# Úradný vestník C 115/16.

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 115 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 4916. mája 2006 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 115

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 4916. mája 2006

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Úvodné akty |
| | Výbor regiónov |
| | 62. plenárne zasadnutie v dňoch 16. a 17. novembra 2005 |
| 2006/C 115/1 | Stanovisko Výboru regiónov na tému: Oznámenie Európskej komisie Kohézna politika na podporu rastu a zamestnanosti: Strategické usmernenia Spoločenstva na roky 2007 – 2013 | 1 |
| 2006/C 115/2 | Stanovisko Výboru regiónov na tému: Akčný plán štátnej pomoci – Menšia a lepšie zacielená štátna pomoc: orientačný plán reformy štátnej pomoci na roky 2005 – 2009 | 6 |
| 2006/C 115/3 | Stanovisko z vlastnej iniciatívy Výboru regiónov na tému: Konkurencieschopnosť a decentralizácia | 10 |
| 2006/C 115/4 | Stanovisko Výboru regiónov na tému: Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zavádza program pre konkurencieschopnosť a inováciu (2007 – 2013) | 17 |
| 2006/C 115/5 | Stanovisko Výboru regiónov na tému: Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 až 2013) | 20 |
| 2006/C 115/6 | Stanovisko Výboru regiónov na tému: Oznámenie Komisie Reštrukturalizácia a zamestnanosť: Predvídať a sledovať reštrukturalizáciu s cieľom rozvíjať zamestnanosť – je úlohou Európskej únie | 27 |
| 2006/C 115/7 | Stanovisko Výboru regiónov na tému: Úloha regionálnych parlamentov so zákonodarnými právomocami v demokratickom živote Únie | 32 |
| 2006/C 115/8 | Stanovisko Výboru regiónov na tému: Usmernenia pre aplikáciu a kontrolu princípu subsidiarity a proporcionality | 35 |
| 2006/C 115/9 | Stanovisko Výboru regiónov zo na tému: Decentralizovaná spolupráca pri reforme rozvojovej politiky EÚ | 42 |
| 2006/C 115/0 | Stanovisko Výboru regiónov na tému: Oznámenie Komisie pre Radu a Európsky parlament o rámcovom programe solidarity a riadení migračných prúdov pre obdobie 2007 – 2013 | 47 |
| 2006/C 115/1 | Stanovisko Výboru regiónov na tému: Oznámenie Komisie Rade: Európska budúcnosť pre Kosovo | 53 |
| 2006/C 115/2 | Stanovisko Výboru regiónov na tému: Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o činnosti Spoločenstva na podporu projektu Európske hlavné mesto kultúry na roky 2007 až 2019 | 56 |
| 2006/C 115/3 | Stanovisko Výboru regiónov na tému: Zelená kniha – Ako čeliť demografickým zmenám, nová solidarita medzi generáciami | 61 |
| 2006/C 115/4 | Stanovisko Výboru regiónov na tému: Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Nediskriminácia a rovnaké príležitosti pre všetkých – rámcová stratégia, Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku rovnakých príležitostí pre všetkých (2007) – Na ceste k spravodlivej spoločnosti | 65 |
| 2006/C 115/5 | Uznesenie Výboru regiónov k pracovnému programu Európskej komisie a prioritám Výboru regiónov na rok 2006 | 69 |
| 2006/C 115/6 | Uznesenie na tému: Ako ďalej v otázke finančného výhľadu na obdobie 2007 – 2013 | 73 |
| 2006/C 115/7 | Výhľadové stanovisko Výboru regiónov na tému: Bezpečnosť všetkých spôsobov dopravy vrátane otázky financovania | 75 |
| 2006/C 115/8 | Stanovisko Výboru regiónov na tému: Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa na obdobie rokov 2007 – 2013 ustanovuje program Občania pre Európu na podporu aktívneho európskeho občianstva | 81 |
| 2006/C 115/9 | Stanovisko Výboru regiónov na tému: Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Podávanie správ o implementovaní stratégie lesného hospodárstva EÚ | 84 |
| 2006/C 115/0 | Stanovisko Výboru regiónov na tému: Príspevok miestnych a regionálnych orgánov v boji proti klimatickým zmenám | 88 |
| 2006/C 115/1 | Výhľadová správa Výboru regiónov na tému: Implementácia smernice Rady 1999/31/ES o skládkach odpadov na regionálnej a miestnej úrovni | 95 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

II   Úvodné akty

Výbor regiónov

62. plenárne zasadnutie v dňoch 16. a 17. novembra 2005

2006/C 115/1

Stanovisko Výboru regiónov na tému: Oznámenie Európskej komisie Kohézna politika na podporu rastu a zamestnanosti: Strategické usmernenia Spoločenstva na roky 2007 – 2013

1

2006/C 115/2

Stanovisko Výboru regiónov na tému: Akčný plán štátnej pomoci – Menšia a lepšie zacielená štátna pomoc: orientačný plán reformy štátnej pomoci na roky 2005 – 2009

6

2006/C 115/3

Stanovisko z vlastnej iniciatívy Výboru regiónov na tému: Konkurencieschopnosť a decentralizácia

10

2006/C 115/4

Stanovisko Výboru regiónov na tému: Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zavádza program pre konkurencieschopnosť a inováciu (2007 – 2013)

17

2006/C 115/5

Stanovisko Výboru regiónov na tému: Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 až 2013)

20

2006/C 115/6

Stanovisko Výboru regiónov na tému: Oznámenie Komisie Reštrukturalizácia a zamestnanosť: Predvídať a sledovať reštrukturalizáciu s cieľom rozvíjať zamestnanosť – je úlohou Európskej únie

27

2006/C 115/7

Stanovisko Výboru regiónov na tému: Úloha regionálnych parlamentov so zákonodarnými právomocami v demokratickom živote Únie

32

2006/C 115/8

Stanovisko Výboru regiónov na tému: Usmernenia pre aplikáciu a kontrolu princípu subsidiarity a proporcionality

35

2006/C 115/9

Stanovisko Výboru regiónov zo na tému: Decentralizovaná spolupráca pri reforme rozvojovej politiky EÚ

42

2006/C 115/0

Stanovisko Výboru regiónov na tému: Oznámenie Komisie pre Radu a Európsky parlament o rámcovom programe solidarity a riadení migračných prúdov pre obdobie 2007 – 2013

47

2006/C 115/1

Stanovisko Výboru regiónov na tému: Oznámenie Komisie Rade: Európska budúcnosť pre Kosovo

53

2006/C 115/2

Stanovisko Výboru regiónov na tému: Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o činnosti Spoločenstva na podporu projektu Európske hlavné mesto kultúry na roky 2007 až 2019

56

2006/C 115/3

Stanovisko Výboru regiónov na tému: Zelená kniha – Ako čeliť demografickým zmenám, nová solidarita medzi generáciami

61

2006/C 115/4

Stanovisko Výboru regiónov na tému: Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Nediskriminácia a rovnaké príležitosti pre všetkých – rámcová stratégia, Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku rovnakých príležitostí pre všetkých (2007) – Na ceste k spravodlivej spoločnosti

65

2006/C 115/5

Uznesenie Výboru regiónov k pracovnému programu Európskej komisie a prioritám Výboru regiónov na rok 2006

69

2006/C 115/6

Uznesenie na tému: Ako ďalej v otázke finančného výhľadu na obdobie 2007 – 2013

73

2006/C 115/7

Výhľadové stanovisko Výboru regiónov na tému: Bezpečnosť všetkých spôsobov dopravy vrátane otázky financovania

75

2006/C 115/8

Stanovisko Výboru regiónov na tému: Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa na obdobie rokov 2007 – 2013 ustanovuje program Občania pre Európu na podporu aktívneho európskeho občianstva

81

2006/C 115/9

Stanovisko Výboru regiónov na tému: Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Podávanie správ o implementovaní stratégie lesného hospodárstva EÚ

84

2006/C 115/0

Stanovisko Výboru regiónov na tému: Príspevok miestnych a regionálnych orgánov v boji proti klimatickým zmenám

88

2006/C 115/1

Výhľadová správa Výboru regiónov na tému: Implementácia smernice Rady 1999/31/ES o skládkach odpadov na regionálnej a miestnej úrovni

95

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

II Úvodné akty

Výbor regiónov

62. plenárne zasadnutie v dňoch 16. a 17. novembra 2005

| 16.5.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 115/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 115/1

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému: Oznámenie Európskej komisie „Kohézna politika na podporu rastu a zamestnanosti: Strategické usmernenia Spoločenstva na roky 2007 – 2013“

(2006/C 115/01)

VÝBOR REGIÓNOV,

SO ZRETEĽOM NA oznámenie Komisie na tému „Kohézna politika na podporu rastu a zamestnanosti: Strategické usmernenia Spoločenstva na roky 2007-2013“ KOM(2005) 299, konečné znenie,

SO ZRETEĽOM NA rozhodnutie Európskej komisie z 5. júla 2005 prekonzultovať podľa článku 265 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva túto problematiku,

SO ZRETEĽOM NA rozhodnutie predsedu Výboru regiónov z 19. mája 2005 poveriť komisiu pre politiku územnej súdržnosti vypracovaním stanoviska na túto tému,

SO ZRETEĽOM NA oznámenie Komisie na tému „Tretia správa o pokroku v rámci kohézie: smerom k novému partnerstvu za hospodársky rast, zamestnanosť a kohéziu“ KOM(2005) 192, konečné znenie (SEC(2005) 632),

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko k oznámeniu Komisie na tému „Tretia správa o ekonomickej a sociálnej súdržnosti Nové partnerstvo pre súdržnosť: konvergenciu, konkurencieschopnosť spoluprácu“ (KOM(2004) 107, konečné znenie, CdR120/2004 fin (1))

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko k finančnému výhľadu – Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu s názvom „Budovanie spoločnej budúcnosti – politické výzvy a rozpočtové prostriedky rozšírenej Únie na roky 2007 – 2013“ (KOM(2004) 101, konečné znenie, CdR 162/2004 fin (2)),

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde regionálneho rozvoja“ (KOM(2004) 495, konečné znenie – 2004/0167 (COD), CdR 233/2004 fin (3)),

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko na tému „Návrh nariadenia Rady, ktorým sa zriaďuje Kohézny fond“ (KOM(2004) 494, konečné znenie – 2004/0166 (AVC), CdR 234/2004 fin (4)),

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde regionálneho rozvoja“ KOM(2004) 493, konečné znenie – 2004/0165 (COD), (CdR 240/2004 fin (5),),

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko na tému „Návrh nariadenia Rady, ktorým sa zakladajú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde“ KOM(2004) 492, konečné znenie – 2004/0163 (AVC), (CdR 232/2004 fin (6)),

SO ZRETEĽOM NA Birminghamskú deklaráciu o „kohéznej politike a národných rámcových plánoch na uplatňovanie Lisabonskej stratégie“, ktorú VR prijal 2. septembra 2005,

SO ZRETEĽOM NA svoj návrh stanoviska (CdR 140/2005 rev.1), ktoré schválila 30. septembra 2005 komisia pre politiku územnej súdržnosti (spravodajca pán Alain Rousset, predseda regionálnej rady Akvitánska (FR/EĽS)),

prijal na svojom 62. plenárnom zasadnutí 16. a 17. novembra 2005(schôdza zo 16. novembra) nasledujúce stanovisko:

I.   Všeobecné poznámky

VÝBOR REGIÓNOV:

| 1. | berie na vedomie Strategické usmernenia Spoločenstva (SUS), ktoré prijala Európska komisia 5. júla 2005; |
| --- | --- |

1.

berie na vedomie Strategické usmernenia Spoločenstva (SUS), ktoré prijala Európska komisia 5. júla 2005;

| 2. | víta v cieľoch konvergencie jasne deklarovanú prioritu pre zaostávajúce regióny, viazanú najmä na rozšírenie o desať nových členských štátov. Európa musí byť vo vzťahu k týmto regiónom solidárna, aby sa urýchlil ich hospodársky a sociálny rozvoj tak, ako tomu bolo pri predchádzajúcich generáciách programov; |
| --- | --- |

2.

víta v cieľoch konvergencie jasne deklarovanú prioritu pre zaostávajúce regióny, viazanú najmä na rozšírenie o desať nových členských štátov. Európa musí byť vo vzťahu k týmto regiónom solidárna, aby sa urýchlil ich hospodársky a sociálny rozvoj tak, ako tomu bolo pri predchádzajúcich generáciách programov;

| 3. | víta aj vôľu pokračovať v európskej kohéznej politike pre všetky európske regióny uplatňovaním budúceho cieľa konkurencieschpnosti a zamestnanosti, ale zdôrazňuje, že v rámci tohto cieľa musia mať prioritu okrajové regióny a/alebo regióny s nižšou konkurencieschopnosťou, aby sa zmenšili rozdiely v rozvoji medzi regiónmi a v rámci regiónov. Hlavnou funkciou politiky súdržnosti je korigovanie regionálnych a miestnych disparít, a nie podpora regiónov s najvyššou konkurencieschopnosťou; |
| --- | --- |

3.

víta aj vôľu pokračovať v európskej kohéznej politike pre všetky európske regióny uplatňovaním budúceho cieľa konkurencieschpnosti a zamestnanosti, ale zdôrazňuje, že v rámci tohto cieľa musia mať prioritu okrajové regióny a/alebo regióny s nižšou konkurencieschopnosťou, aby sa zmenšili rozdiely v rozvoji medzi regiónmi a v rámci regiónov. Hlavnou funkciou politiky súdržnosti je korigovanie regionálnych a miestnych disparít, a nie podpora regiónov s najvyššou konkurencieschopnosťou;

| 4. | vyjadruje poľutovanie na tým, že Strategické usmernenia Spoločenstva nerozlišujú medzi prioritami pre regióny konvergencie a pre regióny budúceho cieľa konkurenceschopnosti a zamestnanosti. Cieľ konkurencieschopnosti a zamestnanosti sa musí orientovať na projekty zamerané na zvýšenie regionálnej konkurencieschopnosti (výskum, inovácia, vzdelávanie/odborná príprava, dostupnosť v oblastiach dopravy, IKT, služieb všeobecného záujmu) a predchádzanie rozptyľovaniu finančných prostriedkov, ktoré sa v súčasnej dobe často kritizuje; |
| --- | --- |

4.

vyjadruje poľutovanie na tým, že Strategické usmernenia Spoločenstva nerozlišujú medzi prioritami pre regióny konvergencie a pre regióny budúceho cieľa konkurenceschopnosti a zamestnanosti. Cieľ konkurencieschopnosti a zamestnanosti sa musí orientovať na projekty zamerané na zvýšenie regionálnej konkurencieschopnosti (výskum, inovácia, vzdelávanie/odborná príprava, dostupnosť v oblastiach dopravy, IKT, služieb všeobecného záujmu) a predchádzanie rozptyľovaniu finančných prostriedkov, ktoré sa v súčasnej dobe často kritizuje;

| 5. | víta skutočnosť, že kohézna politika sa dostala do polohy nástroja realizácie Lisabonskej stratégie na regionálnej úrovni, ale trvá na tom, že je absolútne nutné, aby kohézna politika bola prioritne nástrojom korekcie rozvojových disparít na regionálnej a miestnej úrovni; |
| --- | --- |

5.

víta skutočnosť, že kohézna politika sa dostala do polohy nástroja realizácie Lisabonskej stratégie na regionálnej úrovni, ale trvá na tom, že je absolútne nutné, aby kohézna politika bola prioritne nástrojom korekcie rozvojových disparít na regionálnej a miestnej úrovni;

| 6. | zdôrazňuje základný význam tohto dokumentu pre vytváranie kohéznej politiky Spoločenstva na obdobie 2007 – 2013 a pre sledovanie tejto politiky na európskej úrovni, pokiaľ ide o jej ciele a priority; |
| --- | --- |

6.

zdôrazňuje základný význam tohto dokumentu pre vytváranie kohéznej politiky Spoločenstva na obdobie 2007 – 2013 a pre sledovanie tejto politiky na európskej úrovni, pokiaľ ide o jej ciele a priority;

| 7. | zdôrazňuje, že regionálna a kohézna politika potrebuje strategický dokument na európskej úrovni, podobný tomu, ktorý už niekoľko rokov existuje pre Európsku stratégiu zamestnanosti; |
| --- | --- |

7.

zdôrazňuje, že regionálna a kohézna politika potrebuje strategický dokument na európskej úrovni, podobný tomu, ktorý už niekoľko rokov existuje pre Európsku stratégiu zamestnanosti;

| 8. | vyjadruje však svoje obavy súvisiace s rozporom medzi ambíciami uvedenými v tomto dokumente a nízkym objemom finančných prostriedkov, ktoré chcú niektoré členské štáty použiť na ich realizáciu v rámci finančného výhľadu na roky 2007 – 2013; |
| --- | --- |

8.

vyjadruje však svoje obavy súvisiace s rozporom medzi ambíciami uvedenými v tomto dokumente a nízkym objemom finančných prostriedkov, ktoré chcú niektoré členské štáty použiť na ich realizáciu v rámci finančného výhľadu na roky 2007 – 2013;

| 9. | zamýšľa sa tiež nad tým, ako by tento dokument použili členské štáty, ak by najmä finančný výhľad nezodpovedal výzvam; |
| --- | --- |

9.

zamýšľa sa tiež nad tým, ako by tento dokument použili členské štáty, ak by najmä finančný výhľad nezodpovedal výzvam;

| 10. | uznáva, že – ak je potrebné dodržať princíp subsidiarity a členským štátom ponechať možnosť úpravy Strategických usmernení Spoločenstva (SUS) podľa vlastných potrieb a špecifickej situácie – je dôležité, aby tieto štáty svoj národnú politiku nefinancovali z európskych štrukturálnych fondov; |
| --- | --- |

10.

uznáva, že – ak je potrebné dodržať princíp subsidiarity a členským štátom ponechať možnosť úpravy Strategických usmernení Spoločenstva (SUS) podľa vlastných potrieb a špecifickej situácie – je dôležité, aby tieto štáty svoj národnú politiku nefinancovali z európskych štrukturálnych fondov;

| 11. | vyjadruje svoje znepokojenie nad nebezpečenstvom, že takáto odchýlka by mohla negatívne pôsobiť na skutočnú politiku Spoločenstva v prospech kohézie, aj keď táto politika predstavuje pre európskeho občana jednu z najviditeľnejších oblastí politiky Spoločenstva; |
| --- | --- |

11.

vyjadruje svoje znepokojenie nad nebezpečenstvom, že takáto odchýlka by mohla negatívne pôsobiť na skutočnú politiku Spoločenstva v prospech kohézie, aj keď táto politika predstavuje pre európskeho občana jednu z najviditeľnejších oblastí politiky Spoločenstva;

| 12. | z tohto dôvodu vyjadruje poľutovanie nad tým, že Európska komisia pod tlakom členských štátov upustila od pripojenia národných verzií tohto dokumentu, ktoré sa opierali o výsledky územných výskumných programov realizovaných členskými štátmi prostredníctvom monitorovacej siete pre územné plánovanie (ORATE) a ktoré umožňovali preveriť strategické väzby medzi cieľmi Spoločenstva a cieľmi jednotlivých členských štátov v oblasti územnej súdržnosti. |
| --- | --- |

12.

z tohto dôvodu vyjadruje poľutovanie nad tým, že Európska komisia pod tlakom členských štátov upustila od pripojenia národných verzií tohto dokumentu, ktoré sa opierali o výsledky územných výskumných programov realizovaných členskými štátmi prostredníctvom monitorovacej siete pre územné plánovanie (ORATE) a ktoré umožňovali preveriť strategické väzby medzi cieľmi Spoločenstva a cieľmi jednotlivých členských štátov v oblasti územnej súdržnosti.

1.   Strategické usmernenia Spoločenstva (SUS) a Lisabonská stratégia

VÝBOR REGIÓNOV:

| 1.1 | vyjadruje opätovne svoju podporu Lisabonskej stratégii a berie ne vedomie vôľu Európskej komisie štruktúrovať Strategické usmernenia Spoločenstva (SUS) okolo tejto stratégie ale vyjadruje svoju ľútosť nad tým, že sa environmentálna priorita a göteborská stratégia dostali do úzadia; |
| --- | --- |

1.1

vyjadruje opätovne svoju podporu Lisabonskej stratégii a berie ne vedomie vôľu Európskej komisie štruktúrovať Strategické usmernenia Spoločenstva (SUS) okolo tejto stratégie ale vyjadruje svoju ľútosť nad tým, že sa environmentálna priorita a göteborská stratégia dostali do úzadia;

| 1.2 | zdieľa tri veľké priority navrhované Európskou komisiou (urobiť z Európy a jej regiónov atraktívnejšie miesto pre investície, zlepšiť poznatky a inováciu ako kľúčové faktory rastu a pomôcť vytvárať pracovné miesta vo väčšom počte a lepšej kvalite); |
| --- | --- |

1.2

zdieľa tri veľké priority navrhované Európskou komisiou (urobiť z Európy a jej regiónov atraktívnejšie miesto pre investície, zlepšiť poznatky a inováciu ako kľúčové faktory rastu a pomôcť vytvárať pracovné miesta vo väčšom počte a lepšej kvalite);

| 1.3 | vyjadruje poľutovanie nad tým, že v dokumentoch k týmto hlavným prioritám chýba odkaz na pojem vyváženej konkurencieschopnosti, pripomína, že je za to, aby sa rovnaká pozornosť venovala všetkým trom pilierom trvalo udržateľného rozvoja (hospodárskemu, sociálnemu a environmentálnemu); |
| --- | --- |

1.3

vyjadruje poľutovanie nad tým, že v dokumentoch k týmto hlavným prioritám chýba odkaz na pojem vyváženej konkurencieschopnosti, pripomína, že je za to, aby sa rovnaká pozornosť venovala všetkým trom pilierom trvalo udržateľného rozvoja (hospodárskemu, sociálnemu a environmentálnemu);

| 1.4 | zdôrazňuje znovu, že hlavná slabina Lisabonskej stratégie, ako aj Európskej stratégie zamestnanosti, spočíva v jej realizácii, hlavne členskými štátmi, vyjadruje svoju ľútosť na tým, že tu chýba skutočne decentralizovaný prístup a že koordinačná metóda nedokázala združiť regionálne a miestne orgány, vyjadruje poľutovanie nad tým, že spolupráca rozvinutá v jej rámci si zachovala svoj výhradne medzivládny charakter, a nezohľadňuje narastajúcu úlohu, ktorú zohrávajú sociálni partneri v Lisabonskom procese; |
| --- | --- |

1.4

zdôrazňuje znovu, že hlavná slabina Lisabonskej stratégie, ako aj Európskej stratégie zamestnanosti, spočíva v jej realizácii, hlavne členskými štátmi, vyjadruje svoju ľútosť na tým, že tu chýba skutočne decentralizovaný prístup a že koordinačná metóda nedokázala združiť regionálne a miestne orgány, vyjadruje poľutovanie nad tým, že spolupráca rozvinutá v jej rámci si zachovala svoj výhradne medzivládny charakter, a nezohľadňuje narastajúcu úlohu, ktorú zohrávajú sociálni partneri v Lisabonskom procese;

| 1.5 | vyjadruje svoje potešenie nad kľúčovou úlohou, ktorú by podľa želania Európskej komisie mali odteraz zohrávať regionálne a miestne orgány v rámci realizácie tejto stratégie, a nad spojením, ktoré vytvorí s politikou súdržnosti na dosiahnutie týchto cieľov; |
| --- | --- |

1.5

vyjadruje svoje potešenie nad kľúčovou úlohou, ktorú by podľa želania Európskej komisie mali odteraz zohrávať regionálne a miestne orgány v rámci realizácie tejto stratégie, a nad spojením, ktoré vytvorí s politikou súdržnosti na dosiahnutie týchto cieľov;

| 1.6 | zdôrazňuje preto naliehavú potrebu začleniť strategické usmernenia Spoločenstva, na základe ktorých členské štáty a regióny stanovia svoje vlastné strategické priority pre kohéznu politiku, do národných akčných programov v súlade s Lisabonom a klásť dôraz na význam regionálnej a miestnej úrovne pre skutočný strategický územný rozvoj; |
| --- | --- |

1.6

zdôrazňuje preto naliehavú potrebu začleniť strategické usmernenia Spoločenstva, na základe ktorých členské štáty a regióny stanovia svoje vlastné strategické priority pre kohéznu politiku, do národných akčných programov v súlade s Lisabonom a klásť dôraz na význam regionálnej a miestnej úrovne pre skutočný strategický územný rozvoj;

| 1.7 | vyjadruje želanie, aby okrem regiónov konvergencie, ktoré sú v rámci pomoci Spoločenstva prioritné, boli prostriedky zo štrukturálnych fondov v oblasti plnenia budúceho cieľa konkurencieschopnosti a zamestnanosti uvolnené pre prioritné urýchlenie rozvoja okrajových regiónov a regiónov s nižšou konkurencieschopnosťou v oblastiach ako výskum, inovácia, vzdelávanie a odborná príprava a dostupnosť (doprava, TIKT, služby všeobecného záujmu), každý európsky región musí mať možnosť zrealizovať na regionálnej a miestnej úrovni svoju vlastnú Lisabonskú agendu; |
| --- | --- |

1.7

vyjadruje želanie, aby okrem regiónov konvergencie, ktoré sú v rámci pomoci Spoločenstva prioritné, boli prostriedky zo štrukturálnych fondov v oblasti plnenia budúceho cieľa konkurencieschopnosti a zamestnanosti uvolnené pre prioritné urýchlenie rozvoja okrajových regiónov a regiónov s nižšou konkurencieschopnosťou v oblastiach ako výskum, inovácia, vzdelávanie a odborná príprava a dostupnosť (doprava, TIKT, služby všeobecného záujmu), každý európsky región musí mať možnosť zrealizovať na regionálnej a miestnej úrovni svoju vlastnú Lisabonskú agendu;

| 1.8 | varuje pred čerpaním európskych fondov na financovanie alebo spolufinancovanie národných opatrení alebo opatrení Spoločenstva (transeurópske dopravné siete, rámcový program výskumu a rozvoja, program konkurencieschopnosti a inovácie), ktoré by sa riadilo len logikou národnej konkurencieschopnosti, mimo akéhokoľvek rozmeru teritoriálnej súdržnosti, a teda by nespadalo pod kohéznu politiku. Ak je spravodlivé a prioritné, že zaostávajúce regióny môžu čerpať štrukturálne fondy na tento druh financovania, bolo by na druhej strane poškodzujúce, keby regióny vhodné pre budúci cieľ konkurencieschopnosti a zamestnanosti nemohli tieto finančné prostriedky sústrediť na skutočné priority rozvoja regiónu; |
| --- | --- |

1.8

varuje pred čerpaním európskych fondov na financovanie alebo spolufinancovanie národných opatrení alebo opatrení Spoločenstva (transeurópske dopravné siete, rámcový program výskumu a rozvoja, program konkurencieschopnosti a inovácie), ktoré by sa riadilo len logikou národnej konkurencieschopnosti, mimo akéhokoľvek rozmeru teritoriálnej súdržnosti, a teda by nespadalo pod kohéznu politiku. Ak je spravodlivé a prioritné, že zaostávajúce regióny môžu čerpať štrukturálne fondy na tento druh financovania, bolo by na druhej strane poškodzujúce, keby regióny vhodné pre budúci cieľ konkurencieschopnosti a zamestnanosti nemohli tieto finančné prostriedky sústrediť na skutočné priority rozvoja regiónu;

| 1.9 | vyzýva znovu, aby bolo spolufinancovanie zo súkromných zdrojov povolené aj v budúcnosti; |
| --- | --- |

1.9

vyzýva znovu, aby bolo spolufinancovanie zo súkromných zdrojov povolené aj v budúcnosti;

| 1.10 | pripomína tiež, že ak majú sektorové politiky v súčasnom plánovacom období prispieť k dosiahnutiu cieľa súdržnosti, potom od roku 2007 by bolo možné požadovať od kohéznej politiky, aby financovala sektorové politiky; |
| --- | --- |

1.10

pripomína tiež, že ak majú sektorové politiky v súčasnom plánovacom období prispieť k dosiahnutiu cieľa súdržnosti, potom od roku 2007 by bolo možné požadovať od kohéznej politiky, aby financovala sektorové politiky;

| 1.11 | praje si, aby štruktúrovanie strategických usmernení Spoločenstva (SUS) okolo Lisabonskej stratégie neposkytlo členským štátom príležitosť privlastniť si kohéznu politiku na financovanie svojich národných politík bez ohľadu na princíp hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti aplikovaný na ich územie; |
| --- | --- |

1.11

praje si, aby štruktúrovanie strategických usmernení Spoločenstva (SUS) okolo Lisabonskej stratégie neposkytlo členským štátom príležitosť privlastniť si kohéznu politiku na financovanie svojich národných politík bez ohľadu na princíp hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti aplikovaný na ich územie;

| 1.12 | varuje preto pred možným nebezpečenstvom „renacionalizácie“ kohéznej politiky Spoločenstva; |
| --- | --- |

1.12

varuje preto pred možným nebezpečenstvom „renacionalizácie“ kohéznej politiky Spoločenstva;

| 1.13 | žiada, aby strategické usmernenia Spoločenstva (SUS) stanovili jasné ciele zamerané na územnú súdržnosť a tým minimalizovali toto nebezpečenstvo. |
| --- | --- |

1.13

žiada, aby strategické usmernenia Spoločenstva (SUS) stanovili jasné ciele zamerané na územnú súdržnosť a tým minimalizovali toto nebezpečenstvo.

