 0,6 | 0,8 | 0,9 |
| COM nov. 2005 | 0,1 | 0,4 | 0,1 | 0,0 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 20041 | 0,5 | 0,3 | 0,1 | 0,5 | 0,9 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (7)

  (v % BDP) | PS dec. 2005 (8) | ni podatkov | 0,0 | – 0,3 | 0,4 | 0,7 | 0,9 |
| COM nov. 2005 (9) | – 0,6 | 0,0 | – 0,4 | 0,0 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2004 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PS dec. 2005 | 94,7 | 94,3 | 90,7 | 87,0 | 83,0 | 79,1 |
| COM nov. 2005 | 96,2 | 94,9 | 91,1 | 88,1 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2004 | 96,6 | 95,5 | 91,7 | 88,0 | 84,2 | ni podatkov |
| Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Realni BDP

(spremembe v %)

PS dec. 2005

2,6

1,4

2,2

2,1

2,3

2,2

COM nov. 2005

2,6

1,4

2,1

2,0

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2004

2,4

2,5

2,5

2,1

2,0

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

PS dec. 2005

1,9

2,9

2,8

2,0

1,9

1,7

COM nov. 2005

1,9

2,7

2,6

1,9

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2004

1,9

2,0

1,8

1,8

1,8

ni podatkov

Proizvodna vrzel

(v % potencialnega BDP)

PS dec. 2005 (5)

– 0,2

– 0,8

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

COM nov. 2005 (6)

– 0,1

– 0,8

– 0,8

– 1,0

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2004 (5)

– 0,8

– 0,5

– 0,2

– 0,4

– 0,5

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS dec. 2005

0,0

0,0

0,0

0,3

0,5

0,7

COM nov. 2005

0,0

0,0

– 0,3

– 0,5

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2004

0,0

0,0

0,0

0,3

0,6

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

PS dec. 2005

4,8

4,3

4,1

4,2

4,1

4,1

COM nov. 2005

4,8

4,4

3,8

3,4

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2004

4,9

4,5

4,4

4,5

4,7

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo

(v % BDP)

PS dec. 2005 (5)

0,1

0,4

0,3

0,6

0,8

0,9

COM nov. 2005

0,1

0,4

0,1

0,0

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 20041

0,5

0,3

0,1

0,5

0,9

ni podatkov

Strukturni saldo (7)

(v % BDP)

PS dec. 2005 (8)

ni podatkov

0,0

– 0,3

0,4

0,7

0,9

COM nov. 2005 (9)

– 0,6

0,0

– 0,4

0,0

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2004

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PS dec. 2005

94,7

94,3

90,7

87,0

83,0

79,1

COM nov. 2005

96,2

94,9

91,1

88,1

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2004

96,6

95,5

91,7

88,0

84,2

ni podatkov

Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Reorganizacija Belgijskih železnic, ki je povečala javnofinančni dolg za 2,5 % BDP, je trenutno obravnavana brez neposrednega učinka na javnofinančni primanjkljaj, pri čemer je listinjenje davčnih dolgov v letu 2005 (0,2 % BDP) zabeleženo na način, ki kaže zmanjševanje primanjkljaja.

(3)  Program nima ločenega oddelka, ki bi obravnaval institucionalne okvire javnih financ, vendar je nekaj podatkov o teh vprašanjih navedenih v drugih oddelkih. Prav tako vsebuje vrzeli glede obveznih podatkov in ne navaja vseh neobveznih podatkov, ki jih določa novi kodeks ravnanja.

(4)  Podrobnosti o dolgoročni vzdržnosti se nahajajo v tehnični oceni programa s strani služb Komisije (

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(5)  Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa.

(6)  Na podlagi potencialne rasti v višini 2,0 %, 2,1 %, 2,1 % oziroma 2,3 % za leta v obdobju 2004–2007.

(7)  Ciklično prilagojeni saldo (kakor v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(8)  Enkratni in drugi začasni ukrepi iz programa (0,4 % BDP v letu 2005 ter 0,6 % v letu 2006; vsi ukrepi so povzročili zmanjšanje primanjkljaja). Številke za enkratne ukrepe od leta 2007 naprej (0,2 % v letu 2007, 0,1 % v letu 2008 in 0,0 % v letu 2009) so predložili belgijski organi po predložitvi programa in tam hkrati tudi opozorili, da jih je „treba obravnavati kot predpostavke in ne določajo vnaprej kakršne koli odločitve belgijskih organov“.

(9)  Enkratni in drugi začasni ukrepi iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (0,4 % BDP v letu 2005 ter 0,5 % v letu 2006; vsi ukrepi so povzročili zmanjšanje primanjkljaja).

Vir:

Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 7.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 55/29 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 55/29

---

MNENJE SVETA

z dne 14. februarja 2006

o dopolnitvi programa stabilnosti Luksemburga, 2005–2008

(2006/C 55/08)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom —

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| 1) | Svet je 14. februarja 2006 preučil dopolnjeni program stabilnosti Luksemburga za obdobje od leta 2005 do 2008. |
| --- | --- |

1)

Svet je 14. februarja 2006 preučil dopolnjeni program stabilnosti Luksemburga za obdobje od leta 2005 do 2008.

| 2) | Gospodarska uspešnost Luksemburga je bila v zadnjih dvajsetih letih izredna, saj je realna rast BDP povprečno znašala 5,5 % letno, domače zaposlovanje pa se je povečevalo za 3,25 % letno. Rast se je leta 2001 močno upočasnila, a se je hitro popravila in leta 2004 dosegla 4,4 %. Finančni položaj luksemburške vlade je bil zmeraj zelo zdrav, kar kažejo ponavljajoči se presežki od začetka devetdesetih let in zelo majhen javni dolg. Vendar so se ti presežki zaradi zelo velikega povečanja odhodkov od začetka tega desetletja hitro zmanjšali in se v letu 2004 spremenili v primanjkljaj. |
| --- | --- |

2)

Gospodarska uspešnost Luksemburga je bila v zadnjih dvajsetih letih izredna, saj je realna rast BDP povprečno znašala 5,5 % letno, domače zaposlovanje pa se je povečevalo za 3,25 % letno. Rast se je leta 2001 močno upočasnila, a se je hitro popravila in leta 2004 dosegla 4,4 %. Finančni položaj luksemburške vlade je bil zmeraj zelo zdrav, kar kažejo ponavljajoči se presežki od začetka devetdesetih let in zelo majhen javni dolg. Vendar so se ti presežki zaradi zelo velikega povečanja odhodkov od začetka tega desetletja hitro zmanjšali in se v letu 2004 spremenili v primanjkljaj.

| 3) | Svet je v svojem mnenju z dne 18. januarja 2005 potrdil proračunsko strategijo, predstavljeno v prejšnji dopolnitvi programa stabilnosti, ki je obravnavala obdobje od 2004 do 2007. |
| --- | --- |

3)

Svet je v svojem mnenju z dne 18. januarja 2005 potrdil proračunsko strategijo, predstavljeno v prejšnji dopolnitvi programa stabilnosti, ki je obravnavala obdobje od 2004 do 2007.

| 4) | V zvezi z izvrševanjem proračuna v letu 2005 je javnofinančni primanjkljaj v napovedih služb Komisije iz jeseni 2005 trenutno ocenjen na -2,3 % BDP, medtem ko je bil v prejšnji dopolnitvi programa stabilnosti naveden cilj -1,0 %. V statistični reviziji je pojasnjena približno polovica opazovanega poslabšanja, potem ko so luksemburški pristojni organi začeli izvajati sklep Eurostata o statistični obdelavi projektov, ki se financirajo v okviru partnerstev med zasebnim in javnim sektorjem. Medtem ko so se javnofinančni prihodki, za katere je prejšnja dopolnitev predvidevala povečanje za 1,2-odstotne točke BDP, dejansko povečali samo za 0,2-odstotne točke BDP, delno zaradi velikih in nepričakovanih povračil DDV, so se javnofinančni odhodki povečali za 1,4-odstotne točke BDP (od katerih se je 0,8 odstotne točke porabilo za javne naložbe) namesto 0,8-odstotne točke BDP, kot je bilo načrtovano. |
| --- | --- |

4)

V zvezi z izvrševanjem proračuna v letu 2005 je javnofinančni primanjkljaj v napovedih služb Komisije iz jeseni 2005 trenutno ocenjen na -2,3 % BDP, medtem ko je bil v prejšnji dopolnitvi programa stabilnosti naveden cilj -1,0 %. V statistični reviziji je pojasnjena približno polovica opazovanega poslabšanja, potem ko so luksemburški pristojni organi začeli izvajati sklep Eurostata o statistični obdelavi projektov, ki se financirajo v okviru partnerstev med zasebnim in javnim sektorjem. Medtem ko so se javnofinančni prihodki, za katere je prejšnja dopolnitev predvidevala povečanje za 1,2-odstotne točke BDP, dejansko povečali samo za 0,2-odstotne točke BDP, delno zaradi velikih in nepričakovanih povračil DDV, so se javnofinančni odhodki povečali za 1,4-odstotne točke BDP (od katerih se je 0,8 odstotne točke porabilo za javne naložbe) namesto 0,8-odstotne točke BDP, kot je bilo načrtovano.

| 5) | Program na splošno upošteva vzorčno strukturo in zahteve po predložitvi podatkov za programe stabilnosti in konvergenčne programe, opredeljene v novem kodeksu ravnanja (2). |
| --- | --- |

5)

Program na splošno upošteva vzorčno strukturo in zahteve po predložitvi podatkov za programe stabilnosti in konvergenčne programe, opredeljene v novem kodeksu ravnanja (2).

| 6) | Glede na makroekonomski scenarij programa bi se morala realna rast BDP z ocenjenih 4,0 % v letu 2005 povečati na 4,4 % v letu 2006 in na 4,9 % v letih 2007 in 2008. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov se zdi, da ta scenarij temelji v glavnem na izvedljivih predpostavkah o rasti, čeprav je v zadnjih letih nekoliko optimističen. V programu so videti realistične tudi projekcije glede inflacije, če upoštevamo, da je luksemburški HICP zelo občutljiv na spremembe cen nafte. |
| --- | --- |

6)

Glede na makroekonomski scenarij programa bi se morala realna rast BDP z ocenjenih 4,0 % v letu 2005 povečati na 4,4 % v letu 2006 in na 4,9 % v letih 2007 in 2008. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov se zdi, da ta scenarij temelji v glavnem na izvedljivih predpostavkah o rasti, čeprav je v zadnjih letih nekoliko optimističen. V programu so videti realistične tudi projekcije glede inflacije, če upoštevamo, da je luksemburški HICP zelo občutljiv na spremembe cen nafte.

| 7) | Cilj programa je zmanjšati javnofinančni primanjkljaj do položaja blizu ravnovesja do konca programskega obdobja in s tem doseči srednjeročni cilj -0,8 % BDP v istem letu. Časovni razpored in raven primarnega salda sta, če upoštevamo izboljšanje primarnega primanjkljaja z -2,1 % BDP v letu 2005 na 0,1 % primarnega presežka na koncu obdobja, podobna kot pri skupnem saldu. Zmanjšanje proračuna temelji na prilagoditvi odhodkov, ker je predvideno, da se bodo v obdobju skupni javnofinančni odhodki zmanjšali za 2,5 odstotne točke, medtem ko bi se moral delež prihodkov zmanjšati za 0,4 odstotne točke BDP. Od predložitve prejšnje dopolnitve, ki je temeljila na manj optimističnem makroekonomskem scenariju in v kateri je bilo predvideno, da bo javnofinančni primanjkljaj, potem ko se je izboljšal z ocenjenih -1,4 % BDP v letu 2004 na predvidenih -1,0 % v letu 2005, ostal na splošno na isti ravni tudi v letih 2006 in 2007, zaradi nepričakovanega poslabšanja javnofinančnega salda v letu 2005 izvedla prilagoditev proračunske strategije. |
| --- | --- |

7)

Cilj programa je zmanjšati javnofinančni primanjkljaj do položaja blizu ravnovesja do konca programskega obdobja in s tem doseči srednjeročni cilj -0,8 % BDP v istem letu. Časovni razpored in raven primarnega salda sta, če upoštevamo izboljšanje primarnega primanjkljaja z -2,1 % BDP v letu 2005 na 0,1 % primarnega presežka na koncu obdobja, podobna kot pri skupnem saldu. Zmanjšanje proračuna temelji na prilagoditvi odhodkov, ker je predvideno, da se bodo v obdobju skupni javnofinančni odhodki zmanjšali za 2,5 odstotne točke, medtem ko bi se moral delež prihodkov zmanjšati za 0,4 odstotne točke BDP. Od predložitve prejšnje dopolnitve, ki je temeljila na manj optimističnem makroekonomskem scenariju in v kateri je bilo predvideno, da bo javnofinančni primanjkljaj, potem ko se je izboljšal z ocenjenih -1,4 % BDP v letu 2004 na predvidenih -1,0 % v letu 2005, ostal na splošno na isti ravni tudi v letih 2006 in 2007, zaradi nepričakovanega poslabšanja javnofinančnega salda v letu 2005 izvedla prilagoditev proračunske strategije.

| 8) | Načrtuje se, da se bo v programskem obdobju strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, povprečno izboljšal za nekoliko več kot 0,5 % BDP letno. Prilagoditev je bolj intenzivna proti koncu obdobja in se občutno povečuje v letu 2007 tako v nominalnem kot v strukturnem smislu. Program kot srednjeročni cilj za proračunski položaj določa strukturni primanjkljaj v višini 0,8 % BDP in namerava doseči ta položaj do leta 2008. Srednjeročni cilj programa je podoben najnižjemu merilu, ki namerava zagotoviti zadostno varnostno rezervo, da se zagotovi, da prag 3 %, določen za javnofinančni primanjkljaj, ne bo prekoračen. Zato bi njegovo doseganje moralo izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve. Poleg tega je mogoče v okviru sedanje ocene srednjeročni cilj obravnavati kot ustreznega, ker se nahaja v razponu, ki je za države članice euroobmočja in MDT II naveden v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in v zadostni meri upošteva delež dolga in povprečno dolgoročno rast potencialnega proizvoda. |
| --- | --- |

8)

Načrtuje se, da se bo v programskem obdobju strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, povprečno izboljšal za nekoliko več kot 0,5 % BDP letno. Prilagoditev je bolj intenzivna proti koncu obdobja in se občutno povečuje v letu 2007 tako v nominalnem kot v strukturnem smislu. Program kot srednjeročni cilj za proračunski položaj določa strukturni primanjkljaj v višini 0,8 % BDP in namerava doseči ta položaj do leta 2008. Srednjeročni cilj programa je podoben najnižjemu merilu, ki namerava zagotoviti zadostno varnostno rezervo, da se zagotovi, da prag 3 %, določen za javnofinančni primanjkljaj, ne bo prekoračen. Zato bi njegovo doseganje moralo izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve. Poleg tega je mogoče v okviru sedanje ocene srednjeročni cilj obravnavati kot ustreznega, ker se nahaja v razponu, ki je za države članice euroobmočja in MDT II naveden v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in v zadostni meri upošteva delež dolga in povprečno dolgoročno rast potencialnega proizvoda.

| 9) | Proračunski rezultat bi lahko bil slabši od napovedanega v programu. Najprej bi lahko bile makroekonomske projekcije, predložene v programu, za zadnja leta obravnavanega obdobja nekoliko optimistične. Poleg tega ukrepi, napovedani v programu, s katerimi naj bi v letih 2007 in 2008 zagotovili nadaljevanje prizadevanj za prilagoditev, še niso opredeljeni. Doseganje proračunskih ciljev programa je odvisno od podrobne opredelitve in pravilnega izvajanja teh ukrepov. |
| --- | --- |

9)

Proračunski rezultat bi lahko bil slabši od napovedanega v programu. Najprej bi lahko bile makroekonomske projekcije, predložene v programu, za zadnja leta obravnavanega obdobja nekoliko optimistične. Poleg tega ukrepi, napovedani v programu, s katerimi naj bi v letih 2007 in 2008 zagotovili nadaljevanje prizadevanj za prilagoditev, še niso opredeljeni. Doseganje proračunskih ciljev programa je odvisno od podrobne opredelitve in pravilnega izvajanja teh ukrepov.

| 10) | Zdi se, da je ob upoštevanju te ocene tveganja proračunska naravnanost v programu zadostna, da se zagotovi, da se bo srednjeročni cilj programa dosegel najkasneje do konca 2008, kot je predvideno v programu, pod pogojem, da se opredelijo ukrepi, napovedani za leti 2007 in 2008, in se pravilno izvajajo. V skladu z izračuni služb Komisije se v letu 2006 ob običajnih makroekonomskih nihanjih ne more izključiti tveganja prekoračitve praga primanjkljaja, ki znaša 3 % BDP. Čeprav je od leta 2007 načrtovani strukturni primanjkljaj nižji od najnižjega merila, je mogoče, da varnostna rezerva tudi leta 2007 ne bo zadostna, razen če se ne bodo za navedeno leto opredelili in izvedli ukrepi za zmanjšanje odhodkov. Hitrost prilagoditve srednjeročnemu cilju je na splošno v skladu s Paktom stabilnosti in rasti, ki za države članice euroobmočja in MDT II opredeljuje, da je treba kot merilo za letno izboljšanje strukturnega salda upoštevati 0,5 % BDP. Vendar izboljšanje strukturnega primanjkljaja, ki ga načrtuje program, znaša v letu 2006 samo 0,3 odstotne točke BDP, kljub dobrim splošnim gospodarskim pogojem. |
| --- | --- |

10)

Zdi se, da je ob upoštevanju te ocene tveganja proračunska naravnanost v programu zadostna, da se zagotovi, da se bo srednjeročni cilj programa dosegel najkasneje do konca 2008, kot je predvideno v programu, pod pogojem, da se opredelijo ukrepi, napovedani za leti 2007 in 2008, in se pravilno izvajajo. V skladu z izračuni služb Komisije se v letu 2006 ob običajnih makroekonomskih nihanjih ne more izključiti tveganja prekoračitve praga primanjkljaja, ki znaša 3 % BDP. Čeprav je od leta 2007 načrtovani strukturni primanjkljaj nižji od najnižjega merila, je mogoče, da varnostna rezerva tudi leta 2007 ne bo zadostna, razen če se ne bodo za navedeno leto opredelili in izvedli ukrepi za zmanjšanje odhodkov. Hitrost prilagoditve srednjeročnemu cilju je na splošno v skladu s Paktom stabilnosti in rasti, ki za države članice euroobmočja in MDT II opredeljuje, da je treba kot merilo za letno izboljšanje strukturnega salda upoštevati 0,5 % BDP. Vendar izboljšanje strukturnega primanjkljaja, ki ga načrtuje program, znaša v letu 2006 samo 0,3 odstotne točke BDP, kljub dobrim splošnim gospodarskim pogojem.

| 11) | Ocenjuje se, da bo javni dolg leta 2005 znašal 6,4 % BDP. V programu je predvideno, da se bo leta 2008 povečal na 10,2 % BDP, pri čemer bo glavni del tega povečanja potekal leta 2006. |
| --- | --- |

11)

Ocenjuje se, da bo javni dolg leta 2005 znašal 6,4 % BDP. V programu je predvideno, da se bo leta 2008 povečal na 10,2 % BDP, pri čemer bo glavni del tega povečanja potekal leta 2006.

| 12) | Videti je, da je Luksemburg na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva izpostavljen srednjemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ (3). Trenutna raven dolga je gotovo zelo nizka in načrtovana srednjeročna konsolidacija bi morala prispevati k delnemu zmanjšanju tveganja za vzdržnost javnih financ. Vendar je bilo v zadnjih dveh desetletjih v Luksemburgu obdobje izjemno močne rasti zaposlovanja, kar bo postopoma pomenilo podobno povečanje števila upokojencev in veliko povečanje odhodkov za pokojnine. Kljub temu, da trenuten obseg sredstev pokojninskega sklada v veliki meri prispeva k vzdržnosti javnih financ, to ne bo zadostovalo in v prihodnosti bodo potrebne, kot je navedeno v programu, nekatere spremembe pokojninskih shem, da bi se omejilo prihodnje povečanje javnih odhodkov in zmanjšalo tveganje za dolgoročno vzdržnost. |
| --- | --- |