2.   Územná dimenzia kohéznej politiky

VÝBOR REGIÓNOV:

| 2.1 | vyjadruje poľutovanie nad tým, že územná dimenzia súdržnosti nie je predmetom konkrétnej priority alebo že nemá horizontálny charakter, čo by bolo možné uplatniť na tri hlavné priority definované v dokumente a že netvorí hlavný princíp všetkých strategických usmernení Spoločenstva (SUS) ako v prípade hospodárskej a sociálnej súdržnosti; |
| --- | --- |

2.1

vyjadruje poľutovanie nad tým, že územná dimenzia súdržnosti nie je predmetom konkrétnej priority alebo že nemá horizontálny charakter, čo by bolo možné uplatniť na tri hlavné priority definované v dokumente a že netvorí hlavný princíp všetkých strategických usmernení Spoločenstva (SUS) ako v prípade hospodárskej a sociálnej súdržnosti;

| 2.2 | potvrdzuje, že územná dimenzia je samotným základom regionálnej politiky a kohéznej politiky; |
| --- | --- |

2.2

potvrdzuje, že územná dimenzia je samotným základom regionálnej politiky a kohéznej politiky;

| 2.3 | vyjadruje prekvapenie nad tým, že kapitola o územnej dimenzii sa týka len miest a vidieka a len veľmi málo napĺňa ambície, ktoré vyjadrila Európska komisia v tretej správe o súdržnosti, hoci územná dynamika dáva aktérom a obyvateľstvu možnosť posúdiť priamo v teréne dôsledky politiky Európskej únie. Pripomína, že je nutné zaoberať sa mestskou dimenziou v rámci regionálnych programov; |
| --- | --- |

2.3

vyjadruje prekvapenie nad tým, že kapitola o územnej dimenzii sa týka len miest a vidieka a len veľmi málo napĺňa ambície, ktoré vyjadrila Európska komisia v tretej správe o súdržnosti, hoci územná dynamika dáva aktérom a obyvateľstvu možnosť posúdiť priamo v teréne dôsledky politiky Európskej únie. Pripomína, že je nutné zaoberať sa mestskou dimenziou v rámci regionálnych programov;

| 2.4 | vyzýva, aby sa zohľadnila koncepcia vyváženej konkurencieschopnosti, ako je definovaná v Zmluve o Európskej únii, a perspektívy polycentrického územného rozvoja Spoločenstva, ktorý by mal umožniť prispôsobenie prírody a intenzity uplatňovaných opatrení vzhľadom na objektívnu situáciu konkurencieschopnosti území; |
| --- | --- |

2.4

vyzýva, aby sa zohľadnila koncepcia vyváženej konkurencieschopnosti, ako je definovaná v Zmluve o Európskej únii, a perspektívy polycentrického územného rozvoja Spoločenstva, ktorý by mal umožniť prispôsobenie prírody a intenzity uplatňovaných opatrení vzhľadom na objektívnu situáciu konkurencieschopnosti území;

| 2.5 | žiada, aby územný rozmer obsahoval osobitný odsek o trvalo znevýhodnených oblastiach (ostrovy, horské oblasti a oblasti s nízkou hustotou obyvateľstva), regióny na periférii, slabé vidiecke oblasti a problémové mestské oblasti, a aby sa zaoberal posilňovaním väzby medzi mestskými a vidieckymi oblasťami. Uznáva strategický význam miest a vidieckych oblastí pre dosiahnutie Lisabonských cieľov zameraných na vytvorenie bezpečných, súdržných a trvalo udržateľných spoločenstiev aj v tých najzanedbanejších mestských oblastiach; |
| --- | --- |

2.5

žiada, aby územný rozmer obsahoval osobitný odsek o trvalo znevýhodnených oblastiach (ostrovy, horské oblasti a oblasti s nízkou hustotou obyvateľstva), regióny na periférii, slabé vidiecke oblasti a problémové mestské oblasti, a aby sa zaoberal posilňovaním väzby medzi mestskými a vidieckymi oblasťami. Uznáva strategický význam miest a vidieckych oblastí pre dosiahnutie Lisabonských cieľov zameraných na vytvorenie bezpečných, súdržných a trvalo udržateľných spoločenstiev aj v tých najzanedbanejších mestských oblastiach;

| 2.6 | očakáva v tomto ohľade uverejnenie oznámenia Európskej komisie o mestskom rozmere strategických usmernení kohéznej politiky; |
| --- | --- |

2.6

očakáva v tomto ohľade uverejnenie oznámenia Európskej komisie o mestskom rozmere strategických usmernení kohéznej politiky;

| 2.7 | pripomína ešte dôraznejšie význam, ktorý majú regionálne a miestne orgány pre cieľ územnej súdržnosti ako nevyhnutný a neodlučiteľný doplnok cieľa hospodárskej a sociálnej súdržnosti; |
| --- | --- |

2.7

pripomína ešte dôraznejšie význam, ktorý majú regionálne a miestne orgány pre cieľ územnej súdržnosti ako nevyhnutný a neodlučiteľný doplnok cieľa hospodárskej a sociálnej súdržnosti;

| 2.8 | vyjadruje poľutovanie nad tým, že tento dokument sa územnou spoluprácou zaoberá len veľmi okrajovo a vyjadruje znepokojenie nad tým, že členské štáty uvažujú o znížení finančných prostriedkov určených pre tento základný cieľ regionálnej politiky a kohéznej politiky; |
| --- | --- |

2.8

vyjadruje poľutovanie nad tým, že tento dokument sa územnou spoluprácou zaoberá len veľmi okrajovo a vyjadruje znepokojenie nad tým, že členské štáty uvažujú o znížení finančných prostriedkov určených pre tento základný cieľ regionálnej politiky a kohéznej politiky;

| 2.9 | vyjadruje opätovne svoju podporu cezhraničnej spolupráci ako hlavnému nástroju európskej integrácie. Vyjadruje želanie, aby sa oblastiam ako kultúra, životné prostredie, výmena skúseností medzi orgánmi správy, civilná ochrana a zdravotníctvo venovala v tomto mechanizme patričná pozornosť; |
| --- | --- |

2.9

vyjadruje opätovne svoju podporu cezhraničnej spolupráci ako hlavnému nástroju európskej integrácie. Vyjadruje želanie, aby sa oblastiam ako kultúra, životné prostredie, výmena skúseností medzi orgánmi správy, civilná ochrana a zdravotníctvo venovala v tomto mechanizme patričná pozornosť;

| 2.10 | odporúča ustanoviť skutočnú nadnárodnú spoluprácu, ktorá by išla nad rámec jednoduchej spolupráce medzi členskými štátmi pri realizácií aktivít, a ktorá predstavuje konkrétny nástroj územnej súdržnosti; |
| --- | --- |

2.10

odporúča ustanoviť skutočnú nadnárodnú spoluprácu, ktorá by išla nad rámec jednoduchej spolupráce medzi členskými štátmi pri realizácií aktivít, a ktorá predstavuje konkrétny nástroj územnej súdržnosti;

| 2.11 | žiada, aby nadnárodná spolupráca zohrávala naozaj strategickú úlohu pri štruktúrovaní a prepájaní území. Pripomína, že práca, ktorú vykonáva ORATE, ponúka veľa podnetov pre zameranie nadnárodnej spolupráce na niekoľko hlavných smerov. Požaduje väčšie zapájanie regionálnych a miestnych orgánov nielen do spravovania programov, ale tiež do definovania priorít v oblasti úloh; |
| --- | --- |

2.11

žiada, aby nadnárodná spolupráca zohrávala naozaj strategickú úlohu pri štruktúrovaní a prepájaní území. Pripomína, že práca, ktorú vykonáva ORATE, ponúka veľa podnetov pre zameranie nadnárodnej spolupráce na niekoľko hlavných smerov. Požaduje väčšie zapájanie regionálnych a miestnych orgánov nielen do spravovania programov, ale tiež do definovania priorít v oblasti úloh;

| 2.12 | vyzýva členské štáty, aby neznižovali rozpočet, ktorý Európska komisia navrhuje pre nadnárodnú spoluprácu; |
| --- | --- |

2.12

vyzýva členské štáty, aby neznižovali rozpočet, ktorý Európska komisia navrhuje pre nadnárodnú spoluprácu;

| 2.13 | odporúča venovať viac miesta medziregionálnemu aspektu a pripomína, že je dôležité mať k dispozícii primeraný rozpočet. |
| --- | --- |

2.13

odporúča venovať viac miesta medziregionálnemu aspektu a pripomína, že je dôležité mať k dispozícii primeraný rozpočet.

3.   Primeranosť finančných zdrojov vzhľadom na stanovené ciele

VÝBOR REGIÓNOV:

| 3.1 | pripomína predovšetkým skutočnosť, že je potrebné, aby Európska únia mala k dispozícii rozpočet zodpovedajúci jej ambíciám a hlavne cieľom, ktoré si stanovila na zasadnutí Rady v Lisabone; |
| --- | --- |

3.1

pripomína predovšetkým skutočnosť, že je potrebné, aby Európska únia mala k dispozícii rozpočet zodpovedajúci jej ambíciám a hlavne cieľom, ktoré si stanovila na zasadnutí Rady v Lisabone;

| 3.2 | vyjadruje znepokojenie nad nebezpečenstvom vzniku veľkej disproporcie medzi uvedenými strategickými cieľmi a nedostatočnými finančnými prostriedkami, ktoré by mohli byť pre ne vyčlenené na základe posledných medzivládnych rokovaní; |
| --- | --- |

3.2

vyjadruje znepokojenie nad nebezpečenstvom vzniku veľkej disproporcie medzi uvedenými strategickými cieľmi a nedostatočnými finančnými prostriedkami, ktoré by mohli byť pre ne vyčlenené na základe posledných medzivládnych rokovaní;

| 3.3 | vyjadruje ľútosť nad tým, že Európska komisia nenavrhuje sústrediť viacej aktivít Spoločenstva na oblasti a územia, na ktorých môžu mať skutočný pozitívny účinok; |
| --- | --- |

3.3

vyjadruje ľútosť nad tým, že Európska komisia nenavrhuje sústrediť viacej aktivít Spoločenstva na oblasti a územia, na ktorých môžu mať skutočný pozitívny účinok;

| 3.4 | zastáva názor, že pokiaľ ide o budúci cieľ regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti, bolo by vhodné rozlišovať medzi kritériami Európskeho fondu regionálneho rozvoja (ERDF) a Európskeho sociálneho fondu (ESF), pretože ESF sa týka všetkých území EÚ zo zrejmých dôvodov nezamestnanosti a sociálneho vylúčenia, na druhej strane je však potrebné, aby ERDF vo svojej pomoci zohľadnil rôzne územné kritéria; |
| --- | --- |

3.4

zastáva názor, že pokiaľ ide o budúci cieľ regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti, bolo by vhodné rozlišovať medzi kritériami Európskeho fondu regionálneho rozvoja (ERDF) a Európskeho sociálneho fondu (ESF), pretože ESF sa týka všetkých území EÚ zo zrejmých dôvodov nezamestnanosti a sociálneho vylúčenia, na druhej strane je však potrebné, aby ERDF vo svojej pomoci zohľadnil rôzne územné kritéria;

| 3.5 | odporúča, aby štrukturálne fondy boli prednostne prideľované regiónom s najnižšou konkurencieschopnosťou a najvýraznejším znevýhodnením na základe kritérií Spoločenstva a jasných a objektívnych územných kritérií; |
| --- | --- |

3.5

odporúča, aby štrukturálne fondy boli prednostne prideľované regiónom s najnižšou konkurencieschopnosťou a najvýraznejším znevýhodnením na základe kritérií Spoločenstva a jasných a objektívnych územných kritérií;

| 3.6 | vyjadruje ľútosť nad tým, že na zasadnutí Európskej rady 16. až 17. júna 2005 nedošlo k dohode o finančnom výhľade. Pripomína nebezpečenstvo, ktoré hrozí v prípade, že dlhšiu dobu nedôjde v tejto oblasti k dohode, čo môže negatívne vplývať na prípravu budúceho plánovacieho obdobia 2007 – 2013. |
| --- | --- |

3.6

vyjadruje ľútosť nad tým, že na zasadnutí Európskej rady 16. až 17. júna 2005 nedošlo k dohode o finančnom výhľade. Pripomína nebezpečenstvo, ktoré hrozí v prípade, že dlhšiu dobu nedôjde v tejto oblasti k dohode, čo môže negatívne vplývať na prípravu budúceho plánovacieho obdobia 2007 – 2013.

II.   Odporúčania

VÝBOR REGIÓNOV:

| 1. | vyzdvihuje prácu, ktorú urobila Európska komisia pre predloženie strategického dokumentu, ale kladie si otázku, ako ho využijú členské štáty; |
| --- | --- |

1.

vyzdvihuje prácu, ktorú urobila Európska komisia pre predloženie strategického dokumentu, ale kladie si otázku, ako ho využijú členské štáty;

| 2. | vyjadruje opätovne svoju podporu presunu priority na regióny konvergencie, najmä v súvislosti s rozšírením o desať nových členských štátov; |
| --- | --- |

2.

vyjadruje opätovne svoju podporu presunu priority na regióny konvergencie, najmä v súvislosti s rozšírením o desať nových členských štátov;

| 3. | zastáva názor, že regionálna politika a kohézna politika sa nemôžu obmedziť na financovanie sektorových politík zo strany členských štátov, ktoré sa v Lisabonskej stratégii pokladajú za prioritné. Hlavnou funkciou politiky súdržnosti je korigovanie regionálnych a miestnych disparít, a nie podpora regiónov s najvyššou konkurencieschopnosťou; |
| --- | --- |

3.

zastáva názor, že regionálna politika a kohézna politika sa nemôžu obmedziť na financovanie sektorových politík zo strany členských štátov, ktoré sa v Lisabonskej stratégii pokladajú za prioritné. Hlavnou funkciou politiky súdržnosti je korigovanie regionálnych a miestnych disparít, a nie podpora regiónov s najvyššou konkurencieschopnosťou;

| 4. | zastáva názor, že úspech Lisabonskej stratégie závisí predovšetkým od jej uplatňovania na regionálnej a miestnej úrovni; |
| --- | --- |

4.

zastáva názor, že úspech Lisabonskej stratégie závisí predovšetkým od jej uplatňovania na regionálnej a miestnej úrovni;

| 5. | vyslovuje želanie, aby regióny spĺňajúce kritéria budúceho cieľa konkurencieschopnosti a zamestnanosti mohli sústrediť pomoc Spoločenstva na financovanie skutočných stratégií regionálneho rozvoja realizovaných na regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

5.

vyslovuje želanie, aby regióny spĺňajúce kritéria budúceho cieľa konkurencieschopnosti a zamestnanosti mohli sústrediť pomoc Spoločenstva na financovanie skutočných stratégií regionálneho rozvoja realizovaných na regionálnej úrovni;

| 6. | vyjadruje znepokojenie nad tým, že nedochádza k zohľadňovaniu skutočnej územnej dimenzie, ktorá je predsa hlavným dôvodom existencie účinnej kohéznej politiky Spoločenstva; |
| --- | --- |

6.

vyjadruje znepokojenie nad tým, že nedochádza k zohľadňovaniu skutočnej územnej dimenzie, ktorá je predsa hlavným dôvodom existencie účinnej kohéznej politiky Spoločenstva;

| 7. | prikladá teda najväčší význam sledovaniu cieľa územnej súdržnosti, ktorý je zvlášť dôležitý v kontexte rozšírenej Európy, |
| --- | --- |

7.

prikladá teda najväčší význam sledovaniu cieľa územnej súdržnosti, ktorý je zvlášť dôležitý v kontexte rozšírenej Európy,

| 8. | požaduje lepšiu vyváženosť medzi požiadavkou konkurencieschopnosti Európskej únie a jej členských štátov a požiadavkou potrieb územnej súdržnosti v rámci Spoločenstva; |
| --- | --- |

8.

požaduje lepšiu vyváženosť medzi požiadavkou konkurencieschopnosti Európskej únie a jej členských štátov a požiadavkou potrieb územnej súdržnosti v rámci Spoločenstva;

| 9. | domnieva sa, že predpokladom takejto vyváženosti je, že všetky regióny EÚ splnia kritéria pre poskytnutie pomoci, ale tiež že aj členské štáty zaradia skutočnú územnú dimenziu do svojich národných strategických referenčných rámcov, aby sa pomoc Spoločenstva sústredila na okrajové regióny a/alebo regióny s nižšou konkurencieschopnosťou; |
| --- | --- |

9.

domnieva sa, že predpokladom takejto vyváženosti je, že všetky regióny EÚ splnia kritéria pre poskytnutie pomoci, ale tiež že aj členské štáty zaradia skutočnú územnú dimenziu do svojich národných strategických referenčných rámcov, aby sa pomoc Spoločenstva sústredila na okrajové regióny a/alebo regióny s nižšou konkurencieschopnosťou;

| 10. | odporúča pripisovať väčší význam územnej spolupráci všeobecne a nadnárodnej spolupráci obzvlášť tým, že sa zvýrazní jej strategický charakter v oblasti územného štruktúrovania Spoločenstva a poskytnú sa jej primerané rozpočtové prostriedky; |
| --- | --- |

10.

odporúča pripisovať väčší význam územnej spolupráci všeobecne a nadnárodnej spolupráci obzvlášť tým, že sa zvýrazní jej strategický charakter v oblasti územného štruktúrovania Spoločenstva a poskytnú sa jej primerané rozpočtové prostriedky;

| 11. | nakoniec pripomína, že podporuje návrhy Európskej komisie týkajúce sa finančného výhľadu na obdobie 2007 – 2013. Domnieva sa, že ciele uvedené v strategických usmerneniach Spoločenstva sa nemôžu dosiahnuť bez realistického a ambiciózneho rozpočtu Spoločenstva, ktorý umožní pokračovať v skutočnej regionálnej politike a politike súdržnosti pre celú Európsku úniu. |
| --- | --- |

11.

nakoniec pripomína, že podporuje návrhy Európskej komisie týkajúce sa finančného výhľadu na obdobie 2007 – 2013. Domnieva sa, že ciele uvedené v strategických usmerneniach Spoločenstva sa nemôžu dosiahnuť bez realistického a ambiciózneho rozpočtu Spoločenstva, ktorý umožní pokračovať v skutočnej regionálnej politike a politike súdržnosti pre celú Európsku úniu.

V Bruseli 16. novembra 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. EÚ C 318, 22.12.2004, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 164, 5.7.2005, s. 4.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 231, 20.9.2005, s. 19

3

(4)  Ú. v. EÚ C 231, 20.9.2005, s. 35

4

(5)  Ú. v. EÚ C 164; 5.7.2005, s. 48

5

(6)  Ú. v. EÚ C 231, 20.9.2005, s. 1

6

---

| 16.5.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 115/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 115/6

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému: „AKČNÝ PLÁN ŠTÁTNEJ POMOCI“ – Menšia a lepšie zacielená štátna pomoc: orientačný plán reformy štátnej pomoci na roky 2005 – 2009

(2006/C 115/02)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na oznámenie Komisie „AKČNÝ PLÁN ŠTÁTNEJ POMOCI - Menšia a lepšie zacielená štátna pomoc: orientačný plán reformy štátnej pomoci na roky 2005 – 2009“, KOM(2005) 107, konečné znenie,

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie z 8. júna 2005 konzultovať VR v tejto veci podľa článku 265 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie grémia VR z 22. februára 2005 poveriť komisiu pre hospodársku a sociálnu politiku vypracovaním stanoviska na túto tému,

so zreteľom na rozhodnutie Komisie z 18. júla 2005 o uplatňovaní článku 86 ods. 2 Zmluvy o štátnej pomoci, poskytnutej formou kompenzácií za verejné služby niektorým podnikom, ktoré sú poverené poskytovať služby všeobecného hospodárskeho záujmu, smernicu Komisie ..../..../ES, ktorou sa mení smernica 80/723/EHS o transparentnosti finančných vzťahov medzi členskými štátmi a verejnými podnikmi a návrh rámca Spoločenstva pre štátnu pomoc, poskytovanú ako náhradu za služby verejného záujmu,

so zreteľom na svoje stanovisko na tému Prehodnotenie usmernení o regionálnej pomoci (CdR 77/2005 fin),

so zreteľom na svoje stanovisko k rozhodnutiu Komisie o uplatňovaní článku 86 Zmluvy o štátnej pomoci, poskytnutej formou kompenzácií za služby verejného záujmu, návrh smernice, ktorou sa mení smernica Komisie 80/723/EHS o transparentnosti finančných vzťahov medzi členskými štátmi a verejnými podnikmi a návrh rámca Spoločenstva pre štátnu pomoc, poskytovanú ako náhradu za služby verejného záujmu (CdR 155/2004 v konečnom znení) (1),

so zreteľom na svoje stanovisko k Bielej knihe o službách verejného záujmu (CdR 327/2004) (2),

so zreteľom na svoje uznesenie k Obnove dynamiky Lisabonskej stratégie, prijaté 24. februára 2005,

so zreteľom na svoj návrh stanoviska CdR 225/2005 rev.1, prijatý 23. septembra 2005 komisiou pre hospodársku a sociálnu politiku (Spravodajca: pán Gabor Bihary, člen Generálneho zhromaždenia hlavného mesta, predseda Výboru pre európskou integráciu a zahraničné veci Generálneho zhromaždenia hlavného mesta (Maďarsko/SES)),

prijal na svojom 62. plenárnom zasadnutí, ktoré sa konalo 16. – 17. novembra 2005 (schôdza zo 16. novembra) nasledujúce stanovisko:

Stanoviská Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

víta prístup Európskej komisie, ktorá chce realizovať sériu veľkých konzultácií o reforme politiky štátnej pomoci a zapojiť orgány európskych miestnych a regionálnych samospráv prostredníctvom Výboru regiónov;

znovu pripomína svoj predchádzajúci postoj k prehodnoteniu usmernení o štátnej regionálnej pomoci.

1.   Modernizovaná politika štátnej pomoci v kontexte Lisabonskej stratégie hospodárskeho rastu a zamestnanosti

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.1 | víta skutočnosť, že politika štátnej pomoci by mala byť úzko spätá s cieľmi Lisabonskej stratégie a rovnako víta aj jej novú orientáciu na selektívnejší horizontálny prístup (nezanedbávajúc pritom potreby špecifických dotknutých regiónov) a jej zameranie na kľúčové oblasti politiky, ako napríklad inovácia a výskum a vývoj, ľudský kapitál, podnikanie, služby všeobecného hospodárskeho záujmu, regionálna pomoc, trvalo udržateľné životné prostredie, doprava, energetika a infraštruktúra informačných a komunikačných technológií; |
| --- | --- |

1.1

víta skutočnosť, že politika štátnej pomoci by mala byť úzko spätá s cieľmi Lisabonskej stratégie a rovnako víta aj jej novú orientáciu na selektívnejší horizontálny prístup (nezanedbávajúc pritom potreby špecifických dotknutých regiónov) a jej zameranie na kľúčové oblasti politiky, ako napríklad inovácia a výskum a vývoj, ľudský kapitál, podnikanie, služby všeobecného hospodárskeho záujmu, regionálna pomoc, trvalo udržateľné životné prostredie, doprava, energetika a infraštruktúra informačných a komunikačných technológií;

| 1.2 | považuje kritérium „zlyhania trhu“, ktoré vyvinula Komisia na odôvodnené poskytnutie štátnej pomoci, za zaujímavý postup, ale ide o pojem, ktorý nie je založený na Zmluve o založení ES, ani nie je jasne definovaný a navyše sa tento pojem nemôže aplikovať v takých prípadoch, kde nejestvujú trhy. Výbor preto nesúhlasí s tým, aby zlyhanie trhu malo centrálny význam ako kritérium pre preskúmanie prípustnosti štátnej pomoci. Myslí si, že sa môže aplikovať iba v prípadoch, keď nie je v rozpore s princípom subsidiarity a okrem toho vždy, keď si členské štáty a regionálne a miestne orgány zachovajú primeraný priestor pre posúdenie pri stanovovaní zlyhania trhu a pri výbere prostriedkov použitých pri náprave; |
| --- | --- |

1.2

považuje kritérium „zlyhania trhu“, ktoré vyvinula Komisia na odôvodnené poskytnutie štátnej pomoci, za zaujímavý postup, ale ide o pojem, ktorý nie je založený na Zmluve o založení ES, ani nie je jasne definovaný a navyše sa tento pojem nemôže aplikovať v takých prípadoch, kde nejestvujú trhy. Výbor preto nesúhlasí s tým, aby zlyhanie trhu malo centrálny význam ako kritérium pre preskúmanie prípustnosti štátnej pomoci. Myslí si, že sa môže aplikovať iba v prípadoch, keď nie je v rozpore s princípom subsidiarity a okrem toho vždy, keď si členské štáty a regionálne a miestne orgány zachovajú primeraný priestor pre posúdenie pri stanovovaní zlyhania trhu a pri výbere prostriedkov použitých pri náprave;

| 1.3 | pripomína, že uznesenie VR k Obnove dynamiky Lisabonskej stratégie, prijaté 24. februára 2005 zdôrazňuje, že„by bolo vhodné, aby Európska únia namiesto snahy o dosiahnutie cieľa kvantitatívne znížiť štátne dotácie uprednostnila zlepšenie systému štátnej pomoci s cieľom dlhodobo zabezpečiť poskytovanie kvalitných služieb“; ďalej považuje za nesprávne zamerať sa na celosvetové náklady na štátnu pomoc bez rozlišovania rôznych typov štátnej pomoci a jej prínosu v zmysle všeobecného záujmu; |
| --- | --- |

1.3

pripomína, že uznesenie VR k Obnove dynamiky Lisabonskej stratégie, prijaté 24. februára 2005 zdôrazňuje, že„by bolo vhodné, aby Európska únia namiesto snahy o dosiahnutie cieľa kvantitatívne znížiť štátne dotácie uprednostnila zlepšenie systému štátnej pomoci s cieľom dlhodobo zabezpečiť poskytovanie kvalitných služieb“; ďalej považuje za nesprávne zamerať sa na celosvetové náklady na štátnu pomoc bez rozlišovania rôznych typov štátnej pomoci a jej prínosu v zmysle všeobecného záujmu;

| 1.4 | zdôrazňuje, že štátna pomoc, pokiaľ je dostatočne cielená a efektívne spravovaná, môže významne prispieť k splneniu požiadaviek týkajúcich sa služieb verejného záujmu, stanovených orgánmi miestnych a regionálnych samospráv a verí, že reforma pravidiel udeľovania štátnych dotácií by mala zvážiť túto skutočnosť spolu s vplyvom štátnej pomoci na fungovanie trhu; |
| --- | --- |

1.4

zdôrazňuje, že štátna pomoc, pokiaľ je dostatočne cielená a efektívne spravovaná, môže významne prispieť k splneniu požiadaviek týkajúcich sa služieb verejného záujmu, stanovených orgánmi miestnych a regionálnych samospráv a verí, že reforma pravidiel udeľovania štátnych dotácií by mala zvážiť túto skutočnosť spolu s vplyvom štátnej pomoci na fungovanie trhu;

| 1.5 | poznamenáva, že cieľom článkov 81 a 82 Zmluvy o ES o pravidlách konkurencieschopnosti, ktoré sa vzťahujú na podniky, je chrániť konkurencieschopnosť na trhu ako prostriedok na posilnenie starostlivosti o spotrebiteľa. Berúc do úvahy fakt, že definícia „konkurencieschopnosti“ musí byť v Zmluve homogénna a koherentná, Výbor regiónov ľutuje absenciu akéhokoľvek odkazu na starostlivosť o spotrebiteľa v rámci Akčného plánu štátnej pomoci; |
| --- | --- |