12)

Videti je, da je Luksemburg na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva izpostavljen srednjemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ (3). Trenutna raven dolga je gotovo zelo nizka in načrtovana srednjeročna konsolidacija bi morala prispevati k delnemu zmanjšanju tveganja za vzdržnost javnih financ. Vendar je bilo v zadnjih dveh desetletjih v Luksemburgu obdobje izjemno močne rasti zaposlovanja, kar bo postopoma pomenilo podobno povečanje števila upokojencev in veliko povečanje odhodkov za pokojnine. Kljub temu, da trenuten obseg sredstev pokojninskega sklada v veliki meri prispeva k vzdržnosti javnih financ, to ne bo zadostovalo in v prihodnosti bodo potrebne, kot je navedeno v programu, nekatere spremembe pokojninskih shem, da bi se omejilo prihodnje povečanje javnih odhodkov in zmanjšalo tveganje za dolgoročno vzdržnost.

| 13) | Strategija programa na področju javnih financ je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008, in še zlasti z integrirano smernico o zagotavljanju gospodarske stabilnosti na podlagi ohranjanja srednjeročnega proračunskega cilja v gospodarskem ciklusu. Dokler ta cilj ni dosežen, pa mora vlada sprejeti vse potrebne korektivne ukrepoe v skladu s Paktom stabilnosti in rasti ter z integrirano smernico o zaščiti gospodarske vzdržnosti glede na predvidene stroške zaradi staranja prebivalstva. |
| --- | --- |

13)

Strategija programa na področju javnih financ je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008, in še zlasti z integrirano smernico o zagotavljanju gospodarske stabilnosti na podlagi ohranjanja srednjeročnega proračunskega cilja v gospodarskem ciklusu. Dokler ta cilj ni dosežen, pa mora vlada sprejeti vse potrebne korektivne ukrepoe v skladu s Paktom stabilnosti in rasti ter z integrirano smernico o zaščiti gospodarske vzdržnosti glede na predvidene stroške zaradi staranja prebivalstva.

| 14) | V nacionalnem programu reform Luksemburga, predloženem 17. novembra 2005, so opredeljeni naslednji izzivi, ki bistveno vplivajo na javne finance: (i) zagotavljanje gospodarske stabilnosti in (ii) zaščita gospodarske vzdržnosti. Prav tako opredeljuje izzive na drugih področjih, ki bistveno vplivajo na javne finance, posebej potrebo po občutnem povečanju javnih sredstev za R&R. V proračunskih projekcijah programa stabilnosti so vključene proračunske posledice ukrepov, opisanih v nacionalnem programu reform, ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu stabilnosti, pa so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. |
| --- | --- |

14)

V nacionalnem programu reform Luksemburga, predloženem 17. novembra 2005, so opredeljeni naslednji izzivi, ki bistveno vplivajo na javne finance: (i) zagotavljanje gospodarske stabilnosti in (ii) zaščita gospodarske vzdržnosti. Prav tako opredeljuje izzive na drugih področjih, ki bistveno vplivajo na javne finance, posebej potrebo po občutnem povečanju javnih sredstev za R&R. V proračunskih projekcijah programa stabilnosti so vključene proračunske posledice ukrepov, opisanih v nacionalnem programu reform, ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu stabilnosti, pa so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform.

Čeprav je globalna strategija zmanjšanja primanjkljaja na podlagi omejevanja odhodkov, predstavljena v programu, pohvalna, Svet meni, da bi luksemburški organi morali:

| — | okrepiti prizadevanja za prilagoditev proračuna v letu 2006 ter opredeliti in izvesti potrebne ukrepe za leti 2007 in 2008 ter |
| --- | --- |

—

okrepiti prizadevanja za prilagoditev proračuna v letu 2006 ter opredeliti in izvesti potrebne ukrepe za leti 2007 in 2008 ter

| — | izboljšati dolgoročno vzdržnost zlasti s povečanjem javnih odhodkov prek reforme pokojninskega sistema. |
| --- | --- |

—

izboljšati dolgoročno vzdržnost zlasti s povečanjem javnih odhodkov prek reforme pokojninskega sistema.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PS dec. 2005 | 4,4 | 4,0 | 4,4 | 4,9 | 4,9 |
| COM nov. 2005 | 4,5 | 4,2 | 4,4 | 4,5 | ni podatkov |
| PS dec. 2004 | 4,4 | 3,8 | 3,3 | 4,3 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | PS dec. 2005 | 3,2 | 3,7 | 2,6 | 2,0 | 1,8 |
| COM nov. 2005 | 3,2 | 4,1 | 4,4 | 2,2 | ni podatkov |
| PS dec. 2004 | 2,6 | 3,2 | 1,5 | 1,7 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel
  (v % potencialnega BDP) | PS dec. 2005 (4) | – 1,7 | – 1,7 | – 1,3 | – 0,7 | – 0,6 |
| COM nov. 2005  (5) | – 1,8 | – 1,6 | – 1,3 | – 1,2 | ni podatkov |
| PS dec. 2004 (4) | – 1,2 | – 2,2 | – 3,8 | – 5,0 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS dec. 2005 | – 1,2 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,0 | – 0,2 |
| COM nov. 2005 | – 1,2 | – 2,3 | – 2,0 | – 2,2 | ni podatkov |
| PS dec. 2004 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,9 | – 1,0 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS dec. 2005 | – 0,9 | – 2,1 | – 1,7 | – 0,7 | 0,1 |
| COM nov. 2005 | – 0,9 | – 2,1 | – 1,8 | – 2,0 | ni podatkov |
| PS dec. 2004 | – 1,2 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,9 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo = strukturni saldo (6)

  (v % BDP) | PS dec. 2005 (4) | – 0,3 | – 1,5 | – 1,2 | – 0,6 | 0,1 |
| COM nov. 2005 | – 0,4 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,6 | ni podatkov |
| PS dec. 2004 (4) | – 0,7 | 0,3 | 1,4 | 2,0 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PS dec. 2005 | 6,6 | 6,4 | 9,6 | 9,9 | 10,2 |
| COM nov. 2005 | 6,6 | 6,8 | 7,1 | 7,3 | ni podatkov |
| PS dec. 2004 | 5,0 | 5,0 | 4,6 | 4,5 | ni podatkov |
| Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije. |

2004

2005

2006

2007

2008

Realni BDP

(spremembe v %)

PS dec. 2005

4,4

4,0

4,4

4,9

4,9

COM nov. 2005

4,5

4,2

4,4

4,5

ni podatkov

PS dec. 2004

4,4

3,8

3,3

4,3

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

PS dec. 2005

3,2

3,7

2,6

2,0

1,8

COM nov. 2005

3,2

4,1

4,4

2,2

ni podatkov

PS dec. 2004

2,6

3,2

1,5

1,7

ni podatkov

Proizvodna vrzel

(v % potencialnega BDP)

PS dec. 2005 (4)

– 1,7

– 1,7

– 1,3

– 0,7

– 0,6

COM nov. 2005  (5)

– 1,8

– 1,6

– 1,3

– 1,2

ni podatkov

PS dec. 2004 (4)

– 1,2

– 2,2

– 3,8

– 5,0

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS dec. 2005

– 1,2

– 2,3

– 1,8

– 1,0

– 0,2

COM nov. 2005

– 1,2

– 2,3

– 2,0

– 2,2

ni podatkov

PS dec. 2004

– 1,4

– 1,0

– 0,9

– 1,0

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

PS dec. 2005

– 0,9

– 2,1

– 1,7

– 0,7

0,1

COM nov. 2005

– 0,9

– 2,1

– 1,8

– 2,0

ni podatkov

PS dec. 2004

– 1,2

– 0,9

– 0,8

– 0,9

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo = strukturni saldo (6)

(v % BDP)

PS dec. 2005 (4)

– 0,3

– 1,5

– 1,2

– 0,6

0,1

COM nov. 2005

– 0,4

– 1,5

– 1,4

– 1,6

ni podatkov

PS dec. 2004 (4)

– 0,7

0,3

1,4

2,0

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PS dec. 2005

6,6

6,4

9,6

9,9

10,2

COM nov. 2005

6,6

6,8

7,1

7,3

ni podatkov

PS dec. 2004

5,0

5,0

4,6

4,5

ni podatkov

Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Vsebuje vrzeli glede obveznih in neobveznih podatkov, ki jih določa kodeks ravnanja.

(3)  Podrobnosti o dolgoročni vzdržnosti so na voljo v tehnični oceni programa, ki so jo opravile službe Komisije (

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(4)  Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov v programu.

(5)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 4,1 %, 4,0 %, 4,1 % oziroma 4,3 % za posamezna leta v obdobju 2004–2007.

(6)  Ker program ne opredeljuje nobenih enkratnih in drugih začasnih ukrepov, sta ciklično prilagojeni saldo in strukturni saldo enaka.

Vir:

Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 7.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 55/33 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 55/33

---

MNENJE SVETA

z dne 14. februarja 2006

o posodobljenem programu Avstrije za stabilnost, 2005–2008

(2006/C 55/09)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom —

PODAL NASLENJE MNENJE:

| (1) | Svet je 14. februarja 2006 proučil posodobljeni program Avstrije za stabilnost, ki obravnava obdobje od leta 2005 do 2008. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 14. februarja 2006 proučil posodobljeni program Avstrije za stabilnost, ki obravnava obdobje od leta 2005 do 2008.

| (2) | V zadnjem desetletju je avstrijsko gospodarstvo dosegalo povprečno realno 2,2-odstotno letno stopnjo rasti in se tako v celoti uskladilo s stopnjo rasti za euroobmočje. Čeprav je ustvarjanje novih delovnih mest manj dinamično kot v ostalem euroobmočju, ima Avstrija še vedno najnižjo stopnjo brezposelnosti v vsej EU. V proračunskem smislu je država v letih 2001 in 2002 na področju javnih financ dosegla „stanje v presežku ali blizu ravnovesja“. Vendar so v zadnjem obdobju ponovno zabeležili primanjkljaj (1,2 % oziroma 1 % BDP v letih 2003 oziroma 2004). |
| --- | --- |

(2)

V zadnjem desetletju je avstrijsko gospodarstvo dosegalo povprečno realno 2,2-odstotno letno stopnjo rasti in se tako v celoti uskladilo s stopnjo rasti za euroobmočje. Čeprav je ustvarjanje novih delovnih mest manj dinamično kot v ostalem euroobmočju, ima Avstrija še vedno najnižjo stopnjo brezposelnosti v vsej EU. V proračunskem smislu je država v letih 2001 in 2002 na področju javnih financ dosegla „stanje v presežku ali blizu ravnovesja“. Vendar so v zadnjem obdobju ponovno zabeležili primanjkljaj (1,2 % oziroma 1 % BDP v letih 2003 oziroma 2004).

| (3) | Svet je v mnenju z dne 18. januarja 2005 o prejšnji dopolnitvi programa stabilnosti, ki je obravnavala obdobje od 2004 do 2008, Avstrijo pozval, naj pospeši splošen potek konsolidacije proračuna in natančneje določi posebne ukrepe, s katerimi bi lahko v zadnjih dveh programskih letih dosegla znatno konsolidacijo proračuna. |
| --- | --- |

(3)

Svet je v mnenju z dne 18. januarja 2005 o prejšnji dopolnitvi programa stabilnosti, ki je obravnavala obdobje od 2004 do 2008, Avstrijo pozval, naj pospeši splošen potek konsolidacije proračuna in natančneje določi posebne ukrepe, s katerimi bi lahko v zadnjih dveh programskih letih dosegla znatno konsolidacijo proračuna.

| (4) | Glede na predhodne rezultate je v letu 2005 javnofinančni primanjkljaj znašal 1,7 % BDP, kar je bilo 0,2- oziroma 0,1-odstotne točke nižje od načrtovanega v dopolnitvi programa oziroma napovedanega s strani služb Komisije. Vzrok za boljši rezultat od načrtovanega je v bolj ugodnem gibanju na strani prihodkov od predvidenega kljub znatnim davčnim znižanjem. Načrtovani odhodki so bili torej preseženi, vendar pa gre za manjše odstopanje. |
| --- | --- |

(4)

Glede na predhodne rezultate je v letu 2005 javnofinančni primanjkljaj znašal 1,7 % BDP, kar je bilo 0,2- oziroma 0,1-odstotne točke nižje od načrtovanega v dopolnitvi programa oziroma napovedanega s strani služb Komisije. Vzrok za boljši rezultat od načrtovanega je v bolj ugodnem gibanju na strani prihodkov od predvidenega kljub znatnim davčnim znižanjem. Načrtovani odhodki so bili torej preseženi, vendar pa gre za manjše odstopanje.

| (5) | Program na splošno upošteva vzorčno strukturo in zahteve po zagotavljanju podatkov za programe stabilnosti in konvergenčne programe, opredeljene v novem kodeksu ravnanja (2). |
| --- | --- |

(5)

Program na splošno upošteva vzorčno strukturo in zahteve po zagotavljanju podatkov za programe stabilnosti in konvergenčne programe, opredeljene v novem kodeksu ravnanja (2).

| (6) | Na podlagi dopolnitve se pričakuje, da se bo realna rast BDP povečala z 1,75 % v letih 2005 in 2006 na 2,5 % v letu 2008. Vzroke za počasnejšo rast v letih 2005 in 2006, kot je bilo prvotno predvideno, zaradi katere bo prišlo do povečanja negativne proizvodne vrzeli, se pripisuje ne tako močni mednarodni trgovini in višjim cenam nafte. Zaradi naraščanja naložb in zasebne porabe se v naslednjih letih programa pričakuje povečanje gospodarskih dejavnosti. Zdi se, da tako kratkoročni kot srednjeročni scenarij temeljita na uresničljivih predpostavkah o rasti. Vendar pa se pričakovanje glede zaposlitvenih možnosti zdi nekoliko optimistično. Pričakuje se, da bo inflacija padla z 2,3 % v letu 2005 na 1,5 % v letu 2008, kar se zdi uresničljivo. |
| --- | --- |

(6)

Na podlagi dopolnitve se pričakuje, da se bo realna rast BDP povečala z 1,75 % v letih 2005 in 2006 na 2,5 % v letu 2008. Vzroke za počasnejšo rast v letih 2005 in 2006, kot je bilo prvotno predvideno, zaradi katere bo prišlo do povečanja negativne proizvodne vrzeli, se pripisuje ne tako močni mednarodni trgovini in višjim cenam nafte. Zaradi naraščanja naložb in zasebne porabe se v naslednjih letih programa pričakuje povečanje gospodarskih dejavnosti. Zdi se, da tako kratkoročni kot srednjeročni scenarij temeljita na uresničljivih predpostavkah o rasti. Vendar pa se pričakovanje glede zaposlitvenih možnosti zdi nekoliko optimistično. Pričakuje se, da bo inflacija padla z 2,3 % v letu 2005 na 1,5 % v letu 2008, kar se zdi uresničljivo.

| (7) | Program opisuje proračunsko strategijo na treh ravneh. Prvič, uravnotežen proračun namerava doseči prek gospodarskega cikla. Drugič, strategija predvideva zmanjšanje davčnega bremena na manj kot 40 % BDP do leta 2010. Tretjič, s pospeševanjem naložb v raziskave, izobraževanje in infrastrukturo predvideva povečanje potencialne rasti. Dopolnitev načrtuje zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja z 1,9 % BDP v letu 2005 na 0 % v letu 2008 in povečanje primarnega presežka z 1,1 % BDP na 2,7 %. Ker se pričakuje, da bodo v obdobju 2005–2008 prihodki upadli za 0,9 odstotne točke BDP, se bo načrtovana konsolidacija oprla na zmanjšanje odhodkov, tako da bo delež odhodkov v razmerju do BDP padel za 2,8-odstotne točke. Večji del omejevanja na strani odhodkov naj bi obremenil kategoriji „drugi primarni odhodki“ in „socialni transferji“. V primerjavi s prejšnjim programom nova dopolnitev na splošno potrjuje načrtovano prilagoditev na podlagi manj ugodnega makroekonomskega scenarija. |
| --- | --- |

(7)

Program opisuje proračunsko strategijo na treh ravneh. Prvič, uravnotežen proračun namerava doseči prek gospodarskega cikla. Drugič, strategija predvideva zmanjšanje davčnega bremena na manj kot 40 % BDP do leta 2010. Tretjič, s pospeševanjem naložb v raziskave, izobraževanje in infrastrukturo predvideva povečanje potencialne rasti. Dopolnitev načrtuje zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja z 1,9 % BDP v letu 2005 na 0 % v letu 2008 in povečanje primarnega presežka z 1,1 % BDP na 2,7 %. Ker se pričakuje, da bodo v obdobju 2005–2008 prihodki upadli za 0,9 odstotne točke BDP, se bo načrtovana konsolidacija oprla na zmanjšanje odhodkov, tako da bo delež odhodkov v razmerju do BDP padel za 2,8-odstotne točke. Večji del omejevanja na strani odhodkov naj bi obremenil kategoriji „drugi primarni odhodki“ in „socialni transferji“. V primerjavi s prejšnjim programom nova dopolnitev na splošno potrjuje načrtovano prilagoditev na podlagi manj ugodnega makroekonomskega scenarija.

| (8) | Načrtuje se, da se bo v programskem obdobju strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, ki temelji na podatkih iz programa, povprečno izboljšal za 0,5 % BDP letno. Program določa srednjeročni cilj za proračunski položaj v strukturnem smislu v višini 0 % BDP in si ga prizadeva doseči do leta 2008. Glede ustreznosti je srednjeročni cilj programa v razponu, ki je za države članice euroobmočja in MDT II naveden v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in ustrezno odraža delež dolga in povprečno dolgoročno rast potencialnega proizvoda. |
| --- | --- |

(8)

Načrtuje se, da se bo v programskem obdobju strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, ki temelji na podatkih iz programa, povprečno izboljšal za 0,5 % BDP letno. Program določa srednjeročni cilj za proračunski položaj v strukturnem smislu v višini 0 % BDP in si ga prizadeva doseči do leta 2008. Glede ustreznosti je srednjeročni cilj programa v razponu, ki je za države članice euroobmočja in MDT II naveden v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in ustrezno odraža delež dolga in povprečno dolgoročno rast potencialnega proizvoda.

| (9) | Načrtovani potek proračuna za leti 2005 in 2006 se zdi uresničljiv, saj temelji na sprejetih ukrepih. Vendar pa se konsolidacija v letih 2007 in 2008 ne zdi popolnoma utemeljena z ukrepi politike, opredeljenih v dopolnitvi. Skoraj polovica omejenih odhodkov bremeni kategorijo „drugi primarni odhodki“, program pa ne zagotavlja informacij o tem, kako naj bi to točno potekalo. Poleg tega verodostojnost načrtovanega izboljšanja temelji na učinkovitosti avstrijskega nacionalnega pakta stabilnosti. Vendar pa predhodne izkušnje s paktom nudijo le omejeno pomoč pri določanju, ali bodo cilji doseženi. |
| --- | --- |

(9)

Načrtovani potek proračuna za leti 2005 in 2006 se zdi uresničljiv, saj temelji na sprejetih ukrepih. Vendar pa se konsolidacija v letih 2007 in 2008 ne zdi popolnoma utemeljena z ukrepi politike, opredeljenih v dopolnitvi. Skoraj polovica omejenih odhodkov bremeni kategorijo „drugi primarni odhodki“, program pa ne zagotavlja informacij o tem, kako naj bi to točno potekalo. Poleg tega verodostojnost načrtovanega izboljšanja temelji na učinkovitosti avstrijskega nacionalnega pakta stabilnosti. Vendar pa predhodne izkušnje s paktom nudijo le omejeno pomoč pri določanju, ali bodo cilji doseženi.

| (10) | Glede na to oceno tveganja proračunska naravnanost v programu morda ne bo zadostovala za dosego srednjeročnega cilja programa do leta 2008. Proračunska strategija se, pod pogojem, da se izvaja tako, kot je navedeno v programu, zdi ustrezna za dosego proračunskega položaja v strukturnem smislu, ki se lahko obravnava kot ustrezen v skladu s Paktom do konca programskega obdobja. Prav tako je videti, da proračunska naravnanost v programu zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih skozi vse programsko obdobje. Ritem prilagoditve za dosego srednjeročnega cilja programa, ki ga zajema program, je v celoti v skladu s Paktom stabilnosti in rasti, ki določa, da mora za države članice v euroobmočju in MDT II kot merilo veljati letno izboljšanje strukturnega salda za 0,5 % BDP in da mora biti prilagoditev višja v času ugodnih gospodarskih razmer ter bi lahko bila nižja v času slabih gospodarskih razmer. Čeprav službe Komisije menijo, da bi ta prilagoditev glede letnega povprečja lahko potekala počasneje, kot je predvideno v programu, bi kljub temu bila skladna z zahtevami Pakta, zlasti glede na negativno proizvodno vrzel skozi vse programsko obdobje. |
| --- | --- |

(10)

Glede na to oceno tveganja proračunska naravnanost v programu morda ne bo zadostovala za dosego srednjeročnega cilja programa do leta 2008. Proračunska strategija se, pod pogojem, da se izvaja tako, kot je navedeno v programu, zdi ustrezna za dosego proračunskega položaja v strukturnem smislu, ki se lahko obravnava kot ustrezen v skladu s Paktom do konca programskega obdobja. Prav tako je videti, da proračunska naravnanost v programu zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih skozi vse programsko obdobje. Ritem prilagoditve za dosego srednjeročnega cilja programa, ki ga zajema program, je v celoti v skladu s Paktom stabilnosti in rasti, ki določa, da mora za države članice v euroobmočju in MDT II kot merilo veljati letno izboljšanje strukturnega salda za 0,5 % BDP in da mora biti prilagoditev višja v času ugodnih gospodarskih razmer ter bi lahko bila nižja v času slabih gospodarskih razmer. Čeprav službe Komisije menijo, da bi ta prilagoditev glede letnega povprečja lahko potekala počasneje, kot je predvideno v programu, bi kljub temu bila skladna z zahtevami Pakta, zlasti glede na negativno proizvodno vrzel skozi vse programsko obdobje.

| (11) | Ocenjuje se, da je delež javnega dolga v letu 2005 dosegel 63,4 % BDP, kar je rahlo nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga v programskem obdobju zmanjšal za 3,9 odstotne točke in se tako vrnil pod referenčno vrednost. Tveganja, povezana z načrtovanim gibanjem deleža dolga, so na splošno videti uravnotežena. Po eni strani bi primanjkljaji, višji od načrtovanih, lahko ogrozili uresničevanje poteka prilagoditve, predstavljene v programu. Po drugi strani pa dopolnitev ne vključuje potencialnih prihodkov od privatizacije. Glede na to oceno tveganja se zdi, da se delež dolga dovolj znižuje, da lahko doseže referenčno vrednost. |
| --- | --- |

(11)

Ocenjuje se, da je delež javnega dolga v letu 2005 dosegel 63,4 % BDP, kar je rahlo nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga v programskem obdobju zmanjšal za 3,9 odstotne točke in se tako vrnil pod referenčno vrednost. Tveganja, povezana z načrtovanim gibanjem deleža dolga, so na splošno videti uravnotežena. Po eni strani bi primanjkljaji, višji od načrtovanih, lahko ogrozili uresničevanje poteka prilagoditve, predstavljene v programu. Po drugi strani pa dopolnitev ne vključuje potencialnih prihodkov od privatizacije. Glede na to oceno tveganja se zdi, da se delež dolga dovolj znižuje, da lahko doseže referenčno vrednost.

| (12) | Videti je, da je Avstrija na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva izpostavljena nizkemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ (3). Načrtuje se, da bo raven dolga, ki je trenutno nad 60 % BDP, padla in ostala pod referenčno vrednostjo vse do leta 2050, če se bo izvajala načrtovana proračunska konsolidacija. Nedavna pokojninska reforma Avstrije naj bi znatno prispevala k zadrževanju prihodnjih povečanj javnih odhodkov. Vendar bo lahko strukturni primanjkljaj, če ne bo popravljen, predstavljal nevarnost za vzdržnost javnih financ. Izvajanje načrtovane konsolidacije javnih financ je v srednjeročnem obdobju nujno, da se zmanjšajo tveganja za vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(12)

Videti je, da je Avstrija na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva izpostavljena nizkemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ (3). Načrtuje se, da bo raven dolga, ki je trenutno nad 60 % BDP, padla in ostala pod referenčno vrednostjo vse do leta 2050, če se bo izvajala načrtovana proračunska konsolidacija. Nedavna pokojninska reforma Avstrije naj bi znatno prispevala k zadrževanju prihodnjih povečanj javnih odhodkov. Vendar bo lahko strukturni primanjkljaj, če ne bo popravljen, predstavljal nevarnost za vzdržnost javnih financ. Izvajanje načrtovane konsolidacije javnih financ je v srednjeročnem obdobju nujno, da se zmanjšajo tveganja za vzdržnost javnih financ.

| (13) | Ukrepi, predvideni na področju javnih financ, so za obdobje 2005–2008 na splošno skladni s širšimi smernicami ekonomskih politik. Ukrepi so zlasti skladni s smernicami, ki priporočajo zaščito gospodarske in proračunske vzdržnosti ter spodbujajo učinkovito razporejanje sredstev, ki so usmerjena v rast in zaposlovanje. |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi, predvideni na področju javnih financ, so za obdobje 2005–2008 na splošno skladni s širšimi smernicami ekonomskih politik. Ukrepi so zlasti skladni s smernicami, ki priporočajo zaščito gospodarske in proračunske vzdržnosti ter spodbujajo učinkovito razporejanje sredstev, ki so usmerjena v rast in zaposlovanje.

| (14) | Nacionalni program reform v Avstriji, predložen 19. oktobra 2005, opredeljuje dosego vzdržnosti javnih financ kot enega glavnih izzivov za Avstrijo. Vendar pa ne navaja nobenih predvidenih prihodnjih ukrepov za doseganje tega izziva. V tem pogledu je program stabilnosti bolj podroben, saj zagotavlja informacije o nekaterih ukrepih, ki naj bi pripomogli h konsolidaciji javnih financ. V proračunskih projekcijah programa stabilnosti so na splošno vključene proračunske posledice ukrepov na področjih mikroekonomije in zaposlovanja, opisanih v nacionalnem programu reform. V programu stabilnosti so opredeljeni ukrepi, katerih cilj sta bolj učinkovita javna uprava in sistem zdravstvenega varstva. Te ukrepe dopolnjuje s predlogi za spremembe institucionalnih značilnosti javnih financ, namreč z dvema celovitima reformama zakonodaje, ki ureja proračunski postopek v Avstriji, sestavljenima iz uvedbe srednjeročnega proračunskega okvira od leta 2007 naprej in premika naravnanosti proračuna od prizadevanja za ustvarjanje prihodkov k prizadevanju za uresničevanje ciljev od leta 2011 naprej. Ti ukrepi so v skladu s prednostnimi nalogami, določenimi v nacionalnem programu reform. |
| --- | --- |

(14)

Nacionalni program reform v Avstriji, predložen 19. oktobra 2005, opredeljuje dosego vzdržnosti javnih financ kot enega glavnih izzivov za Avstrijo. Vendar pa ne navaja nobenih predvidenih prihodnjih ukrepov za doseganje tega izziva. V tem pogledu je program stabilnosti bolj podroben, saj zagotavlja informacije o nekaterih ukrepih, ki naj bi pripomogli h konsolidaciji javnih financ. V proračunskih projekcijah programa stabilnosti so na splošno vključene proračunske posledice ukrepov na področjih mikroekonomije in zaposlovanja, opisanih v nacionalnem programu reform. V programu stabilnosti so opredeljeni ukrepi, katerih cilj sta bolj učinkovita javna uprava in sistem zdravstvenega varstva. Te ukrepe dopolnjuje s predlogi za spremembe institucionalnih značilnosti javnih financ, namreč z dvema celovitima reformama zakonodaje, ki ureja proračunski postopek v Avstriji, sestavljenima iz uvedbe srednjeročnega proračunskega okvira od leta 2007 naprej in premika naravnanosti proračuna od prizadevanja za ustvarjanje prihodkov k prizadevanju za uresničevanje ciljev od leta 2011 naprej. Ti ukrepi so v skladu s prednostnimi nalogami, določenimi v nacionalnem programu reform.

Glede na zgoraj navedeno oceno Svet pozdravlja ambiciozno strukturno prilagoditev, načrtovano v programskem obdobju. Vendar Svet poziva Avstrijo, naj zagotovi, da se srednjeročni cilj programa doseže do konca obdobja dopolnitve tako, da natančno opredeli in izvaja potrebne ukrepe, ki bodo podpirali proračunsko konsolidacijo, načrtovano za zadnji dve leti programa.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PS nov. 2005 | 2,4 | 1,7 | 1,8 | 2,4 | 2,5 |
| COM nov. 2005 | 2,4 | 1,7 | 1,9 | 2,2 | ni podatkov |
| PS nov. 2004 | 1,9 | 2,5 | 2,5 | 2,2 | 2,4 |
| Inflacija po HICP
  (%) | PS nov. 2005 | 2,0 | 2,3 | 2,1 | 1,7 | 1,5 |
| COM nov. 2005 | 2,0 | 2,2 | 2,1 | 1,7 | ni podatkov |
| PS nov. 2004 | 2,1 | 1,8 | 1,4 | 1,5 | 1,6 |
| Proizvodna vrzel
  (v % potencialnega BDP) | PS nov. 2005 (4) | – 0,2 | – 0,7 | – 1,1 | – 0,9 | – 0,5 |
| COM nov. 2005 (6) | – 0,2 | – 0,7 | – 1,0 | – 0,9 | ni podatkov |
| PS nov. 2004 (6) | – 1,3 | – 0,8 | – 0,4 | – 0,1 | 0,2 |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS nov. 2005 | – 1,0 | – 1,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,0 |
| COM nov. 2005 (5) | – 1,0 | – 1,8 | – 1,8 | – 1,4 | ni podatkov |
| PS nov. 2004 | – 1,3 | – 1,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,0 |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS nov. 2005 | 2,1 | 1,1 | 1,2 | 2,0 | 2,7 |
| COM nov. 2005 | 1,9 | 1,0 | 1,0 | 1,4 | ni podatkov |
| PS nov. 2004 | 1,9 | 1,2 | 1,3 | 2,2 | 2,9 |
| Ciklično prilagojeni saldo = strukturni saldo
  (v % BDP) | PS nov. 2005 (4) | – 0,9 | – 1,6 | – 1,2 | – 0,4 | 0,2 |
| COM nov. 2005 | – 0,9 | – 1,5 | – 1,3 | – 1,0 | ni podatkov |
| PS nov. 2004 (4) | – 0,9 | – 1,7 | – 1,6 | – 0,8 | – 0,1 |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PS nov. 2005 | 63,6 | 63,4 | 63,1 | 61,6 | 59,5 |
| COM nov. 2005 (5) | 63,7 | 63,6 | 63,5 | 62,8 | ni podatkov |
| PS nov. 2004 | 64,2 | 63,6 | 63,1 | 61,6 | 59,1 |
| Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije. |

2004

2005

2006

2007

2008

Realni BDP

(spremembe v %)

PS nov. 2005

2,4

1,7

1,8

2,4

2,5

COM nov. 2005

2,4

1,7

1,9

2,2

ni podatkov

PS nov. 2004

1,9

2,5

2,5

2,2

2,4

Inflacija po HICP

(%)

PS nov. 2005

2,0

2,3

2,1

1,7

1,5

COM nov. 2005

2,0

2,2

2,1

1,7

ni podatkov

PS nov. 2004

2,1

1,8

1,4

1,5

1,6

Proizvodna vrzel

(v % potencialnega BDP)

PS nov. 2005 (4)

– 0,2

– 0,7

– 1,1

– 0,9

– 0,5

COM nov. 2005 (6)

– 0,2

– 0,7

– 1,0

– 0,9

ni podatkov

PS nov. 2004 (6)

– 1,3

– 0,8

– 0,4

– 0,1

0,2

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS nov. 2005

– 1,0

– 1,9

– 1,7

– 0,8

0,0

COM nov. 2005 (5)

– 1,0

– 1,8

– 1,8

– 1,4

ni podatkov

PS nov. 2004

– 1,3

– 1,9

– 1,7

– 0,8

0,0

Primarni saldo

(v % BDP)

PS nov. 2005

2,1

1,1

1,2

2,0

2,7

COM nov. 2005

1,9

1,0

1,0

1,4

ni podatkov

PS nov. 2004

1,9

1,2

1,3

2,2

2,9

Ciklično prilagojeni saldo = strukturni saldo

(v % BDP)

PS nov. 2005 (4)

– 0,9

– 1,6

– 1,2

– 0,4

0,2

COM nov. 2005

– 0,9

– 1,5

– 1,3

– 1,0

ni podatkov

PS nov. 2004 (4)

– 0,9

– 1,7

– 1,6

– 0,8

– 0,1

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PS nov. 2005

63,6

63,4

63,1

61,6

59,5

COM nov. 2005 (5)

63,7

63,6

63,5

62,8

ni podatkov

PS nov. 2004

64,2

63,6

63,1

61,6

59,1

Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Dopolnitev vsebuje vse obvezne in večino neobveznih podatkov, ki jih slednji določa. Manjšo pomanjkljivost predstavlja manjkajoč izračun davčne obremenitve v preglednici 2.

(3)  Podrobnosti o dolgoročni vzdržnosti so na voljo v tehnični oceni programa, ki so jo izdelale službe Komisije. Spletna stran:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(4)  Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa.

(5)  Projekcije napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 za delež primanjkljaja in javnega dolga so bile prilagojene, da se lahko primerjajo s projekcijami iz programa stabilnosti, tako da so bili deleži preračunani na podlagi novih vrst BDP.

(6)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 1,9 %, 2,2 %, 2,2 % oziroma 2,1 % za leta v obdobju 2004–2007.

Vir:

Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 7.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 55/37 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 55/37

---

MNENJE SVETA

z dne 14. februarja 2006

o dopolnitvi konvergenčnega programa Estonije, 2005–2009

(2006/C 55/10)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom —

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Dne 14. februarja 2006 je Svet proučil dopolnitev konvergenčnega programa Estonije, ki zajema obdobje od leta 2005 do 2009. |
| --- | --- |

(1)

Dne 14. februarja 2006 je Svet proučil dopolnitev konvergenčnega programa Estonije, ki zajema obdobje od leta 2005 do 2009.

| (2) | Potem ko je do sredine 90-ih let izkoristila prve ugodnosti drznih reform in prizadevanj za stabilizacijo, je leta 1999 Estonija zaradi krize v Rusiji leta 1998 doživela začasen zaostanek in stagnacijo rasti. Zaradi celovitih strukturnih reform v finančnem in podjetniškem sektorju, ki so povečale odzivnost gospodarstva na tržne sile ter njegovo mednarodno odprtost, se je rast od leta 2000 hitro nadaljevala. V zadnjem desetletju je povprečna letna realna rast BDP znašala okoli 6 % in tako krepko prehitela povprečje EU, ki znaša 1,7 %. Visok zunanji primanjkljaj, ki je v letu 2004 znašal 10,5 % BDP, povzroča veliko makroekonomsko neravnovesje. Proračunska gibanja je zaznamovala na splošno razumna proračunska naravnanost, ki ima za posledico zdrave proračunske presežke. |
| --- | --- |

(2)

Potem ko je do sredine 90-ih let izkoristila prve ugodnosti drznih reform in prizadevanj za stabilizacijo, je leta 1999 Estonija zaradi krize v Rusiji leta 1998 doživela začasen zaostanek in stagnacijo rasti. Zaradi celovitih strukturnih reform v finančnem in podjetniškem sektorju, ki so povečale odzivnost gospodarstva na tržne sile ter njegovo mednarodno odprtost, se je rast od leta 2000 hitro nadaljevala. V zadnjem desetletju je povprečna letna realna rast BDP znašala okoli 6 % in tako krepko prehitela povprečje EU, ki znaša 1,7 %. Visok zunanji primanjkljaj, ki je v letu 2004 znašal 10,5 % BDP, povzroča veliko makroekonomsko neravnovesje. Proračunska gibanja je zaznamovala na splošno razumna proračunska naravnanost, ki ima za posledico zdrave proračunske presežke.

| (3) | Svet je 17. februarja 2005 v svojem mnenju potrdil proračunsko strategijo, predstavljeno v prejšnji dopolnitvi konvergenčnega programa, ki zajema obdobje 2004–2008. V zvezi z izvrševanjem proračuna v letu 2005 je javnofinančni presežek v napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 ocenjen na 1,1 % BDP, medtem ko je bil za cilj prejšnje dopolnitve konvergenčnega programa določen uravnotežen proračun. Zaradi kombinacije visoke rasti, izboljšanja pri pobiranju davkov in odhodkov, ki so bili nižji od načrtovanih, bo dejanski presežek za leto 2005 precej večji in bo znašal okoli 2–2,5 % BDP. |
| --- | --- |

(3)

Svet je 17. februarja 2005 v svojem mnenju potrdil proračunsko strategijo, predstavljeno v prejšnji dopolnitvi konvergenčnega programa, ki zajema obdobje 2004–2008. V zvezi z izvrševanjem proračuna v letu 2005 je javnofinančni presežek v napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 ocenjen na 1,1 % BDP, medtem ko je bil za cilj prejšnje dopolnitve konvergenčnega programa določen uravnotežen proračun. Zaradi kombinacije visoke rasti, izboljšanja pri pobiranju davkov in odhodkov, ki so bili nižji od načrtovanih, bo dejanski presežek za leto 2005 precej večji in bo znašal okoli 2–2,5 % BDP.

| (4) | Dopolnitev programa na splošno upošteva vzorčno strukturo in zahteve po zagotavljanju podatkov programov stabilnosti in konvergenčnih programov, opredeljene v novem kodeksu ravnanja (2). |
| --- | --- |

(4)

Dopolnitev programa na splošno upošteva vzorčno strukturo in zahteve po zagotavljanju podatkov programov stabilnosti in konvergenčnih programov, opredeljene v novem kodeksu ravnanja (2).

| (5) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP povečala s 6,5 % v letu 2005 na 6,6 % v letu 2006 in se izravnala na 6,3 % v povprečju v ostalem programskem obdobju. Ta scenarij je bil ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov in videti je, da temelji na izrazito previdnih predpostavkah o rasti. Po izračunih služb Komisije se na podlagi programa v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo načrtuje, da bo stopnja rasti potencialnega BDP ostala razmeroma visoka, vendar bo srednjeročno rahlo upadla. Posledično previdna predvidevanja o realni rasti BDP vodijo k negativni proizvodni vrzeli skozi vse programsko obdobje, nasprotno pa napoved služb Komisije iz jeseni 2005 kaže na pozitivno proizvodno vrzel v letih 2005 in 2006. Tudi projekcije v programu glede inflacije se zdijo nekoliko nizke za leto 2006, če se upošteva posebej občutljiva stopnja inflacije v zvezi z razvojem cen nafte. Za leto 2007 je projekcija v programu skladna z napovedjo Komisije. |
| --- | --- |

(5)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP povečala s 6,5 % v letu 2005 na 6,6 % v letu 2006 in se izravnala na 6,3 % v povprečju v ostalem programskem obdobju. Ta scenarij je bil ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov in videti je, da temelji na izrazito previdnih predpostavkah o rasti. Po izračunih služb Komisije se na podlagi programa v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo načrtuje, da bo stopnja rasti potencialnega BDP ostala razmeroma visoka, vendar bo srednjeročno rahlo upadla. Posledično previdna predvidevanja o realni rasti BDP vodijo k negativni proizvodni vrzeli skozi vse programsko obdobje, nasprotno pa napoved služb Komisije iz jeseni 2005 kaže na pozitivno proizvodno vrzel v letih 2005 in 2006. Tudi projekcije v programu glede inflacije se zdijo nekoliko nizke za leto 2006, če se upošteva posebej občutljiva stopnja inflacije v zvezi z razvojem cen nafte. Za leto 2007 je projekcija v programu skladna z napovedjo Komisije.