1.5

poznamenáva, že cieľom článkov 81 a 82 Zmluvy o ES o pravidlách konkurencieschopnosti, ktoré sa vzťahujú na podniky, je chrániť konkurencieschopnosť na trhu ako prostriedok na posilnenie starostlivosti o spotrebiteľa. Berúc do úvahy fakt, že definícia „konkurencieschopnosti“ musí byť v Zmluve homogénna a koherentná, Výbor regiónov ľutuje absenciu akéhokoľvek odkazu na starostlivosť o spotrebiteľa v rámci Akčného plánu štátnej pomoci;

| 1.6 | so znepokojením si všíma, že zásada neovplyvňovania trhu medzi členskými štátmi už nie je prvotným kritériom pre poskytnutie štátnej pomoci. VR sa naozaj domnieva, že dotácie miestnych a regionálnych orgánov do podnikov poskytujúcich verejné služby nemusia nevyhnutne ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi v rámci jednotného trhu alebo vážne narúšať hospodársku súťaž, napríklad vytvorením alebo posilnením dominantného postavenia príslušnej spoločnosti na trhu; |
| --- | --- |

1.6

so znepokojením si všíma, že zásada neovplyvňovania trhu medzi členskými štátmi už nie je prvotným kritériom pre poskytnutie štátnej pomoci. VR sa naozaj domnieva, že dotácie miestnych a regionálnych orgánov do podnikov poskytujúcich verejné služby nemusia nevyhnutne ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi v rámci jednotného trhu alebo vážne narúšať hospodársku súťaž, napríklad vytvorením alebo posilnením dominantného postavenia príslušnej spoločnosti na trhu;

| 1.7 | zdôrazňuje, že Európska únia musí byť schopná odolať medzinárodnej konkurencii pri získavaní zahraničných investícií a domnieva sa, že pravidlá pre poskytovanie štátnej pomoci musia lepšie odrážať realitu obchodných vzťahov v otvorenom globalizovanom hospodárstve a musia byť dostatočne flexibilné, aby pri získavaní zahraničných investičných projektov (nepochádzajúcim z EÚ) umožnili regiónom v členských štátoch konkurovať regiónom mimo EÚ, ktoré sú silne dotované; |
| --- | --- |

1.7

zdôrazňuje, že Európska únia musí byť schopná odolať medzinárodnej konkurencii pri získavaní zahraničných investícií a domnieva sa, že pravidlá pre poskytovanie štátnej pomoci musia lepšie odrážať realitu obchodných vzťahov v otvorenom globalizovanom hospodárstve a musia byť dostatočne flexibilné, aby pri získavaní zahraničných investičných projektov (nepochádzajúcim z EÚ) umožnili regiónom v členských štátoch konkurovať regiónom mimo EÚ, ktoré sú silne dotované;

| 1.8 | je toho názoru, že úloha štátnej pomoci je dôležitejšia v období, keď je ekonomický rast nižší a preto navrhuje zvážiť možnosť flexibilných pravidiel, ktoré by túto skutočnosť brali do úvahy; |
| --- | --- |

1.8

je toho názoru, že úloha štátnej pomoci je dôležitejšia v období, keď je ekonomický rast nižší a preto navrhuje zvážiť možnosť flexibilných pravidiel, ktoré by túto skutočnosť brali do úvahy;

| 1.9 | ďalej sa domnieva, že v rámci hospodársky integrovaného priestoru, čím menej je členský štát hospodársky rozvinutý, tým väčšia štátna pomoc by mohla byť oprávnená, percentuálne podľa HDP, s cieľom vytvoriť služby verejného záujmu alebo poskytovať podobný štandard verejných služieb, aký je poskytovaný v ostatných členských štátoch; domnieva sa tiež, že niektoré regióny v rámci členského štátu (menovite menej rozvinuté regióny a regióny v období prechodu z jedného štatútu na druhý) by mali získať špecifickú podporu; |
| --- | --- |

1.9

ďalej sa domnieva, že v rámci hospodársky integrovaného priestoru, čím menej je členský štát hospodársky rozvinutý, tým väčšia štátna pomoc by mohla byť oprávnená, percentuálne podľa HDP, s cieľom vytvoriť služby verejného záujmu alebo poskytovať podobný štandard verejných služieb, aký je poskytovaný v ostatných členských štátoch; domnieva sa tiež, že niektoré regióny v rámci členského štátu (menovite menej rozvinuté regióny a regióny v období prechodu z jedného štatútu na druhý) by mali získať špecifickú podporu;

| 1.10 | navrhuje, aby Európska komisia zlepšila dôsledkovú analýzu svojich vlastných rozhodnutí v oblasti štátnej pomoci, predovšetkým na základe skutočnosti, že Akčný plán štátnej pomoci je založený na „ekonomickom prístupe“ analýzy štátnej pomoci; |
| --- | --- |

1.10

navrhuje, aby Európska komisia zlepšila dôsledkovú analýzu svojich vlastných rozhodnutí v oblasti štátnej pomoci, predovšetkým na základe skutočnosti, že Akčný plán štátnej pomoci je založený na „ekonomickom prístupe“ analýzy štátnej pomoci;

| 1.11 | vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že Akčný plán štátnej pomoci nezohľadňuje špecifický charakter partnerstiev súkromného a verejného sektora v oblasti štátnej pomoci. |
| --- | --- |

1.11

vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že Akčný plán štátnej pomoci nezohľadňuje špecifický charakter partnerstiev súkromného a verejného sektora v oblasti štátnej pomoci.

2.   Orientácia na kľúčové priority

VÝBOR REGIÓNOV

| 2.1 | víta úmysel zjednodušiť a zosúladiť nariadenia o skupinových výnimkách pre podporu vzdelávania a zamestnanosti a upozorňuje na skutočnosť, že toto je zároveň príležitosť zosúladiť definície, ako napríklad definíciu výrazu „znevýhodnený pracovník“, ktorá sa medzi jednotlivými výnimkami líši; |
| --- | --- |

2.1

víta úmysel zjednodušiť a zosúladiť nariadenia o skupinových výnimkách pre podporu vzdelávania a zamestnanosti a upozorňuje na skutočnosť, že toto je zároveň príležitosť zosúladiť definície, ako napríklad definíciu výrazu „znevýhodnený pracovník“, ktorá sa medzi jednotlivými výnimkami líši;

| 2.2 | domnieva sa, že rozdiel medzi odborným a všeobecným vzdelávaním je v praxi väčšinou iba umelý a preto navrhuje v budúcnosti neposudzovať mieru štátnej pomoci na tomto základe; |
| --- | --- |

2.2

domnieva sa, že rozdiel medzi odborným a všeobecným vzdelávaním je v praxi väčšinou iba umelý a preto navrhuje v budúcnosti neposudzovať mieru štátnej pomoci na tomto základe;

| 2.3 | oceňuje snahu Komisie objasniť nepresnosti pretrvávajúce po súdnom rozhodnutí „Altmark“ (3) tým, že príjme opatrenia týkajúce sa pravidiel financovania verejných služieb. Výbor regiónov si myslí, že tieto opatrenia prinútia orgány miestnych a regionálnych samospráv lepšie definovať zmluvy o verejných službách a tak prispejú k väčšej transparentnosti a k zvýšeniu demokratickej zodpovednosti pri správe služieb všeobecného hospodárskeho záujmu; |
| --- | --- |

2.3

oceňuje snahu Komisie objasniť nepresnosti pretrvávajúce po súdnom rozhodnutí „Altmark“ (3) tým, že príjme opatrenia týkajúce sa pravidiel financovania verejných služieb. Výbor regiónov si myslí, že tieto opatrenia prinútia orgány miestnych a regionálnych samospráv lepšie definovať zmluvy o verejných službách a tak prispejú k väčšej transparentnosti a k zvýšeniu demokratickej zodpovednosti pri správe služieb všeobecného hospodárskeho záujmu;

| 2.4 | s potešením si všíma skutočnosť, že v tomto kontexte Európska komisia súhlasí s požiadavkou Výboru regiónov vyňať z oznamovacej povinnosti štátnu pomoc, udeľovanú nemocniciam a spoločnostiam zabezpečujúcim sociálne bývanie; |
| --- | --- |

2.4

s potešením si všíma skutočnosť, že v tomto kontexte Európska komisia súhlasí s požiadavkou Výboru regiónov vyňať z oznamovacej povinnosti štátnu pomoc, udeľovanú nemocniciam a spoločnostiam zabezpečujúcim sociálne bývanie;

| 2.5 | zdôrazňuje, že potreba návrhu právneho rámca pre verejné služby, ktorý by uľahčil definovanie pozitívnych princípov, sa stáva naliehavejšou než kedykoľvek predtým. Tento rámec by mal napríklad obsahovať:






  — | kritériá pre rozlišovanie medzi službami všeobecného hospodárskeho záujmu a službami všeobecného záujmu nehospodárskeho charakteru; |
| --- | --- | --- |

2.5

zdôrazňuje, že potreba návrhu právneho rámca pre verejné služby, ktorý by uľahčil definovanie pozitívnych princípov, sa stáva naliehavejšou než kedykoľvek predtým. Tento rámec by mal napríklad obsahovať:

—

kritériá pre rozlišovanie medzi službami všeobecného hospodárskeho záujmu a službami všeobecného záujmu nehospodárskeho charakteru;

| — | princípy a všeobecné povinnosti služieb všeobecného záujmu, ako napr. univerzálnosť, kontinuita, kvalita, účinnosť, dostupnosť a ochrana užívateľa a spotrebiteľa; |
| --- | --- |

—

princípy a všeobecné povinnosti služieb všeobecného záujmu, ako napr. univerzálnosť, kontinuita, kvalita, účinnosť, dostupnosť a ochrana užívateľa a spotrebiteľa;

| — | kritéria na obmedzenie deformácií obchodu; |
| --- | --- |

—

kritéria na obmedzenie deformácií obchodu;

| — | uznanie práva miestnych a regionálnych orgánov poskytovať služby všeobecného hospodárskeho záujmu a stanovenie pravidiel ich financovania; |
| --- | --- |

—

uznanie práva miestnych a regionálnych orgánov poskytovať služby všeobecného hospodárskeho záujmu a stanovenie pravidiel ich financovania;

| — | hodnotiace mechanizmy; |
| --- | --- |

—

hodnotiace mechanizmy;

| 2.6 | víta úmysel Komisie vydať nariadenie o všeobecnej skupinovej výnimke, aby sa určité kategórie pomoci vyňali z oznamovacej povinnosti Komisii a verí, že takéto nariadenie zabezpečí lepšie riadenie; |
| --- | --- |

2.6

víta úmysel Komisie vydať nariadenie o všeobecnej skupinovej výnimke, aby sa určité kategórie pomoci vyňali z oznamovacej povinnosti Komisii a verí, že takéto nariadenie zabezpečí lepšie riadenie;

| 2.7 | podporuje úmysel rozšíriť skupinovú výnimku o pomoc na podporu malých a stredných podnikov a na podporu výskumu a vývoja; |
| --- | --- |

2.7

podporuje úmysel rozšíriť skupinovú výnimku o pomoc na podporu malých a stredných podnikov a na podporu výskumu a vývoja;

| 2.8 | domnieva sa, že vzhľadom na procedurálne požiadavky je výnimka pomoci de minimis veľmi ťažko uplatniteľná v praxi. Akékoľvek zvýšenie hornej hranice pomoci de minimis by preto malo byť sprevádzané zjednodušením a vyjasnením súčasných pravidiel, ktorými sa regulácia hornej hranice pomoci de minimis riadi, najmä by bolo potrebné vysvetliť:






  i) | či sa táto hranica pomoci vzťahuje na nezávislé podniky alebo jednotlivé právnické osoby, |
| --- | --- | --- |

2.8

domnieva sa, že vzhľadom na procedurálne požiadavky je výnimka pomoci de minimis veľmi ťažko uplatniteľná v praxi. Akékoľvek zvýšenie hornej hranice pomoci de minimis by preto malo byť sprevádzané zjednodušením a vyjasnením súčasných pravidiel, ktorými sa regulácia hornej hranice pomoci de minimis riadi, najmä by bolo potrebné vysvetliť:

i)

či sa táto hranica pomoci vzťahuje na nezávislé podniky alebo jednotlivé právnické osoby,

| ii) | ako sa budú zohľadňovať aktivity vykonávané vo viac ako jednom členskom štáte v prípade podniku, ktorý poberá pomoc de minimis v rôznych členských štátoch, |
| --- | --- |

ii)

ako sa budú zohľadňovať aktivity vykonávané vo viac ako jednom členskom štáte v prípade podniku, ktorý poberá pomoc de minimis v rôznych členských štátoch,

| iii) | aký je stav pomoci ES pri určovaní, či bola dosiahnutá hranica pomoci de minimis. |
| --- | --- |

iii)

aký je stav pomoci ES pri určovaní, či bola dosiahnutá hranica pomoci de minimis.

Preto výbor podporuje zvýšenie hornej hranice pomoci de minimis a požaduje, aby sa tak stalo na základe kumulovanej inflácie od posledného zvýšenia v roku 2001;

| 2.9 | je toho názoru, že vzhľadom na vysoký nárast v poskytovaní štátnej pomoci neziskovým subjektom by mala Komisia jasne definovať takéto subjekty v súlade s príslušným rozhodnutím Súdneho dvora; |
| --- | --- |

2.9

je toho názoru, že vzhľadom na vysoký nárast v poskytovaní štátnej pomoci neziskovým subjektom by mala Komisia jasne definovať takéto subjekty v súlade s príslušným rozhodnutím Súdneho dvora;

| 2.10 | verí, že zdokonalenie infraštruktúry informačných a telekomunikačných technológií bude rovnako dôležité ako zdokonalenie infraštruktúry dopravy a energie, avšak poznamenáva, že trhové podmienky pre rozvoj informačných a telekomunikačných technológií sú rôzne a preto upozorňuje na potrebu špecifických usmernení, ktoré umožnia väčšiu flexibilitu pri prideľovaní štátnej pomoci na rozvoj informačných a telekomunikačných technológií vo všeobecnosti; |
| --- | --- |

2.10

verí, že zdokonalenie infraštruktúry informačných a telekomunikačných technológií bude rovnako dôležité ako zdokonalenie infraštruktúry dopravy a energie, avšak poznamenáva, že trhové podmienky pre rozvoj informačných a telekomunikačných technológií sú rôzne a preto upozorňuje na potrebu špecifických usmernení, ktoré umožnia väčšiu flexibilitu pri prideľovaní štátnej pomoci na rozvoj informačných a telekomunikačných technológií vo všeobecnosti;

| 2.11 | |
| --- | --- |

2.11

| 2.11.1 | víta skutočnosť, že Európska komisia začala 24. augusta 2005 verejnú diskusiu k prehodnoteniu ustanovení pre štátnu pomoc na ochranu životného prostredia, ľutuje však, že bol stanovený veľmi krátky konečný termín na odoslanie odpovedí, a to 10. október 2005; |
| --- | --- |

2.11.1

víta skutočnosť, že Európska komisia začala 24. augusta 2005 verejnú diskusiu k prehodnoteniu ustanovení pre štátnu pomoc na ochranu životného prostredia, ľutuje však, že bol stanovený veľmi krátky konečný termín na odoslanie odpovedí, a to 10. október 2005;

| 2.11.2 | vyjadruje svoju podporu rozšíreniu pôsobnosti súčasných usmernení na „ochranu zdravia spotrebiteľov“, ktoré podľa názoru Výboru regiónov zahŕňajú aspekty „bezpečnosti civilných osôb a ich životného prostredia“, „bezpečnosti zamestnancov“ a „zdravia zamestnancov“; |
| --- | --- |

2.11.2

vyjadruje svoju podporu rozšíreniu pôsobnosti súčasných usmernení na „ochranu zdravia spotrebiteľov“, ktoré podľa názoru Výboru regiónov zahŕňajú aspekty „bezpečnosti civilných osôb a ich životného prostredia“, „bezpečnosti zamestnancov“ a „zdravia zamestnancov“;

| 2.11.3 | podporuje schválenie jasne formulovaných pravidiel pre investičnú pomoc v oblasti životného prostredia poskytovanú spoločnostiam, aby sa riešil problém znečisťovania životného prostredia inými spoločnosťami; |
| --- | --- |

2.11.3

podporuje schválenie jasne formulovaných pravidiel pre investičnú pomoc v oblasti životného prostredia poskytovanú spoločnostiam, aby sa riešil problém znečisťovania životného prostredia inými spoločnosťami;

| 2.11.4 | zastáva názor, že by mala zostať zachovaná vysoká intenzita pomoci pre malé a stredné podniky; |
| --- | --- |

2.11.4

zastáva názor, že by mala zostať zachovaná vysoká intenzita pomoci pre malé a stredné podniky;

| 2.11.5 | považuje za potrebné udržať vysokú úroveň intenzity pomoci pre regióny, ktoré z dôvodov hospodárskej transformácie zaostávajú v plnení požiadaviek acquis communautaire v oblasti životného prostredia. |
| --- | --- |

2.11.5

považuje za potrebné udržať vysokú úroveň intenzity pomoci pre regióny, ktoré z dôvodov hospodárskej transformácie zaostávajú v plnení požiadaviek acquis communautaire v oblasti životného prostredia.

| 2.12 | víta skutočnosť, že Európska komisia 21. septembra zahájila verejné konzultácie o reforme pravidiel pre poskytovanie štátnej pomoci na inováciu (KOM 2005 (436)), ale ľutuje, že termín na odovzdanie odpovedí je veľmi tesný a bol stanovený na 21. novembra 2005; |
| --- | --- |

2.12

víta skutočnosť, že Európska komisia 21. septembra zahájila verejné konzultácie o reforme pravidiel pre poskytovanie štátnej pomoci na inováciu (KOM 2005 (436)), ale ľutuje, že termín na odovzdanie odpovedí je veľmi tesný a bol stanovený na 21. novembra 2005;

| 2.12.1 | v súlade s cieľom dosiahnuť zjednodušenie výbor vyjadruje svoju podporu začleneniu inovácie do súčasného rámca Spoločenstva pre poskytovanie štátnej pomoci na výskum a vývoj (4) ako protiklad k vytvoreniu nových špecifických pravidiel; |
| --- | --- |

2.12.1

v súlade s cieľom dosiahnuť zjednodušenie výbor vyjadruje svoju podporu začleneniu inovácie do súčasného rámca Spoločenstva pre poskytovanie štátnej pomoci na výskum a vývoj (4) ako protiklad k vytvoreniu nových špecifických pravidiel;

| 2.12.2 | podporuje zámer nasmerovať štátnu pomoc súvisiacu s inováciou na malé a stredné podniky; |
| --- | --- |

2.12.2

podporuje zámer nasmerovať štátnu pomoc súvisiacu s inováciou na malé a stredné podniky;

| 2.12.3 | obhajuje zachovanie súčasnej povolenej kumulácie pomoci na inováciu a regionálnej pomoci; |
| --- | --- |

2.12.3

obhajuje zachovanie súčasnej povolenej kumulácie pomoci na inováciu a regionálnej pomoci;

| 2.12.4 | v súvislosti s inovatívnymi novozaloženými podnikmi si výbor kladie otázku, prečo sa predpokladá len „50 % oslobodenie od sociálnych príspevkov a iných miestnych/regionálnych daní (nesúvisiacich so ziskom)“; |
| --- | --- |

2.12.4

v súvislosti s inovatívnymi novozaloženými podnikmi si výbor kladie otázku, prečo sa predpokladá len „50 % oslobodenie od sociálnych príspevkov a iných miestnych/regionálnych daní (nesúvisiacich so ziskom)“;

| 2.12.5 | víta skutočnosť, že „štátnu pomoc pre MSP a/alebo na činnosti vzdialené od trhu možno podrobiť jednoduchším procesným pravidlám a mohla by sa vyňať z notifikácií“ KOM (2005) 436 (bod 24); |
| --- | --- |

2.12.5

víta skutočnosť, že „štátnu pomoc pre MSP a/alebo na činnosti vzdialené od trhu možno podrobiť jednoduchším procesným pravidlám a mohla by sa vyňať z notifikácií“ KOM (2005) 436 (bod 24);

| 2.12.6 | má ale pochybnosti o tom, že Komisia sa zameriava na „zlyhanie trhu“. Výbor však pripúšťa, že inovačné aktivity sú špecifické, pretože sa často vzďaľujú od trhu: „Skúsenosti ukazujú, že je veľmi ťažké vopred vedieť, ktoré inovačné produkty a služby budú na trhu úspešné.“ KOM (2005) 436 (bod 18); |
| --- | --- |

2.12.6

má ale pochybnosti o tom, že Komisia sa zameriava na „zlyhanie trhu“. Výbor však pripúšťa, že inovačné aktivity sú špecifické, pretože sa často vzďaľujú od trhu: „Skúsenosti ukazujú, že je veľmi ťažké vopred vedieť, ktoré inovačné produkty a služby budú na trhu úspešné.“ KOM (2005) 436 (bod 18);

3.   Modernizácia metód a postupov štátnej pomoci

VÝBOR REGIÓNOV

| 3.1 | víta návrh Komisie zabezpečiť lepšie riadenie štátnej pomoci, podporuje hlavne vydanie usmernení o osvedčených postupoch, po konzultácii s členskými štátmi a zainteresovanými stranami; |
| --- | --- |

3.1

víta návrh Komisie zabezpečiť lepšie riadenie štátnej pomoci, podporuje hlavne vydanie usmernení o osvedčených postupoch, po konzultácii s členskými štátmi a zainteresovanými stranami;

| 3.2 | upozorňuje na fakt, že spoločná zodpovednosť s členskými štátmi je jednou z kľúčových bodov reformy štátnej pomoci a preto víta tie prvky Akčného plánu štátnej pomoci, ktoré posilňujú zapojenie členských štátov; |
| --- | --- |

3.2

upozorňuje na fakt, že spoločná zodpovednosť s členskými štátmi je jednou z kľúčových bodov reformy štátnej pomoci a preto víta tie prvky Akčného plánu štátnej pomoci, ktoré posilňujú zapojenie členských štátov;

| 3.3 | verí, že by sa malo vypracovať hodnotenie návrhu vytvoriť v jednotlivých štátoch nezávislé orgány na monitorovanie poskytovania štátnej pomoci v oblasti procedurálneho prínosu a úloh, ktoré tieto orgány budú vykonávať, ďalej žiada, aby sa miestne a regionálne orgány mali možnosť vyjadriť k tomuto hodnoteniu; |
| --- | --- |

3.3

verí, že by sa malo vypracovať hodnotenie návrhu vytvoriť v jednotlivých štátoch nezávislé orgány na monitorovanie poskytovania štátnej pomoci v oblasti procedurálneho prínosu a úloh, ktoré tieto orgány budú vykonávať, ďalej žiada, aby sa miestne a regionálne orgány mali možnosť vyjadriť k tomuto hodnoteniu;

| 3.4 | dožaduje sa vybudovania siete národných orgánov pre štátnu pomoc, aby sa umožnil nepretržitý tok informácií a výmena osvedčených postupov, čo by mohlo posilniť zapojenie členských štátov a prispieť k lepšiemu riadeniu; |
| --- | --- |

3.4

dožaduje sa vybudovania siete národných orgánov pre štátnu pomoc, aby sa umožnil nepretržitý tok informácií a výmena osvedčených postupov, čo by mohlo posilniť zapojenie členských štátov a prispieť k lepšiemu riadeniu;

| 3.5 | podporuje navrhnutý systém určitej flexibility v kombinácii so striktným časovým rozvrhom a odlíšenie jednoduchých prípadov od tých, ktoré si vyžadujú hlbšie preskúmanie; |
| --- | --- |

3.5

podporuje navrhnutý systém určitej flexibility v kombinácii so striktným časovým rozvrhom a odlíšenie jednoduchých prípadov od tých, ktoré si vyžadujú hlbšie preskúmanie;

| 3.6 | vyzýva so zreteľom na ohlásené prepracovanie vykonávacieho nariadenia č. 659/1999, aby boli posilnené práva tretích strán (beneficientov a sťažovateľov) v procese nasledujúcom po začatí postupu; |
| --- | --- |

3.6

vyzýva so zreteľom na ohlásené prepracovanie vykonávacieho nariadenia č. 659/1999, aby boli posilnené práva tretích strán (beneficientov a sťažovateľov) v procese nasledujúcom po začatí postupu;

| 3.7 | požaduje, aby bol konzultovaný pri hodnotení alebo úpravách usmernení pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu, ako je stanovené v orientačnom pláne pre roky 2007/2008, ako aj pri ostatných reformách, ktoré ovplyvňujú miestne a regionálne orgány. |
| --- | --- |

3.7

požaduje, aby bol konzultovaný pri hodnotení alebo úpravách usmernení pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu, ako je stanovené v orientačnom pláne pre roky 2007/2008, ako aj pri ostatných reformách, ktoré ovplyvňujú miestne a regionálne orgány.