| (6) | Srednjeročni proračunski okvir v Estoniji je naravnan na ohranitev zdravih javnih financ v okviru visoke trajnostne rasti in povečevanja zaposlovanja. Program načrtuje, da bo javnofinančni saldo, ki bo sledil presežkom v višini 0,3 % oziroma 0,1 % BDP v letih 2005 oziroma 2006, od leta 2007 ostal uravnotežen. Primarni saldo je le neznatno višji zaradi zanemarljivega bremena obresti. Cilji načrtovanega javnofinančnega presežka za leti 2005 in 2006 so malo višji od tistih v prejšnji dopolnitvi, vendar le delno odražajo boljši rezultat od pričakovanega v letu 2005, v presežku okoli 2,5 % BDP, največ zaradi dvigajoče se gospodarske rasti in izboljšanja pri pobiranju davkov. Načrtuje se, da bodo deleži odhodkov in prihodkov postopoma upadali do konca programskega obdobja. V primerjavi s prejšnjo dopolnitvijo programa dopolnitev iz decembra 2005 na splošno potrjuje načrtovano proračunsko strategijo letno uravnoteženih proračunov na podlagi znatno ugodnejšega makroekonomskega scenarija. |
| --- | --- |

(6)

Srednjeročni proračunski okvir v Estoniji je naravnan na ohranitev zdravih javnih financ v okviru visoke trajnostne rasti in povečevanja zaposlovanja. Program načrtuje, da bo javnofinančni saldo, ki bo sledil presežkom v višini 0,3 % oziroma 0,1 % BDP v letih 2005 oziroma 2006, od leta 2007 ostal uravnotežen. Primarni saldo je le neznatno višji zaradi zanemarljivega bremena obresti. Cilji načrtovanega javnofinančnega presežka za leti 2005 in 2006 so malo višji od tistih v prejšnji dopolnitvi, vendar le delno odražajo boljši rezultat od pričakovanega v letu 2005, v presežku okoli 2,5 % BDP, največ zaradi dvigajoče se gospodarske rasti in izboljšanja pri pobiranju davkov. Načrtuje se, da bodo deleži odhodkov in prihodkov postopoma upadali do konca programskega obdobja. V primerjavi s prejšnjo dopolnitvijo programa dopolnitev iz decembra 2005 na splošno potrjuje načrtovano proračunsko strategijo letno uravnoteženih proračunov na podlagi znatno ugodnejšega makroekonomskega scenarija.

| (7) | Načrtuje se, da bo v programskem obdobju strukturni presežek (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, upadal za povprečno 0,1 % BDP letno. Program kot srednjeročni cilj za proračunsko stanje določa uravnotežen proračun v strukturnem smislu in načrtuje ohranitev strukturnega salda, ki bo izpolnjeval srednjeročni cilj programa skozi vse programsko obdobje. Ker srednjeročni cilj programa presega najnižje merilo (ocenjen na strukturni primanjkljaj v višini okoli 2 % BDP), bi moral pri doseganju izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Glede ustreznosti je srednjeročni cilj programa v razponu, ki je za države članice euroobmočja in MDT II naveden v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in presega tistega, ki je predviden za delež dolga in povprečno dolgoročno rast potencialnega proizvoda. |
| --- | --- |

(7)

Načrtuje se, da bo v programskem obdobju strukturni presežek (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, upadal za povprečno 0,1 % BDP letno. Program kot srednjeročni cilj za proračunsko stanje določa uravnotežen proračun v strukturnem smislu in načrtuje ohranitev strukturnega salda, ki bo izpolnjeval srednjeročni cilj programa skozi vse programsko obdobje. Ker srednjeročni cilj programa presega najnižje merilo (ocenjen na strukturni primanjkljaj v višini okoli 2 % BDP), bi moral pri doseganju izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Glede ustreznosti je srednjeročni cilj programa v razponu, ki je za države članice euroobmočja in MDT II naveden v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in presega tistega, ki je predviden za delež dolga in povprečno dolgoročno rast potencialnega proizvoda.

| (8) | Proračunski rezultati so lahko znatno boljši od predvidenih v programu tudi po letu 2005. Osnovna gospodarska predvidevanja za obdobje 2006–2009 so izrazito previdna. Poleg tega je Estonija v preteklosti že večkrat presegla zastavljene proračunske cilje, zato upravičeno menimo, da se tveganja lahko izkažejo za pozitivna. |
| --- | --- |

(8)

Proračunski rezultati so lahko znatno boljši od predvidenih v programu tudi po letu 2005. Osnovna gospodarska predvidevanja za obdobje 2006–2009 so izrazito previdna. Poleg tega je Estonija v preteklosti že večkrat presegla zastavljene proračunske cilje, zato upravičeno menimo, da se tveganja lahko izkažejo za pozitivna.

| (9) | Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska strategija zadostuje za dosego proračunskega stanja v strukturnem smislu, ki se glede na Pakt lahko šteje kot primeren skozi vse programsko obdobje. Prav tako proračunska naravnanost v programu zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih skozi vse programsko obdobje. Vendar pa se ob upoštevanju verjetnosti, da bo rezultat v letu 2005 boljši od načrtovanega, s proračunskim presežkom, ki ne presega 0,1 % BDP v letu 2006, tvega procikličnost v času „ugodnih razmer“. |
| --- | --- |

(9)

Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska strategija zadostuje za dosego proračunskega stanja v strukturnem smislu, ki se glede na Pakt lahko šteje kot primeren skozi vse programsko obdobje. Prav tako proračunska naravnanost v programu zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih skozi vse programsko obdobje. Vendar pa se ob upoštevanju verjetnosti, da bo rezultat v letu 2005 boljši od načrtovanega, s proračunskim presežkom, ki ne presega 0,1 % BDP v letu 2006, tvega procikličnost v času „ugodnih razmer“.

| (10) | Ocenjuje se, da je delež javnega dolga konec leta 2005 znašal 4,6 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP, in je nedvomno najnižji javni dolg v EU. Program predvideva, da se bo delež javnega dolga v programskem obdobju znižal za 1,8-odstotne točke. |
| --- | --- |

(10)

Ocenjuje se, da je delež javnega dolga konec leta 2005 znašal 4,6 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP, in je nedvomno najnižji javni dolg v EU. Program predvideva, da se bo delež javnega dolga v programskem obdobju znižal za 1,8-odstotne točke.

| (11) | Videti je, da je Estonija na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva izpostavljena nizkemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ (3). Stopnja bruto javnega dolga je trenutno zelo nizka in načrtuje se, da bo skozi celotno projekcijsko obdobje ostala pod referenčno vrednostjo, ki znaša 60 %. Strategija Estonije, ki vzdržnost postavlja v ospredje proračunske politike vključno z reformo pokojninskega sistema, ki predvideva akumulacijo sredstev, pozitivno prispeva k predvidevanjem glede javnih financ. Trenutno proračunsko stanje v presežku prispeva k omejevanju napovedanega proračunskega vpliva zaradi staranja prebivalstva, srednjeročni proračunski načrt ohranjanja uravnoteženih proračunov pa je skladen z nizkimi tveganji za vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(11)

Videti je, da je Estonija na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva izpostavljena nizkemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ (3). Stopnja bruto javnega dolga je trenutno zelo nizka in načrtuje se, da bo skozi celotno projekcijsko obdobje ostala pod referenčno vrednostjo, ki znaša 60 %. Strategija Estonije, ki vzdržnost postavlja v ospredje proračunske politike vključno z reformo pokojninskega sistema, ki predvideva akumulacijo sredstev, pozitivno prispeva k predvidevanjem glede javnih financ. Trenutno proračunsko stanje v presežku prispeva k omejevanju napovedanega proračunskega vpliva zaradi staranja prebivalstva, srednjeročni proračunski načrt ohranjanja uravnoteženih proračunov pa je skladen z nizkimi tveganji za vzdržnost javnih financ.

| (12) | Ukrepi, predvideni na področju javnih financ, so na splošno skladni s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Zlasti veliki javnofinančni presežki v letu 2005 so prispevali k pomembnemu znižanju zunanjega primanjkljaja pod 10 % BDP. Razumna proračunska politika se opredeljuje kot temelj estonskih politik v programskem obdobju predvsem s spodbujanjem nadaljnjega upadanja zunanjega primanjkljaja do vzdržnih ravni. Dopolnitev prav tako navaja ukrepe za spodbujanje prerazporeditve sredstev, namenjenih za rast in zaposlovanje, zlasti na podlagi zmanjšanja obsega javnega sektorja v gospodarstvu in na podlagi prenosa davčnega bremena z neposrednega na posredno obdavčenje. |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi, predvideni na področju javnih financ, so na splošno skladni s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Zlasti veliki javnofinančni presežki v letu 2005 so prispevali k pomembnemu znižanju zunanjega primanjkljaja pod 10 % BDP. Razumna proračunska politika se opredeljuje kot temelj estonskih politik v programskem obdobju predvsem s spodbujanjem nadaljnjega upadanja zunanjega primanjkljaja do vzdržnih ravni. Dopolnitev prav tako navaja ukrepe za spodbujanje prerazporeditve sredstev, namenjenih za rast in zaposlovanje, zlasti na podlagi zmanjšanja obsega javnega sektorja v gospodarstvu in na podlagi prenosa davčnega bremena z neposrednega na posredno obdavčenje.

| (13) | V nacionalnem programu reform v Estoniji, predloženem 15. oktobra 2005 v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta, so opredeljeni naslednji izzivi, ki bistveno vplivajo na javne finance: (i) vzdržnost javnih financ; (ii) proračunska politika, ki podpira rast in nova delovna mesta, in (iii) zagotavljanje stabilnega makroekonomskega okolja. V proračunskih projekcijah konvergenčnega programa so v celoti vključene proračunske posledice ukrepov, opisanih v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v konvergenčnem programu, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Zlasti so v konvergenčnem programu opredeljeni ukrepi za dokončanje pokojninske reforme iz leta 2002, za povečanje davkov na potrošnjo in okoljskih davkov ter istočasno zmanjšanje obdavčenja dela, ter sistematičen premik proračunskih sredstev v korist naložb, spodbujanja raziskav in razvoja ter poklicnega usposabljanja. Konvergenčni program te ukrepe dopolnjuje s spremembami v institucionalni ureditvi javnih financ, predvsem z dokončanjem proračunskega sistema, temelječega na IT, ki povezuje vsa resorna ministrstva z nadzornim organom ministrstva za finance, s formaliziranjem strateškega postopka načrtovanja in z novo zakonodajo za izboljšanje finančnega upravljanja na lokalni ravni države. |
| --- | --- |

(13)

V nacionalnem programu reform v Estoniji, predloženem 15. oktobra 2005 v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta, so opredeljeni naslednji izzivi, ki bistveno vplivajo na javne finance: (i) vzdržnost javnih financ; (ii) proračunska politika, ki podpira rast in nova delovna mesta, in (iii) zagotavljanje stabilnega makroekonomskega okolja. V proračunskih projekcijah konvergenčnega programa so v celoti vključene proračunske posledice ukrepov, opisanih v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v konvergenčnem programu, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Zlasti so v konvergenčnem programu opredeljeni ukrepi za dokončanje pokojninske reforme iz leta 2002, za povečanje davkov na potrošnjo in okoljskih davkov ter istočasno zmanjšanje obdavčenja dela, ter sistematičen premik proračunskih sredstev v korist naložb, spodbujanja raziskav in razvoja ter poklicnega usposabljanja. Konvergenčni program te ukrepe dopolnjuje s spremembami v institucionalni ureditvi javnih financ, predvsem z dokončanjem proračunskega sistema, temelječega na IT, ki povezuje vsa resorna ministrstva z nadzornim organom ministrstva za finance, s formaliziranjem strateškega postopka načrtovanja in z novo zakonodajo za izboljšanje finančnega upravljanja na lokalni ravni države.

Na podlagi zgornje ocene Svet meni, da je proračunsko stanje na splošno zdravo, in proračunska strategija zagotavlja dober zgled proračunske politike, ki se vodi v skladu s Paktom. Svet glede na proračunski rezultat v letu 2005, ki je dosti boljši od ocenjenega v programu, in glede na potrebo po preprečevanju procikličnih politik, Estonijo poziva, naj si prizadeva za večji proračunski presežek v letu 2006 in naslednjih letih, da se še naprej spodbuja zmanjševanje neravnovesja v zunanjem saldu.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | KP dec. 2005 | 7,8 | 6,5 | 6,6 | 6,3 | 6,3 | 6,3 |
| COM nov. 2005 | 7,8 | 8,4 | 7,2 | 7,4 | ni podatkov | ni podatkov |
| KP nov. 2004 | 5,6 | 5,9 | 6,0 | 6,0 | 6,0 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | KP dec. 2005 | 3,0 | 3,5 | 2,6 | 2,6 | 2,7 | 2,7 |
| COM nov. 2005 | 3,0 | 4,1 | 3,3 | 2,6 | ni podatkov | ni podatkov |
| KP dec. 2004 (4) | 3,3 | 3,2 | 2,5 | 2,8 | 2,8 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel
  (v % potencialnega BDP) | KP dec. 2005 (5) | 0,1 | – 0,4 | – 0,6 | – 0,7 | – 0,5 | – 0,1 |
| COM nov. 2005 (6) | – 0,2 | 0,5 | 0,1 | – 0,1 | ni podatkov | ni podatkov |
| KP dec. 2004 (5) | – 0,9 | – 1,3 | – 1,7 | – 1,2 | – 1,0 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | KP dec. 2005 | 1,7 | 0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| COM nov. 2005 | 1,7 | 1,1 | 0,6 | 0,4 | ni podatkov | ni podatkov |
| KP dec. 2004 | 1,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | KP dec. 2005 | 1,9 | 0,5 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,1 |
| COM nov. 2005 | 1,9 | 1,3 | 0,8 | 0,5 | ni podatkov | ni podatkov |
| KP dec. 2004 | 1,3 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,1 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo = Strukturni saldo (7)

  (v % BDP) | KP dec. 2005 | 1,7 | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 |
| COM nov. 2005 | 1,8 | 1,0 | 0,6 | 0,4 | ni podatkov | ni podatkov |
| KP dec. 2004 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | KP dec. 2005 | 5,4 | 4,6 | 4,4 | 3,3 | 3,0 | 2,8 |
| COM nov. 2005 | 5,5 | 5,1 | 4,0 | 3,1 | ni podatkov | ni podatkov |
| KP dec. 2004 | 4,8 | 4,6 | 4,3 | 3,1 | 2,9 | ni podatkov |
| Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Realni BDP

(spremembe v %)

KP dec. 2005

7,8

6,5

6,6

6,3

6,3

6,3

COM nov. 2005

7,8

8,4

7,2

7,4

ni podatkov

ni podatkov

KP nov. 2004

5,6

5,9

6,0

6,0

6,0

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

KP dec. 2005

3,0

3,5

2,6

2,6

2,7

2,7

COM nov. 2005

3,0

4,1

3,3

2,6

ni podatkov

ni podatkov

KP dec. 2004 (4)

3,3

3,2

2,5

2,8

2,8

ni podatkov

Proizvodna vrzel

(v % potencialnega BDP)

KP dec. 2005 (5)

0,1

– 0,4

– 0,6

– 0,7

– 0,5

– 0,1

COM nov. 2005 (6)

– 0,2

0,5

0,1

– 0,1

ni podatkov

ni podatkov

KP dec. 2004 (5)

– 0,9

– 1,3

– 1,7

– 1,2

– 1,0

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

KP dec. 2005

1,7

0,3

0,1

0,0

0,0

0,0

COM nov. 2005

1,7

1,1

0,6

0,4

ni podatkov

ni podatkov

KP dec. 2004

1,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Primarni saldo

(v % BDP)

KP dec. 2005

1,9

0,5

0,3

0,2

0,1

0,1

COM nov. 2005

1,9

1,3

0,8

0,5

ni podatkov

ni podatkov

KP dec. 2004

1,3

0,2

0,2

0,2

0,1

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo = Strukturni saldo (7)

(v % BDP)

KP dec. 2005

1,7

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

COM nov. 2005

1,8

1,0

0,6

0,4

ni podatkov

ni podatkov

KP dec. 2004

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

KP dec. 2005

5,4

4,6

4,4

3,3

3,0

2,8

COM nov. 2005

5,5

5,1

4,0

3,1

ni podatkov

ni podatkov

KP dec. 2004

4,8

4,6

4,3

3,1

2,9

ni podatkov

Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Program vsebuje večino obveznih in neobveznih podatkov, ki jih določa novi kodeks ravnanja.

(3)  Podrobnosti o dolgoročni vzdržnosti so določene v tehnični oceni programa, ki so jo izvedle službe Komisije

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm)

(4)  Dopolnitev konvergenčnega programa iz decembra 2004 obravnava nacionalno opredelitev indeksa življenjskih potrebščin in ne HICP. Razlike so zanemarljive.

(5)  Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa.

(6)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 7,2 %, 7,1 %, 6,7 % oziroma 6,5 % za leta v obdobju 2004–2007.

(7)  Ker v programu ni opredeljenih enkratnih in drugih začasnih ukrepov, sta ciklično prilagojeni saldo in strukturni saldo ista.

Vir:

Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 7.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 55/41 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 55/41

---

MNENJE SVETA

z dne 14. februarja 2006

o dopolnitvi konvergenčnega programa Latvije, 2005–2008

(2006/C 55/11)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom —

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 14. februarja 2006 preučil dopolnjeni konvergenčni program Latvije, ki zajema obdobje od 2005 do 2008. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 14. februarja 2006 preučil dopolnjeni konvergenčni program Latvije, ki zajema obdobje od 2005 do 2008.

| (2) | Realna letna rast BDP v Latviji je bila v zadnjem desetletju povprečno nad 6 %. Takšno rast so zaznamovali znaten razvoj produktivnosti in v zadnjem času tudi rast zaposlovanja. Latvija pa se zaradi visokega zunanjega neravnovesja zanaša na prilive kapitala, pri čemer se je povečalo razmerje med zunanjim dolgom in BDP. Inflacija je od sredine leta 2003 narasla in ostaja nad 6 %, kar zmanjšuje zunanjo konkurenčnost gospodarstva in predstavlja grožnjo rasti. Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP v ostalem programskem obdobju spustila z 8,4 % v letu 2005 na povprečno 7,2 %. Ta scenarij je bil ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih informacij in zdi se, da temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti. Projekcije v programu glede inflacije in primanjkljaja tekočega računa so videti nekoliko nizke. |
| --- | --- |

(2)

Realna letna rast BDP v Latviji je bila v zadnjem desetletju povprečno nad 6 %. Takšno rast so zaznamovali znaten razvoj produktivnosti in v zadnjem času tudi rast zaposlovanja. Latvija pa se zaradi visokega zunanjega neravnovesja zanaša na prilive kapitala, pri čemer se je povečalo razmerje med zunanjim dolgom in BDP. Inflacija je od sredine leta 2003 narasla in ostaja nad 6 %, kar zmanjšuje zunanjo konkurenčnost gospodarstva in predstavlja grožnjo rasti. Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP v ostalem programskem obdobju spustila z 8,4 % v letu 2005 na povprečno 7,2 %. Ta scenarij je bil ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih informacij in zdi se, da temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti. Projekcije v programu glede inflacije in primanjkljaja tekočega računa so videti nekoliko nizke.

| (3) | Program na splošno upošteva vzorčno strukturo programov stabilnosti in konvergenčnih programov, opredeljeno v novem kodeksu ravnanja (2). |
| --- | --- |

(3)

Program na splošno upošteva vzorčno strukturo programov stabilnosti in konvergenčnih programov, opredeljeno v novem kodeksu ravnanja (2).

| (4) | Na podlagi rasti BDP v višini 8,4 % je javnofinančni primanjkljaj za leto 2005 v tej posodobitvi ocenjen na 1,5 % BDP. To pomeni nekoliko nižji primanjkljaj in bistveno boljši razvoj produktivnosti, kakor sta bila predvidena v predhodnem programu (primanjkljaj v višini 1,6 % BDP, rast v višini 6,7 %). Primanjkljaj v napovedi služb Komisije iz jeseni je na podlagi rasti BDP v višini 9,1 % ocenjen na 1,2 % BDP. Vendar pa zadnji podatki glede izvrševanja državnega proračuna na podlagi plačil kažejo, da bo rezultat še boljši, kot je bilo predstavljeno v dopolnitvi in napovedi služb Komisije iz jeseni. |
| --- | --- |

(4)

Na podlagi rasti BDP v višini 8,4 % je javnofinančni primanjkljaj za leto 2005 v tej posodobitvi ocenjen na 1,5 % BDP. To pomeni nekoliko nižji primanjkljaj in bistveno boljši razvoj produktivnosti, kakor sta bila predvidena v predhodnem programu (primanjkljaj v višini 1,6 % BDP, rast v višini 6,7 %). Primanjkljaj v napovedi služb Komisije iz jeseni je na podlagi rasti BDP v višini 9,1 % ocenjen na 1,2 % BDP. Vendar pa zadnji podatki glede izvrševanja državnega proračuna na podlagi plačil kažejo, da bo rezultat še boljši, kot je bilo predstavljeno v dopolnitvi in napovedi služb Komisije iz jeseni.

| (5) | Mnenje Sveta o prejšnji posodobitvi, sprejeto 8. marca 2005, ni vsebovalo nobenih političnih priporočil. Vendar pa je navedlo, da je ocena poteka konsolidacije in ustreznosti proračunskega stanja pogojena z ugodnim razvojem zunanjega salda, pritiskom povpraševanja v gospodarstvu in zmernostjo inflacije po nedavnem povečanju na njeno najvišjo vrednost. |
| --- | --- |

(5)

Mnenje Sveta o prejšnji posodobitvi, sprejeto 8. marca 2005, ni vsebovalo nobenih političnih priporočil. Vendar pa je navedlo, da je ocena poteka konsolidacije in ustreznosti proračunskega stanja pogojena z ugodnim razvojem zunanjega salda, pritiskom povpraševanja v gospodarstvu in zmernostjo inflacije po nedavnem povečanju na njeno najvišjo vrednost.

| (6) | Cilj dopolnjenega programa je zmerno zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Dopolnitev predvideva, da bo javnofinančni primanjkljaj znašal 1,5 % v letu 2005, 1,5 % v letu 2006, 1,4 % v letu 2007 in 1,3 % v zadnjem, t.j. letu 2008. Primarni saldo naj bi se v istem obdobju znižal za 0,1-odstotne točke. Načrtuje se, da se bodo prihodki in odhodki v razmerju do BDP v programskem obdobju povečali (za 2,1 oziroma 1,9 odstotne točke). Javne naložbe in „drugi“ odhodki, ki niso navedeni ločeno, se bodo najbolj povečali (z 2,3 % BDP na 3,3 % BDP v letu 2008 in z 12,3 % BDP na 13,8 % BDP v letu 2008), socialni transferji, razen tistih v naravi, pa najbolj znižali (z 9,3 % BDP v letu 2005 na 8,9 % BDP v letu 2008). Posodobitev iz novembra 2005 v primerjavi s prejšnjo na splošno potrjuje načrtovano prilagoditev, čeprav so predvidevanja o rasti precej boljša. |
| --- | --- |

(6)

Cilj dopolnjenega programa je zmerno zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Dopolnitev predvideva, da bo javnofinančni primanjkljaj znašal 1,5 % v letu 2005, 1,5 % v letu 2006, 1,4 % v letu 2007 in 1,3 % v zadnjem, t.j. letu 2008. Primarni saldo naj bi se v istem obdobju znižal za 0,1-odstotne točke. Načrtuje se, da se bodo prihodki in odhodki v razmerju do BDP v programskem obdobju povečali (za 2,1 oziroma 1,9 odstotne točke). Javne naložbe in „drugi“ odhodki, ki niso navedeni ločeno, se bodo najbolj povečali (z 2,3 % BDP na 3,3 % BDP v letu 2008 in z 12,3 % BDP na 13,8 % BDP v letu 2008), socialni transferji, razen tistih v naravi, pa najbolj znižali (z 9,3 % BDP v letu 2005 na 8,9 % BDP v letu 2008). Posodobitev iz novembra 2005 v primerjavi s prejšnjo na splošno potrjuje načrtovano prilagoditev, čeprav so predvidevanja o rasti precej boljša.

| (7) | Po izračunih služb Komisije na podlagi programa in v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo je načrtovano, da se bo strukturni saldo, tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, v programskem obdobju le nekoliko izboljšal (za okrog

  odstotne točke BDP). Načrtovana prizadevanja proračunske politike so najbolj intenzivna proti koncu obdobja in osredotočena na leta, v katerih se ocenjuje, da bo proizvodna vrzel negativna. Dopolnitev opredeljuje srednjeročni cilj za proračunsko stanje, kakor je določeno v Paktu stabilnosti in rasti, strukturnega primanjkljaja „okoli 1 % BDP“ in načrtuje, da bo to stanje doseženo v zadnjem letu programskega obdobja. Ker srednjeročni cilj programa presega najnižje merilo (ocenjeno na primanjkljaj v višini okoli 2 % BDP), bi moral pri doseganju izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa se nahaja v okviru, ki ga Pakt stabilnosti in rasti ter kodeks ravnanja predvidevata za države članice v evroobmočju in MDT II, in ustrezno odraža delež dolga in dolgoročno povprečno rast potencialnega proizvoda. Vendar pa bi bila ob upoštevanju zgoraj izpostavljenih tveganj za trajnostno ekonomsko konvergenco primernejša bolj ambiciozna proračunska stanja, kakor so trenutno načrtovana. |
| --- | --- |

(7)

Formula

| (8) | Proračunski rezultat bi lahko bil slabši od napovedanega v programu. Čeprav so se napovedi rasti in predpostavke o elastičnosti davkov, na katerih temeljijo pretekli proračuni, izkazale za previdne, je to v tem programu drugače, saj se zdijo njegove predpostavke o elastičnosti davkov ugodne. Poleg tega se program nanaša na več (predlaganih) ukrepov na področju socialne politike, kar bi takšne odhodke povečalo in ne zmanjšalo, kakor je predvideno v programu. |
| --- | --- |

(8)

Proračunski rezultat bi lahko bil slabši od napovedanega v programu. Čeprav so se napovedi rasti in predpostavke o elastičnosti davkov, na katerih temeljijo pretekli proračuni, izkazale za previdne, je to v tem programu drugače, saj se zdijo njegove predpostavke o elastičnosti davkov ugodne. Poleg tega se program nanaša na več (predlaganih) ukrepov na področju socialne politike, kar bi takšne odhodke povečalo in ne zmanjšalo, kakor je predvideno v programu.

| (9) | Glede na to oceno tveganja proračunska naravnanost v programu morda ne bo zadostovala za dosego proračunskega stanja v strukturnem smislu do konca programskega obdobja, ki se v skladu s Paktom lahko šteje za primernega. Kot je navedeno zgoraj, bi prav tako bila zaželena bolj ambiciozna strategija, kakor je tista, določena v programu. Ritem prilagoditve programa v smeri srednjeročnega cilja je počasnejši od letnega izboljšanja strukturnega salda, katerega merilo je 0,5 % BDP (višje v obdobju ugodnih gospodarskih razmer), kakor je navedeno v Paktu stabilnosti in rasti. Zlasti morebitno poslabšanje strukturnega salda v letu 2006, ki ga predvideva ohranjanje cilja za leto 2006, če bi bil rezultat v letu 2005 znatno boljši od pričakovanega, bi ustrezalo znatnemu proračunskemu znižanju v okviru nenehnih izjemno visokih pritiskov povpraševanja in pomembnih tveganj za stabilnost. |
| --- | --- |

(9)

Glede na to oceno tveganja proračunska naravnanost v programu morda ne bo zadostovala za dosego proračunskega stanja v strukturnem smislu do konca programskega obdobja, ki se v skladu s Paktom lahko šteje za primernega. Kot je navedeno zgoraj, bi prav tako bila zaželena bolj ambiciozna strategija, kakor je tista, določena v programu. Ritem prilagoditve programa v smeri srednjeročnega cilja je počasnejši od letnega izboljšanja strukturnega salda, katerega merilo je 0,5 % BDP (višje v obdobju ugodnih gospodarskih razmer), kakor je navedeno v Paktu stabilnosti in rasti. Zlasti morebitno poslabšanje strukturnega salda v letu 2006, ki ga predvideva ohranjanje cilja za leto 2006, če bi bil rezultat v letu 2005 znatno boljši od pričakovanega, bi ustrezalo znatnemu proračunskemu znižanju v okviru nenehnih izjemno visokih pritiskov povpraševanja in pomembnih tveganj za stabilnost.

| (10) | V skladu s Paktom stabilnosti in rasti je treba pri določanju poteka prilagoditev srednjeročnega cilja programa ali pri dovoljevanju začasnega odstopanja od srednjeročnega cilja programa upoštevati „glavne strukturne reforme“ s preverljivim vplivom na dolgoročno vzdržnost javnih financ. Program ugotavlja, da bosta pokojninska reforma, ki je v teku, in zlasti uvedba drugega stebra postopoma zmanjšali prispevke za socialno varnost v javnofinančnem saldu v primerjavi z ravnjo iz leta 2004. Neto stroški pokojninske reforme so v programu ocenjeni na

  % BDP v letu 2005 in bodo postopoma rasli do 1

  % BDP v letu 2008. To bi lahko omogočilo začasno odstopanje od zahtevanega letnega poteka prilagoditve v višini 0,5 % BDP v smeri srednjeročnega cilja programa, ker so strukturne reforme, na katerih temelji, v programu dovolj podrobno opisane in imajo pomemben ugoden vpliv na dolgoročno vzdržnost javnih financ. Vendar pa prilagoditev za leto 2006, ki prav tako upošteva strukturne reforme, ni povsem v skladu s Paktom stabilnosti in rasti. Ne glede na to pa je v vseh letih programa zagotovljena varnostna rezerva, da se prepreči prekoračitev referenčne vrednosti primanjkljaja v višini 3 % BDP. Zgornja pobuda za hitrejši ritem prilagoditve v smeri srednjeročnega cilja programa, kakor je predviden v programu, se zdi izvedljiva, glede na to, da so v prvih programskih letih ocenjeni neto stroški pokojninske reforme zmerni. |
| --- | --- |

(10)

Formula

Formula

| (11) | Delež dolga je v letu 2005 ocenjen na 14,9 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Načrtovano je, da se bo delež dolga v programskem obdobju le nekoliko znižal, na 14,7 % BDP v letu 2008, pri čemer visoka nominalna rast BDP bistveno omili učinke primanjkljajev. |
| --- | --- |

(11)

Delež dolga je v letu 2005 ocenjen na 14,9 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Načrtovano je, da se bo delež dolga v programskem obdobju le nekoliko znižal, na 14,7 % BDP v letu 2008, pri čemer visoka nominalna rast BDP bistveno omili učinke primanjkljajev.

| (12) | Zdi se, da je Latvija na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva izpostavljena nizkemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ (3). Načrtuje se, da bo trenutno zelo nizka stopnja bruto dolga v celotnem projekcijskem obdobju 2005–2050 ostala pod referenčno vrednostjo 60 %. Latvija od leta 1996 izvaja pokojninsko reformo, ki bistveno prispeva k obvladovanju proračunskega vpliva zaradi staranja prebivalstva. |
| --- | --- |

(12)

Zdi se, da je Latvija na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva izpostavljena nizkemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ (3). Načrtuje se, da bo trenutno zelo nizka stopnja bruto dolga v celotnem projekcijskem obdobju 2005–2050 ostala pod referenčno vrednostjo 60 %. Latvija od leta 1996 izvaja pokojninsko reformo, ki bistveno prispeva k obvladovanju proračunskega vpliva zaradi staranja prebivalstva.

| (13) | Ukrepi, predvideni na področju javnih financ, so na splošno skladni s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Zlasti so v konvergenčnem programu opredeljeni ukrepi za podporo delovnih mest in rasti, in sicer s spremembami strukture prihodkov in odhodkov (zlasti s prenosom davčnega bremena z neposrednega na posredno obdavčenje in zmanjšanjem transferjev) ter tako, da postanejo javne investicije prednostna naloga na področju izdatkov. Vendar se je treba bolj osredotočiti na doseganje ključnih ciljev, kakor so obvladovanje inflacije, obravnavanje neravnovesja zunanjega salda in povečanje stopnje aktivnosti s spodbujanjem vključujočega trga delovne sile. |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi, predvideni na področju javnih financ, so na splošno skladni s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Zlasti so v konvergenčnem programu opredeljeni ukrepi za podporo delovnih mest in rasti, in sicer s spremembami strukture prihodkov in odhodkov (zlasti s prenosom davčnega bremena z neposrednega na posredno obdavčenje in zmanjšanjem transferjev) ter tako, da postanejo javne investicije prednostna naloga na področju izdatkov. Vendar se je treba bolj osredotočiti na doseganje ključnih ciljev, kakor so obvladovanje inflacije, obravnavanje neravnovesja zunanjega salda in povečanje stopnje aktivnosti s spodbujanjem vključujočega trga delovne sile.

| (14) | V nacionalnem programu reform Latvije, predloženem 21. oktobra 2005, v okviru prenovljene Lizbonske strategije za rast in delovna mesta, je zagotavljanje makroekonomske stabilnosti opredeljeno kot poglavitni izziv, ki vpliva na javne finance in v ta namen dodeljuje glavno vlogo krepitvi proračunske discipline in postopkom proračunskega načrtovanja. Proračunske projekcije konvergenčnega programa odražajo proračunske posledice omejenega števila konkretnih ukrepov reform, opisanih v nacionalnem programu reform. Javnofinančni ukrepi, predvideni v konvergenčnem programu, so v skladu z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Kakor je navedeno zgoraj, so v konvergenčnem programu opredeljeni ukrepi za podporo rasti in delovnih mest, in sicer s spremembami strukture prihodkov in odhodkov (zlasti s prenosom davčnega bremena z neposrednega na posredno obdavčenje in zmanjšanjem transferjev) ter tako, da postanejo javne investicije prednostna naloga na področju izdatkov. |
| --- | --- |

(14)

V nacionalnem programu reform Latvije, predloženem 21. oktobra 2005, v okviru prenovljene Lizbonske strategije za rast in delovna mesta, je zagotavljanje makroekonomske stabilnosti opredeljeno kot poglavitni izziv, ki vpliva na javne finance in v ta namen dodeljuje glavno vlogo krepitvi proračunske discipline in postopkom proračunskega načrtovanja. Proračunske projekcije konvergenčnega programa odražajo proračunske posledice omejenega števila konkretnih ukrepov reform, opisanih v nacionalnem programu reform. Javnofinančni ukrepi, predvideni v konvergenčnem programu, so v skladu z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Kakor je navedeno zgoraj, so v konvergenčnem programu opredeljeni ukrepi za podporo rasti in delovnih mest, in sicer s spremembami strukture prihodkov in odhodkov (zlasti s prenosom davčnega bremena z neposrednega na posredno obdavčenje in zmanjšanjem transferjev) ter tako, da postanejo javne investicije prednostna naloga na področju izdatkov.

Glede na zgornjo oceno in dejstvo, da je treba zagotaviti trajnostno konvergenco, vključno z zmanjševanjem neravnovesij v zunanjem saldu in obvladovanjem inflacije, bi bilo primerno, Svet poziva Latvijo, naj si prizadeva za bolj ambiciozna proračunska stanja, kakor so trenutno načrtovana, predvsem z dajanjem prednosti uresničevanju srednjeročnega cilja, določenega v programu, ohranjanjem tega cilja v programskem obdobju in izogibanjem prociklični proračunski politiki v „ugodnih razmerah“.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | KP nov. 2005 | 8,5 | 8,4 | 7,5 | 7,0 | 7,0 |
| COM nov. 2005 | 8,3 | 9,1 | 7,7 | 7,1 | ni podatkov |
| KP dec. 2004 | 8,1 | 6,7 | 6,5 | 6,5 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | KP nov. 2005 | 6,2 | 6,9 | 5,6 | 4,3 | 3,5 |
| COM nov. 2005 | 6,2 | 6,8 | 6,0 | 4,8 | ni podatkov |
| KP dec. 2004 | 6,2 | 4,3 | 3,0 | 3,0 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel
  (v % potencialnega BDP) | KP nov. 2005 (6) | 0,5 | 0,8 | 0,4 | – 0,5 | – 1,1 |
| COM nov. 2005 (8) | 0,1 | 0,8 | 0,3 | – 0,7 | ni podatkov |
| KP dec. 2004 (6) | 1,6 | 0,9 | 0,0 | – 0,5 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo (4)

  (v % BDP) | KP nov. 2005 | – 1,0 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 |
| COM nov. 2005 | – 1,0 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,5 | ni podatkov |
| KP dec. 2004 | – 1,7 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,4 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | KP nov. 2005 | – 0,2 | – 0,7 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 |
| COM nov. 2005 | – 0,2 | – 0,5 | – 0,8 | – 0,8 | ni podatkov |
| KP dec. 2004 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,8 | – 0,7 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo= Strukturni saldo (5)

  (v % BDP) | KP nov. 2005 (6) | – 1,1 | – 1,7 | – 1,6 | – 1,3 | – 1,0 |
| COM nov. 2005 (7) | – 1,0 | – 1,5 | – 1,6 | – 1,3 | ni podatkov |
| KP dec. 2004 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | KP nov. 2005 | 13,1 | 14,9 | 13,6 | 13,7 | 14,7 |
| COM nov. 2005 | 14,7 | 12,8 | 13,0 | 13,2 | ni podatkov |
| KP dec. 2004 | 14,2 | 1,5 | 15,8 | 15,0 | ni podatkov |
| Konvergenčni program(KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije. |

2004

2005

2006

2007

2008

Realni BDP

(spremembe v %)

KP nov. 2005

8,5

8,4

7,5

7,0

7,0

COM nov. 2005

8,3

9,1

7,7

7,1

ni podatkov

KP dec. 2004

8,1

6,7

6,5

6,5

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

KP nov. 2005

6,2

6,9

5,6

4,3

3,5

COM nov. 2005

6,2

6,8

6,0

4,8

ni podatkov

KP dec. 2004

6,2

4,3

3,0

3,0

ni podatkov

Proizvodna vrzel

(v % potencialnega BDP)

KP nov. 2005 (6)

0,5

0,8

0,4

– 0,5

– 1,1

COM nov. 2005 (8)

0,1

0,8

0,3

– 0,7

ni podatkov

KP dec. 2004 (6)

1,6

0,9

0,0

– 0,5

ni podatkov

Javnofinančni saldo (4)

(v % BDP)

KP nov. 2005

– 1,0

– 1,5

– 1,5

– 1,4

– 1,3

COM nov. 2005

– 1,0

– 1,2

– 1,5

– 1,5

ni podatkov

KP dec. 2004

– 1,7

– 1,6

– 1,5

– 1,4

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

KP nov. 2005

– 0,2

– 0,7

– 0,8

– 0,6

– 0,6

COM nov. 2005

– 0,2

– 0,5

– 0,8

– 0,8

ni podatkov

KP dec. 2004

– 0,9

– 0,8

– 0,8

– 0,7

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo= Strukturni saldo (5)

(v % BDP)

KP nov. 2005 (6)

– 1,1

– 1,7

– 1,6

– 1,3

– 1,0

COM nov. 2005 (7)

– 1,0

– 1,5

– 1,6

– 1,3

ni podatkov

KP dec. 2004

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

KP nov. 2005

13,1

14,9

13,6

13,7

14,7

COM nov. 2005

14,7

12,8

13,0

13,2

ni podatkov

KP dec. 2004

14,2

1,5

15,8

15,0

ni podatkov

Konvergenčni program(KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Program vsebuje vrzeli glede neobveznih podatkov, ki jih določa novi kodeks ravnanja (manjkajo zlasti podatki o produktivnosti dela glede na opravljene delovne ure).