V Bruseli 16. novembra 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. EÚ C 43, 18.2.2005, s. 13

1

(2)  Ú. v. EÚ C 164, 5.7.2005, s. 53

2

(3)  Prípad C-280/00 z 24.7.2003

3

(4)  Ú. v. ES C 45, 17.2.1996, s. 5-16

4

---

| 16.5.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 115/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 115/10

---

Stanovisko z vlastnej iniciatívy Výboru regiónov na tému: „Konkurencieschopnosť a decentralizácia“

(2006/C 115/03)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na rozhodnutie svojho grémia z 21. januára 2005 poveriť v súlade s článkom 265 ods. 5 Zmluvy o založení ES komisiu pre hospodársku a sociálnu politiku vypracovaním stanoviska na túto tému,

so zreteľom na správu odbornej skupiny na vysokej úrovni pod vedením Wima Koka „čeliť výzve: Lisabonská stratégia pre rast a zamestnanosť“ (november 2004),

so zreteľom na oznámenie Komisie jarnému summitu Rady Európskej únie „Spoločne pracujeme na hospodárskom raste a zamestnanosti – Nový začiatok Lisabonskej stratégie“ (KOM(2005) 24, konečné znenie),

so zreteľom na oznámenie Komisie „Lepšia právna úprava pre rast a zamestnanosť v Európskej únii“ (KOM(2005) 97, konečné znenie),

so zreteľom na svoje stanovisko na tému „Revízia Lisabonskej stratégie v polovici obdobia“ (CdR 152/2004 fin) (1),

so zreteľom na svoje uznesenie k obnove dynamiky Lisabonskej stratégie, prijaté 24. februára 2005 (CdR 518/2004 fin) (2),

so zreteľom na vyhlásenie z Vroclavu, prijaté počas európskeho summitu miest a regiónov v poľskom Vroclave 19. – 20. mája 2005 (CdR 158/2005),

so zreteľom na svoj návrh stanoviska na tému „Integrované usmernenia pre hospodársky rast a zamestnanosť (2005 – 2008) obsahujúce Odporúčanie Komisie o všeobecných usmerneniach pre hospodárske politiky členských štátov a Spoločenstva (na základe článku 99 Zmluvy o ES) a Návrh rozhodnutia Rady o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (na základe článku 128 Zmluvy o ES)“ (CdR 147/2005 fin),

so zreteľom na oznámenie Komisie KOM(2000) 196, konečné znenie, na tému „Miestne aktivity zamerané na zamestnanosť – Miestny rozmer Európskej stratégie zamestnanosti“,

so zreteľom na oznámenie Komisie KOM(2001) 629, konečné znenie, na tému „Posilňovanie miestneho rozmeru v rámci Európskej stratégie zamestnanosti“,

so zreteľom na svoje stanovisko k oznámeniu Komisie na tému „Miestne aktivity zamerané na zamestnanosť – Miestny rozmer Európskej stratégie zamestnanosti“ (CdR 187/2000 fin),

so zreteľom na návrh stanoviska CdR 23/2005 rev. 2 prijaté 23. septembra 2005 komisiou pre hospodársku a sociálnu politiku (spravodajca: pán Andres Gustâv, primátor mesta Solna (SE/EĽS)),

keďže:

| (1) | Miestne a regionálne orgány musia mať k dispozícii potrebné administratívne a finančné zdroje a kompetencie, aby mohli plniť svoju prirodzenú úlohu, ktorou je podpora a správa konkurencieschopnosti, inovácie a súdržnosti pre regionálny a miestny rozvoj. |
| --- | --- |

(1)

Miestne a regionálne orgány musia mať k dispozícii potrebné administratívne a finančné zdroje a kompetencie, aby mohli plniť svoju prirodzenú úlohu, ktorou je podpora a správa konkurencieschopnosti, inovácie a súdržnosti pre regionálny a miestny rozvoj.

| (2) | Decentralizácia prispôsobená danostiam jednotlivých členských štátov posilňuje regionálnu a miestnu samosprávu a demokraciu a predstavuje teda jeden z prostriedkov reagovania na pretrvávajúce obavy obyvateľstva vyplývajúce z globalizácie a celosvetových hospodárskych a sociálnych zmien. |
| --- | --- |

(2)

Decentralizácia prispôsobená danostiam jednotlivých členských štátov posilňuje regionálnu a miestnu samosprávu a demokraciu a predstavuje teda jeden z prostriedkov reagovania na pretrvávajúce obavy obyvateľstva vyplývajúce z globalizácie a celosvetových hospodárskych a sociálnych zmien.

| (3) | Trojstranné dohody medzi európskou, národnou a regionálnou úrovňou, príp. so zohľadnením otázky miest, sú vhodným nástrojom pre lepšie zapojenie a rozdelenie úloh medzi všetkých aktérov zapojených do procesu uplatňovania európskej regionálnej politiky. |
| --- | --- |

(3)

Trojstranné dohody medzi európskou, národnou a regionálnou úrovňou, príp. so zohľadnením otázky miest, sú vhodným nástrojom pre lepšie zapojenie a rozdelenie úloh medzi všetkých aktérov zapojených do procesu uplatňovania európskej regionálnej politiky.

| (4) | Požiadavky globalizovaného hospodárstva, ktoré sú zohľadnené v „Partnerstve pre rast a zamestnanosť“, ktoré bolo uzatvorené na summite Európskej rady 23. marca 2005 v Bruseli, zameranom na obnovenie dynamiky Lisabonskej stratégie, môžu byť úspešnejšie plnené, pokiaľ v prístupe zdola nahor budú regionálne a miestne samosprávy zapojené do vypracovania a uplatňovania národných akčných plánov vypracovaných na tento účel, keďže zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri vytváraní prostredia podporujúceho rast, |
| --- | --- |

(4)

Požiadavky globalizovaného hospodárstva, ktoré sú zohľadnené v „Partnerstve pre rast a zamestnanosť“, ktoré bolo uzatvorené na summite Európskej rady 23. marca 2005 v Bruseli, zameranom na obnovenie dynamiky Lisabonskej stratégie, môžu byť úspešnejšie plnené, pokiaľ v prístupe zdola nahor budú regionálne a miestne samosprávy zapojené do vypracovania a uplatňovania národných akčných plánov vypracovaných na tento účel, keďže zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri vytváraní prostredia podporujúceho rast,

prijal na svojom 62. plenárnom zasadnutí 16. – 17. novembra 2005 (schôdza zo 16. novembra) nasledujúce stanovisko:

1.   Názory Výboru regiónov

1.1   Posilňovanie konkurencieschopnosti v regiónoch, mestách a obciach

VÝBOR REGIÓNOV:

| 1.1.1 | Konštatuje, že Radou a Európskym parlamentom dohodnutým cieľom Lisabonskej stratégie bolo zvýšenie konkurencieschopnosti a rastu EÚ, vytvorenie väčšieho počtu a kvalitnejších pracovných miest a zabezpečenie trvalo udržateľného ekologického a sociálneho rozvoja. Do roku 2010 mala byť Európska únia svetovým lídrom. Päť rokov po zasadnutí v Lisabone konštatuje Európska komisia, že sa podarilo dosiahnuť len veľmi málo. Je preto potrebné dodať Lisabonskej stratégii nové impulzy, pričom členské štáty by mali byť vo veľkej miere zodpovedné za jej uplatňovanie. |
| --- | --- |

1.1.1

Konštatuje, že Radou a Európskym parlamentom dohodnutým cieľom Lisabonskej stratégie bolo zvýšenie konkurencieschopnosti a rastu EÚ, vytvorenie väčšieho počtu a kvalitnejších pracovných miest a zabezpečenie trvalo udržateľného ekologického a sociálneho rozvoja. Do roku 2010 mala byť Európska únia svetovým lídrom. Päť rokov po zasadnutí v Lisabone konštatuje Európska komisia, že sa podarilo dosiahnuť len veľmi málo. Je preto potrebné dodať Lisabonskej stratégii nové impulzy, pričom členské štáty by mali byť vo veľkej miere zodpovedné za jej uplatňovanie.

| 1.1.2 | Začleňuje svoje stanovisko na tému „Konkurencieschopnosť a decentralizácia“ do tohto rámca. V tomto stanovisku chce poukázať na dôležitosť decentralizácie pre rast a vyhľadať kľúčové faktory pôsobiace na zvýšenie konkurencieschopnosti a rastu na regionálnej a miestnej úrovni. Zvyšovanie konkurencieschopnosti však nesmie byť na úkor trvalo udržateľného rozvoja. Zodpovednosť za trvalo udržateľný rozvoj nesú všetky štáty, občania a obce, mestá a regióny. Skutočnosť, že sa toto stanovisko prednostne zaoberá predpokladmi zvýšenia konkurencieschopnosti však v žiadnom prípade neznamená, že snahy o trvalo udržateľný rozvoj nie sú až tak dôležité. |
| --- | --- |

1.1.2

Začleňuje svoje stanovisko na tému „Konkurencieschopnosť a decentralizácia“ do tohto rámca. V tomto stanovisku chce poukázať na dôležitosť decentralizácie pre rast a vyhľadať kľúčové faktory pôsobiace na zvýšenie konkurencieschopnosti a rastu na regionálnej a miestnej úrovni. Zvyšovanie konkurencieschopnosti však nesmie byť na úkor trvalo udržateľného rozvoja. Zodpovednosť za trvalo udržateľný rozvoj nesú všetky štáty, občania a obce, mestá a regióny. Skutočnosť, že sa toto stanovisko prednostne zaoberá predpokladmi zvýšenia konkurencieschopnosti však v žiadnom prípade neznamená, že snahy o trvalo udržateľný rozvoj nie sú až tak dôležité.

| 1.1.3 | Poukazuje na skutočnosť, že pri kľúčových faktoroch pre rast konkurencieschopnosti, spomínaných v stanovisku, ide o faktory, ktoré môžu samotné obce, mestá, a regióny ovplyvňovať. Do diskusií o konkurencieschopnosti má byť doplnená mikroperspektíva, je potrebné ukázať, aký konkrétny príspevok môže byť v tejto oblasti dosiahnutý na miestnej a regionálnej úrovni. Preto budú v tomto stanovisku uvedené aj návrhy konkrétnych opatrení, ktoré by mohli byť zrealizované na zvýšenie konkurencieschopnosti na miestnej a regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

1.1.3

Poukazuje na skutočnosť, že pri kľúčových faktoroch pre rast konkurencieschopnosti, spomínaných v stanovisku, ide o faktory, ktoré môžu samotné obce, mestá, a regióny ovplyvňovať. Do diskusií o konkurencieschopnosti má byť doplnená mikroperspektíva, je potrebné ukázať, aký konkrétny príspevok môže byť v tejto oblasti dosiahnutý na miestnej a regionálnej úrovni. Preto budú v tomto stanovisku uvedené aj návrhy konkrétnych opatrení, ktoré by mohli byť zrealizované na zvýšenie konkurencieschopnosti na miestnej a regionálnej úrovni.

1.2   Európa potrebuje viac podnikateľov a rozširujúcich sa malých podnikov

| 1.2.1 | Konštatuje, že Európa zaznamenala počas desaťročí po druhej svetovej vojne pozoruhodný vývoj. Produkcia na osobu v západnej Európe stúpla zo 40 % úrovne USA na konci druhej svetovej vojny na 70 % v roku 1970. Tento pomer sa odvtedy nezmenil. Rast a budovanie sociálnych systémov išlo ruka v ruke a problémy financovania sociálnych systémov, ktoré sa vyskytujú v posledných rokoch, spadajú do obdobia slabého hospodárskeho rastu. |
| --- | --- |

1.2.1

Konštatuje, že Európa zaznamenala počas desaťročí po druhej svetovej vojne pozoruhodný vývoj. Produkcia na osobu v západnej Európe stúpla zo 40 % úrovne USA na konci druhej svetovej vojny na 70 % v roku 1970. Tento pomer sa odvtedy nezmenil. Rast a budovanie sociálnych systémov išlo ruka v ruke a problémy financovania sociálnych systémov, ktoré sa vyskytujú v posledných rokoch, spadajú do obdobia slabého hospodárskeho rastu.

| 1.2.2 | Zdôrazňuje, že z vývoja počas povojnového obdobia vzišli mnohé veľké podniky, ktoré vedú na svetovom trhu s dobrými vyhliadkami do budúcnosti, avšak zabezpečenie konkurencieschopnosti Európy sa nemôže opierať len o ne. Pre Európu je potrebné nie len to, aby si tieto v súčasnosti konkurencieschopné podniky udržali svoje miesto, ale predovšetkým to, aby boli zakladané nové podniky, schopné rastu, ktoré by nahradili pracovné miesta, ktoré zanikli v podnikoch, vytlačených z trhu, relokovaných do zahraničia alebo znižujúcich produkciu. |
| --- | --- |

1.2.2

Zdôrazňuje, že z vývoja počas povojnového obdobia vzišli mnohé veľké podniky, ktoré vedú na svetovom trhu s dobrými vyhliadkami do budúcnosti, avšak zabezpečenie konkurencieschopnosti Európy sa nemôže opierať len o ne. Pre Európu je potrebné nie len to, aby si tieto v súčasnosti konkurencieschopné podniky udržali svoje miesto, ale predovšetkým to, aby boli zakladané nové podniky, schopné rastu, ktoré by nahradili pracovné miesta, ktoré zanikli v podnikoch, vytlačených z trhu, relokovaných do zahraničia alebo znižujúcich produkciu.

| 1.2.3 | Poukazuje na skutočnosť, že väčšina podnikov je zakladaná v malom, na miestnej úrovni. Predpokladaný počet založených firiem a rozširovanie malých podnikov závisia vo veľkej miere od toho, aké je miestne podnikateľské prostredie, ako sa stavia k podnikateľom, od dostupnosti pracovných síl, vedomostí a možností financovania. |
| --- | --- |

1.2.3

Poukazuje na skutočnosť, že väčšina podnikov je zakladaná v malom, na miestnej úrovni. Predpokladaný počet založených firiem a rozširovanie malých podnikov závisia vo veľkej miere od toho, aké je miestne podnikateľské prostredie, ako sa stavia k podnikateľom, od dostupnosti pracovných síl, vedomostí a možností financovania.

1.3   Konkurencieschopnosť vzniká zdola nahor, v procese „bottom-up“

| 1.3.1 | Je toho názoru, že miestne a regionálne orgány ako verejní aktéri a demokratické inštitúcie majú rozsiahly vplyv na živnú pôdu, z ktorej rastú podniky a na klímu, v ktorej sa im darí. Oni sú centrálnym bodom demokracie pre podniky a občanov, diskusie, ktoré sa tu vedú a spolupráca s cieľom vytvárania najbližšieho okolia sú rozhodujúce pre rozvoj v celej Európe. Upozornenie na význam obcí a regiónov pre rast v Európe nemá v ničom zmenšovať podstatnú a rozhodujúcu zodpovednosť členských štátov v tejto oblasti, je však potrebné rozšíriť debatu o konkurencieschopnosti a stratégiách obnovy rastu o perspektívu, ktorá by bola čo najbližšia občanom EÚ, a ktorá by vychádzala od zamestnancov, podnikateľov a tých, ktorí hľadajú prácu. Zvyšovanie konkurencieschopnosti musí byť preto založené na princípe subsidiarity a decentralizácii. Rozhodnutia by mali byť robené po zohľadnení miestnej dynamiky rozvoja a priamo na mieste a čo najbližšie v centre diania. |
| --- | --- |

1.3.1

Je toho názoru, že miestne a regionálne orgány ako verejní aktéri a demokratické inštitúcie majú rozsiahly vplyv na živnú pôdu, z ktorej rastú podniky a na klímu, v ktorej sa im darí. Oni sú centrálnym bodom demokracie pre podniky a občanov, diskusie, ktoré sa tu vedú a spolupráca s cieľom vytvárania najbližšieho okolia sú rozhodujúce pre rozvoj v celej Európe. Upozornenie na význam obcí a regiónov pre rast v Európe nemá v ničom zmenšovať podstatnú a rozhodujúcu zodpovednosť členských štátov v tejto oblasti, je však potrebné rozšíriť debatu o konkurencieschopnosti a stratégiách obnovy rastu o perspektívu, ktorá by bola čo najbližšia občanom EÚ, a ktorá by vychádzala od zamestnancov, podnikateľov a tých, ktorí hľadajú prácu. Zvyšovanie konkurencieschopnosti musí byť preto založené na princípe subsidiarity a decentralizácii. Rozhodnutia by mali byť robené po zohľadnení miestnej dynamiky rozvoja a priamo na mieste a čo najbližšie v centre diania.

| 1.3.2 | Pripomína, že úloha miestnej a regionálnej správy pri dosahovaní cieľov konkurencieschopnosti sa medzi členskými štátmi líši. V členských štátoch, v ktorých je decentralizácia na pokročilom stupni a miestna správa má pomerne nezávislé finančné postavenie (hlavná časť miestnych výdavkov je hradená priamo z daní súkromných osôb aj podnikov, ako aj príjmov z poplatkov), existuje zrejme pre miestnu úroveň silná motivácia na zlepšenie zamestnanosti, kvality zamestnania, podnikateľstva a priaznivej obchodnej klímy, školiacich a inovačných služieb a kvality životného prostredia. Toto má účinok na posilnenie angažovania miestnej a regionálnej úrovne pri zavádzaní cieľov konkurencieschopnosti. K väčšiemu „vlastníctvu“ tak, ako to požaduje Rada, dôjde iba prostredníctvom skutočných príležitostí na participáciu a vyvíjanie vplyvu. Fakt, že miestna správa je blízka ľuďom, vedie k väčšej transparentnosti a efektívnosti pri uskutočňovaní cieľov konkurencieschopnosti. |
| --- | --- |

1.3.2

Pripomína, že úloha miestnej a regionálnej správy pri dosahovaní cieľov konkurencieschopnosti sa medzi členskými štátmi líši. V členských štátoch, v ktorých je decentralizácia na pokročilom stupni a miestna správa má pomerne nezávislé finančné postavenie (hlavná časť miestnych výdavkov je hradená priamo z daní súkromných osôb aj podnikov, ako aj príjmov z poplatkov), existuje zrejme pre miestnu úroveň silná motivácia na zlepšenie zamestnanosti, kvality zamestnania, podnikateľstva a priaznivej obchodnej klímy, školiacich a inovačných služieb a kvality životného prostredia. Toto má účinok na posilnenie angažovania miestnej a regionálnej úrovne pri zavádzaní cieľov konkurencieschopnosti. K väčšiemu „vlastníctvu“ tak, ako to požaduje Rada, dôjde iba prostredníctvom skutočných príležitostí na participáciu a vyvíjanie vplyvu. Fakt, že miestna správa je blízka ľuďom, vedie k väčšej transparentnosti a efektívnosti pri uskutočňovaní cieľov konkurencieschopnosti.

| 1.3.3 | Upozorňuje na skutočnosť, že v Európe vládnuca regionálna rôznorodosť by mala byť viac braná do úvahy. Rozdielne danosti jednotlivých regiónov by mali byť využité ako východiskový bod. Napríklad veľkomestá, regióny rastu, horské oblasti, vidiecke oblasti, regióny v úpadku alebo miesta postihnuté zmenami vykazujú úplne odlišné predpoklady. Neexistuje jednotný európsky model, ktorý by pasoval na všetky oblasti. Regióny rastu majú napríklad veľký význam pre rozvoj v celej EÚ, je potrebné uznať ich potenciál. V otázke rastu bude vždy v Európe viesť niekoľko regiónov, ale
  v každom prípade,
  keď budú porovnateľné rozdiely jednotlivých regiónov využívané, môžu vedúce regióny poslúžiť ako motor, a ostatné regióny sa potom môžu rozvíjať z vlastných síl a
  rozvíjať ostatné regióny podľa svojich vlastných špecifík
  . Európa si nemôže dovoliť ponechať akékoľvek prekážky rozvoja, a to ani pre slabé, ani pre silné regióny. Konkurencieschopnosť a podnikateľské aktivity môžu byť posilňované len vtedy, pokiaľ budú predpoklady a možnosti európskych regiónov, miest a obcí využívané ako východiskový bod. |
| --- | --- |

1.3.3

Upozorňuje na skutočnosť, že v Európe vládnuca regionálna rôznorodosť by mala byť viac braná do úvahy. Rozdielne danosti jednotlivých regiónov by mali byť využité ako východiskový bod. Napríklad veľkomestá, regióny rastu, horské oblasti, vidiecke oblasti, regióny v úpadku alebo miesta postihnuté zmenami vykazujú úplne odlišné predpoklady. Neexistuje jednotný európsky model, ktorý by pasoval na všetky oblasti. Regióny rastu majú napríklad veľký význam pre rozvoj v celej EÚ, je potrebné uznať ich potenciál. V otázke rastu bude vždy v Európe viesť niekoľko regiónov, ale
  v každom prípade,
  keď budú porovnateľné rozdiely jednotlivých regiónov využívané, môžu vedúce regióny poslúžiť ako motor, a ostatné regióny sa potom môžu rozvíjať z vlastných síl a
  rozvíjať ostatné regióny podľa svojich vlastných špecifík
  . Európa si nemôže dovoliť ponechať akékoľvek prekážky rozvoja, a to ani pre slabé, ani pre silné regióny. Konkurencieschopnosť a podnikateľské aktivity môžu byť posilňované len vtedy, pokiaľ budú predpoklady a možnosti európskych regiónov, miest a obcí využívané ako východiskový bod.

| 1.3.4 | Podčiarkuje skutočnosť, že sa európske regióny a obce síce navzájom líšia, ale všetky disponujú vlastným potenciálom a majú záujem o zvyšovanie konkurencieschopnosti a nesú za to aj zodpovednosť. |
| --- | --- |

1.3.4

Podčiarkuje skutočnosť, že sa európske regióny a obce síce navzájom líšia, ale všetky disponujú vlastným potenciálom a majú záujem o zvyšovanie konkurencieschopnosti a nesú za to aj zodpovednosť.

1.4   Faktory zvyšovania konkurencieschopnosti

| 1.4.1 | Zdôrazňuje, že dynamické hospodárstvo tvorí jadro konkurencieschopnej Európskej únie. Faktory, ktoré prispievajú k vytvoreniu prostredia, ktoré podporuje zakladanie a rozširovanie podnikov boli nájdené v rôznych oblastiach. V správe Wima Koka sa uvádzajú opatrenia na zmenšenie byrokracie, zlepšenie kvality právnych predpisov, zjednodušenie zakladania podnikov a vytvorenie prostredia podporujúceho podnikanie. V pracovnom dokumente Komisie „Benchmarking podnikovej politiky“ (SEK(2004) 1427) sú spomenuté aj faktory ako napríklad prístup k možnostiam financovania a význam inovácií a šírenia poznatkov. V oznámení Komisie „Lepšia tvorba právnych predpisov pre rast a pracovné miesta v Európskej únii“ (KOM(2005) 97) sa okrem iného poukazuje aj na veľký význam právnych predpisov pre oblasť podnikania, preto je odporúčané, aby bolo menej, ale lepšie prispôsobených právnych predpisov. |
| --- | --- |

1.4.1

Zdôrazňuje, že dynamické hospodárstvo tvorí jadro konkurencieschopnej Európskej únie. Faktory, ktoré prispievajú k vytvoreniu prostredia, ktoré podporuje zakladanie a rozširovanie podnikov boli nájdené v rôznych oblastiach. V správe Wima Koka sa uvádzajú opatrenia na zmenšenie byrokracie, zlepšenie kvality právnych predpisov, zjednodušenie zakladania podnikov a vytvorenie prostredia podporujúceho podnikanie. V pracovnom dokumente Komisie „Benchmarking podnikovej politiky“ (SEK(2004) 1427) sú spomenuté aj faktory ako napríklad prístup k možnostiam financovania a význam inovácií a šírenia poznatkov. V oznámení Komisie „Lepšia tvorba právnych predpisov pre rast a pracovné miesta v Európskej únii“ (KOM(2005) 97) sa okrem iného poukazuje aj na veľký význam právnych predpisov pre oblasť podnikania, preto je odporúčané, aby bolo menej, ale lepšie prispôsobených právnych predpisov.

| 1.4.2 | Je toho názoru, že regióny, mestá a obce by častokrát mohli prispieť k posilneniu faktorov, ktoré majú pozitívny vplyv na konkurencieschopnosť. Výbor poukazuje najmä na tieto faktory, na ktoré majú miestne a regionálne orgány najväčší priamy vplyv:






  a) | Schopnosť spoločnosti, prispôsobiť sa štrukturálnym zmenám. Schopnosť prispôsobiť sa ako postupným, tak aj náhlym štrukturálnym zmenám, ako napríklad zatváraniu podnikov vo veľkom rozsahu, je rôzne silne vyvinutá. Silné, dobre fungujúce miestne a regionálne vedenie a spoločnosť, ktorá je ochotná sa neustále učiť má najlepšie predpoklady na úspešné zvládnutie štrukturálnych zmien. |
| --- | --- | --- |

1.4.2

Je toho názoru, že regióny, mestá a obce by častokrát mohli prispieť k posilneniu faktorov, ktoré majú pozitívny vplyv na konkurencieschopnosť. Výbor poukazuje najmä na tieto faktory, na ktoré majú miestne a regionálne orgány najväčší priamy vplyv:

a)

Schopnosť spoločnosti, prispôsobiť sa štrukturálnym zmenám. Schopnosť prispôsobiť sa ako postupným, tak aj náhlym štrukturálnym zmenám, ako napríklad zatváraniu podnikov vo veľkom rozsahu, je rôzne silne vyvinutá. Silné, dobre fungujúce miestne a regionálne vedenie a spoločnosť, ktorá je ochotná sa neustále učiť má najlepšie predpoklady na úspešné zvládnutie štrukturálnych zmien.

| b) | Postoj k podnikateľským aktivitám a podnikateľskému sektoru. Niektoré regióny sa vyznačujú silne vyvinutou podnikateľskou kultúrou, ktorá zaručuje ich konkurencieschopnosť. Vytvorenie takejto kultúry si síce vyžaduje čas, ale je možné ju vybudovať a udržiavať. |
| --- | --- |

b)

Postoj k podnikateľským aktivitám a podnikateľskému sektoru. Niektoré regióny sa vyznačujú silne vyvinutou podnikateľskou kultúrou, ktorá zaručuje ich konkurencieschopnosť. Vytvorenie takejto kultúry si síce vyžaduje čas, ale je možné ju vybudovať a udržiavať.

| c) | Účelnosť zákonov a predpisov a ich uplatňovanie. Regulačné prostredie podnikov musí byť vhodne prispôsobené daným podmienkam a najmä účelné. Pri uplatňovaní predpisov by mali byť hlavnými kritériami objektivita a pochopenie problému. Tu je žiadúca schopnosť verejných orgánov prispieť ku zvýšeniu konkurencieschopnosti. |
| --- | --- |

c)

Účelnosť zákonov a predpisov a ich uplatňovanie. Regulačné prostredie podnikov musí byť vhodne prispôsobené daným podmienkam a najmä účelné. Pri uplatňovaní predpisov by mali byť hlavnými kritériami objektivita a pochopenie problému. Tu je žiadúca schopnosť verejných orgánov prispieť ku zvýšeniu konkurencieschopnosti.

| d) | Prístup k inovácii a výsledkom výskumov. Výsledky výskumov je potrebné integrovať do produktov zodpovedajúcich trhu a inovácie musia byť rýchlejšie vyvinuté do formy produktov. Predpokladom pre takéto fungovanie je ale neustále sa vzdelávajúca spoločnosť a miestna a regionálna kultúra, ktorá podporuje podnikateľské aktivity. |
| --- | --- |

d)

Prístup k inovácii a výsledkom výskumov. Výsledky výskumov je potrebné integrovať do produktov zodpovedajúcich trhu a inovácie musia byť rýchlejšie vyvinuté do formy produktov. Predpokladom pre takéto fungovanie je ale neustále sa vzdelávajúca spoločnosť a miestna a regionálna kultúra, ktorá podporuje podnikateľské aktivity.

| e) | Dostupnosť vedomostí a ľudských zdrojov. Spoločnosť, ktorá sa učí musí uľahčovať prístup k vedomostiam. Podnikatelia a ľudia, ktorí hľadajú prácu by si prostredníctvom lepšej dostupnosti pracovných miest a pružnejšieho usporiadania pracovného trhu mali ľahšie nájsť k sebe cestu. |
| --- | --- |

e)

Dostupnosť vedomostí a ľudských zdrojov. Spoločnosť, ktorá sa učí musí uľahčovať prístup k vedomostiam. Podnikatelia a ľudia, ktorí hľadajú prácu by si prostredníctvom lepšej dostupnosti pracovných miest a pružnejšieho usporiadania pracovného trhu mali ľahšie nájsť k sebe cestu.

| f) | Úloha miestnych a regionálnych trhov. Konkurencieschopnosť nemá byť rozlišovaná podľa rozsahu celosvetovej, európskej, národnej, regionálnej alebo miestnej hospodárskej súťaže. Štátna správa, ktorá sa usiluje o zvýšenie konkurencieschopnosti musí umožniť vysoký podiel hospodárskej súťaže na miestnych a regionálnych trhoch. Úlohou miestnych a regionálnych orgánov je podporovať efektívne regionálne a miestne trhy. |
| --- | --- |

f)

Úloha miestnych a regionálnych trhov. Konkurencieschopnosť nemá byť rozlišovaná podľa rozsahu celosvetovej, európskej, národnej, regionálnej alebo miestnej hospodárskej súťaže. Štátna správa, ktorá sa usiluje o zvýšenie konkurencieschopnosti musí umožniť vysoký podiel hospodárskej súťaže na miestnych a regionálnych trhoch. Úlohou miestnych a regionálnych orgánov je podporovať efektívne regionálne a miestne trhy.

| g) | Prístup k možnostiam financovania. Len veľmi málo finančných inštitúcií sa zameriava na menšie podniky, čo malým podnikom sťažuje prístup k možnostiam financovania a rizikovému kapitálu. Na posilnenie podnikateľskej kultúry sú potrební regionálni sprostredkovatelia a ponuky služieb, ktoré by mali uľahčiť podnikom prístup k možnostiam financovania. |
| --- | --- |

g)

Prístup k možnostiam financovania. Len veľmi málo finančných inštitúcií sa zameriava na menšie podniky, čo malým podnikom sťažuje prístup k možnostiam financovania a rizikovému kapitálu. Na posilnenie podnikateľskej kultúry sú potrební regionálni sprostredkovatelia a ponuky služieb, ktoré by mali uľahčiť podnikom prístup k možnostiam financovania.

| h) | Dosah komunálnych a regionálnych daní na podnikateľov. Štátna správa potrebuje príjmy z daní, aby mohla plniť svoje povinnosti. Daňová sadzba má však zároveň priamy dosah na náklady, resp. na prácu. Vedenie a správa stoja pred problémom stanovenia daňovej sadzby na úrovni, ktorá bude čo možno najmenej zaťažovať hospodárstvo, ale zároveň však zabezpečí potrebné príjmy. |
| --- | --- |

h)

Dosah komunálnych a regionálnych daní na podnikateľov. Štátna správa potrebuje príjmy z daní, aby mohla plniť svoje povinnosti. Daňová sadzba má však zároveň priamy dosah na náklady, resp. na prácu. Vedenie a správa stoja pred problémom stanovenia daňovej sadzby na úrovni, ktorá bude čo možno najmenej zaťažovať hospodárstvo, ale zároveň však zabezpečí potrebné príjmy.