(3)  Podrobnosti o dolgoročni vzdržnosti so na voljo v tehnični oceni programa, ki so jo izdelale službe Komisije

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(4)  Neto stroški pokojninske reforme v teku (uvedba drugega stebra) so vključeni v primanjkljaj. Stroški so ocenjeni na 0,27 % BDP v letu 2005, 0,37 % BDP v letu 2006, 0,62 % BDP v letu 2007 in 1,32 % BDP v letu 2008.

(5)  Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Vsakoletno izboljšanje ciklično prilagojenega salda predvideno v programu, ki odraža prilagoditve, ki izhajajo iz postopnega izvajanja pokojninske reforme, bi znašalo 0,2 % BDP v letu 2006, 0,6 % BDP v letu 2007 in 1,0 % BDP v letu 2008, v povprečju 0,6 % v obdobju 2006–2008. Ker v programu ni opredeljenih drugih enkratnih in začasnih ukrepov, sta ciklično prilagojeni saldo in strukturni saldo ista.

(6)  Izračuni služb Komisije na podlagi informacij iz programa.

(7)  V napovedi služb Komisije ni enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(8)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 7,9 %, 8,3 %, 8,3 % in 8,2 % za posamezna leta v obdobju 2004–2007.

Vir:

Konvergenčni program(KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 7.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 55/45 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 55/45

---

MNENJE SVETA

z dne 14. februarja 2006

o dopolnitvi konvergenčnega programa Slovenije, 2005–2008

(2006/C 55/12)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom —

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 14. februarja 2006 proučil dopolnitev konvergenčnega programa Slovenije, ki obravnava obdobje 2005–2008. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 14. februarja 2006 proučil dopolnitev konvergenčnega programa Slovenije, ki obravnava obdobje 2005–2008.

| (2) | Po prehodni recesiji v začetku devetdesetih let se je v slovensko gospodarstvo v celoti povrnila krepka rast BDP, ki je v zadnjem desetletju dosegala povprečno skoraj 4 %. Inflacijski pritiski so bili do konca leta 2005 omejeni in rast potrošniških cen se je približala povprečju EU. Javnofinančni saldo se je leta 1997 poslabšal in je od takrat negativen; primanjkljaji v obdobju 2000–2004 so na podlagi ESA95 znašali povprečno 3 % BDP. |
| --- | --- |

(2)

Po prehodni recesiji v začetku devetdesetih let se je v slovensko gospodarstvo v celoti povrnila krepka rast BDP, ki je v zadnjem desetletju dosegala povprečno skoraj 4 %. Inflacijski pritiski so bili do konca leta 2005 omejeni in rast potrošniških cen se je približala povprečju EU. Javnofinančni saldo se je leta 1997 poslabšal in je od takrat negativen; primanjkljaji v obdobju 2000–2004 so na podlagi ESA95 znašali povprečno 3 % BDP.

| (3) | Svet je v svojem mnenju z dne 8. marca 2005 o prejšnji dopolnitvi konvergenčnega programa Slovenije, ki obravnava obdobje 2004–2007, pozval Slovenijo, da (i) izkoristi vse priložnosti za pospešeno zmanjševanje javnofinančnega primanjkljaja in (ii) izvede dodatne ukrepe za izboljšanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ, vključno z reformo pokojninskega sistema in sistema zdravstvenega varstva. |
| --- | --- |

(3)

Svet je v svojem mnenju z dne 8. marca 2005 o prejšnji dopolnitvi konvergenčnega programa Slovenije, ki obravnava obdobje 2004–2007, pozval Slovenijo, da (i) izkoristi vse priložnosti za pospešeno zmanjševanje javnofinančnega primanjkljaja in (ii) izvede dodatne ukrepe za izboljšanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ, vključno z reformo pokojninskega sistema in sistema zdravstvenega varstva.

| (4) | Kar zadeva izvrševanje proračuna v letu 2005, je bil javnofinančni primanjkljaj za leto 2005 v napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 ocenjen na 1,7 % BDP, pri čemer je bil cilj prejšnje dopolnitve konvergenčnega programa 2,1 % BDP. Ta začasni rezultat je boljši od pričakovanega zaradi boljšega pobiranja prihodkov in nižjih javnofinančnih odhodkov za neto 0,5 % BDP. |
| --- | --- |

(4)

Kar zadeva izvrševanje proračuna v letu 2005, je bil javnofinančni primanjkljaj za leto 2005 v napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 ocenjen na 1,7 % BDP, pri čemer je bil cilj prejšnje dopolnitve konvergenčnega programa 2,1 % BDP. Ta začasni rezultat je boljši od pričakovanega zaradi boljšega pobiranja prihodkov in nižjih javnofinančnih odhodkov za neto 0,5 % BDP.

| (5) | Dopolnitev programa na splošno upošteva vzorčno strukturo in zahteve po predložitvi podatkov za programe stabilnosti in konvergenčne programe, opredeljene v novem kodeksu ravnanja (2). |
| --- | --- |

(5)

Dopolnitev programa na splošno upošteva vzorčno strukturo in zahteve po predložitvi podatkov za programe stabilnosti in konvergenčne programe, opredeljene v novem kodeksu ravnanja (2).

| (6) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realni BDP stalno povečeval pri okoli 4 % po letu 2005. Zdi se, da ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov, temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti. Konjunkturni pogoji se bodo verjetno postopoma izboljšali; negativna proizvodna vrzel, ki je bila za leto 2005 ocenjena na 1 % BDP, naj bi se zaprla do konca obdobja. Projekcije v programu glede inflacije so videti realistične. Program navaja sveženj obsežnih socialno-ekonomskih reform za povečanje konkurenčnosti slovenske industrije, katerih način uporabe in izvajanje bosta določena v teku leta 2006. Vendar pa projekcije dosledno sledijo pristopu nespremenjene politike. |
| --- | --- |

(6)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realni BDP stalno povečeval pri okoli 4 % po letu 2005. Zdi se, da ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov, temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti. Konjunkturni pogoji se bodo verjetno postopoma izboljšali; negativna proizvodna vrzel, ki je bila za leto 2005 ocenjena na 1 % BDP, naj bi se zaprla do konca obdobja. Projekcije v programu glede inflacije so videti realistične. Program navaja sveženj obsežnih socialno-ekonomskih reform za povečanje konkurenčnosti slovenske industrije, katerih način uporabe in izvajanje bosta določena v teku leta 2006. Vendar pa projekcije dosledno sledijo pristopu nespremenjene politike.

| (7) | Cilj dopolnitve programa je ustvarjanje pogojev za uspešno vključitev v EMU in istočasno dohajanje ravni povprečnih dohodkov EU. Proračunska strategija je usmerjena v ohranjanje javnofinančnega primanjkljaja precej pod 3 % BDP in njen cilj je doseganje srednjeročnega cilja za proračunski položaj, kakor je predviden v Paktu stabilnosti in rasti, do leta 2008. V programu so najavljeni ukrepi davčne reforme, zaradi katerih naj bi delež prihodkov v odstotku BDP padel za 1,8 %, in ukrepi na strani odhodkov, s pomočjo katerih naj bi se delež odhodkov zmanjšal za 2,5 % BDP. V programu je predvideno, da bo konsolidacija potekala predvsem proti koncu programskega obdobja. Pričakuje se, da bo v začetku programskega obdobja javnofinančni primanjkljaj ostajal pri 1,7 % BDP in se potem počasi zmanjšal na 1,4 % BDP v letu 2007 ter nadalje na 1,0 % BDP v letu 2008. V primerjavi s prejšnjim programom nova dopolnitev za eno leto odlaga cilj doseganja primanjkljaja v višini 1 % BDP v okviru spremenjene usmeritve proračunske politike in na splošno nespremenjenega makroekonomskega scenarija. |
| --- | --- |

(7)

Cilj dopolnitve programa je ustvarjanje pogojev za uspešno vključitev v EMU in istočasno dohajanje ravni povprečnih dohodkov EU. Proračunska strategija je usmerjena v ohranjanje javnofinančnega primanjkljaja precej pod 3 % BDP in njen cilj je doseganje srednjeročnega cilja za proračunski položaj, kakor je predviden v Paktu stabilnosti in rasti, do leta 2008. V programu so najavljeni ukrepi davčne reforme, zaradi katerih naj bi delež prihodkov v odstotku BDP padel za 1,8 %, in ukrepi na strani odhodkov, s pomočjo katerih naj bi se delež odhodkov zmanjšal za 2,5 % BDP. V programu je predvideno, da bo konsolidacija potekala predvsem proti koncu programskega obdobja. Pričakuje se, da bo v začetku programskega obdobja javnofinančni primanjkljaj ostajal pri 1,7 % BDP in se potem počasi zmanjšal na 1,4 % BDP v letu 2007 ter nadalje na 1,0 % BDP v letu 2008. V primerjavi s prejšnjim programom nova dopolnitev za eno leto odlaga cilj doseganja primanjkljaja v višini 1 % BDP v okviru spremenjene usmeritve proračunske politike in na splošno nespremenjenega makroekonomskega scenarija.

| (8) | Načrtuje se, da se bo v programskem obdobju strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, izboljšal za okoli 0,25 % BDP. Program določa srednjeročni cilj za proračunski položaj v obliki strukturnega primanjkljaja v višini 1 % BDP in namerava doseči ta položaj do leta 2008. Ker srednjeročni cilj programa presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini skoraj 2 % BDP), bi moral pri doseganju izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve v primeru pojava čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa je v razponu, ki je za države članice euroobmočja in MDT II naveden v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in v zadostni meri izraža delež dolga in dolgoročno povprečno rast potencialnega proizvoda. |
| --- | --- |

(8)

Načrtuje se, da se bo v programskem obdobju strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, izboljšal za okoli 0,25 % BDP. Program določa srednjeročni cilj za proračunski položaj v obliki strukturnega primanjkljaja v višini 1 % BDP in namerava doseči ta položaj do leta 2008. Ker srednjeročni cilj programa presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini skoraj 2 % BDP), bi moral pri doseganju izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve v primeru pojava čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa je v razponu, ki je za države članice euroobmočja in MDT II naveden v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in v zadostni meri izraža delež dolga in dolgoročno povprečno rast potencialnega proizvoda.

| (9) | Tveganja za proračunske projekcije v programu so na splošno videti uravnotežena. Po eni strani je Slovenija v zadnjih letih redno dosegala proračunske rezultate, ki so boljši od predvidenih in ki jih podpira tudi učinkovit proračunski mehanizem za omejevanje javnofinančnih odhodkov v primeru nepričakovanega primanjkljaja prihodkov. Poleg tega se lahko predpostavke o rasti uresničijo bolje od predvidenega, če se strukturne reforme izvedejo pravočasno. Vendar pa je lahko doseganje ciljev oteženo zaradi potreba po strogem izvajanju politike za zmanjšanje javnofinančne porabe, da bi se nadomestila izguba prihodkov zaradi davčne reforme, in nedavni sklep o spremembi indeksacije pokojnin. Zlasti visok delež obveznih odhodkov je zakoreninjen v togem ureditvenem okviru, o katerem je še vedno treba najprej doseči politično soglasje, da bi se lahko prestrukturiral v prožnejšo obliko. |
| --- | --- |

(9)

Tveganja za proračunske projekcije v programu so na splošno videti uravnotežena. Po eni strani je Slovenija v zadnjih letih redno dosegala proračunske rezultate, ki so boljši od predvidenih in ki jih podpira tudi učinkovit proračunski mehanizem za omejevanje javnofinančnih odhodkov v primeru nepričakovanega primanjkljaja prihodkov. Poleg tega se lahko predpostavke o rasti uresničijo bolje od predvidenega, če se strukturne reforme izvedejo pravočasno. Vendar pa je lahko doseganje ciljev oteženo zaradi potreba po strogem izvajanju politike za zmanjšanje javnofinančne porabe, da bi se nadomestila izguba prihodkov zaradi davčne reforme, in nedavni sklep o spremembi indeksacije pokojnin. Zlasti visok delež obveznih odhodkov je zakoreninjen v togem ureditvenem okviru, o katerem je še vedno treba najprej doseči politično soglasje, da bi se lahko prestrukturiral v prožnejšo obliko.

| (10) | Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih skozi vse programsko obdobje. Poleg tega se zdi ta strategija zadostna za zagotovitev, da bo srednjeročni cilj programa dosežen leta 2008, kakor je načrtovano. Ker je strukturni primanjkljaj leta 2005 blizu srednjeročnega cilja, je ritem prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja programa počasnejši od letnega izboljšanja strukturnega salda 0,5 % BDP, ki je merilo (višje v obdobju ugodnih gospodarskih razmer), določeno v Paktu stabilnosti in rasti. Z zmerno prilagoditvijo v letu 2006 bi se proračun uskladil s srednjeročnim ciljem. |
| --- | --- |

(10)

Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih skozi vse programsko obdobje. Poleg tega se zdi ta strategija zadostna za zagotovitev, da bo srednjeročni cilj programa dosežen leta 2008, kakor je načrtovano. Ker je strukturni primanjkljaj leta 2005 blizu srednjeročnega cilja, je ritem prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja programa počasnejši od letnega izboljšanja strukturnega salda 0,5 % BDP, ki je merilo (višje v obdobju ugodnih gospodarskih razmer), določeno v Paktu stabilnosti in rasti. Z zmerno prilagoditvijo v letu 2006 bi se proračun uskladil s srednjeročnim ciljem.

| (11) | Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2005 dosegel 29,0 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva v naslednjih dveh letih rahlo povečanje deleža dolga, ki naj bi dosegel najvišjo vrednost leta 2007, in sicer 29,8 % BDP. Dolg naj bi do leta 2008 padel na 29,4 % BDP. |
| --- | --- |

(11)

Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2005 dosegel 29,0 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva v naslednjih dveh letih rahlo povečanje deleža dolga, ki naj bi dosegel najvišjo vrednost leta 2007, in sicer 29,8 % BDP. Dolg naj bi do leta 2008 padel na 29,4 % BDP.

| (12) | Videti je, da je Slovenija na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva izpostavljena visokemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ (3). Razmeroma nizek delež dolga bo prispeval k omejitvi proračunskega vpliva staranja prebivalstva. Vendar se bo Slovenija še vedno spopadala z zelo močnim povišanjem javnofinančnih odhodkov. Čeprav je pokojninska reforma iz leta 1999 znatno ublažila prihodnje povišanje odhodkov, so se njeni učinki delno izravnali s spremenjenim pravilom o uskladitvi. V programu se priznava, da se bodo nadaljnje spremembe pokojninskih sistemov na neki točki izkazale kot potrebne za omejitev prihodnjega povišanja javnofinančnih odhodkov in zmanjšanje tveganja za dolgoročno vzdržnost. Če ne bodo sprejeti nobeni nadaljnji ukrepi za ublažitev pritiskov odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, bo ogrožena dolgoročna vzdržnost javnih financ. Pazljivo načrtovanje in pravočasno sprejetje ukrepov je v zvezi s tem ključnega pomena. |
| --- | --- |

(12)

Videti je, da je Slovenija na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva izpostavljena visokemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ (3). Razmeroma nizek delež dolga bo prispeval k omejitvi proračunskega vpliva staranja prebivalstva. Vendar se bo Slovenija še vedno spopadala z zelo močnim povišanjem javnofinančnih odhodkov. Čeprav je pokojninska reforma iz leta 1999 znatno ublažila prihodnje povišanje odhodkov, so se njeni učinki delno izravnali s spremenjenim pravilom o uskladitvi. V programu se priznava, da se bodo nadaljnje spremembe pokojninskih sistemov na neki točki izkazale kot potrebne za omejitev prihodnjega povišanja javnofinančnih odhodkov in zmanjšanje tveganja za dolgoročno vzdržnost. Če ne bodo sprejeti nobeni nadaljnji ukrepi za ublažitev pritiskov odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, bo ogrožena dolgoročna vzdržnost javnih financ. Pazljivo načrtovanje in pravočasno sprejetje ukrepov je v zvezi s tem ključnega pomena.

| (13) | Ukrepi, predvideni na področju javnih financ, so na splošno skladni s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Vendar dolgoročna vzdržnost javnih financ ni izrecno opredeljena kot prednostna naloga politike. Ukrepi ostajajo nejasno opredeljeni in ne omogočajo ocene dolgoročne izvedljivosti strategije. |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi, predvideni na področju javnih financ, so na splošno skladni s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Vendar dolgoročna vzdržnost javnih financ ni izrecno opredeljena kot prednostna naloga politike. Ukrepi ostajajo nejasno opredeljeni in ne omogočajo ocene dolgoročne izvedljivosti strategije.

| (14) | V nacionalnem programu reform Slovenije, predloženem 28. oktobra 2005 v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta, je kot ključna prednostna naloga opredeljeno sprejetje eura v letu 2007. Dopolnitev konvergenčnega programa je usmerjena v ustvarjanje pogojev za uspešno vključitev v EMU, vključno z izboljšanjem kakovosti javnih financ, in je tesno povezana z obsežnim seznamom ukrepov politike iz nacionalnega programa reform. Vendar ker je več ukrepov še najprej v veliki meri neopredeljenih, v proračunskih projekcijah konvergenčnega programa niso vključene proračunske posledice ukrepov, opisanih v nacionalnem programu reform. |
| --- | --- |

(14)

V nacionalnem programu reform Slovenije, predloženem 28. oktobra 2005 v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta, je kot ključna prednostna naloga opredeljeno sprejetje eura v letu 2007. Dopolnitev konvergenčnega programa je usmerjena v ustvarjanje pogojev za uspešno vključitev v EMU, vključno z izboljšanjem kakovosti javnih financ, in je tesno povezana z obsežnim seznamom ukrepov politike iz nacionalnega programa reform. Vendar ker je več ukrepov še najprej v veliki meri neopredeljenih, v proračunskih projekcijah konvergenčnega programa niso vključene proračunske posledice ukrepov, opisanih v nacionalnem programu reform.

Glede na zgoraj navedeno oceno Svet ugotavlja, da je cilj programa ohraniti inflacijo blizu povprečja EU in hkrati predvideti potek postopne proračunske prilagoditve. Svet poziva Slovenijo, da:

| i) | hitreje napredovala pri doseganju srednjeročnega cilja programa, zlasti z izvajanjem ukrepov, na katerih temelji načrtovano zmanjšanje deleža odhodkov, in z osredotočenjem prizadevanja za prilagoditev na prvi del programskega obdobja; |
| --- | --- |

i)

hitreje napredovala pri doseganju srednjeročnega cilja programa, zlasti z izvajanjem ukrepov, na katerih temelji načrtovano zmanjšanje deleža odhodkov, in z osredotočenjem prizadevanja za prilagoditev na prvi del programskega obdobja;

| ii) | sprejela ukrepe, da bi izboljšala dolgoročno vzdržnost javnih financ, zlasti v zvezi s pokojninskim sistemom. |
| --- | --- |

ii)

sprejela ukrepe, da bi izboljšala dolgoročno vzdržnost javnih financ, zlasti v zvezi s pokojninskim sistemom.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | KP dec. 2005 | 4,2 | 3,9 | 4,0 | 4,0 | 3,8 |
| COM nov. 2005 | 4,2 | 3,8 | 4,0 | 4,2 | ni podatkov |
| KP jan. 2005 | 4,0 | 3,8 | 3,9 | 4,0 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | KP dec. 2005 | 3,6 | 2,5 | 2,5 | 2,4 | 2,4 |
| COM nov. 2005 | 3,6 | 2,6 | 2,5 | 2,5 | ni podatkov |
| KP jan. 2005 | 3,6 | 3,0 | 2,7 | 2,6 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel
  (v % potencialnega BDP) | KP dec. 2005 (4) | – 1,4 | – 1,2 | – 0,7 | – 0,3 | 0,0 |
| COM nov. 2005 (8) | – 1,2 | – 0,9 | – 0,5 | 0,2 | ni podatkov |
| KP jan. 2005 (4) | – 1,2 | – 1,2 | – 1,3 | – 1,3 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | KP dec. 2005 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,7 | – 1,4 | – 1,0 |
| COM nov. 2005 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,9 | – 1,6 | ni podatkov |
| KP jan. 2005 | – 2,1 | – 2,1 | – 1,8 | – 1,1 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | KP dec. 2005 | – 0,5 | – 0,2 | – 0,3 | – 0,1 | 0,2 |
| COM nov. 2005 | – 0,2 | – 0,1 | – 0,4 | – 0,2 | ni podatkov |
| KP jan. 2005 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,2 | 0,4 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo
  (v % BDP) | KP dec. 2005 (4) | – 1,4 | – 1,2 | – 1,4 | – 1,3 | – 1,0 |
| COM nov. 2005 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,7 | – 1,7 | ni podatkov |
| KP jan. 2005 (4) | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Strukturni saldo (5)

  (v % BDP) | KP dec. 2005 (6) | – 1,4 | – 1,2 | – 1,4 | – 1,3 | – 1,0 |
| COM nov. 2005 (7) | – 1,5 | – 1,5 | – 1,7 | – 1,7 | ni podatkov |
| KP jan. 2005 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | KP dec. 2005 | 29,5 | 29,0 | 29,6 | 29,8 | 29,4 |
| COM nov. 2005 | 29,8 | 29,3 | 29,5 | 29,2 | ni podatkov |
| KP jan. 2005 | 30,2 | 30,7 | 30,9 | 29,7 | ni podatkov |
| Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije. |

2004

2005

2006

2007

2008

Realni BDP

(spremembe v %)

KP dec. 2005

4,2

3,9

4,0

4,0

3,8

COM nov. 2005

4,2

3,8

4,0

4,2

ni podatkov

KP jan. 2005

4,0

3,8

3,9

4,0

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

KP dec. 2005

3,6

2,5

2,5

2,4

2,4

COM nov. 2005

3,6

2,6

2,5

2,5

ni podatkov

KP jan. 2005

3,6

3,0

2,7

2,6

ni podatkov

Proizvodna vrzel

(v % potencialnega BDP)

KP dec. 2005 (4)

– 1,4

– 1,2

– 0,7

– 0,3

0,0

COM nov. 2005 (8)

– 1,2

– 0,9

– 0,5

0,2

ni podatkov

KP jan. 2005 (4)

– 1,2

– 1,2

– 1,3

– 1,3

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

KP dec. 2005

– 2,1

– 1,7

– 1,7

– 1,4

– 1,0

COM nov. 2005

– 2,1

– 1,7

– 1,9

– 1,6

ni podatkov

KP jan. 2005

– 2,1

– 2,1

– 1,8

– 1,1

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

KP dec. 2005

– 0,5

– 0,2

– 0,3

– 0,1

0,2

COM nov. 2005

– 0,2

– 0,1

– 0,4

– 0,2

ni podatkov

KP jan. 2005

– 0,3

– 0,4

– 0,2

0,4

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo

(v % BDP)

KP dec. 2005 (4)

– 1,4

– 1,2

– 1,4

– 1,3

– 1,0

COM nov. 2005

– 1,5

– 1,5

– 1,7

– 1,7

ni podatkov

KP jan. 2005 (4)

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Strukturni saldo (5)

(v % BDP)

KP dec. 2005 (6)

– 1,4

– 1,2

– 1,4

– 1,3

– 1,0

COM nov. 2005 (7)

– 1,5

– 1,5

– 1,7

– 1,7

ni podatkov

KP jan. 2005

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

KP dec. 2005

29,5

29,0

29,6

29,8

29,4

COM nov. 2005

29,8

29,3

29,5

29,2

ni podatkov

KP jan. 2005

30,2

30,7

30,9

29,7

ni podatkov

Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Program ima vrzeli v obveznih in neobveznih podatkih, ki jih predpisuje novi kodeks ravnanja. Zlasti niso navedeni obvezni podatki o rasti produktivnosti dela. Prav tako manjkajo nekateri neobvezni podatki v zvezi z razvojem trga dela, sektorskimi saldi in razvojem javnofinančnega dolga. Prav tako ni vključena razpredelnica javnofinančnih odhodkov po namenu odhodkov.

(3)  Podrobnosti o dolgoročni vzdržnosti so na voljo v tehnični oceni programa, ki so jo izdelale službe Komisije

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(4)  Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa.

(5)  Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(6)  V programu ni enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(7)  V napovedi služb Komisije ni enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(8)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 3,7 %, 3,5 %, 3,5 % in 3,5 % za posamezna leta v obdobju 2004–2007.

Vir:

Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije.

---

Komisija

| 7.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 55/49 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 55/49

---

Menjalni tečaji eura (1)

6. marca 2006

(2006/C 55/13)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2017 |
| JPY | japonski jen | 141,04 |
| DKK | danska krona | 7,4622 |
| GBP | funt šterling | 0,68550 |
| SEK | švedska krona | 9,4543 |
| CHF | švicarski frank | 1,5607 |
| ISK | islandska krona | 79,51 |
| NOK | norveška krona | 7,9790 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CYP | ciprski funt | 0,5747 |
| CZK | češka krona | 28,546 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 254,72 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6961 |
| MTL | malteška lira | 0,4293 |
| PLN | poljski zlot | 3,8177 |
| RON | romunski leu | 3,4813 |
| SIT | slovenski tolar | 239,51 |
| SKK | slovaška krona | 37,178 |
| TRY | turška lira | 1,5748 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6169 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3686 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,3247 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8185 |
| SGD | singapurski dolar | 1,9536 |
| KRW | južnokorejski won | 1 171,60 |
| ZAR | južnoafriški rand | 7,4812 |
| CNY | kitajski juan | 9,6595 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3280 |
| IDR | indonezijska rupija | 11 037,61 |
| MYR | malezijski ringit | 4,455 |
| PHP | filipinski peso | 61,323 |
| RUB | ruski rubelj | 33,5830 |
| THB | tajski bat | 46,606 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2017

JPY

japonski jen

141,04

DKK

danska krona

7,4622

GBP

funt šterling

0,68550

SEK

švedska krona

9,4543

CHF

švicarski frank

1,5607

ISK

islandska krona

79,51

NOK

norveška krona

7,9790

BGN

lev

1,9558

CYP

ciprski funt

0,5747

CZK

češka krona

28,546

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

254,72

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6961

MTL

malteška lira

0,4293

PLN

poljski zlot

3,8177

RON

romunski leu

3,4813

SIT

slovenski tolar

239,51

SKK

slovaška krona

37,178

TRY

turška lira

1,5748

AUD

avstralski dolar

1,6169

CAD

kanadski dolar

1,3686

HKD

hongkonški dolar

9,3247

NZD

novozelandski dolar

1,8185

SGD

singapurski dolar

1,9536

KRW

južnokorejski won

1 171,60

ZAR

južnoafriški rand

7,4812

CNY

kitajski juan

9,6595

HRK

hrvaška kuna

7,3280

IDR

indonezijska rupija

11 037,61

MYR

malezijski ringit

4,455

PHP

filipinski peso

61,323

RUB

ruski rubelj

33,5830

THB

tajski bat

46,606

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 7.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 55/50 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 55/50

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4150 — Abbott/Guidant)

(2006/C 55/14)

(Besedilo velja za EGP)

| 1. | Komisija je 23. februarja 2006 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Abbot Laboratories („Abbott“, ZDA) z nakupom sredstev pridobi nadzor nad deli podjetja Guidant Corporation („Guidant“, ZDA), v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 23. februarja 2006 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Abbot Laboratories („Abbott“, ZDA) z nakupom sredstev pridobi nadzor nad deli podjetja Guidant Corporation („Guidant“, ZDA), v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Abbott: oblikovanje, razvoj in dobava farmacevtskih izdelkov ter medicinskih pripomočkov; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Abbott: oblikovanje, razvoj in dobava farmacevtskih izdelkov ter medicinskih pripomočkov;

| — | za Guidant: oblikovanje, razvoj in dobava kardiovaskularnih medicinskih pripomočkov. |
| --- | --- |

—

za Guidant: oblikovanje, razvoj in dobava kardiovaskularnih medicinskih pripomočkov.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe se Komisiji lahko pošljejo po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali pošti z navedbo sklicne številke COMP/M. 4150 –Abbott/Guidant na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe se Komisiji lahko pošljejo po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali pošti z navedbo sklicne številke COMP/M. 4150 –Abbott/Guidant na naslov:

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 7.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 55/51 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 55/51

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4076 — Boston Scientific/Guidant)

(2006/C 55/15)

(Besedilo velja za EGP)

| 1. | Komisija je 23. februarja 2006 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Boston Scientific Corporation („Boston Scientific“, ZDA) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Guidant Corporation („Guidant“, ZDA) z izjemo posla v zvezi s pripomočki interventne kardiologije in endovaskularnimi pripomočki v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 23. februarja 2006 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Boston Scientific Corporation („Boston Scientific“, ZDA) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Guidant Corporation („Guidant“, ZDA) z izjemo posla v zvezi s pripomočki interventne kardiologije in endovaskularnimi pripomočki v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Boston Scientific: oblikovanje, razvoj in dobava medicinskih pripomočkov; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Boston Scientific: oblikovanje, razvoj in dobava medicinskih pripomočkov;

| — | za Guidant: oblikovanje in razvoj kardiovaskularnih medicinskih pripomočkov. |
| --- | --- |

—

za Guidant: oblikovanje in razvoj kardiovaskularnih medicinskih pripomočkov.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe se Komisiji lahko pošljejo po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4076 — Boston Scientific/Guidant na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe se Komisiji lahko pošljejo po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4076 — Boston Scientific/Guidant na naslov:

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 7.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 55/52 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 55/52

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4169 — Virgin/CPW/JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(2006/C 55/16)

(Besedilo velja za EGP)

| 1. | Komisija je 24. februarja 2006 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta št. 139/2004 (1), s katero podjetji Bluebottle UK Limited, ki pripada skupini Virgin Group („Virgin“, Združeno kraljestvo), in The Carphone Warehouse Limited („CPW“, Združeno kraljestvo) s prispevanjem sredstev in prenosom delnic pridobita skupni nadzor v novo ustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje, Omer Telecom Limited („JV Co“, Združeno kraljestvo) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 24. februarja 2006 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta št. 139/2004 (1), s katero podjetji Bluebottle UK Limited, ki pripada skupini Virgin Group („Virgin“, Združeno kraljestvo), in The Carphone Warehouse Limited („CPW“, Združeno kraljestvo) s prispevanjem sredstev in prenosom delnic pridobita skupni nadzor v novo ustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje, Omer Telecom Limited („JV Co“, Združeno kraljestvo) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Virgin: dobavlja storitve mobilne telefonije, kot mobilni virtualni omrežni operater (MVOO) v Združenem kraljestvu in več državah zunaj Evrope ter je globalno dejaven v opravljanju letalskih storitev (Virgin Atlantic), glasbenih prodajalnah (Virgin Megastores), prodajalnah za neveste (Virgin Brides) itd.; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Virgin: dobavlja storitve mobilne telefonije, kot mobilni virtualni omrežni operater (MVOO) v Združenem kraljestvu in več državah zunaj Evrope ter je globalno dejaven v opravljanju letalskih storitev (Virgin Atlantic), glasbenih prodajalnah (Virgin Megastores), prodajalnah za neveste (Virgin Brides) itd.;

| — | za CPW: dobava ter prodaja storitev in izdelkov mobilnih telekomunikacij v Evropi, dobava stacionarnih telekomunikacijskih storitev v Franciji; |
| --- | --- |

—

za CPW: dobava ter prodaja storitev in izdelkov mobilnih telekomunikacij v Evropi, dobava stacionarnih telekomunikacijskih storitev v Franciji;

| — | za JV Co: dobava storitev mobilne telefonije kot MVOO v Franciji. |
| --- | --- |

—

za JV Co: dobava storitev mobilne telefonije kot MVOO v Franciji.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko Komisiji pošljete po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4169 — Virgin/CPW/JV na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko Komisiji pošljete po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4169 — Virgin/CPW/JV na naslov:

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---

| 7.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 55/53 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 55/53

---

Začetek postopka

(Št. primera COMP/M.4094 — Ineos/BP Dormagen)

(2006/C 55/17)

(Besedilo velja za EGP)

Dne 28. februarja 2006 je Komisija odločila, da začne postopek glede zgoraj navedenega primera po ugotovitvi, da priglašena koncentracija sproža velike dvome o združljivosti s skupnim trgom. Začetek postopka odpira drugo fazo preiskave v zvezi s predlagano koncentracijo. Odločba je v skladu s členom 6(1)(c) Uredbe Sveta (ES) št.139/2004.

Komisija vabi zainteresirane tretje osebe, da Komisiji predložijo svoje pripombe glede predlagane koncentracije.

Z namenom, da bodo pripombe v celoti upoštevane v postopku mora Komisija prejeti pripombe najkasneje v 15 dneh po dnevu te objave. Pripombe pošljite Komisiji po faksu (št. faksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali pošti pod sklicno številko COMP/M.4094 — Ineos/BP Dormagen na naslednji naslov:

| European Commission |
| --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

| 7.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 55/54 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 55/54

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4161 – SEI/VWBN)

(2006/C 55/18)

(Besedilo velja za EGP)

| 1. | Komisija je 24. februarja 2006 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Sumitomo Electrical Industries Ltd („SEI“, Japonska) z nakupom delnic pridobi nadzor nad podjetjem Volkswagen Bordnetze GmbH („VWBN“, Nemčija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 24. februarja 2006 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Sumitomo Electrical Industries Ltd („SEI“, Japonska) z nakupom delnic pridobi nadzor nad podjetjem Volkswagen Bordnetze GmbH („VWBN“, Nemčija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za SEI: optična vlakna, elektronske naprave, avtomobilski deli; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za SEI: optična vlakna, elektronske naprave, avtomobilski deli;

| — | za VWBN: žične napeljave za avtomobilsko industrijo. |
| --- | --- |

—

za VWBN: žične napeljave za avtomobilsko industrijo.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4161 – SEI/VWBN na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4161 – SEI/VWBN na naslov:

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 7.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 55/55 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 55/55

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.3848 — Sea-Invest/EMO-EKOM)

(2006/C 55/19)

(Besedilo velja za EGP)

| 1. | Komisija je 24. februarja 2006 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Sea-Invest N.V. („Sea-Invest“, Belgija) z nakupom delnic pridobi skupen nadzor nad podjetji Europees Massagoed-Overslagbedrijf B.V. in Erts- en Kolen Overslagbedrijf B.V. („EMO-EKOM“, Nizozemska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. Po transakciji bo EMO-EKOM pod skupnim nadzorom podjetij Sea-Invest, ThyssenKrupp Veerhaven B.V. („TKV“, Nizozemska), H.E.S. Beheer N.V. („HES“, Nizozemska) in Manufrance B.V. („Manufrance“, Nizozemska). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 24. februarja 2006 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Sea-Invest N.V. („Sea-Invest“, Belgija) z nakupom delnic pridobi skupen nadzor nad podjetji Europees Massagoed-Overslagbedrijf B.V. in Erts- en Kolen Overslagbedrijf B.V. („EMO-EKOM“, Nizozemska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. Po transakciji bo EMO-EKOM pod skupnim nadzorom podjetij Sea-Invest, ThyssenKrupp Veerhaven B.V. („TKV“, Nizozemska), H.E.S. Beheer N.V. („HES“, Nizozemska) in Manufrance B.V. („Manufrance“, Nizozemska).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | Sea-Invest: prekladalne storitve za tovor, ki ni v kontejnerjih, vključno s premogom in železovo rudo; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

Sea-Invest: prekladalne storitve za tovor, ki ni v kontejnerjih, vključno s premogom in železovo rudo;

| — | EMO-EKOM: prekladalne storitve za premog in železovo rudo; |
| --- | --- |

—

EMO-EKOM: prekladalne storitve za premog in železovo rudo;

| — | TKV: storitve upravljanja vlačilcev in tovornih čolnov, prekladalne storitve za premog in železovo rudo; |
| --- | --- |

—

TKV: storitve upravljanja vlačilcev in tovornih čolnov, prekladalne storitve za premog in železovo rudo;

| — | HES: zagotavljanje logističnih storitev v pristaniščih, vključno s prekladalnimi storitvami za premog in železovo rudo; |
| --- | --- |

—

HES: zagotavljanje logističnih storitev v pristaniščih, vključno s prekladalnimi storitvami za premog in železovo rudo;

| — | Manufrance: trženje, logistika in nadzor kakovosti uvoženega premoga, prekladalne storitve za tovor, ki ni v kontejnerjih, vključno s premogom in železovo rudo. |
| --- | --- |

—

Manufrance: trženje, logistika in nadzor kakovosti uvoženega premoga, prekladalne storitve za tovor, ki ni v kontejnerjih, vključno s premogom in železovo rudo.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.3848 — Sea-Invest/EMO-EKOM na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.3848 — Sea-Invest/EMO-EKOM na naslov:

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 7.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 55/56 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 55/56

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4142 — Time Warner/CBS/JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(2006/C 55/20)

(Besedilo velja za EGP)

| 1. | Komisija je 24. februarja 2006 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Warner Bros. Entertainment Inc., ki je pod popolnim nadzorom podjetja Time Warner Inc. („Time Warner“ ZDA), in CBS Corporation („CBS“, ZDA), ki je pod nadzorom g. Sumnerja Redstonea, s prispevanjem sredstev pridobita skupni nadzor v novo ustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje, The CW („CW“, ZDA) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 24. februarja 2006 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Warner Bros. Entertainment Inc., ki je pod popolnim nadzorom podjetja Time Warner Inc. („Time Warner“ ZDA), in CBS Corporation („CBS“, ZDA), ki je pod nadzorom g. Sumnerja Redstonea, s prispevanjem sredstev pridobita skupni nadzor v novo ustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje, The CW („CW“, ZDA) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Time Warner: predvsem dejaven po celem svetu na področju zagotavljanja spletnih storitev, avdiovizualne zabave, delovanja kabelskih sistemov in televizijskih omrežij ter založništva; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Time Warner: predvsem dejaven po celem svetu na področju zagotavljanja spletnih storitev, avdiovizualne zabave, delovanja kabelskih sistemov in televizijskih omrežij ter založništva;

| — | za CBS: družba, dejavna na področju javnih občil, ki se ukvarja s produkcijo in dobavo televizijskih, radijskih in tiskanih vsebin v ZDA; |
| --- | --- |

—

za CBS: družba, dejavna na področju javnih občil, ki se ukvarja s produkcijo in dobavo televizijskih, radijskih in tiskanih vsebin v ZDA;

| — | za g. Sumnerja Redstonea: posameznik, lastnik CBS in tudi Viacoma, družbe, dejavne na področju kabelske televizije, filmov in platform za digitalne medije; |
| --- | --- |

—

za g. Sumnerja Redstonea: posameznik, lastnik CBS in tudi Viacoma, družbe, dejavne na področju kabelske televizije, filmov in platform za digitalne medije;

| — | za CW: lastnik in operater nekodiranega televizijskega omrežja v ZDA. |
| --- | --- |

—

za CW: lastnik in operater nekodiranega televizijskega omrežja v ZDA.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe se Komisiji lahko pošljejo po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4142 — Time Warner/CBS/JV na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe se Komisiji lahko pošljejo po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4142 — Time Warner/CBS/JV na naslov:

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL L 56, 5.3.2005, str. 32.

---

| 7.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 55/57 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 55/57

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.4118 — CVC/KKR/AVR)

(2006/C 55/21)

(Besedilo velja za EGP)

Dne 24. februarja 2006 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij. |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij.

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32006M4118. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32006M4118. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 55/57 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 55/57

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.4088 — GIB/Groupe FLO)

(2006/C 55/22)

(Besedilo velja za EGP)

Dne 15. februarja 2006 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v francoščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij. |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij.

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32006M4088. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32006M4088. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 55/58 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 55/58

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.4105 — DSV/Frans Maas)

(2006/C 55/23)

(Besedilo velja za EGP)

Dne 24. februarja 2006 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij. |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij.

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32006M4105. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32006M4105. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 55/58 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 55/58

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.3930 — LBO/Wheelabrator Allevard)

(2006/C 55/24)

(Besedilo velja za EGP)

Dne 29. septembra 2005 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij. |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij.

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32005M3930. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32005M3930. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 55/59 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 55/59

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.4084 — Banca Intesa/NH Hoteles/NH Italia)

(2006/C 55/25)

(Besedilo velja za EGP)

Dne 17. februarja 2006 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij. |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij.