| 1.4.3 | Upozorňuje na skutočnosť, že miestne a regionálne samosprávy tvoria podstatnú časť hospodárstva Európskej únie. Spôsob, akým sú plnené verejné úlohy financované z daní a odvodov ovplyvňuje aj európsku konkurencieschopnosť. Nasledujúce faktory majú zvlášť výrazný vplyv na konkurencieschopnosť verejnej správy:






  a) | Efektivita verejnej správy. Zvýšená produktivita verejného sektoru pozitívne ovplyvňuje aj konkurencieschopnosť. Efektívnym využitím zdrojov je možné zabezpečiť služby vysokej kvality. Snahy o zvýšenie efektívnosti si vyžadujú konkurencieschopnú správu, ktorá ponúka kvalitné služby za nízke ceny. |
| --- | --- | --- |

1.4.3

Upozorňuje na skutočnosť, že miestne a regionálne samosprávy tvoria podstatnú časť hospodárstva Európskej únie. Spôsob, akým sú plnené verejné úlohy financované z daní a odvodov ovplyvňuje aj európsku konkurencieschopnosť. Nasledujúce faktory majú zvlášť výrazný vplyv na konkurencieschopnosť verejnej správy:

a)

Efektivita verejnej správy. Zvýšená produktivita verejného sektoru pozitívne ovplyvňuje aj konkurencieschopnosť. Efektívnym využitím zdrojov je možné zabezpečiť služby vysokej kvality. Snahy o zvýšenie efektívnosti si vyžadujú konkurencieschopnú správu, ktorá ponúka kvalitné služby za nízke ceny.

| b) | Kreativita v poskytovaní služieb. V súlade s princípom subsidiarity sú miestne a regionálne orgány oprávnené rozhodnúť o spôsobe, ktorým budú poskytovať verejné služby. Je množstvo alternatívnych spôsobov, ako zabezpečiť dodávku vysoko kvalitných služieb a znakom konkurencieschopnej administratívy je ochota neustále hodnotiť a skúmať kreatívne spôsoby dodávky služieb s cieľom zvýšiť efektívnosť. |
| --- | --- |

b)

Kreativita v poskytovaní služieb. V súlade s princípom subsidiarity sú miestne a regionálne orgány oprávnené rozhodnúť o spôsobe, ktorým budú poskytovať verejné služby. Je množstvo alternatívnych spôsobov, ako zabezpečiť dodávku vysoko kvalitných služieb a znakom konkurencieschopnej administratívy je ochota neustále hodnotiť a skúmať kreatívne spôsoby dodávky služieb s cieľom zvýšiť efektívnosť.

| 1.4.4 | Zastáva názor, že pokiaľ chcú miestne a regionálne samosprávy ovplyvňovať faktory, ktoré zvyšujú konkurencieschopnosť, musia splniť nasledujúce podmienky: vybudovanie vedúcich štruktúr, vytvorenie podnikateľskej kultúry, vytvorenie konkurencieschopnej správy, vytvorenie spoločnosti, ktorá sa učí a zabezpečiť ľahšiu dostupnosť práce a služieb. |
| --- | --- |

1.4.4

Zastáva názor, že pokiaľ chcú miestne a regionálne samosprávy ovplyvňovať faktory, ktoré zvyšujú konkurencieschopnosť, musia splniť nasledujúce podmienky: vybudovanie vedúcich štruktúr, vytvorenie podnikateľskej kultúry, vytvorenie konkurencieschopnej správy, vytvorenie spoločnosti, ktorá sa učí a zabezpečiť ľahšiu dostupnosť práce a služieb.

| 1.4.5 | Konštatuje, že stupeň ovplyvňovania faktorov, ktoré zvyšujú konkurencieschopnosť obce, regiónu alebo veľkomesta závisí okrem iného od formálnej kompetencie, rozsahu právnych predpisov jednotlivých členských štátov, hospodárskej štruktúry a mnohých iných predpokladov, ktoré určujú možnosti komunálnej a regionálnej politiky. Napriek veľmi rôznym predpokladom je potrebné zdôrazniť, že všetky miestne aregionálne samosprávy v Európe môžu prijať opatrenia na zvýšenie konkurencieschopnosti. Aj pokiaľ je zodpovedné iné miesto, vždy existuje možnosť snažiť sa o úzku spoluprácu s príslušným miestom. Výbor regiónov predstaví 26 príkladov konkrétnych opatrení na zvýšenie konkurencieschopnosti. |
| --- | --- |

1.4.5

Konštatuje, že stupeň ovplyvňovania faktorov, ktoré zvyšujú konkurencieschopnosť obce, regiónu alebo veľkomesta závisí okrem iného od formálnej kompetencie, rozsahu právnych predpisov jednotlivých členských štátov, hospodárskej štruktúry a mnohých iných predpokladov, ktoré určujú možnosti komunálnej a regionálnej politiky. Napriek veľmi rôznym predpokladom je potrebné zdôrazniť, že všetky miestne aregionálne samosprávy v Európe môžu prijať opatrenia na zvýšenie konkurencieschopnosti. Aj pokiaľ je zodpovedné iné miesto, vždy existuje možnosť snažiť sa o úzku spoluprácu s príslušným miestom. Výbor regiónov predstaví 26 príkladov konkrétnych opatrení na zvýšenie konkurencieschopnosti.

1.5   Konkrétne opatrenia na zvyšovanie konkurencieschopnosti

Konkurencieschopné vedenie

| 1.5.1 | Vytvorenie vedenia, ktoré dokáže úspešne zvládnuť štrukturálne zmeny. Skúsenosti ukazujú, že otvorený dialóg a rozsiahla spolupráca so všetkými zainteresovanými aktérmi sú nevyhnutné. Pojem „vedenie“ sa pri tom nevzťahuje len na politických predstaviteľov, ale na celý vedúci aparát obce alebo regiónu. Ide o vytvorenie postupnej a dlhodobej spolupráce a pochopenia medzi rozdielnymi aktérmi spoločnosti a poukázanie na úlohy a kompetencie, ktoré im prináležia. Vedenie samozrejme zahŕňa aj občiansku spoločnosť a hospodárstvo. Práve spolupráca je základom strategického rozvoja, čo prispieva k vytvoreniu zásobárne vedomostí, sociálnej siete a dôvery – hlavných znakov úspešných regiónov. Miestne a regionálne vedenie musí mať neustály aktuálny prehľad o celkovom prostredí, aby bolo pripravené na možné štrukturálne zmeny. |
| --- | --- |

1.5.1

Vytvorenie vedenia, ktoré dokáže úspešne zvládnuť štrukturálne zmeny. Skúsenosti ukazujú, že otvorený dialóg a rozsiahla spolupráca so všetkými zainteresovanými aktérmi sú nevyhnutné. Pojem „vedenie“ sa pri tom nevzťahuje len na politických predstaviteľov, ale na celý vedúci aparát obce alebo regiónu. Ide o vytvorenie postupnej a dlhodobej spolupráce a pochopenia medzi rozdielnymi aktérmi spoločnosti a poukázanie na úlohy a kompetencie, ktoré im prináležia. Vedenie samozrejme zahŕňa aj občiansku spoločnosť a hospodárstvo. Práve spolupráca je základom strategického rozvoja, čo prispieva k vytvoreniu zásobárne vedomostí, sociálnej siete a dôvery – hlavných znakov úspešných regiónov. Miestne a regionálne vedenie musí mať neustály aktuálny prehľad o celkovom prostredí, aby bolo pripravené na možné štrukturálne zmeny.

| 1.5.2 | Otázky rozvoja musia byť prvými na programe dňa. Je normálne, že sa debaty na komunálnej a regionálnej úrovni zaoberajú najmä otázkou verejne financovaných služieb, ktoré majú byť vykonané. Celkový hospodársky vývoj však nesmie byť pritom zatlačený do úzadia. Politické vedenie je zodpovedné za to, že otázky rozvoja budú vždy v popredí, najmä v súvislosti s miestnou a regionálnou konkurencieschopnosťou a blahobytom v globalizovanom svete. Obchod zabezpečil Európe bohatstvo, dnes však v popredí často stojí strach pred konkurenciou, a ľudia vidia čoraz menej často príležitosti, ktoré sa im ponúkajú. Keď sú na dennom programe prioritou otázky rozvoja a politici hovoria stále viac o existujúcich možnostiach posilnenia verejného blaha, rastie pocit bezpečnosti. |
| --- | --- |

1.5.2

Otázky rozvoja musia byť prvými na programe dňa. Je normálne, že sa debaty na komunálnej a regionálnej úrovni zaoberajú najmä otázkou verejne financovaných služieb, ktoré majú byť vykonané. Celkový hospodársky vývoj však nesmie byť pritom zatlačený do úzadia. Politické vedenie je zodpovedné za to, že otázky rozvoja budú vždy v popredí, najmä v súvislosti s miestnou a regionálnou konkurencieschopnosťou a blahobytom v globalizovanom svete. Obchod zabezpečil Európe bohatstvo, dnes však v popredí často stojí strach pred konkurenciou, a ľudia vidia čoraz menej často príležitosti, ktoré sa im ponúkajú. Keď sú na dennom programe prioritou otázky rozvoja a politici hovoria stále viac o existujúcich možnostiach posilnenia verejného blaha, rastie pocit bezpečnosti.

| 1.5.3 | Vypracovanie miestnych a regionálnych akčných plánov pre väčší rast. V rámci Lisabonskej stratégie dochádza vypracovaniu akčných plánov na národnej úrovni. Aj mestá, obce a regióny musia plánovať rast. Nezávisle od rozdielnych miestnych a regionálnych daností musia byť vypracované akčné plány na zvýšenie konkurencieschopnosti a využitie porovnateľných výhod jednotlivých európskych regiónov. |
| --- | --- |

1.5.3

Vypracovanie miestnych a regionálnych akčných plánov pre väčší rast. V rámci Lisabonskej stratégie dochádza vypracovaniu akčných plánov na národnej úrovni. Aj mestá, obce a regióny musia plánovať rast. Nezávisle od rozdielnych miestnych a regionálnych daností musia byť vypracované akčné plány na zvýšenie konkurencieschopnosti a využitie porovnateľných výhod jednotlivých európskych regiónov.

| 1.5.4 | Aktívna a konštruktívna spolupráca v oblasti rozvojovej politiky na úrovni Európskej únie a jednotlivých členských štátov. Pre európske a národné akčné plány je potrebná aktívna účasť zainteresovaných miestnych a regionálnych vedení. Jednotlivé úrovne Európskej únie sú navzájom na sebe závislé a len v rámci konštruktívnej spolupráce môžu Únia, členské štáty a miestne a regionálne samosprávy aktívne prispieť k plnému rozvoju potenciálu EÚ Toto je dôležité najmä v krajinách, ktoré sú podporované prostredníctvom štrukturálnych fondov Európskej únie. |
| --- | --- |

1.5.4

Aktívna a konštruktívna spolupráca v oblasti rozvojovej politiky na úrovni Európskej únie a jednotlivých členských štátov. Pre európske a národné akčné plány je potrebná aktívna účasť zainteresovaných miestnych a regionálnych vedení. Jednotlivé úrovne Európskej únie sú navzájom na sebe závislé a len v rámci konštruktívnej spolupráce môžu Únia, členské štáty a miestne a regionálne samosprávy aktívne prispieť k plnému rozvoju potenciálu EÚ Toto je dôležité najmä v krajinách, ktoré sú podporované prostredníctvom štrukturálnych fondov Európskej únie.

| 1.5.5 | Učiť sa od najlepších. Otvorenosť vo vzťahu k stratégiám a postupom, ktoré sú najvhodnejšie pre mesto či región je kľúčovým faktorom pokroku. Vhodnosť vlastných podmienok a stratégií sa dá dobre posúdiť porovnaním s úspešnými stratégiami. Takéto porovnanie je možné vykonať prostredníctvom cielených študijných ciest za účasti hospodárskeho sektora, univerzít a vysokých škôl a miestnych novín. Aj kritické preskúmanie výkonnosti mesta alebo regiónu prostredníctvom benchmarkingu je zmysluplné. |
| --- | --- |

1.5.5

Učiť sa od najlepších. Otvorenosť vo vzťahu k stratégiám a postupom, ktoré sú najvhodnejšie pre mesto či región je kľúčovým faktorom pokroku. Vhodnosť vlastných podmienok a stratégií sa dá dobre posúdiť porovnaním s úspešnými stratégiami. Takéto porovnanie je možné vykonať prostredníctvom cielených študijných ciest za účasti hospodárskeho sektora, univerzít a vysokých škôl a miestnych novín. Aj kritické preskúmanie výkonnosti mesta alebo regiónu prostredníctvom benchmarkingu je zmysluplné.

| 1.5.6 | Uznáva, že rozmanitosť a regionálna identita sú dôležitými faktormi pre zvyšovanie regionálnej hospodárskej súťaže. Lokálne a regionálne vedenie by sa malo snažiť o dosiahnutie väčšej miestnej a regionálnej atraktivity, založenej na porovnateľných výhodám príslušného regiónu. Aj rozmanitosť Európy by mala byť využitá ako jedna z výhod v hospodárskej súťaži. |
| --- | --- |

1.5.6

Uznáva, že rozmanitosť a regionálna identita sú dôležitými faktormi pre zvyšovanie regionálnej hospodárskej súťaže. Lokálne a regionálne vedenie by sa malo snažiť o dosiahnutie väčšej miestnej a regionálnej atraktivity, založenej na porovnateľných výhodám príslušného regiónu. Aj rozmanitosť Európy by mala byť využitá ako jedna z výhod v hospodárskej súťaži.

Kultúra podnikateľských aktivít

| 1.5.7 | Zavedenie podnikateľských aktivít v školách. Učiť sa pre život neznamená len učiť sa pre život zamestnanca. Podnikateľské aktivity ako predmet na školách alebo integrovaná súčasť niektorého z predmetov v školách sú dôležité pre moderné školstvo. Prostredníctvom vedomostí o podnikaní a podnikateľskej praxi sa žiaci naučia viac o spoločenských súvislostiach a rozšíria svoju perspektívu zamestnania. Aj dialóg s miestnymi a regionálnymi zamestnávateľmi prispieva k lepšiemu prispôsobeniu vyučovania požiadavkám pracovného trhu. |
| --- | --- |

1.5.7

Zavedenie podnikateľských aktivít v školách. Učiť sa pre život neznamená len učiť sa pre život zamestnanca. Podnikateľské aktivity ako predmet na školách alebo integrovaná súčasť niektorého z predmetov v školách sú dôležité pre moderné školstvo. Prostredníctvom vedomostí o podnikaní a podnikateľskej praxi sa žiaci naučia viac o spoločenských súvislostiach a rozšíria svoju perspektívu zamestnania. Aj dialóg s miestnymi a regionálnymi zamestnávateľmi prispieva k lepšiemu prispôsobeniu vyučovania požiadavkám pracovného trhu.

| 1.5.8 | Rozšírenie ponuky poradenstva pre zakladateľov podnikov, vrátane tých, ktorí sa o to pokúšajú po druhýkrát. Podnikateľom, ktorí majú nápad a vôľu ho realizovať je potrebné poskytnúť ľahko prístupnú a účelnú ponuku poradenských služieb. Okrem toho potrebujú zamestnanci, ktorí sa chcú osamostatniť informácie a poradenstvo. Okrem toho aj skúsenosti získané pri neúspešnom pokuse o podnikanie môžu prispieť k vytvoreniu úspešného podniku. |
| --- | --- |

1.5.8

Rozšírenie ponuky poradenstva pre zakladateľov podnikov, vrátane tých, ktorí sa o to pokúšajú po druhýkrát. Podnikateľom, ktorí majú nápad a vôľu ho realizovať je potrebné poskytnúť ľahko prístupnú a účelnú ponuku poradenských služieb. Okrem toho potrebujú zamestnanci, ktorí sa chcú osamostatniť informácie a poradenstvo. Okrem toho aj skúsenosti získané pri neúspešnom pokuse o podnikanie môžu prispieť k vytvoreniu úspešného podniku.

| 1.5.9 | Zriadenie informačných a poradenských centier (First Stop Shops), ktoré budú poskytovať podnikateľom poradenstvo v oblasti financovania. Ako zakladatelia podnikov, tak aj etablované podniky potrebujú poradenstvo a podporu. Udržanie konkurencieschopnosti etablovaného podniku vyžaduje vysoké úsilie. Profesionálne poradenstvo a podpora sú v takomto prípade veľmi cenné. Aj pri styku s úradmi môže byť žiadúca podpora. V takomto prípade môže informačné a poradenské centrum zastávať funkciu sprostredkovateľa. Rovnako dôležitú úlohu zohráva prístup k financovaniu. Centrum, ktoré by bolo zamerané na otázky prístupu ku kapitálu by mohlo byť veľkou pomocou pre mnohé firmy. Je stále menej miestnych bánk, preto banky vedia čoraz menej o podmienkach na mieste. Problém zaobstarávania kapitálu je síce problémom na úrovni členských štátov resp. EÚ, ale aj napriek tomu môžu regióny a obce prispieť k oslabeniu týchto vplyvov. |
| --- | --- |

1.5.9

Zriadenie informačných a poradenských centier (First Stop Shops), ktoré budú poskytovať podnikateľom poradenstvo v oblasti financovania. Ako zakladatelia podnikov, tak aj etablované podniky potrebujú poradenstvo a podporu. Udržanie konkurencieschopnosti etablovaného podniku vyžaduje vysoké úsilie. Profesionálne poradenstvo a podpora sú v takomto prípade veľmi cenné. Aj pri styku s úradmi môže byť žiadúca podpora. V takomto prípade môže informačné a poradenské centrum zastávať funkciu sprostredkovateľa. Rovnako dôležitú úlohu zohráva prístup k financovaniu. Centrum, ktoré by bolo zamerané na otázky prístupu ku kapitálu by mohlo byť veľkou pomocou pre mnohé firmy. Je stále menej miestnych bánk, preto banky vedia čoraz menej o podmienkach na mieste. Problém zaobstarávania kapitálu je síce problémom na úrovni členských štátov resp. EÚ, ale aj napriek tomu môžu regióny a obce prispieť k oslabeniu týchto vplyvov.

| 1.5.10 | Senzibilizácia zamestnanci v štátnej správe pre komplexnú oblasť „podnikania“. Aby komunálna regionálna správa mohli podnikateľské aktivity a podnikanie a nie ich brzdiť, potrebujú lepšie chápať podmienky a predpoklady podnikateľskej činnosti. To však neznamená, že kompetencie úradov alebo určité podmienky budú spochybňované. Zamestnanec v štátnej službe, ktorý vie viac o jednotlivých zložkách spoločnosti, má lepšiu východiskovú pozíciu, aby mohol vyvážene rozhodovať. |
| --- | --- |

1.5.10

Senzibilizácia zamestnanci v štátnej správe pre komplexnú oblasť „podnikania“. Aby komunálna regionálna správa mohli podnikateľské aktivity a podnikanie a nie ich brzdiť, potrebujú lepšie chápať podmienky a predpoklady podnikateľskej činnosti. To však neznamená, že kompetencie úradov alebo určité podmienky budú spochybňované. Zamestnanec v štátnej službe, ktorý vie viac o jednotlivých zložkách spoločnosti, má lepšiu východiskovú pozíciu, aby mohol vyvážene rozhodovať.

| 1.5.11 | Využívanie poradných grémií so zástupcami zamestnancov a zamestnávateľov. Miestna a regionálna demokracia robí vlastné rozhodnutia, na základe mandátu, ktorý jej bol udelený voličmi. Aby boli tieto rozhodnutia vecne podložené a správne, je potrebný neustály dialóg s rôznymi aktérmi spoločnosti a občanmi. Zabezpečenie zamestnanosti a zvýšenie rastu si vyžadujú dialóg s miestnym a regionálnym hospodárstvom a zamestnávateľmi. Prostredníctvom poradného orgánu, ktorý by zjednocoval politiku, hospodárstvo a zamestnancov, je možné rozšíriť základ pre politické rozhodnutia. |
| --- | --- |

1.5.11

Využívanie poradných grémií so zástupcami zamestnancov a zamestnávateľov. Miestna a regionálna demokracia robí vlastné rozhodnutia, na základe mandátu, ktorý jej bol udelený voličmi. Aby boli tieto rozhodnutia vecne podložené a správne, je potrebný neustály dialóg s rôznymi aktérmi spoločnosti a občanmi. Zabezpečenie zamestnanosti a zvýšenie rastu si vyžadujú dialóg s miestnym a regionálnym hospodárstvom a zamestnávateľmi. Prostredníctvom poradného orgánu, ktorý by zjednocoval politiku, hospodárstvo a zamestnancov, je možné rozšíriť základ pre politické rozhodnutia.

Spoločnosť, ktorá sa učí

| 1.5.12 | Podporovať spoluprácu medzi vzdelávacími inštitúciami, podnikmi, organizáciami a zamestnancami. Učenie pokračuje aj po čase školskej dochádzky, preto je potrebné podporovať celoživotné vzdelávanie, aby bolo možné reagovať na nové požiadavky kvalifikácie. Ponuky vzdelávania a dopyt je možné lepšie koordinovať napr. prostredníctvom miestnych centier vzdelávania. Ponuky vzdelávania musia byť prispôsobené podnikom a ich pracovníkom. Predovšetkým by malo byť ponúkaných podstatne viac večerných kurzov. |
| --- | --- |

1.5.12

Podporovať spoluprácu medzi vzdelávacími inštitúciami, podnikmi, organizáciami a zamestnancami. Učenie pokračuje aj po čase školskej dochádzky, preto je potrebné podporovať celoživotné vzdelávanie, aby bolo možné reagovať na nové požiadavky kvalifikácie. Ponuky vzdelávania a dopyt je možné lepšie koordinovať napr. prostredníctvom miestnych centier vzdelávania. Ponuky vzdelávania musia byť prispôsobené podnikom a ich pracovníkom. Predovšetkým by malo byť ponúkaných podstatne viac večerných kurzov.

| 1.5.13 | Rozvíjať spoluprácu s univerzitami a vysokými školami. Vysokoškolské vzdelanie by malo byť podporované, rovnako by mal byť zlepšený prístup k akademickému vzdelávaniu a postgraduálnemu vzdelávaniu. Vo všeobecnosti by mala byť zlepšená spolupráca s univerzitami a vysokými školami, aby bolo možné integrovať viac výskumov do praxe a vyjsť v ústrety požiadavkám hospodárstva a verejného sektora. Spolupráce medzi vysokými školami a spoločnosťou podľa amerického vzoru prispieva k rastu, preto by sa mali regióny a obce snažiť o takúto spoluprácu. Zároveň by však mali byť vytvorené aj silnejšie podnety pre spoluprácu medzi univerzitami. |
| --- | --- |

1.5.13

Rozvíjať spoluprácu s univerzitami a vysokými školami. Vysokoškolské vzdelanie by malo byť podporované, rovnako by mal byť zlepšený prístup k akademickému vzdelávaniu a postgraduálnemu vzdelávaniu. Vo všeobecnosti by mala byť zlepšená spolupráca s univerzitami a vysokými školami, aby bolo možné integrovať viac výskumov do praxe a vyjsť v ústrety požiadavkám hospodárstva a verejného sektora. Spolupráce medzi vysokými školami a spoločnosťou podľa amerického vzoru prispieva k rastu, preto by sa mali regióny a obce snažiť o takúto spoluprácu. Zároveň by však mali byť vytvorené aj silnejšie podnety pre spoluprácu medzi univerzitami.

| 1.5.14 | Prispievať k šíreniu výsledkov výskumov. Jednou z výziev pre Európu je potreba viac uplatňovať v praxi výskum, ktorý sa uskutočňuje. Kontaktné body pre šírenie výsledkov výskumov a inovácií by mali byť vytvorené v blízkosti podnikov, ktoré by mohli tieto nové poznatky a myšlienky využívať. |
| --- | --- |

1.5.14

Prispievať k šíreniu výsledkov výskumov. Jednou z výziev pre Európu je potreba viac uplatňovať v praxi výskum, ktorý sa uskutočňuje. Kontaktné body pre šírenie výsledkov výskumov a inovácií by mali byť vytvorené v blízkosti podnikov, ktoré by mohli tieto nové poznatky a myšlienky využívať.

| 1.5.15 | Podporovať priemyselné konzorciá (industry clusters). Podniky z toho istého odvetvia, ktoré ležia priestorovo blízko pri sebe, môžu vytvárať priemyselné konzorciá, v ktorých sa služby, zamestnanci a nápady môžu pohybovať medzi jednotlivými podnikmi. Prostredníctvom takýchto konzorcií je možné rozširovať overené postupy a zvýšiť konkurencieschopnosť, a to prostredníctvom úzkej spolupráce medzi jednotlivcami a podnikmi v rámci rovnakého odvetvia a oblasti. Táto spolupráca by mala byť uľahčená jednoduchším prístupom k overeným postupom a kvalifikovaným pracovníkom. Podpora vytvárania takýchto konzorcií by mala byť dôležitou súčasťou regionálneho a miestneho plánovania. |
| --- | --- |

1.5.15

Podporovať priemyselné konzorciá (industry clusters). Podniky z toho istého odvetvia, ktoré ležia priestorovo blízko pri sebe, môžu vytvárať priemyselné konzorciá, v ktorých sa služby, zamestnanci a nápady môžu pohybovať medzi jednotlivými podnikmi. Prostredníctvom takýchto konzorcií je možné rozširovať overené postupy a zvýšiť konkurencieschopnosť, a to prostredníctvom úzkej spolupráce medzi jednotlivcami a podnikmi v rámci rovnakého odvetvia a oblasti. Táto spolupráca by mala byť uľahčená jednoduchším prístupom k overeným postupom a kvalifikovaným pracovníkom. Podpora vytvárania takýchto konzorcií by mala byť dôležitou súčasťou regionálneho a miestneho plánovania.