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32006M4084. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32006M4084. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 55/59 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 55/59

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.3589 — Körber/Winkler + Dünnebier)

(2006/C 55/26)

(Besedilo velja za EGP)

Dne 30. novembra 2004 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij. |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij.

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32004M3589. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32004M3589. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 55/60 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 55/60

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.3971 — Deutsche Post/Exel)

(2006/C 55/27)

(Besedilo velja za EGP)

Dne 24. novembra 2005 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij. |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij.

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32005M3971. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32005M3971. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 55/60 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 55/60

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.3670 — EQT Group/Carl Zeiss/Sola)

(2006/C 55/28)

(Besedilo velja za EGP)

Dne 3. marca 2005 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij. |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij.

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32005M3670. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32005M3670. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

Evropska centralna banka

| 7.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 55/61 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 55/61

---

MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 24. februarja 2006

na zahtevo Sveta Evropske Unije o predlogu Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2223/96 o prenosu podatkov o nacionalnih računih

(CON/2006/12)

(2006/C 55/29)

Evropska centralna banka (ECB) je dne 19. januarja 2006 prejela zahtevo Sveta za mnenje o predlogu za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2223/96 o prenosu podatkov o nacionalnih računih (KOM(2005) 653 končno) (v nadaljevanju: „predlagana uredba“).

Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz prve alinee člena 105(4) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, saj predlagana uredba spada na področje iz pristojnosti ECB. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika ECB je to mnenje sprejel Svet ECB.

1.   SPLOŠNE PRIPOMBE

| 1.1 | Cilj predlagane uredbe je spremeniti Prilogo B k Uredbi o Evropskem sistemu računov 1995 (1) v zvezi s prenosom podatkov o nacionalnih računih. Predlagana uredba spreminja časovni okvir, frekvenco in vsebino nacionalnih računov, ki jih države članice posredujejo Komisiji Evropskih skupnosti (Eurostatu), ter s tem izboljšuje razpoložljivost podatkov o nacionalnih računih in kakovost evropskih statističnih podatkov. Predlagana uredba je v skladu z načeli harmonizacije in koherentnosti. Vsebuje tudi nekatere nove zahteve, ki so jih izrazili ključni uporabniki, in nekaj omilitev zahtev v programu prenosa podatkov, kakor so zahtevali nacionalni pripravljavci statističnih podatkov. |
| --- | --- |

1.1

Cilj predlagane uredbe je spremeniti Prilogo B k Uredbi o Evropskem sistemu računov 1995 (1) v zvezi s prenosom podatkov o nacionalnih računih. Predlagana uredba spreminja časovni okvir, frekvenco in vsebino nacionalnih računov, ki jih države članice posredujejo Komisiji Evropskih skupnosti (Eurostatu), ter s tem izboljšuje razpoložljivost podatkov o nacionalnih računih in kakovost evropskih statističnih podatkov. Predlagana uredba je v skladu z načeli harmonizacije in koherentnosti. Vsebuje tudi nekatere nove zahteve, ki so jih izrazili ključni uporabniki, in nekaj omilitev zahtev v programu prenosa podatkov, kakor so zahtevali nacionalni pripravljavci statističnih podatkov.

| 1.2 | Pri ECB je za vodenje denarne politike bistveno, da uporablja in pripravlja statistične podatke za euroobmočje na podlagi podatkov o nacionalnih računih, ki so celoviti, primerljivi, primerni za agregiranje v vseh državah članicah euroobmočja, ažurni, zanesljivi in skladni znotraj preglednic v programu prenosa podatkov in med njimi. ECB pripisuje največjo prioriteto statističnim podatkom četrtletnih nacionalnih računov in pozdravlja predloge spremenjenega programa za zagotavljanje teh podatkov. Tudi skladen niz podatkov o nacionalnih računih je visoke prioritete, saj je potreben za celovito analizo sprememb produktivnosti. V tem kontekstu in širše so za letne podatke potrebne podrobnejše razčlenitve kot pa za četrtletne podatke. ECB šteje podrobnejšo razčlenitev gospodarskih dejavnosti in institucionalnih sektorjev v predlagani uredbi za pomembno izboljšavo. Podatki o regionalnih računih za ECB niso prioriteta. |
| --- | --- |

1.2

Pri ECB je za vodenje denarne politike bistveno, da uporablja in pripravlja statistične podatke za euroobmočje na podlagi podatkov o nacionalnih računih, ki so celoviti, primerljivi, primerni za agregiranje v vseh državah članicah euroobmočja, ažurni, zanesljivi in skladni znotraj preglednic v programu prenosa podatkov in med njimi. ECB pripisuje največjo prioriteto statističnim podatkom četrtletnih nacionalnih računov in pozdravlja predloge spremenjenega programa za zagotavljanje teh podatkov. Tudi skladen niz podatkov o nacionalnih računih je visoke prioritete, saj je potreben za celovito analizo sprememb produktivnosti. V tem kontekstu in širše so za letne podatke potrebne podrobnejše razčlenitve kot pa za četrtletne podatke. ECB šteje podrobnejšo razčlenitev gospodarskih dejavnosti in institucionalnih sektorjev v predlagani uredbi za pomembno izboljšavo. Podatki o regionalnih računih za ECB niso prioriteta.

| 1.3 | ECB tudi ceni, da daje predlagana uredba prioriteto temu, da države članice zagotavljajo ažurne podatke o nacionalnih računih za nedavno pretekla obdobja. ECB bi povabila Komisijo (Eurostat) in države članice k zagotavljanju skladnih podatkov v preglednicah, ki jih zahteva program prenosa podatkov, ter k oblikovanju in izvajanju usklajene politike objavljanja in popravkov. Po mnenju ECB se to nanaša tudi na natančen čas večjih statističnih popravkov v nacionalnih računih, ki so lahko povezani z bistvenimi metodološkimi spremembami. |
| --- | --- |

1.3

ECB tudi ceni, da daje predlagana uredba prioriteto temu, da države članice zagotavljajo ažurne podatke o nacionalnih računih za nedavno pretekla obdobja. ECB bi povabila Komisijo (Eurostat) in države članice k zagotavljanju skladnih podatkov v preglednicah, ki jih zahteva program prenosa podatkov, ter k oblikovanju in izvajanju usklajene politike objavljanja in popravkov. Po mnenju ECB se to nanaša tudi na natančen čas večjih statističnih popravkov v nacionalnih računih, ki so lahko povezani z bistvenimi metodološkimi spremembami.

2.   POSAMEZNE PRIPOMBE

| 2.1 | Preglednica 1 v programu prenosa podatkov zajema četrtletne in letne temeljne agregate, ki so ključni za denarno in ekonomsko politiko. ECB pozdravlja izboljšave v pošiljanju podatkov za Preglednico 1. Te vključujejo navedbo izvoznih in uvoznih podatkov po njihovem namembnem kraju oziroma izvoru (Države članice EU, Članice monetarne unije in Institucije EU) ter posebne podatke o dodani vrednosti in zaposlenosti za proizvodnjo. ECB priporoča, da se uporabi skupen način za pripravo podatkov o spremembah verižnih četrtletnih količin. ECB poleg tega predlaga, da se v programu prenosa podatkov za četrtletne temeljne agregate zahtevajo za število delovnih dni popravljeni in desezonizirani statistični podatki, kjer pa je to primerno, pa tudi samo statistični podatki, popravljeni za število delovnih dni. |
| --- | --- |

2.1

Preglednica 1 v programu prenosa podatkov zajema četrtletne in letne temeljne agregate, ki so ključni za denarno in ekonomsko politiko. ECB pozdravlja izboljšave v pošiljanju podatkov za Preglednico 1. Te vključujejo navedbo izvoznih in uvoznih podatkov po njihovem namembnem kraju oziroma izvoru (Države članice EU, Članice monetarne unije in Institucije EU) ter posebne podatke o dodani vrednosti in zaposlenosti za proizvodnjo. ECB priporoča, da se uporabi skupen način za pripravo podatkov o spremembah verižnih četrtletnih količin. ECB poleg tega predlaga, da se v programu prenosa podatkov za četrtletne temeljne agregate zahtevajo za število delovnih dni popravljeni in desezonizirani statistični podatki, kjer pa je to primerno, pa tudi samo statistični podatki, popravljeni za število delovnih dni.

| 2.2 | Preglednica 3 v programu prenosa podatkov zajema letne agregate po panogah, ki so bistveni za analizo produktivnosti in strukturno analizo. Kadar sta v preglednici navedeni dve vrsti razčlenitev, daje ECB prioriteto popolnemu izpolnjevanju zahtev iz manj podrobne razčlenitve za potrebe priprave agregatov euroobmočja. |
| --- | --- |

2.2

Preglednica 3 v programu prenosa podatkov zajema letne agregate po panogah, ki so bistveni za analizo produktivnosti in strukturno analizo. Kadar sta v preglednici navedeni dve vrsti razčlenitev, daje ECB prioriteto popolnemu izpolnjevanju zahtev iz manj podrobne razčlenitve za potrebe priprave agregatov euroobmočja.

| 2.3 | ECB zahteva, da se nefinančni računi po sektorjih (Preglednica 8 v programu prenosa podatkov) dostavijo v istih časovnih okvirih kot finančni računi po sektorjih (Preglednica 6 v programu prenosa podatkov) in bilance stanja za finančna sredstva in obveznosti (Preglednica 7 v programu prenosa podatkov), da se omogoči potrebna popolna skladnost pri pripravi integriranih računov za euroobmočje. |
| --- | --- |

2.3

ECB zahteva, da se nefinančni računi po sektorjih (Preglednica 8 v programu prenosa podatkov) dostavijo v istih časovnih okvirih kot finančni računi po sektorjih (Preglednica 6 v programu prenosa podatkov) in bilance stanja za finančna sredstva in obveznosti (Preglednica 7 v programu prenosa podatkov), da se omogoči potrebna popolna skladnost pri pripravi integriranih računov za euroobmočje.

| 2.4 | ECB bi podprla skrajšanje roka za posredovanje podatkov o izdatkih države po funkcijah (Preglednica 11 v programu prenosa podatkov) z dvanajstih na devet mesecev po koncu referenčnega leta. To bi bilo tudi skladno z rokom za predložitev podrobne razčlenitve izdatkov države (Preglednica 2 programa prenosa podatkov). ECB bi nadalje podprla obvezno zagotovitev dodatne razčlenitve izdatkov države po skupinah COFOG za oddelke COFOG gospodarske zadeve, zdravstvo, izobraževanje in socialno varstvo. Nasprotno pa je zahtevana razčlenitev za natančne davčne prihodke po vrsti davka in podsektorju prejemniku (Preglednica 9 v programu prenosa podatkov) bolj podrobna od prioritetnih zahtev ECB. |
| --- | --- |

2.4

ECB bi podprla skrajšanje roka za posredovanje podatkov o izdatkih države po funkcijah (Preglednica 11 v programu prenosa podatkov) z dvanajstih na devet mesecev po koncu referenčnega leta. To bi bilo tudi skladno z rokom za predložitev podrobne razčlenitve izdatkov države (Preglednica 2 programa prenosa podatkov). ECB bi nadalje podprla obvezno zagotovitev dodatne razčlenitve izdatkov države po skupinah COFOG za oddelke COFOG gospodarske zadeve, zdravstvo, izobraževanje in socialno varstvo. Nasprotno pa je zahtevana razčlenitev za natančne davčne prihodke po vrsti davka in podsektorju prejemniku (Preglednica 9 v programu prenosa podatkov) bolj podrobna od prioritetnih zahtev ECB.

| 2.5 | ECB bi podprla tudi dodatno merjenje obsega vloženega dela v preglednicah porabe (Preglednica 16 v programu prenosa podatkov) v smislu opravljenih ur in nadaljnjo delitev, s čimer bi se omogočila analiza pomena gibanj v zvezi s kakovostjo dela na spremembe produktivnosti. ECB bi prav tako dala prednost preglednicam porabe tudi v osnovnih cenah, da bi se lahko pripravile simetrične vhodno-izhodne preglednice v letnih razmikih. Če bi bile te letne preglednice razčlenjene tudi na uvoz in domače proizvode, potem simetrične vhodno-izhodne preglednice za obseg domače proizvodnje in uvoz po osnovnih cenah (preglednici 18 in 19 v programu prenosa podatkov) ne bi bile prioritetna zahteva za ECB. V zvezi s Preglednico 16 v programu prenosa podatkov bi se lahko preučilo možnost različnega pristopa glede obveznosti poročanja za večje in manjše države članice. ECB meni, da so simetrične vhodno-izhodne preglednice po osnovnih cenah (Preglednica 17 v programu prenosa podatkov) in simetrične vhodno-izhodne preglednice za obseg domače proizvodnje in uvoz po osnovnih cenah (preglednici 18 in 19 v programu prenosa podatkov) v petletnih razmikih zaradi časovnega zamika in nizke frekvence podatkov v njih manj pomembne. |
| --- | --- |

2.5

ECB bi podprla tudi dodatno merjenje obsega vloženega dela v preglednicah porabe (Preglednica 16 v programu prenosa podatkov) v smislu opravljenih ur in nadaljnjo delitev, s čimer bi se omogočila analiza pomena gibanj v zvezi s kakovostjo dela na spremembe produktivnosti. ECB bi prav tako dala prednost preglednicam porabe tudi v osnovnih cenah, da bi se lahko pripravile simetrične vhodno-izhodne preglednice v letnih razmikih. Če bi bile te letne preglednice razčlenjene tudi na uvoz in domače proizvode, potem simetrične vhodno-izhodne preglednice za obseg domače proizvodnje in uvoz po osnovnih cenah (preglednici 18 in 19 v programu prenosa podatkov) ne bi bile prioritetna zahteva za ECB. V zvezi s Preglednico 16 v programu prenosa podatkov bi se lahko preučilo možnost različnega pristopa glede obveznosti poročanja za večje in manjše države članice. ECB meni, da so simetrične vhodno-izhodne preglednice po osnovnih cenah (Preglednica 17 v programu prenosa podatkov) in simetrične vhodno-izhodne preglednice za obseg domače proizvodnje in uvoz po osnovnih cenah (preglednici 18 in 19 v programu prenosa podatkov) v petletnih razmikih zaradi časovnega zamika in nizke frekvence podatkov v njih manj pomembne.

| 2.6 | ECB pozdravlja prenos bilanc stanja za nefinančna sredstva (Preglednica 26 v programu prenosa podatkov) in meni, da bi moralo več spremenljivk v tej preglednici postati obveznih. Predvsem bi moralo biti zagotavljanje obveznih informacij o vrednosti stanovanj dopolnjeno z ustreznimi informacijami o vrednosti zemljišča, saj so ti podatki ključni za oceno premoženja gospodinjstev v obliki stanovanj, ki je še posebej pomembno za ECB. |
| --- | --- |

2.6

ECB pozdravlja prenos bilanc stanja za nefinančna sredstva (Preglednica 26 v programu prenosa podatkov) in meni, da bi moralo več spremenljivk v tej preglednici postati obveznih. Predvsem bi moralo biti zagotavljanje obveznih informacij o vrednosti stanovanj dopolnjeno z ustreznimi informacijami o vrednosti zemljišča, saj so ti podatki ključni za oceno premoženja gospodinjstev v obliki stanovanj, ki je še posebej pomembno za ECB.

V Frankfurtu na Majni, 24. februarja 2006

Predsednik ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  Uredba Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (UL L 310, 30.11.1996, str. 1).

1

---

| 7.3.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 55/63 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 55/63

---

MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 27. februarja 2006

v zvezi s predlogom uredbe Sveta o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 2494/95 glede časovnega okvira zbiranja cen v harmoniziranem indeksu cen življenjskih potrebščin

(CON/2006/13)

(2006/C 55/30)

Evropska centralna banka (ECB) je 24. februarja 2006 prejela zahtevo Sveta Evropske Unije za mnenje o predlogu uredbe Sveta o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 2494/95 z dne 23. oktobra 1995 o harmoniziranih indeksih cen življenjskih potrebščin (v nadaljevanju: „Uredba HICP“) (1) glede časovnega okvira zbiranja cen v harmoniziranem indeksu cen življenjskih potrebščin (v nadaljevanju: „predlagana uredba“).

Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz prve alinee člena 105(4) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in člena 5(3) Uredbe HICP. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB.

| 1. | Cilj predlagane uredbe je določiti minimalne standarde za obdobja zbiranja cen znotraj vsakega meseca za izboljšanje primerljivosti harmoniziranih indeksov cen življenjskih potrebščin (v nadaljevanju: „HICP“) v državah članicah in zanesljivosti HICP za euroobmočje. Ker se obdobja zbiranja cen v državah članicah razlikujejo, lahko kratkoročne spremembe cen znotraj meseca pri nekaterih postavkah, zajetih s HICP, privedejo do znatnih razlik v predvidenih spremembah cen. ECB pozdravlja predlagano uredbo, ki zahteva, da se zbiranje cen izvaja v obdobju vsaj enega delovnega tedna na sredini ali približno na sredini meseca in dlje kot en delovni teden za izdelke, pri katerih so spremembe cen v mesecu nenadne in neenakomerne. Ti minimalni standardi predstavljajo kompromis med potrebo po harmoniziranem zbiranju cen v državah članicah na eni strani in stroški, povezanimi s spreminjanjem obstoječih praks zbiranja cen, na drugi strani. |
| --- | --- |

1.

Cilj predlagane uredbe je določiti minimalne standarde za obdobja zbiranja cen znotraj vsakega meseca za izboljšanje primerljivosti harmoniziranih indeksov cen življenjskih potrebščin (v nadaljevanju: „HICP“) v državah članicah in zanesljivosti HICP za euroobmočje. Ker se obdobja zbiranja cen v državah članicah razlikujejo, lahko kratkoročne spremembe cen znotraj meseca pri nekaterih postavkah, zajetih s HICP, privedejo do znatnih razlik v predvidenih spremembah cen. ECB pozdravlja predlagano uredbo, ki zahteva, da se zbiranje cen izvaja v obdobju vsaj enega delovnega tedna na sredini ali približno na sredini meseca in dlje kot en delovni teden za izdelke, pri katerih so spremembe cen v mesecu nenadne in neenakomerne. Ti minimalni standardi predstavljajo kompromis med potrebo po harmoniziranem zbiranju cen v državah članicah na eni strani in stroški, povezanimi s spreminjanjem obstoječih praks zbiranja cen, na drugi strani.

| 2. | Zahteva, da se zbiranje cen za izdelke, pri katerih so cene volatilne, izvaja „dlje kot en delovni teden“, državam članicam omogoča več svobode pri izvajanju te predlagane določbe. Zato je natančno spremljanje učinkovitosti izvajanja predlagane uredbe s tem v zvezi upravičeno. |
| --- | --- |

2.

Zahteva, da se zbiranje cen za izdelke, pri katerih so cene volatilne, izvaja „dlje kot en delovni teden“, državam članicam omogoča več svobode pri izvajanju te predlagane določbe. Zato je natančno spremljanje učinkovitosti izvajanja predlagane uredbe s tem v zvezi upravičeno.

| 3. | ECB razume, da predlagana uredba ne izključuje objave začasnih HICP ali hitrih ocen HICP in ne vpliva na trenutni časovni razpored objave HICP za euroobmočje. |
| --- | --- |

3.

ECB razume, da predlagana uredba ne izključuje objave začasnih HICP ali hitrih ocen HICP in ne vpliva na trenutni časovni razpored objave HICP za euroobmočje.

| 4. | ECB se strinja s predlaganim izvajanjem od januarja 2007 naprej, saj niso pričakovani sistematični učinki na izmerjene letne ali mesečne spremembe cen. Zato ni pričakovati, da bi bili potrebni popravki preteklih podatkov. |
| --- | --- |

4.

ECB se strinja s predlaganim izvajanjem od januarja 2007 naprej, saj niso pričakovani sistematični učinki na izmerjene letne ali mesečne spremembe cen. Zato ni pričakovati, da bi bili potrebni popravki preteklih podatkov.

V Frankfurtu na Majni, 27. februarja 2006

Predsednik ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  UL L 257, 27.10.1995, str. 1.

1

---