Konkurencieschopná správa

| 1.5.16 | Využitie územného usporiadania ako prostriedku aktívneho zvyšovania konkurencieschopnosti. Územné plánovanie má veľký vplyv na vytvorenie miestneho trhu. Dostupnosť obchodných priestorov a možností založenia pobočky pre podniky sú ovplyvňované územným plánovaním. Či trh funguje, závisí aj od dostupnosti obchodov a služieb pre zákazníkov. Aj verejná doprava zohráva dôležitú úlohu. V Európe existuje sloboda zakladania podnikov v ktorejkoľvek krajine, zle použité regionálne a miestne plánovanie však môže v praxi založenie sídla firmy skôr sťažiť. Plánovanie na regionálnej a komunálnej úrovni pre mestské a vidiecke oblasti musí byť vo väčšej miere zamerané na rast a rozvoj. |
| --- | --- |

1.5.16

Využitie územného usporiadania ako prostriedku aktívneho zvyšovania konkurencieschopnosti. Územné plánovanie má veľký vplyv na vytvorenie miestneho trhu. Dostupnosť obchodných priestorov a možností založenia pobočky pre podniky sú ovplyvňované územným plánovaním. Či trh funguje, závisí aj od dostupnosti obchodov a služieb pre zákazníkov. Aj verejná doprava zohráva dôležitú úlohu. V Európe existuje sloboda zakladania podnikov v ktorejkoľvek krajine, zle použité regionálne a miestne plánovanie však môže v praxi založenie sídla firmy skôr sťažiť. Plánovanie na regionálnej a komunálnej úrovni pre mestské a vidiecke oblasti musí byť vo väčšej miere zamerané na rast a rozvoj.

| 1.5.17 | Stanoviť ciele na zvýšenie efektívnosti verejných služieb. Služby financované z verejných prostriedkov, poskytované na komunálnej a regionálnej úrovni, tvoria veľkú časť európskeho hospodárstva. Ako sú tieto zdroje využívané sa odráža nielen na službách a občanoch, ale aj na konkurencieschopnosti. Efektívne využívanie daňových prostriedkov má pozitívny vplyv na celkové hospodárstvo, ako aj na situáciu v oblasti zamestnanosti. Neustále zvyšovanie efektívnosti ponúkaných verejných služieb vedie k rastu produktivity, väčšiemu rozsahu možností pri stanovovaní sadzby daní a vyššej úrovni služieb. Zvyšovanie efektívnosti verejnej ponuky služieb si vyžaduje aj presné pozorovanie a vyhodnocovanie ako aj možnosť porovnať a ďalej rozvíjať príklady osvedčenej praxe. |
| --- | --- |

1.5.17

Stanoviť ciele na zvýšenie efektívnosti verejných služieb. Služby financované z verejných prostriedkov, poskytované na komunálnej a regionálnej úrovni, tvoria veľkú časť európskeho hospodárstva. Ako sú tieto zdroje využívané sa odráža nielen na službách a občanoch, ale aj na konkurencieschopnosti. Efektívne využívanie daňových prostriedkov má pozitívny vplyv na celkové hospodárstvo, ako aj na situáciu v oblasti zamestnanosti. Neustále zvyšovanie efektívnosti ponúkaných verejných služieb vedie k rastu produktivity, väčšiemu rozsahu možností pri stanovovaní sadzby daní a vyššej úrovni služieb. Zvyšovanie efektívnosti verejnej ponuky služieb si vyžaduje aj presné pozorovanie a vyhodnocovanie ako aj možnosť porovnať a ďalej rozvíjať príklady osvedčenej praxe.

| 1.5.18 | Zhodnotiť dôsledky rozhodnutia pre podnikateľskú sféru. Štátne orgány musia zohľadniť dôsledky ich rozhodnutí pre rôznych občanov alebo napr. pre životné prostredie. Obdobne k odhadu dosahu na životné prostredie by mali byť odhadované aj dôsledky pre hospodárstvo a zamestnanosť. Aj existujúce predpisy by mali byť preskúmané, aby boli odstránené predpisy, ktoré zapríčiňujú zbytočné náklady a ovplyvňujú konkurencieschopnosť podnikov. |
| --- | --- |

1.5.18

Zhodnotiť dôsledky rozhodnutia pre podnikateľskú sféru. Štátne orgány musia zohľadniť dôsledky ich rozhodnutí pre rôznych občanov alebo napr. pre životné prostredie. Obdobne k odhadu dosahu na životné prostredie by mali byť odhadované aj dôsledky pre hospodárstvo a zamestnanosť. Aj existujúce predpisy by mali byť preskúmané, aby boli odstránené predpisy, ktoré zapríčiňujú zbytočné náklady a ovplyvňujú konkurencieschopnosť podnikov.

| 1.5.19 | Hodnotiť a skúmať kreatívne spôsoby dodávky služieb. V súlade s princípom subsidiarity by miestne a regionálne orgány mali hľadať spôsoby, ako zvýšiť efektívnosť poskytovania služieb prostredníctvom hodnotenia a skúmania kreatívnych riešení dodávok služieb, ako napríklad externým zadávaním, ktoré by mohlo potom stimulovať regionálne a miestne trhy. |
| --- | --- |

1.5.19

Hodnotiť a skúmať kreatívne spôsoby dodávky služieb. V súlade s princípom subsidiarity by miestne a regionálne orgány mali hľadať spôsoby, ako zvýšiť efektívnosť poskytovania služieb prostredníctvom hodnotenia a skúmania kreatívnych riešení dodávok služieb, ako napríklad externým zadávaním, ktoré by mohlo potom stimulovať regionálne a miestne trhy.

| 1.5.20 | Zlepšiť systém verejného obstarávania. Systém verejného obstarávania by sa mal stať aktívnym a transparentným prostriedkom pre väčšiu hospodársku súťaž. Verejné obstarávanie musí byť kompetentnejšie, aby bola zlepšená kvalita a predvídateľnosť hodnotenia ponúk. V mnohých prípadoch by bolo možné zriadiť centrálne miesta pre vypisovanie tendrov, na ktorých by sa podieľali viaceré verejné orgány, aby tak bola zabezpečená vysoká kvalita. |
| --- | --- |

1.5.20

Zlepšiť systém verejného obstarávania. Systém verejného obstarávania by sa mal stať aktívnym a transparentným prostriedkom pre väčšiu hospodársku súťaž. Verejné obstarávanie musí byť kompetentnejšie, aby bola zlepšená kvalita a predvídateľnosť hodnotenia ponúk. V mnohých prípadoch by bolo možné zriadiť centrálne miesta pre vypisovanie tendrov, na ktorých by sa podieľali viaceré verejné orgány, aby tak bola zabezpečená vysoká kvalita.

| 1.5.21 | Podporovať prostredníctvom verejného obstarávania malé podniky. Tendre by mali byť nielen koordinované na komunálnej úrovni, ale je potrebné venovať pozornosť tomu, aby vypísané verejné obstarávania neboli zhrnuté do tak veľkých zákaziek, že malé podniky nebudú schopné ich zvládnuť. Namiesto toho by mali byť veľké tendre rozdelené na niekoľko menších zákaziek, ktoré by mohli vykonať malé podniky. Administratívne náklady takéhoto verejného obstarávania sú pre malé podniky častokrát jednoducho príliš vysoké. Formuláre pre verejné obstarávanie by mali byť v najväčšom možnom rozsahu štandardizované, na regionálnej, národnej a nakoniec aj na európskej úrovni by mali byť stanovené rovnaké normy. Informačná technológia by mala byť viac využívaná nielen pri verejnom obstarávaní, ale aj pri menších obstarávaniach. |
| --- | --- |

1.5.21

Podporovať prostredníctvom verejného obstarávania malé podniky. Tendre by mali byť nielen koordinované na komunálnej úrovni, ale je potrebné venovať pozornosť tomu, aby vypísané verejné obstarávania neboli zhrnuté do tak veľkých zákaziek, že malé podniky nebudú schopné ich zvládnuť. Namiesto toho by mali byť veľké tendre rozdelené na niekoľko menších zákaziek, ktoré by mohli vykonať malé podniky. Administratívne náklady takéhoto verejného obstarávania sú pre malé podniky častokrát jednoducho príliš vysoké. Formuláre pre verejné obstarávanie by mali byť v najväčšom možnom rozsahu štandardizované, na regionálnej, národnej a nakoniec aj na európskej úrovni by mali byť stanovené rovnaké normy. Informačná technológia by mala byť viac využívaná nielen pri verejnom obstarávaní, ale aj pri menších obstarávaniach.

| 1.5.22 | Viac využívať E-Government. Elektronický styk s úradmi („E-Government“) by mal byť rozšírený, aby boli občanom, podnikom a správe ušetrené zbytočné náklady. Prostredníctvom fungujúceho E-Government je možné dosiahnuť zlepšenie služieb, uvoľnenie zdrojov pre kľúčové úlohy a zjednodušenie rastúcej výmeny elektronických informácií medzi verejnými orgánmi. |
| --- | --- |

1.5.22

Viac využívať E-Government. Elektronický styk s úradmi („E-Government“) by mal byť rozšírený, aby boli občanom, podnikom a správe ušetrené zbytočné náklady. Prostredníctvom fungujúceho E-Government je možné dosiahnuť zlepšenie služieb, uvoľnenie zdrojov pre kľúčové úlohy a zjednodušenie rastúcej výmeny elektronických informácií medzi verejnými orgánmi.

| 1.5.23 | Podporovať zamestnanosť a znižovať závislosť na sociálnom zabezpečení. Všetky hospodárske a sociálno-politické opatrenia uskutočnené na miestnej a regionálnej úrovni musia byť viac zamerané na vytváranie pracovných miest, zabezpečenie práce a obživy pre viacerých ľudí a zníženie závislosť na sociálnom zabezpečení. Pracovné miesto je vždy najlepším prostriedkom riešenia sociálnych problémov. Efekt zamestnanosti musí byť v sociálnej politike neustále hodnotený, aby bolo možné vylepšovať príslušné postupy.
  Taktiež by bolo vhodné v tejto oblasti usporiadať technické stretnutia, kde by si zúčastnení vymieňali skúsenosti týkajúce sa overených postupov. |
| --- | --- |

1.5.23

Podporovať zamestnanosť a znižovať závislosť na sociálnom zabezpečení. Všetky hospodárske a sociálno-politické opatrenia uskutočnené na miestnej a regionálnej úrovni musia byť viac zamerané na vytváranie pracovných miest, zabezpečenie práce a obživy pre viacerých ľudí a zníženie závislosť na sociálnom zabezpečení. Pracovné miesto je vždy najlepším prostriedkom riešenia sociálnych problémov. Efekt zamestnanosti musí byť v sociálnej politike neustále hodnotený, aby bolo možné vylepšovať príslušné postupy.
  Taktiež by bolo vhodné v tejto oblasti usporiadať technické stretnutia, kde by si zúčastnení vymieňali skúsenosti týkajúce sa overených postupov.

| 1.5.24 | Zvýšenie zamestnanosti. Príspevkom k zvýšeniu zamestnanosti by mohli byť, okrem iného, zvýšenie možností opatery detí a sociálne opatrenia na lepšiu integráciu nezamestnaných prisťahovalcov do pracovného života alebo podporu ich osamostatnenia sa. V tejto súvislosti zohráva dôležitú úlohu aj otázka rovnosti žien a mužov: pokroky v oblasti zrovnoprávnenia žien a mužov sú veľmi podstatné pre rast. Aj starší pracovníci, ktorí už prekročili dôchodkový vek a chcú ďalej pracovať sú dôležitým zdrojom a spoločnosť by im nemala brániť, ale mala by tento trend uvítať. |
| --- | --- |

1.5.24

Zvýšenie zamestnanosti. Príspevkom k zvýšeniu zamestnanosti by mohli byť, okrem iného, zvýšenie možností opatery detí a sociálne opatrenia na lepšiu integráciu nezamestnaných prisťahovalcov do pracovného života alebo podporu ich osamostatnenia sa. V tejto súvislosti zohráva dôležitú úlohu aj otázka rovnosti žien a mužov: pokroky v oblasti zrovnoprávnenia žien a mužov sú veľmi podstatné pre rast. Aj starší pracovníci, ktorí už prekročili dôchodkový vek a chcú ďalej pracovať sú dôležitým zdrojom a spoločnosť by im nemala brániť, ale mala by tento trend uvítať.

Dostupné pracovné miesta a služby

| 1.5.25 | Rozšírenie trhu práce prostredníctvom lepšej verejnej dopravy. Hospodársky pokrok veľkomiest je, okrem iného, založený na veľkej ponuke dostupných pracovných síl a pracovných miest, ako aj od malých vzdialeností a dobre rozvinutej sieti verejnej dopravy. Tak si skôr nájdu cestu k sebe ľudia, ktorí hľadajú prácu a voľné pracovné miesta. Význam prístupu k veľkému trhu práce pre jednotlivého zamestnanca nesmie byť podceňovaný. Preto je potrebné rozvíjať infraštruktúru a verejnú dopravu, aby boli pracovné miesta ľahšie dostupné. Navzájom susediace regióny sa musia postarať o to, aby verejná doprava pre dochádzajúcich z bydliska na pracovisko v inom regióne nebola drahšia ako pre dochádzajúcich v rámci jedného regiónu. |
| --- | --- |

1.5.25

Rozšírenie trhu práce prostredníctvom lepšej verejnej dopravy. Hospodársky pokrok veľkomiest je, okrem iného, založený na veľkej ponuke dostupných pracovných síl a pracovných miest, ako aj od malých vzdialeností a dobre rozvinutej sieti verejnej dopravy. Tak si skôr nájdu cestu k sebe ľudia, ktorí hľadajú prácu a voľné pracovné miesta. Význam prístupu k veľkému trhu práce pre jednotlivého zamestnanca nesmie byť podceňovaný. Preto je potrebné rozvíjať infraštruktúru a verejnú dopravu, aby boli pracovné miesta ľahšie dostupné. Navzájom susediace regióny sa musia postarať o to, aby verejná doprava pre dochádzajúcich z bydliska na pracovisko v inom regióne nebola drahšia ako pre dochádzajúcich v rámci jedného regiónu.

| 1.5.26 | Zabezpečiť širokú dostupnosť služieb vysokorýchlostného internetu. Komunálne a regionálne orgány môžu prispieť k vybudovaniu služieb vysokorýchlostného internetu orientovaných na trh. Vysokorýchlostné pripojenie zabezpečuje ľahšiu dostupnosť služieb a zjednodušuje teleprácu. |
| --- | --- |

1.5.26

Zabezpečiť širokú dostupnosť služieb vysokorýchlostného internetu. Komunálne a regionálne orgány môžu prispieť k vybudovaniu služieb vysokorýchlostného internetu orientovaných na trh. Vysokorýchlostné pripojenie zabezpečuje ľahšiu dostupnosť služieb a zjednodušuje teleprácu.

2.   Odporúčania na zvýšenie miestnej a regionálnej konkurencieschopnosti

VÝBOR REGIÓNOV:

| 2.1 | Chce aj naďalej tematizovať miestnu a regionálnu konkurencieschopnosť a vyzýva európske obce, mestá a regióny, aby ďalej viedli túto diskusiu vo svojich demokratických orgánoch. Konkurencieschopnosť sa vytvára zdola nahor v procese „bottom up“, preto musí byť takáto pre budúcnosť Európy dôležitá debata aj tu vedená priamo na mieste, pretože tu musia byť koncepty uplatnené v praxi. |
| --- | --- |

2.1

Chce aj naďalej tematizovať miestnu a regionálnu konkurencieschopnosť a vyzýva európske obce, mestá a regióny, aby ďalej viedli túto diskusiu vo svojich demokratických orgánoch. Konkurencieschopnosť sa vytvára zdola nahor v procese „bottom up“, preto musí byť takáto pre budúcnosť Európy dôležitá debata aj tu vedená priamo na mieste, pretože tu musia byť koncepty uplatnené v praxi.

| 2.2 | Vyzýva európske obce, mestá a regióny, aby preskúmali konkrétne opatrenia na zvýšenie konkurencieschopnosti, ktoré sú uvedené v tomto stanovisku, a aby vypracovali miestne a regionálne plány rastu, zamerané na konkurencieschopnosť. Tieto plány by mali obsahovať opatrenia prispôsobené príslušným miestnym a regionálnym danostiam. |
| --- | --- |

2.2

Vyzýva európske obce, mestá a regióny, aby preskúmali konkrétne opatrenia na zvýšenie konkurencieschopnosti, ktoré sú uvedené v tomto stanovisku, a aby vypracovali miestne a regionálne plány rastu, zamerané na konkurencieschopnosť. Tieto plány by mali obsahovať opatrenia prispôsobené príslušným miestnym a regionálnym danostiam.

| 2.3 | Vyzýva členské štáty, aby uznali úlohu obcí a regiónov v otázke rastu a konkurencieschopnosti a zabezpečili miestnu a regionálnu dynamiku rozvoja prostredníctvom väčšej voľnosti konania na miestnej a regionálnej úrovni v rámci rozvojovej politiky. Prípravné práce pre národné reformné programy by mali zahŕňať zhodnotenie úlohy miestnych a regionálnych úrovní pri implementácii rôznych usmernení hospodárskej politiky a politiky zamestnanosti. Kohézna politika by mala byť zameraná na dosiahnutie Lisabonských cieľov a obsahovať priame odkazy na konkrétnu úlohu miest a miestnych orgánov. |
| --- | --- |

2.3

Vyzýva členské štáty, aby uznali úlohu obcí a regiónov v otázke rastu a konkurencieschopnosti a zabezpečili miestnu a regionálnu dynamiku rozvoja prostredníctvom väčšej voľnosti konania na miestnej a regionálnej úrovni v rámci rozvojovej politiky. Prípravné práce pre národné reformné programy by mali zahŕňať zhodnotenie úlohy miestnych a regionálnych úrovní pri implementácii rôznych usmernení hospodárskej politiky a politiky zamestnanosti. Kohézna politika by mala byť zameraná na dosiahnutie Lisabonských cieľov a obsahovať priame odkazy na konkrétnu úlohu miest a miestnych orgánov.

| 2.4 | Vyzýva členské štáty a Komisiu, aby uznali dôležitú úlohu európskych regiónov rastu a veľkomestských oblastí pre rozvoj celej Únie. Regióny, ktoré zaostávajú v rozvoji potrebujú ťažnú silu hospodárskych motorov Európy. |
| --- | --- |

2.4

Vyzýva členské štáty a Komisiu, aby uznali dôležitú úlohu európskych regiónov rastu a veľkomestských oblastí pre rozvoj celej Únie. Regióny, ktoré zaostávajú v rozvoji potrebujú ťažnú silu hospodárskych motorov Európy.

| 2.5 | Vyzýva Komisiu, aby rozšírila poznatky o regionálnom raste a konkurencieschopnosti v Európe. Na to, aby mohli byť využité úspešné príklady ako z Európy, tak aj z iných častí sveta, je potrebný strategický prístup. Aj tematický benchmarking, ktorý by navzájom porovnával porovnateľné regióny by mal byť podporovaný. |
| --- | --- |

2.5

Vyzýva Komisiu, aby rozšírila poznatky o regionálnom raste a konkurencieschopnosti v Európe. Na to, aby mohli byť využité úspešné príklady ako z Európy, tak aj z iných častí sveta, je potrebný strategický prístup. Aj tematický benchmarking, ktorý by navzájom porovnával porovnateľné regióny by mal byť podporovaný.

| 2.6 | Vyzýva Komisiu, aby predkladala ročné regionálne správy o konkurencieschopnosti, v ktorých by bola opísaná situácia regiónov s cieľom uľahčiť tematický benchmarking a zbieranie osvedčených postupov. Výbor regiónov ponúka v tejto otázke Komisii svoju podporu. |
| --- | --- |

2.6

Vyzýva Komisiu, aby predkladala ročné regionálne správy o konkurencieschopnosti, v ktorých by bola opísaná situácia regiónov s cieľom uľahčiť tematický benchmarking a zbieranie osvedčených postupov. Výbor regiónov ponúka v tejto otázke Komisii svoju podporu.

| 2.7 | Zamýšľa, aktívne sa podieľať na prípravách jarného summitu Európskej rady a vyhodnocovaní národných akčných plánov. |
| --- | --- |

2.7

Zamýšľa, aktívne sa podieľať na prípravách jarného summitu Európskej rady a vyhodnocovaní národných akčných plánov.

V Bruseli 16. novembra 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. EÚ C 143, 18.2.2005, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 164, 5.7.2005, s. 91.

2

---

| 16.5.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 115/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 115/17

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému: „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zavádza program pre konkurencieschopnosť a inováciu (2007 – 2013)“

(2006/C 115/04)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zavádza program pre konkurencieschopnosť a inováciu (2007 – 2013), KOM(2005) 121 v konečnom znení – 2005/0050 (COD),

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie zo 6. apríla 2005 požiadať ho o vypracovanie stanoviska podľa článku 265 a 156 zmluvy o ES,

so zreteľom na rozhodnutie jeho predsedu z 19. mája 2005 poveriť komisiu pre hospodársku a sociálnu politiku vypracovaním stanoviska na túto tému,

so zreteľom na návrh stanoviska CdR 150/2005 rev.2, prijatý 23. septembra 2005 komisiou pre hospodársku a sociálnu politiku (spravodajca: pán Harry Dijksma, člen výkonnej rady provincie Flevoland (NL/ALDE),

keďže VR nedávno vydal stanovisko k väčšine konkrétnych programov a podstatných tém, zahrnutých do Komisiou navrhnutého rámcového programu konkurencieschopnosti a inovácie, a opakovaním týchto stále aktuálnych názorov by stratili na účinnosti,

prijal na svojom 62. plenárnom zasadnutí 16. a 17. novembra 2005 (schôdza z 16. novembra) nasledujúce stanovisko:

Vitajte v rámcovom programe pre konkurencieschopnosť a inováciu (CIFP – the Competitiveness and Innovaton Framework Programme)

| 1. | Výbor regiónov s uspokojením konštatuje, že Európska komisia týmto návrhom rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorý určuje rámcový program konkurencieschopnosti a inovácie (2007-2013) (ďalej CIFP) postupuje v zmysle jeho prianí zlepšiť koordináciu v rámci sektorových politík Únie, viac zamerať pozornosť na MSP a posilniť konkurencieschopnosť. |
| --- | --- |

1.

Výbor regiónov s uspokojením konštatuje, že Európska komisia týmto návrhom rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorý určuje rámcový program konkurencieschopnosti a inovácie (2007-2013) (ďalej CIFP) postupuje v zmysle jeho prianí zlepšiť koordináciu v rámci sektorových politík Únie, viac zamerať pozornosť na MSP a posilniť konkurencieschopnosť.

CIFP na rôznych úrovniach európskeho riadenia

| 2. | Komisia sa domnieva, že jej návrh úplne rešpektuje princípy subsidiarity a proporcionality. Na základe terajšej skúsenosti výbor v podstate súhlasí s názormi Komisie. Domnieva sa však, že pokiaľ ide o uskutočňovanie, decentralizované orgány nezastávajú úlohu, ktorú by mali zastávať ako účastníci dobrého európskeho riadenia. |
| --- | --- |

2.

Komisia sa domnieva, že jej návrh úplne rešpektuje princípy subsidiarity a proporcionality. Na základe terajšej skúsenosti výbor v podstate súhlasí s názormi Komisie. Domnieva sa však, že pokiaľ ide o uskutočňovanie, decentralizované orgány nezastávajú úlohu, ktorú by mali zastávať ako účastníci dobrého európskeho riadenia.

| 3. | Výbor považuje samotný CIFP za zlepšenie súčasnej situácie. Zostáva však prístupom zhora nadol, čo nie vždy vedie k najlepším výsledkom. |
| --- | --- |

3.

Výbor považuje samotný CIFP za zlepšenie súčasnej situácie. Zostáva však prístupom zhora nadol, čo nie vždy vedie k najlepším výsledkom.

| 4. | Prostredníctvom vhodnej rámcovej politiky musí Európska únia povzbudiť úrady a podniky, aby si v novom medzinárodnom kontexte opäť uvedomili svoje silné stránky a aby sa stali odrazovým mostíkom a tvorcom príhodných podmienok, ktorý doplní svoj prístup zhora nadol o prístup zdola nahor, a nie navrhovať prehnane presné programy na princípe zhora nadol, ktoré ponechávajú miestnym a regionálnym orgánom len doplnkovú rolu. |
| --- | --- |

4.

Prostredníctvom vhodnej rámcovej politiky musí Európska únia povzbudiť úrady a podniky, aby si v novom medzinárodnom kontexte opäť uvedomili svoje silné stránky a aby sa stali odrazovým mostíkom a tvorcom príhodných podmienok, ktorý doplní svoj prístup zhora nadol o prístup zdola nahor, a nie navrhovať prehnane presné programy na princípe zhora nadol, ktoré ponechávajú miestnym a regionálnym orgánom len doplnkovú rolu.

| 5. | Ekonomika sa veľmi rýchlo zmedzinárodňuje. Výbor regiónov sa preto domnieva, vhodný európsky rámcový program pre konkurencieschopnosť a inováciu, ktorý je financovaný z hlavného rozpočtu, zostáva nenahraditeľným aj napriek novému rozdeleniu úloh medzi EÚ, členskými štátmi a decentralizovanými orgánmi. |
| --- | --- |

5.

Ekonomika sa veľmi rýchlo zmedzinárodňuje. Výbor regiónov sa preto domnieva, vhodný európsky rámcový program pre konkurencieschopnosť a inováciu, ktorý je financovaný z hlavného rozpočtu, zostáva nenahraditeľným aj napriek novému rozdeleniu úloh medzi EÚ, členskými štátmi a decentralizovanými orgánmi.

| 6. | Sčasti vďaka pákovému efektu sú finančné príspevky EÚ značným európskym prínosom. Výbor sa domnieva, že na využitie tohto programu v celej Európe, je potrebné zabezpečiť dostatočné financovanie CIFP. Na realizáciu Lisabonskej stratégie je potrebná politická a finančná snaha vlády každého členského štátu. |
| --- | --- |

6.

Sčasti vďaka pákovému efektu sú finančné príspevky EÚ značným európskym prínosom. Výbor sa domnieva, že na využitie tohto programu v celej Európe, je potrebné zabezpečiť dostatočné financovanie CIFP. Na realizáciu Lisabonskej stratégie je potrebná politická a finančná snaha vlády každého členského štátu.

| 7. | V tejto súvislosti si výbor kladie otázku, či nie je Lisabonská stratégia postavená na príliš lineárnom myslení a či by nebolo lepšie premýšľať o zmenách trendov a použiť ako východiskový bod konkrétnu silou Európy. |
| --- | --- |

7.

V tejto súvislosti si výbor kladie otázku, či nie je Lisabonská stratégia postavená na príliš lineárnom myslení a či by nebolo lepšie premýšľať o zmenách trendov a použiť ako východiskový bod konkrétnu silou Európy.

| 8. | Rozmanitosť, nie uniformita vytvára silu Európy. Ak chceme podporiť konkurenciu inováciou, nevyhnutnou podmienkou je cielená politika. Vďaka svojim administratívnym skúsenostiam sú decentralizované orgány najlepším miestom na podporu konkurencieschopnosti inováciou v ich oblasti. Integrovaný prístup sa dá najjednoduchšie dosiahnuť čo najbližšie pri základni. Vzájomná súčinnosť je tu najväčšia a rýchlo tu môže vzniknúť spolupráca. |
| --- | --- |

8.

Rozmanitosť, nie uniformita vytvára silu Európy. Ak chceme podporiť konkurenciu inováciou, nevyhnutnou podmienkou je cielená politika. Vďaka svojim administratívnym skúsenostiam sú decentralizované orgány najlepším miestom na podporu konkurencieschopnosti inováciou v ich oblasti. Integrovaný prístup sa dá najjednoduchšie dosiahnuť čo najbližšie pri základni. Vzájomná súčinnosť je tu najväčšia a rýchlo tu môže vzniknúť spolupráca.

| 9. | Decentralizované orgány musia odteraz zohrávať kľúčovú úlohu pri realizácii tejto politiky v rámci európskeho partnerstva. |
| --- | --- |

9.

Decentralizované orgány musia odteraz zohrávať kľúčovú úlohu pri realizácii tejto politiky v rámci európskeho partnerstva.

| 10. | Výbor preto vyzýva všetky riadiace úrovne k napredovaniu v inovácii v ich vlastných organizáciách a k hľadaniu možností podnecovania inovačných aktivít iných subjektov. Vierohodnosť politiky inovácie a jej účinnosť bude bezpochyby tým väčšia, čím väčšmi bude vláda samotná pozitívnym príkladom. |
| --- | --- |

10.

Výbor preto vyzýva všetky riadiace úrovne k napredovaniu v inovácii v ich vlastných organizáciách a k hľadaniu možností podnecovania inovačných aktivít iných subjektov. Vierohodnosť politiky inovácie a jej účinnosť bude bezpochyby tým väčšia, čím väčšmi bude vláda samotná pozitívnym príkladom.

Zjednodušenie a koherencia CIFP

| 11. | CIFP samotný predstavuje zjednodušenie súčasnej situácie. Z pohľadu politiky koherencie a účinnosti by bolo lepšie, aby namiesto troch existoval iba jeden riadiaci výbor a jeden pracovný program. V každom prípade je potrebné poukázať na to, že existencia rôznych pracovných programov s tým istým cieľom predpokladá dobrú koordináciu, ak sa majú programy dobre využiť. |
| --- | --- |

11.

CIFP samotný predstavuje zjednodušenie súčasnej situácie. Z pohľadu politiky koherencie a účinnosti by bolo lepšie, aby namiesto troch existoval iba jeden riadiaci výbor a jeden pracovný program. V každom prípade je potrebné poukázať na to, že existencia rôznych pracovných programov s tým istým cieľom predpokladá dobrú koordináciu, ak sa majú programy dobre využiť.

| 12. | Vo svojom návrhu Komisia načrtáva politické vzťahy rôznych častí CIFP, rovnako ako vzťahy CIFP s ďalšími programami Spoločenstva. Toto sprostredkúva jednotný obraz. Bolo by želateľné, aby ročné pracovné programy jasne definovali spôsob, ktorým bude možné využiť súdržnosť medzi CIFP a ďalšími európskymi programami, predovšetkým so siedmym rámcovým programom pre výskum, technický rozvoj a demonštračné činnosti (7RP – VTD), a tak dospieť, na národnej, regionálnej a miestnej úrovni, k celkovým akčným programom, ktoré vytvárajú maximálnu súčinnosť. |
| --- | --- |

12.

Vo svojom návrhu Komisia načrtáva politické vzťahy rôznych častí CIFP, rovnako ako vzťahy CIFP s ďalšími programami Spoločenstva. Toto sprostredkúva jednotný obraz. Bolo by želateľné, aby ročné pracovné programy jasne definovali spôsob, ktorým bude možné využiť súdržnosť medzi CIFP a ďalšími európskymi programami, predovšetkým so siedmym rámcovým programom pre výskum, technický rozvoj a demonštračné činnosti (7RP – VTD), a tak dospieť, na národnej, regionálnej a miestnej úrovni, k celkovým akčným programom, ktoré vytvárajú maximálnu súčinnosť.

| 13. | CIFP ponúka rámcový program s množstvom možností pre aktivity. Až keď sa budú ročné akčné programy realizovať, bude jasné, ktoré činnosti sú zrealizovateľné, kedy, pre koho a akým spôsobom, aké kritéria by mala používať Komisia a aké reálne možnosti z nich vo všeobecnosti vyplývajú. Pokiaľ ide o proces vypracovania pracovných programov, výbor žiada, aby ho Európsky parlament o tomto procese informoval. Takto bude môcť v prípade potreby včas dať najavo svoj názor. Okrem toho musia mať regionálne orgány prístup k návrhom programov, aby mohli vyjadriť svoje názory a podnety a tým uplatniť svoju úlohu priekopníka konkurencieschopnosti. |
| --- | --- |

13.

CIFP ponúka rámcový program s množstvom možností pre aktivity. Až keď sa budú ročné akčné programy realizovať, bude jasné, ktoré činnosti sú zrealizovateľné, kedy, pre koho a akým spôsobom, aké kritéria by mala používať Komisia a aké reálne možnosti z nich vo všeobecnosti vyplývajú. Pokiaľ ide o proces vypracovania pracovných programov, výbor žiada, aby ho Európsky parlament o tomto procese informoval. Takto bude môcť v prípade potreby včas dať najavo svoj názor. Okrem toho musia mať regionálne orgány prístup k návrhom programov, aby mohli vyjadriť svoje názory a podnety a tým uplatniť svoju úlohu priekopníka konkurencieschopnosti.

| 14. | Programy Spoločenstva sú považované za ťažko prístupné. Výbor preto žiada Komisiu o krátke, jednoduché procedúry s čo možno najmenším administratívnym zaťažením, od žiadosti až po audit a taktiež, samozrejme, o optimálne využívanie možností, ktoré ponúkajú informačné a komunikačné technológie (IKT). |
| --- | --- |

14.

Programy Spoločenstva sú považované za ťažko prístupné. Výbor preto žiada Komisiu o krátke, jednoduché procedúry s čo možno najmenším administratívnym zaťažením, od žiadosti až po audit a taktiež, samozrejme, o optimálne využívanie možností, ktoré ponúkajú informačné a komunikačné technológie (IKT).

| 15. | Vzhľadom na uvedené skutočnosti výbor dôrazne vyzýva Komisiu, aby zvážila delegovanie realizácie a manažmentu na decentralizované orgány, ktoré sú schopné a majú záujem tieto úlohy vykonávať. |
| --- | --- |

15.

Vzhľadom na uvedené skutočnosti výbor dôrazne vyzýva Komisiu, aby zvážila delegovanie realizácie a manažmentu na decentralizované orgány, ktoré sú schopné a majú záujem tieto úlohy vykonávať.

Podnikanie a inovácia

| 16. | Výbor s uspokojením konštatuje, že Komisia zvažuje celú škálu podnikov zahrnutých do kategórie MSP, nevynímajúc mikropodniky a podniky tradičné a rodinné. Rovnako je to aj v prípade finančných fondov a prostredníkov, ktorí pôsobia na miestnej a regionálnej úrovni. Avšak politika európskych inštitúcií a orgánov, poverených dohľadom a správou, sťažuje dostupnosť rizikového kapitálu pre odvážnejšie iniciatívy. V tomto bode by bolo vhodné pristúpiť ku zmene politiky a predpisov. |
| --- | --- |

16.

Výbor s uspokojením konštatuje, že Komisia zvažuje celú škálu podnikov zahrnutých do kategórie MSP, nevynímajúc mikropodniky a podniky tradičné a rodinné. Rovnako je to aj v prípade finančných fondov a prostredníkov, ktorí pôsobia na miestnej a regionálnej úrovni. Avšak politika európskych inštitúcií a orgánov, poverených dohľadom a správou, sťažuje dostupnosť rizikového kapitálu pre odvážnejšie iniciatívy. V tomto bode by bolo vhodné pristúpiť ku zmene politiky a predpisov.

| 17. | CIFP zdôrazňuje spoluprácu, vrátane nadnárodnej. K takejto spolupráci sú potrební partneri najmenej z troch rozličných krajín. Výbor takisto doporučuje zavedenie ustanovení o združovaní sa, a to s ohľadom na efektívnosť intenzívnej spolupráce na medziľudskej úrovni. |
| --- | --- |

17.

CIFP zdôrazňuje spoluprácu, vrátane nadnárodnej. K takejto spolupráci sú potrební partneri najmenej z troch rozličných krajín. Výbor takisto doporučuje zavedenie ustanovení o združovaní sa, a to s ohľadom na efektívnosť intenzívnej spolupráce na medziľudskej úrovni.

| 18. | Ak chceme, aby podniky preklenuli úskalia, ktoré im zabraňujú v plnej spolupráci, bolo by potrebné podporiť spoločné medzifiremné projekty malého rozsahu na miestnej a regionálnej úrovni, ktoré by mohli prerásť do hlbšej spolupráce. |
| --- | --- |

18.

Ak chceme, aby podniky preklenuli úskalia, ktoré im zabraňujú v plnej spolupráci, bolo by potrebné podporiť spoločné medzifiremné projekty malého rozsahu na miestnej a regionálnej úrovni, ktoré by mohli prerásť do hlbšej spolupráce.

| 19. | Výbor sa teší zo skutočnosti, že mladí sú výslovne špecifickou cieľovou skupinou v podprograme „Podnikanie“. Rovnako by bolo zo sociálneho hľadiska žiadúce venovať jasnú pozornosť podnikaniu starších osôb alebo otázkam menšín, rovnako ako podnikaniu, v ktorom tieto kategórie osôb vystupujú. |
| --- | --- |

19.

Výbor sa teší zo skutočnosti, že mladí sú výslovne špecifickou cieľovou skupinou v podprograme „Podnikanie“. Rovnako by bolo zo sociálneho hľadiska žiadúce venovať jasnú pozornosť podnikaniu starších osôb alebo otázkam menšín, rovnako ako podnikaniu, v ktorom tieto kategórie osôb vystupujú.

Politika informačnej a komunikačnej technológie (IKT)

| 20. | Výbor odporúča, zamerať sa v rámci programu IKT na celý reťazec, ako je tomu v oblastiach technológií životného prostredia, aby sa tak urýchlilo umiestnenie potrebných aplikácií IKT služieb, rozsiahlych infraštruktúr a podobných techník. |
| --- | --- |

20.

Výbor odporúča, zamerať sa v rámci programu IKT na celý reťazec, ako je tomu v oblastiach technológií životného prostredia, aby sa tak urýchlilo umiestnenie potrebných aplikácií IKT služieb, rozsiahlych infraštruktúr a podobných techník.

| 21. | Vláda, rovnako ako sektor služieb vo všeobecnosti, nevyužíva IKT tak, ako by mala. Výbor zastáva názor, že decentralizované orgány sa musia rovnako snažiť ísť príkladom. Ak kapacita a finančné prostriedky, ktorými disponujú, nie sú dostatočné, mali by im pri hľadaní kreatívnych riešení a maximálnom využívaní vlastných možností v rámci ich zodpovednosti pomôcť iné orgány na národnej úrovni a na úrovni Spoločenstva. |
| --- | --- |

21.

Vláda, rovnako ako sektor služieb vo všeobecnosti, nevyužíva IKT tak, ako by mala. Výbor zastáva názor, že decentralizované orgány sa musia rovnako snažiť ísť príkladom. Ak kapacita a finančné prostriedky, ktorými disponujú, nie sú dostatočné, mali by im pri hľadaní kreatívnych riešení a maximálnom využívaní vlastných možností v rámci ich zodpovednosti pomôcť iné orgány na národnej úrovni a na úrovni Spoločenstva.

Inteligentná energia – program Európa

| 22. | V úvodnej kapitole dôvodovej správy návrhu Komisia uvádza program LIFE ako jeden z existujúcich prostriedkov združených v spoločenskom rámci ku CIFP. Ďalej sa však v návrhu program LIFE nespomína, aspoň nie priamo. Bolo by vhodné vysvetliť úlohu CIFP v súvislosti s programom LIFE. |
| --- | --- |

22.

V úvodnej kapitole dôvodovej správy návrhu Komisia uvádza program LIFE ako jeden z existujúcich prostriedkov združených v spoločenskom rámci ku CIFP. Ďalej sa však v návrhu program LIFE nespomína, aspoň nie priamo. Bolo by vhodné vysvetliť úlohu CIFP v súvislosti s programom LIFE.

| 23. | Hoci sa CIFP nevyjadruje na túto tému, výbor vychádza zo vzájomnej koordinácie medzi európskou kampaňou udržateľných zdrojov energie, ktorá práve začala a ktorá bude trvať až do roku 2008 a programom „Inteligentná energia – program Európa“. |
| --- | --- |

23.

Hoci sa CIFP nevyjadruje na túto tému, výbor vychádza zo vzájomnej koordinácie medzi európskou kampaňou udržateľných zdrojov energie, ktorá práve začala a ktorá bude trvať až do roku 2008 a programom „Inteligentná energia – program Európa“.

Štátna pomoc

| 24. | Výbor víta, že Európska komisia začala 21. septembra 2005 verejnú konzultáciu pravidiel pre poskytovanie štátnej pomoci na inováciu (KOM 2005 (436)), ale vyjadruje poľutovanie nad stanovením veľmi krátkeho konečného termínu na odoslanie odpovedí.
  Výbor by k tejto veci rád vyjadril nasledovné:






  — | Výbor, v súlade s cieľom zjednodušovania, vyjadruje podporu integrácii inovácie do súčasných rozhodnutí, a nie vytváraniu nových pravidiel. |
| --- | --- | --- |

24.

Výbor víta, že Európska komisia začala 21. septembra 2005 verejnú konzultáciu pravidiel pre poskytovanie štátnej pomoci na inováciu (KOM 2005 (436)), ale vyjadruje poľutovanie nad stanovením veľmi krátkeho konečného termínu na odoslanie odpovedí.

Výbor by k tejto veci rád vyjadril nasledovné:

—

Výbor, v súlade s cieľom zjednodušovania, vyjadruje podporu integrácii inovácie do súčasných rozhodnutí, a nie vytváraniu nových pravidiel.

| — | Podporuje cieľ zamerať štátnu pomoc na podporu inovácie na malé a stredné podniky. |
| --- | --- |

—

Podporuje cieľ zamerať štátnu pomoc na podporu inovácie na malé a stredné podniky.

| — | Žiada o zachovanie súčasnej možnosti kumulovať pomoc na inováciu a regionálnu pomoc. |
| --- | --- |

—

Žiada o zachovanie súčasnej možnosti kumulovať pomoc na inováciu a regionálnu pomoc.

| — | Výbor, vzhľadom na spustenie podpory inovácie, vyjadruje údiv nad faktom, že sa zvažujú iba „úľavy vo výške [50 %] zo sociálnych odvodov a iných miestnych/regionálnych daní (t.j. neviazaných na zisk)“. |
| --- | --- |

—

Výbor, vzhľadom na spustenie podpory inovácie, vyjadruje údiv nad faktom, že sa zvažujú iba „úľavy vo výške [50 %] zo sociálnych odvodov a iných miestnych/regionálnych daní (t.j. neviazaných na zisk)“.

| — | Víta, že „štátnu pomoc pre MSP a/alebo na činnosti vzdialené od trhu možno podrobiť jednoduchším procesným pravidlám a mohla by sa vyňať z notifikácií (bod 24)“. |
| --- | --- |

—

Víta, že „štátnu pomoc pre MSP a/alebo na činnosti vzdialené od trhu možno podrobiť jednoduchším procesným pravidlám a mohla by sa vyňať z notifikácií (bod 24)“.

Výbor jednako pokladá za sporné zameranie Komisie na „zlyhanie trhu“. Komisia predsa uznáva, že inovačné činnosti sú špecifické tým, že sú často vzdialené trhu: „Skúsenosti ukazujú, že je veľmi ťažké vopred vedieť, ktoré inovačné produkty a služby budú na trhu úspešné“. (bod 18)

Záverečná poznámka

| 25. | Cieľom tohto stanoviska výboru je prispieť k väčšej účinnosti politiky, ktorá je zameraná na posilnenie konkurencieschopnosti inováciou, rovnako ako prispieť k diskusii o finančných perspektívach. Výbor ďalej zastáva názor, že prispôsobenie CIFP navrhnutým spôsobom prispeje k vyváženejšiemu rozdeleniu zodpovedností a úloh na rozličných úrovniach riadenia v Európe. |
| --- | --- |

25.

Cieľom tohto stanoviska výboru je prispieť k väčšej účinnosti politiky, ktorá je zameraná na posilnenie konkurencieschopnosti inováciou, rovnako ako prispieť k diskusii o finančných perspektívach. Výbor ďalej zastáva názor, že prispôsobenie CIFP navrhnutým spôsobom prispeje k vyváženejšiemu rozdeleniu zodpovedností a úloh na rozličných úrovniach riadenia v Európe.

V Bruseli 16. novembra 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

| 16.5.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 115/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 115/20

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému: „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 až 2013)“

(2006/C 115/05)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007-2013) (KOM(2005) 119 v konečnom znení ) – 2005/0043 (COD) – 2005/0044 (CNS);

so zreteľom na oznámenie Komisie na tému „Budovanie EVP vedomostí pre hospodársky rast“ (KOM(2005) 118 v konečnom znení ),

so zreteľom na rozhodnutie Rady z 31. marca 2005 prekonzultovať túto tému s Výborom regiónov na základe článku 265 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie svojho predsedu z 19. mája 2005 poveriť komisiu pre kultúru a vzdelávanie vypracovaním stanoviska k tejto veci,

so zreteľom na rozhodnutie Európskej rady v Lisabone v roku 2000 zaviesť pojem „Európsky výskumný priestor“ a tým vytvoriť základ pre spoločnú politiku pre výskum a techniku v Európskej únii,

so zreteľom na rozhodnutie Rady Európskej únie z Barcelony v marci 2002, ktorým si Európska únia dala za cieľ do konca roka 2010 zvýšiť svoje výdavky na výskum na 3 % HDP,

so zreteľom na oznámenie Komisie o Európskej iniciatíve pre rast: investovanie do sietí a vedomostí v prospech rastu a pracovných príležitostí (KOM(2003) 690 v konečnom znení),

so zreteľom na oznámenie Komisie „Veda a technológia: kľúč k budúcnosti Európy – usmernenia na podporu výskumu v Európskej únii“ (KOM (2004) 353 v konečnom znení) a svoje stanovisko k nemu (CdR 194/2004 fin) (1),

so zreteľom na oznámenie Komisie v nadväznosti na pripomienky a odporúčania skupiny nezávislých odborníkov na vysokej úrovni zameranej na účinnosť nových nástrojov Šiesteho rámcového programu (KOM(2004) 574 v konečnom znení),

so zreteľom na oznámenie Komisie jarnému summitu Rady Európskej únie 2005 „Spoločne pracujeme na hospodárskom raste a zamestnanosti – Nový začiatok Lisabonskej stratégie“ (KOM(2005) 24 v konečnom znení),

so zreteľom na návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení programu na zvyšovanie konkurencieschopnosti a pomoc inováciám (2007-2013) (KOM(2005) 121 v konečnom znení – 2005/0050 (COD)),

so zreteľom na oznámenie Komisie „Mobilizácia vzdelanosti v Európe: ako môžu univerzity v plnej miere prispieť k Lisabonskej stratégii“, (KOM(2005) 152 v konečnom znení) a svoje stanovisko k nemu (CdR 154/2005 fin),

so zreteľom na správu skupiny odborníkov na vysokej úrovni pod vedením profesora Ramona Marimona zameranej na účinnosť nových nástrojov Siedmeho rámcového programu (21. jún 2004),

so zreteľom na stanovisko (CdR 155/2005 rev. 2), ktorý prijala komisia pre kultúru a vzdelávanie 22. septembra 2005, spravodajca: pán Lars Nordström, člen regionálnej rady Västra Götaland (SE/ALDE)),

keďže:

| (1) | Celkové ciele menované v návrhu Komisie sú pre vykonávanie Lisabonskej stratégie nevyhnutné. Zvýšenie európskych investícií do výskumu na 3 % HDP Európskej únie, pričom 2 % z nich pochádzajú zo súkromných zdrojov a stredobodom záujmu výskumu a vývoja v Európe je podpora spoločnosti a hospodárstva založenom na vedomostiach, je ambiciózny cieľ, ktorý sa dá dosiahnuť len prostredníctvom spoločného úsilia a koordinovaných akcií členských štátov a Európskej únie. |
| --- | --- |

(1)

Celkové ciele menované v návrhu Komisie sú pre vykonávanie Lisabonskej stratégie nevyhnutné. Zvýšenie európskych investícií do výskumu na 3 % HDP Európskej únie, pričom 2 % z nich pochádzajú zo súkromných zdrojov a stredobodom záujmu výskumu a vývoja v Európe je podpora spoločnosti a hospodárstva založenom na vedomostiach, je ambiciózny cieľ, ktorý sa dá dosiahnuť len prostredníctvom spoločného úsilia a koordinovaných akcií členských štátov a Európskej únie.

| (2) | Výskum, inovácia a celoživotné vzdelávanie sú kľúčom k rastu a konkurencieschopnosti v Európe. |
| --- | --- |

(2)

Výskum, inovácia a celoživotné vzdelávanie sú kľúčom k rastu a konkurencieschopnosti v Európe.

| (3) | Nevyhnutné zdvojnásobenie výdavkov na výskum v Európskej únii pre obdobie 2007-2013 je v súlade s cieľmi Lisabonskej stratégie a tiež so skutočnosťou, že v roku 2004 vstúpilo do EÚ desať nových členských štátov. Uskutočnenie návrhu je v záujme všetkých európskych krajín, aj keby malo v iných oblastiach finančného výhľadového plánu na obdobie 2007-2013 dôjsť k prípadným zmenám. |
| --- | --- |

(3)

Nevyhnutné zdvojnásobenie výdavkov na výskum v Európskej únii pre obdobie 2007-2013 je v súlade s cieľmi Lisabonskej stratégie a tiež so skutočnosťou, že v roku 2004 vstúpilo do EÚ desať nových členských štátov. Uskutočnenie návrhu je v záujme všetkých európskych krajín, aj keby malo v iných oblastiach finančného výhľadového plánu na obdobie 2007-2013 dôjsť k prípadným zmenám.

| (4) | Medzi súčasným šiestym rámcovým programom v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2002-2006) a nasledujúcim siedmym rámcovým programom je vysoká úroveň kontinuity, pričom návrh obsahuje aj nové oblasti, ako napr. vytvorenie Európskej rady pre výskum a spoločné technologické iniciatívy. |
| --- | --- |

(4)

Medzi súčasným šiestym rámcovým programom v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2002-2006) a nasledujúcim siedmym rámcovým programom je vysoká úroveň kontinuity, pričom návrh obsahuje aj nové oblasti, ako napr. vytvorenie Európskej rady pre výskum a spoločné technologické iniciatívy.

| (5) | Opatrenia navrhnuté v dokumente Komisie nie sú nástrojmi súdržnosti, majú však bezpochyby vplyv na súdržnosť v Európe, |
| --- | --- |

(5)

Opatrenia navrhnuté v dokumente Komisie nie sú nástrojmi súdržnosti, majú však bezpochyby vplyv na súdržnosť v Európe,

Jednohlasne prijal na svojom 62. plenárnom zasadnutí 16. a 17. novembra 2005 (schôdza zo 16. novembra) nasledujúce stanovisko:

Názory Výboru regiónov

1.   Všeobecné pripomienky výboru

| 1.1 | Výbor víta, že politické súvislosti a ciele tohto návrhu sú predstavené vo vlastnom oznámení o vytvorení európskeho výskumného priestoru, ktoré sa predkladá súčasne s týmto návrhom. |
| --- | --- |

1.1

Výbor víta, že politické súvislosti a ciele tohto návrhu sú predstavené vo vlastnom oznámení o vytvorení európskeho výskumného priestoru, ktoré sa predkladá súčasne s týmto návrhom.

| 1.2 | VR hodnotí návrh Komisie prevažne kladne, pretože vo vysokej miere zachováva kontinuitu so súčasným rámcovým programom. Podmienky pre účasť miestnych a regionálnych orgánov ako aj malých a stredných podnikov sú lepšie, aj keď nástroje 7. rámcového programu naďalej zvýhodňujú „veľké iniciatívy“. |
| --- | --- |

1.2

VR hodnotí návrh Komisie prevažne kladne, pretože vo vysokej miere zachováva kontinuitu so súčasným rámcovým programom. Podmienky pre účasť miestnych a regionálnych orgánov ako aj malých a stredných podnikov sú lepšie, aj keď nástroje 7. rámcového programu naďalej zvýhodňujú „veľké iniciatívy“.

| 1.3 | Vzhľadom na obnovovanie dynamiky Lisabonskej stratégie zdôrazňuje dôležitosť dosiahnutia dohody o finančnom výhľade, ktorá by umožňovala potrebné financovanie 7. rámcového programu v rozsahu navrhovanom Komisiou. |
| --- | --- |

1.3

Vzhľadom na obnovovanie dynamiky Lisabonskej stratégie zdôrazňuje dôležitosť dosiahnutia dohody o finančnom výhľade, ktorá by umožňovala potrebné financovanie 7. rámcového programu v rozsahu navrhovanom Komisiou.

| 1.4 | Výbor víta administratívne, finančné a právne zjednodušenia obsiahnuté v pracovnom dokumente o realizácii, ktorý dopĺňa návrh a kladie zvláštny dôraz na konštatovanie, že vo všetkých častiach postupov pri žiadostiach, rokovaní o zmluvách a realizácie je potrebné urobiť určité zjednodušenia. |
| --- | --- |

1.4

Výbor víta administratívne, finančné a právne zjednodušenia obsiahnuté v pracovnom dokumente o realizácii, ktorý dopĺňa návrh a kladie zvláštny dôraz na konštatovanie, že vo všetkých častiach postupov pri žiadostiach, rokovaní o zmluvách a realizácie je potrebné urobiť určité zjednodušenia.

| 1.5 | Výbor konštatuje, že Komisia si v rámci rozsiahlych konzultácií vypočula názory mnohých zainteresovaných aktérov a že návrh sa opiera o podrobnú analýzu dosahu, v ktorej sú zahrnuté informácie zúčastnených strán a hodnotenia. |
| --- | --- |

1.5

Výbor konštatuje, že Komisia si v rámci rozsiahlych konzultácií vypočula názory mnohých zainteresovaných aktérov a že návrh sa opiera o podrobnú analýzu dosahu, v ktorej sú zahrnuté informácie zúčastnených strán a hodnotenia.

| 1.6 | VR má tiež ten názor, že „vedomosti“ sú jadrom Lisabonskej stratégie a inovácia, vzdelávanie a výskum tvoria „vedomostný trojuholník“. Výboru záleží na zdôraznení skutočnosti, že snaha o kvalitu a vynikajúce výsledky sú ústredným aspektom politiky v oblasti výskumu, pretože tým sa dajú dosiahnuť vedomosti, ktoré prispejú k udržateľnému hospodárskemu rastu, zamestnanosti a sociálnej súdržnosti. |
| --- | --- |

1.6

VR má tiež ten názor, že „vedomosti“ sú jadrom Lisabonskej stratégie a inovácia, vzdelávanie a výskum tvoria „vedomostný trojuholník“. Výboru záleží na zdôraznení skutočnosti, že snaha o kvalitu a vynikajúce výsledky sú ústredným aspektom politiky v oblasti výskumu, pretože tým sa dajú dosiahnuť vedomosti, ktoré prispejú k udržateľnému hospodárskemu rastu, zamestnanosti a sociálnej súdržnosti.

| 1.7 | Výbor podporuje celkové programové ciele ako aj rozdelenie siedmeho rámcového programu do štyroch jednotlivých programov – spolupráca, myšlienky, ľudia a kapacity – ktoré sa zhodujú so štyrmi hlavnými cieľmi európskej politiky v oblasti výskumu. |
| --- | --- |

1.7

Výbor podporuje celkové programové ciele ako aj rozdelenie siedmeho rámcového programu do štyroch jednotlivých programov – spolupráca, myšlienky, ľudia a kapacity – ktoré sa zhodujú so štyrmi hlavnými cieľmi európskej politiky v oblasti výskumu.

| 1.8 | Výbor víta sústredenie pozornosti výskumných činností vykonávaných prostredníctvom medzištátnej spolupráce – od projektov spolupráce a sietí až po koordináciu výskumných programov – na niekoľko tém, ktoré sú obsiahnuté v
  programe Spolupráca:








  a) | zdravie; |
| --- | --- | --- |

1.8

Výbor víta sústredenie pozornosti výskumných činností vykonávaných prostredníctvom medzištátnej spolupráce – od projektov spolupráce a sietí až po koordináciu výskumných programov – na niekoľko tém, ktoré sú obsiahnuté v
  programe Spolupráca:

a)

zdravie;

| b) | potraviny, poľnohospodárstvo a biotechnológia; |
| --- | --- |

b)

potraviny, poľnohospodárstvo a biotechnológia;

| c) | informačné a komunikačné technológie; |
| --- | --- |

c)

informačné a komunikačné technológie;

| d) | nanoveda, nanotechnológie, materiály a nové výrobné technológie; |
| --- | --- |

d)

nanoveda, nanotechnológie, materiály a nové výrobné technológie;

| e) | energetika; |
| --- | --- |

e)

energetika;

| f) | životné prostredie (vrátane klimatických zmien); |
| --- | --- |

f)

životné prostredie (vrátane klimatických zmien);

| g) | doprava (vrátane vzdušnej dopravy); |
| --- | --- |

g)

doprava (vrátane vzdušnej dopravy);

| h) | sociálne, ekonomické a humanitné vedy; |
| --- | --- |

h)

sociálne, ekonomické a humanitné vedy;

| i) | výskum v oblasti bezpečnosti a vesmíru. |
| --- | --- |

i)

výskum v oblasti bezpečnosti a vesmíru.

| 1.9 | Výbor vkladá veľkú nádej do vkladá veľkú nádej do
  programu Myšlienky,
  v rámci ktorého má vzniknúť autonómny Európsky výbor pre výskum s cieľom podporovať špičkový výskum, ktorý vykonávajú jednotlivé skupiny, ktoré si vo všetkých oblastiach vedy vzájomne konkurujú. Výbor predovšetkým vyzdvihuje význam nezávislého výboru pre výskum a prihovára sa za systematické šírenie výsledkov výskumu za plnej spolupráce s miestnymi a regionálnymi orgánmi. Je potrebné rozvinúť myšlienku Európskej rady pre výskum, ktorá by umožnila užšie vzťahy s miestnymi a regionálnymi orgánmi a VR. |
| --- | --- |

1.9

Výbor vkladá veľkú nádej do vkladá veľkú nádej do
  programu Myšlienky,
  v rámci ktorého má vzniknúť autonómny Európsky výbor pre výskum s cieľom podporovať špičkový výskum, ktorý vykonávajú jednotlivé skupiny, ktoré si vo všetkých oblastiach vedy vzájomne konkurujú. Výbor predovšetkým vyzdvihuje význam nezávislého výboru pre výskum a prihovára sa za systematické šírenie výsledkov výskumu za plnej spolupráce s miestnymi a regionálnymi orgánmi. Je potrebné rozvinúť myšlienku Európskej rady pre výskum, ktorá by umožnila užšie vzťahy s miestnymi a regionálnymi orgánmi a VR.

| 1.10 | VR víta posilnenie podpory vzdelávania a profesionálneho rastu výskumných pracovníkov v rámci
  programu Ľudia
  , pričom sa dôraz kladie na schopnosti a profesionálny rast ako aj posilnenie prepojení s vnútroštátnymi systémami. |
| --- | --- |

1.10

VR víta posilnenie podpory vzdelávania a profesionálneho rastu výskumných pracovníkov v rámci
  programu Ľudia
  , pričom sa dôraz kladie na schopnosti a profesionálny rast ako aj posilnenie prepojení s vnútroštátnymi systémami.

| 1.11 | Výbor zdôrazňuje v súvislosti s
  programom Kapacity
  osobitnú potrebu zladiť rámcový program so štrukturálnymi fondmi s cieľom zvýšiť európske výskumné, vzdelávacie a inovačné kapacity, predovšetkým s ohľadom na výskumné infraštruktúry, výskum v prospech malých a stredných podnikov, regionálne výskumné centrá a uvoľnenie výskumného potenciálu európskych „konvergenčných“ regiónov EÚ, otázky na tému „Veda v spoločnosti“ a horizontálnu medzinárodnú spoluprácu. |
| --- | --- |

1.11

Výbor zdôrazňuje v súvislosti s
  programom Kapacity
  osobitnú potrebu zladiť rámcový program so štrukturálnymi fondmi s cieľom zvýšiť európske výskumné, vzdelávacie a inovačné kapacity, predovšetkým s ohľadom na výskumné infraštruktúry, výskum v prospech malých a stredných podnikov, regionálne výskumné centrá a uvoľnenie výskumného potenciálu európskych „konvergenčných“ regiónov EÚ, otázky na tému „Veda v spoločnosti“ a horizontálnu medzinárodnú spoluprácu.

| 1.12 | Európa sa musí usilovať o čo najlepšiu integráciu nových členských krajín. Začlenenie do každej politiky EÚ a ich nástrojov je jedným z predpokladov pre efektívne využívanie významného ľudského a hospodárskeho potenciálu týchto krajín, s cieľom vytvoriť konkurencieschopnejšiu a súdržnejšiu Európu, ktorá sa trvalo rozvíja. Rámcové programy by mali pomôcť urýchliť proces integrácie. |
| --- | --- |

1.12

Európa sa musí usilovať o čo najlepšiu integráciu nových členských krajín. Začlenenie do každej politiky EÚ a ich nástrojov je jedným z predpokladov pre efektívne využívanie významného ľudského a hospodárskeho potenciálu týchto krajín, s cieľom vytvoriť konkurencieschopnejšiu a súdržnejšiu Európu, ktorá sa trvalo rozvíja. Rámcové programy by mali pomôcť urýchliť proces integrácie.

2.   Program Spolupráca

| 2.1 | Odovzdávanie vedomostí a ich rozširovanie má kľúčový význam. Súčasný rámcový program pre to ustanovuje mechanizmy, avšak kladie si otázku, či sa tieto mechanizmy aj systematicky a účinne uplatňujú. Ako je to s výsledkami? O tom nie je veľa známe, pretože neexistujú jasné požiadavky na ďalšie monitorovanie. Riešenie by mohlo spočívať v tom, že schváleným projektom sa bude klásť za povinnosť dôslednejší rozvoj a uplatňovanie stratégií pre odovzdávanie vedomostí. Komisia by to nemala strácať zo zreteľa a mala by skúmať, aké výsledky sa dosahujú. |
| --- | --- |

2.1

Odovzdávanie vedomostí a ich rozširovanie má kľúčový význam. Súčasný rámcový program pre to ustanovuje mechanizmy, avšak kladie si otázku, či sa tieto mechanizmy aj systematicky a účinne uplatňujú. Ako je to s výsledkami? O tom nie je veľa známe, pretože neexistujú jasné požiadavky na ďalšie monitorovanie. Riešenie by mohlo spočívať v tom, že schváleným projektom sa bude klásť za povinnosť dôslednejší rozvoj a uplatňovanie stratégií pre odovzdávanie vedomostí. Komisia by to nemala strácať zo zreteľa a mala by skúmať, aké výsledky sa dosahujú.

| 2.2 | Informačné a komunikačné technológie (IKT) majú kľúčový význam pre všetky oblasti priemyslu, obchodu, služieb, vedy a technológie, vrátane sektorov obrany a bezpečnosti. Najmä v porovnaní s Japonskom a USA má Európa čo doháňať, v neposlednom rade s ohľadom na potrebu super počítačov v mnohých odvetviach, ako napríklad klimatický výskum, bezpečnosť a materiálový výskum a vyrábanie nových liekov. Táto skutočnosť sa týka zariadení európskych super počítačových centier, ktoré by mohli byť vhodnejšie zahrnuté do programu Kapacity alebo programov pre infraštruktúru, a nezávisle od toho sa týka aj európskeho výskumu hardvéru a softvéru. |
| --- | --- |

2.2

Informačné a komunikačné technológie (IKT) majú kľúčový význam pre všetky oblasti priemyslu, obchodu, služieb, vedy a technológie, vrátane sektorov obrany a bezpečnosti. Najmä v porovnaní s Japonskom a USA má Európa čo doháňať, v neposlednom rade s ohľadom na potrebu super počítačov v mnohých odvetviach, ako napríklad klimatický výskum, bezpečnosť a materiálový výskum a vyrábanie nových liekov. Táto skutočnosť sa týka zariadení európskych super počítačových centier, ktoré by mohli byť vhodnejšie zahrnuté do programu Kapacity alebo programov pre infraštruktúru, a nezávisle od toho sa týka aj európskeho výskumu hardvéru a softvéru.

| 2.3 | Výbor odkazuje v súvislosti s ekologickým rozmerom trvalo udržateľného rozvoja na uvažovanie o prírode ako o zdroji a tiež na výskumné oblasti ako bioenergia a biopalivá, genomika rastlín, technika spracovania dreva, trvalo udržateľné lesné hospodárstvo, banská technika, technológia likvidácie odpadov a výskum cestovného ruchu. |
| --- | --- |

2.3

Výbor odkazuje v súvislosti s ekologickým rozmerom trvalo udržateľného rozvoja na uvažovanie o prírode ako o zdroji a tiež na výskumné oblasti ako bioenergia a biopalivá, genomika rastlín, technika spracovania dreva, trvalo udržateľné lesné hospodárstvo, banská technika, technológia likvidácie odpadov a výskum cestovného ruchu.

| 2.4 | VR opätovne zdôrazňuje svoju spokojnosť s integrovaním dôležitého podprogramu energetika do 7. rámcového programu. Napriek tomu, že výskum v oblasti energetiky je jednou z najvyšších priorít pre Euratom 7. RP, je potrebné ešte väčšie zameranie na túto oblasť. Energia je kľúčovým zdrojom konkurencieschopného hospodárstva, avšak, ako je známe, Európa je znepokojivo závislá od dovozu energie. |
| --- | --- |

2.4

VR opätovne zdôrazňuje svoju spokojnosť s integrovaním dôležitého podprogramu energetika do 7. rámcového programu. Napriek tomu, že výskum v oblasti energetiky je jednou z najvyšších priorít pre Euratom 7. RP, je potrebné ešte väčšie zameranie na túto oblasť. Energia je kľúčovým zdrojom konkurencieschopného hospodárstva, avšak, ako je známe, Európa je znepokojivo závislá od dovozu energie.

| 2.5 | Ekologický postoj by mal byť doplnený o zohľadnenie sociálneho rozmeru a Výbor regiónov by chcel v tejto súvislosti zdôrazniť predovšetkým integráciu ako dôležitú horizontálnu tému. Výskum by sa mal napríklad zaoberať tým, ako sa v členských štátoch uskutočňuje politika integrácie a aké následné opatrenia sa vykonajú, aké ciele sa za tým skrývajú, aké ukazovatele sa použijú a akým spôsobom je integrácia ovplyvňovaná opatreniami daňovej politiky (v mnohých členských štátoch sa dane vyberajú na národnej úrovni, zatiaľ čo veľkú časť nákladov na integráciu, napr. na opatrenia proti vylúčeniu, nesú miestne a regionálne orgány). Podstatné sú tiež aspekty demokracie v integračnej politike, či už dôsledky formálneho hlasovacieho práva alebo odlišné prístupy integračnej politiky na rôznych spoločenských úrovniach. Ďalšie otázky sa týkajú problematiky utečencov a diskriminácie na pracovnom trhu. |
| --- | --- |

2.5

Ekologický postoj by mal byť doplnený o zohľadnenie sociálneho rozmeru a Výbor regiónov by chcel v tejto súvislosti zdôrazniť predovšetkým integráciu ako dôležitú horizontálnu tému. Výskum by sa mal napríklad zaoberať tým, ako sa v členských štátoch uskutočňuje politika integrácie a aké následné opatrenia sa vykonajú, aké ciele sa za tým skrývajú, aké ukazovatele sa použijú a akým spôsobom je integrácia ovplyvňovaná opatreniami daňovej politiky (v mnohých členských štátoch sa dane vyberajú na národnej úrovni, zatiaľ čo veľkú časť nákladov na integráciu, napr. na opatrenia proti vylúčeniu, nesú miestne a regionálne orgány). Podstatné sú tiež aspekty demokracie v integračnej politike, či už dôsledky formálneho hlasovacieho práva alebo odlišné prístupy integračnej politiky na rôznych spoločenských úrovniach. Ďalšie otázky sa týkajú problematiky utečencov a diskriminácie na pracovnom trhu.

| 2.6 | VR víta začatie vytvárania projektu Galileo, ktorý, okrem toho, že má veľký význam pre oblasť inovácie, je vďaka technologickým riešeniam, ktoré využíva a najmä jeho použitiu podľa výboru skutočne multidisciplinárnym a všeobecne účinným projektom. |
| --- | --- |

2.6

VR víta začatie vytvárania projektu Galileo, ktorý, okrem toho, že má veľký význam pre oblasť inovácie, je vďaka technologickým riešeniam, ktoré využíva a najmä jeho použitiu podľa výboru skutočne multidisciplinárnym a všeobecne účinným projektom.

| 2.7 | Výbor zastáva názor, že výskum v oblasti verejného zdravia ako i zdravotníctva a opatrovníctva v širšom zmysle slova by v záujme celej Európy mal byť jednou z tematických priorít výskumu. K otázkam, ktorými by sa malo zaoberať, patria aj rôzne aspekty verejného zdravia, ako napr. opatrenia na obmedzenie škodlivých účinkov alkoholu a tabaku. Poznatky o rozsahu a dosahu problematiky alkoholizmu a fajčenia sú dôležité tak z krátkodobého ako aj dlhodobého hľadiska. |
| --- | --- |

2.7

Výbor zastáva názor, že výskum v oblasti verejného zdravia ako i zdravotníctva a opatrovníctva v širšom zmysle slova by v záujme celej Európy mal byť jednou z tematických priorít výskumu. K otázkam, ktorými by sa malo zaoberať, patria aj rôzne aspekty verejného zdravia, ako napr. opatrenia na obmedzenie škodlivých účinkov alkoholu a tabaku. Poznatky o rozsahu a dosahu problematiky alkoholizmu a fajčenia sú dôležité tak z krátkodobého ako aj dlhodobého hľadiska.

| 2.8 | Rôzne otázky rozvoja miest, ktoré presahujú ekologické aspekty, by v tomto zmysle mali byť tiež predmetom výskumu. Tu by mohlo ísť o oblasti dopravy, rozvoja miest, vodného a odpadového hospodárstva, kultúrneho dedičstva a cestovného ruchu, ale aj o otázky integrácie a riadenia. Týmito témami sa zaoberal piaty rámcový program, v šiestom však chýbajú. Preto sa požaduje zaradenie celkovej perspektívy rozvoja miest do 7. rámcového programu. |
| --- | --- |

2.8

Rôzne otázky rozvoja miest, ktoré presahujú ekologické aspekty, by v tomto zmysle mali byť tiež predmetom výskumu. Tu by mohlo ísť o oblasti dopravy, rozvoja miest, vodného a odpadového hospodárstva, kultúrneho dedičstva a cestovného ruchu, ale aj o otázky integrácie a riadenia. Týmito témami sa zaoberal piaty rámcový program, v šiestom však chýbajú. Preto sa požaduje zaradenie celkovej perspektívy rozvoja miest do 7. rámcového programu.

| 2.9 | Dôležitú oblasť výskumu vidí Výbor regiónov v prepojení výskumu a praxe. Schopnosť praktického využitia znalostí založených na výskume predstavuje veľkú výzvu nielen pre verejný, ale aj pre súkromný sektor, okrem iného v súvislosti s reformou a ďalším rozvojom systémov sociálnej ochrany. To sa týka v zásade všetkých oblastí výskumu, avšak vo zvláštnej miere nových poznatkov v oblasti služieb. Mal by sa posilniť výskum v oblasti využitia výskumných poznatkov. Predmetom tohto nového druhu výskumu by bola napr. metodika prenosu výsledkov výskumu do praxe, prekážky brániace zmenám alebo úvahy o tom, prečo sú niektoré stratégie na zlepšenie úspešné a iné nie, ako prebiehajú procesy zmien prostredníctvom učenia, ako môžu byť zaangažovaní pracovníci a ako môže systém predkladania návrhov prispieť ku vzniku kreatívneho prostredia. Európska politika výskumu musí tak musí určiť oblasť výskumu, ktorá bude skúmať vzájomné pôsobenie medzi výskumom a praxou a zameria sa na podporu inovácií a rozvoja. EÚ by toto mala uznať a mala by podporiť vytvorenie tejto oblasti výskumu v sektore služieb. |
| --- | --- |

2.9

Dôležitú oblasť výskumu vidí Výbor regiónov v prepojení výskumu a praxe. Schopnosť praktického využitia znalostí založených na výskume predstavuje veľkú výzvu nielen pre verejný, ale aj pre súkromný sektor, okrem iného v súvislosti s reformou a ďalším rozvojom systémov sociálnej ochrany. To sa týka v zásade všetkých oblastí výskumu, avšak vo zvláštnej miere nových poznatkov v oblasti služieb. Mal by sa posilniť výskum v oblasti využitia výskumných poznatkov. Predmetom tohto nového druhu výskumu by bola napr. metodika prenosu výsledkov výskumu do praxe, prekážky brániace zmenám alebo úvahy o tom, prečo sú niektoré stratégie na zlepšenie úspešné a iné nie, ako prebiehajú procesy zmien prostredníctvom učenia, ako môžu byť zaangažovaní pracovníci a ako môže systém predkladania návrhov prispieť ku vzniku kreatívneho prostredia. Európska politika výskumu musí tak musí určiť oblasť výskumu, ktorá bude skúmať vzájomné pôsobenie medzi výskumom a praxou a zameria sa na podporu inovácií a rozvoja. EÚ by toto mala uznať a mala by podporiť vytvorenie tejto oblasti výskumu v sektore služieb.

| 2.10 | Podľa názoru výboru by sa mali rôzne aspekty demografických zmien, medzi nimi aj téma starnutia populácie, preskúmať v rámci vnútroštátnych výskumných programov, ktoré by mali byť na európskej úrovni vo väčšej miere koordinované. Mali by sa rozpracovať postupy pre koordináciu programov v rámci spolupráce medzi regiónmi podľa schémy Európskeho výskumného priestoru (ERA-NET) na základe článku 169 Zmluvy o založení ES. Okrem toho by mala byť výrazne posilnená podpora výskumov v oblasti starnutia obyvateľstva aj v rámci samotného siedmeho rámcového programu. V tejto súvislosti je závažnou témou napr. „aktívne starnutie“, ktorou sa zaoberá oznámenie Komisie „Zvýšiť mieru zamestnanosti starších pracovníkov a oddialiť odchod z trhu práce“. Aktívne starnutie však znamená rozsiahlejší prístup; mali by sa napr. rozšíriť znalosti o ľuďoch, ktorí zdravo starnú a ukázať, akým prínosom môže byť staršia generácia pre spoločnosť. V členských štátoch EÚ existujú kultúrne rozdiely a skúsenosti členských štátov v správaní sa voči stále viac starnúcemu obyvateľstvu, ktoré môžu byť východiskom pre celý rad rôznych výskumných úloh, ktoré by sa dali riešiť interdisciplinárne. Dôležitými témami sú v tejto oblasti nízka pôrodnosť, migrácia a drastický úbytok populácie, ako aj dosah starnutia obyvateľstva na potrebu zdravotníckej a opatrovníckej starostlivosti a samoliečby. Koordinácia európskych a vnútroštátnych výskumných programov je síce spomenutá v rámci programu „Spolupráca“, podľa názoru výboru by sa však mala posilniť. Pojem „starnutie“ obsahuje tak sociálne, ako aj ekonomické a kultúrne zložky. Vyvinutie spoločenských riešení a konceptov na prispôsobenie ako odpoveď na demografický vývoj je jedným z najväčších politických problémov v budúcich rokoch, a to najmä na regionálnej úrovni. Preto je veľmi dôležité, aby do vypracovania národných programov bola zapojená aj miestna a regionálna úroveň. |
| --- | --- |

2.10

Podľa názoru výboru by sa mali rôzne aspekty demografických zmien, medzi nimi aj téma starnutia populácie, preskúmať v rámci vnútroštátnych výskumných programov, ktoré by mali byť na európskej úrovni vo väčšej miere koordinované. Mali by sa rozpracovať postupy pre koordináciu programov v rámci spolupráce medzi regiónmi podľa schémy Európskeho výskumného priestoru (ERA-NET) na základe článku 169 Zmluvy o založení ES. Okrem toho by mala byť výrazne posilnená podpora výskumov v oblasti starnutia obyvateľstva aj v rámci samotného siedmeho rámcového programu. V tejto súvislosti je závažnou témou napr. „aktívne starnutie“, ktorou sa zaoberá oznámenie Komisie „Zvýšiť mieru zamestnanosti starších pracovníkov a oddialiť odchod z trhu práce“. Aktívne starnutie však znamená rozsiahlejší prístup; mali by sa napr. rozšíriť znalosti o ľuďoch, ktorí zdravo starnú a ukázať, akým prínosom môže byť staršia generácia pre spoločnosť. V členských štátoch EÚ existujú kultúrne rozdiely a skúsenosti členských štátov v správaní sa voči stále viac starnúcemu obyvateľstvu, ktoré môžu byť východiskom pre celý rad rôznych výskumných úloh, ktoré by sa dali riešiť interdisciplinárne. Dôležitými témami sú v tejto oblasti nízka pôrodnosť, migrácia a drastický úbytok populácie, ako aj dosah starnutia obyvateľstva na potrebu zdravotníckej a opatrovníckej starostlivosti a samoliečby. Koordinácia európskych a vnútroštátnych výskumných programov je síce spomenutá v rámci programu „Spolupráca“, podľa názoru výboru by sa však mala posilniť. Pojem „starnutie“ obsahuje tak sociálne, ako aj ekonomické a kultúrne zložky. Vyvinutie spoločenských riešení a konceptov na prispôsobenie ako odpoveď na demografický vývoj je jedným z najväčších politických problémov v budúcich rokoch, a to najmä na regionálnej úrovni. Preto je veľmi dôležité, aby do vypracovania národných programov bola zapojená aj miestna a regionálna úroveň.

| 2.11 | Podľa názoru Výboru regiónov rozhranie medzi výskumom, inováciou a ekonomikou sa stalo rozdelením na tento rámcový program a program na zvyšovanie konkurencieschopnosti a pomoc inováciám nejasné. Myšlienky projektu, ktoré nemožno jednoznačne priradiť k jednotlivým programom, ktoré sú však kľúčové pre rast a vytváranie pracovných príležitostí, tak podstupujú riziko, že skončia v sivej zóne a stroskotajú na prílišnom byrokratickom riadení alebo v najhoršom prípade to potenciálnych žiadateľov úplne odradí, čo si Európa nemôže dovoliť. Je veľmi dôležité, aby sa Komisia ako celok pričinila o to, aby sa administratívne hranice medzi rôznymi generálnymi riaditeľstvami a programami nestali prekážkou pre nádejné projekty. |
| --- | --- |

2.11

Podľa názoru Výboru regiónov rozhranie medzi výskumom, inováciou a ekonomikou sa stalo rozdelením na tento rámcový program a program na zvyšovanie konkurencieschopnosti a pomoc inováciám nejasné. Myšlienky projektu, ktoré nemožno jednoznačne priradiť k jednotlivým programom, ktoré sú však kľúčové pre rast a vytváranie pracovných príležitostí, tak podstupujú riziko, že skončia v sivej zóne a stroskotajú na prílišnom byrokratickom riadení alebo v najhoršom prípade to potenciálnych žiadateľov úplne odradí, čo si Európa nemôže dovoliť. Je veľmi dôležité, aby sa Komisia ako celok pričinila o to, aby sa administratívne hranice medzi rôznymi generálnymi riaditeľstvami a programami nestali prekážkou pre nádejné projekty.

| 2.12 | Zapojenie miestnych a regionálnych orgánov do technologických platforiem môže pre ne byť, vďaka právomociam, ktoré majú dôležitých spoločenských oblastiach, užitočné. Pri vypracovávaní vedeckých stratégií pre nové technologické platformy, ktoré budú zodpovedať potrebám občanov a zdokonaľovaní nedávno začatých príslušných platforiem prináleží miestnym a regionálnym orgánom prirodzené miesto v spolupráci s vysokými školami, hospodárstvom a verejným sektorom, ktorá je podmienkou pre technologické platformy. Existujú technologické platformy, ktoré sa dobre dajú zamerať na rozvoj miestnych a regionálnych činností. Technologické platformy sú dlhodobým cieľom, ale ich rozvoj často riadia skôr dávno zavedené technické odbory než základné potreby občanov. |
| --- | --- |

2.12

Zapojenie miestnych a regionálnych orgánov do technologických platforiem môže pre ne byť, vďaka právomociam, ktoré majú dôležitých spoločenských oblastiach, užitočné. Pri vypracovávaní vedeckých stratégií pre nové technologické platformy, ktoré budú zodpovedať potrebám občanov a zdokonaľovaní nedávno začatých príslušných platforiem prináleží miestnym a regionálnym orgánom prirodzené miesto v spolupráci s vysokými školami, hospodárstvom a verejným sektorom, ktorá je podmienkou pre technologické platformy. Existujú technologické platformy, ktoré sa dobre dajú zamerať na rozvoj miestnych a regionálnych činností. Technologické platformy sú dlhodobým cieľom, ale ich rozvoj často riadia skôr dávno zavedené technické odbory než základné potreby občanov.

| 2.13 | Vzhľadom na ich význam pre dosiahnutie hospodárskeho a sociálneho rozvoja občanov a územia by obce, mestá a regióny mali byť v plnej miere zapojené do programov v oblasti inovácie a celoživotného vzdelávania. Obce, mestá a regióny sú totiž katalyzátormi umožňujúcimi vznik partnerstiev, ktoré by uľahčili rozsiahly prístup k finančným prostriedkom, a miestne inštitúcie sú iniciátormi rozvoja inovácie a výskumu na svojich územiach. |
| --- | --- |

2.13

Vzhľadom na ich význam pre dosiahnutie hospodárskeho a sociálneho rozvoja občanov a územia by obce, mestá a regióny mali byť v plnej miere zapojené do programov v oblasti inovácie a celoživotného vzdelávania. Obce, mestá a regióny sú totiž katalyzátormi umožňujúcimi vznik partnerstiev, ktoré by uľahčili rozsiahly prístup k finančným prostriedkom, a miestne inštitúcie sú iniciátormi rozvoja inovácie a výskumu na svojich územiach.

| 2.14 | Výbor regiónov s potešením konštatuje, že celý rad členských štátov v Rade, ale i Európsky parlament v rámci 7. rámcového programu používa pojem Sociálne motivované výskumné platformy (SMVP). Rozumie sa pod ním doplnenie technologických platforiem takým spôsobom, aby sa spoločenským potrebám pri tvorbe dlhodobých výskumných stratégií príslušnými subjektami ako sú štátne inštitúcie, výskumní pracovníci (na univerzitách, vysokých školách a inštitútoch), ale aj prípadne ekonomika, prikladala zásadná dôležitosť. Európa potrebuje nové poznatky, aby lepšie pochopila problémy, ktoré vyplývajú zo sociálnych výziev, ako napr. z určitých kultúrnych a etnických rozdielov, demografického vývoja a životného prostredia vrátane klimatických zmien. Cieľom SMVP je zjednotiť európskych aktérov zainteresovaných na rozvoji znalostí a postaviť sa tak veľkým dlhodobým spoločenským výzvam, pred ktorými Európa stojí. K najdôležitejším záujemcom patria samozrejme „koneční spotrebitelia“ znalostí, medzi nimi aj miestne a regionálne orgány. |
| --- | --- |

2.14

Výbor regiónov s potešením konštatuje, že celý rad členských štátov v Rade, ale i Európsky parlament v rámci 7. rámcového programu používa pojem Sociálne motivované výskumné platformy (SMVP). Rozumie sa pod ním doplnenie technologických platforiem takým spôsobom, aby sa spoločenským potrebám pri tvorbe dlhodobých výskumných stratégií príslušnými subjektami ako sú štátne inštitúcie, výskumní pracovníci (na univerzitách, vysokých školách a inštitútoch), ale aj prípadne ekonomika, prikladala zásadná dôležitosť. Európa potrebuje nové poznatky, aby lepšie pochopila problémy, ktoré vyplývajú zo sociálnych výziev, ako napr. z určitých kultúrnych a etnických rozdielov, demografického vývoja a životného prostredia vrátane klimatických zmien. Cieľom SMVP je zjednotiť európskych aktérov zainteresovaných na rozvoji znalostí a postaviť sa tak veľkým dlhodobým spoločenským výzvam, pred ktorými Európa stojí. K najdôležitejším záujemcom patria samozrejme „koneční spotrebitelia“ znalostí, medzi nimi aj miestne a regionálne orgány.

| 2.15 | Pojem resp. koncepcia sociálne motivovaných výskumných platforiem stavia vo veľkej miere na iniciatíve verejných záujemcov zo spoločnosti a ich potrebe nových poznatkov, ktoré sú založené na špičkovom výskume v rôznych spoločenských oblastiach. Koncepcia zahŕňa aj to, že títo záujemcovia sa aktívne zúčastnia na pomenovaní problémov a otázok, ktoré sa majú skúmať. Okrem toho kladie dôraz na to, aby zainteresované subjekty zo spoločnosti aktívne prevzali zodpovednosť za rozširovanie a uplatňovanie vedomostí, ktoré sa vytvárajú. Nádej na úspech sa samozrejme zvyšuje tým, že zainteresované subjekty sa sami vo veľkej miere zúčastňujú na formulovaní problémov. SMVP by sa tak mali chápať ako doplnenie technologických platforiem, v ktorých udáva tón priemysel. Priemyslové subjekty by sa v závislosti od oblasti výskumu mohli tiež zapojiť do jednotlivých SMVP, aj keď iné subjekty udávajú smer. Koncepcia SMVP zahŕňa aj interdisciplinárny výskum, aby tak vyhovela komplexnosti ľudských a spoločenských problémov. Tieto sa dajú najlepšie pochopiť vtedy, keď sa hodnotia z rôznych vedeckých perspektív. Súčasťou SMVP je rozsiahla transnárodná spolupráca s cieľom rozšíriť rozvoj znalostí a možností pre inovácie v spoločnosti. |
| --- | --- |

2.15

Pojem resp. koncepcia sociálne motivovaných výskumných platforiem stavia vo veľkej miere na iniciatíve verejných záujemcov zo spoločnosti a ich potrebe nových poznatkov, ktoré sú založené na špičkovom výskume v rôznych spoločenských oblastiach. Koncepcia zahŕňa aj to, že títo záujemcovia sa aktívne zúčastnia na pomenovaní problémov a otázok, ktoré sa majú skúmať. Okrem toho kladie dôraz na to, aby zainteresované subjekty zo spoločnosti aktívne prevzali zodpovednosť za rozširovanie a uplatňovanie vedomostí, ktoré sa vytvárajú. Nádej na úspech sa samozrejme zvyšuje tým, že zainteresované subjekty sa sami vo veľkej miere zúčastňujú na formulovaní problémov. SMVP by sa tak mali chápať ako doplnenie technologických platforiem, v ktorých udáva tón priemysel. Priemyslové subjekty by sa v závislosti od oblasti výskumu mohli tiež zapojiť do jednotlivých SMVP, aj keď iné subjekty udávajú smer. Koncepcia SMVP zahŕňa aj interdisciplinárny výskum, aby tak vyhovela komplexnosti ľudských a spoločenských problémov. Tieto sa dajú najlepšie pochopiť vtedy, keď sa hodnotia z rôznych vedeckých perspektív. Súčasťou SMVP je rozsiahla transnárodná spolupráca s cieľom rozšíriť rozvoj znalostí a možností pre inovácie v spoločnosti.

| 2.16 | V diskusii o SMVP boli nastolené rôzne témy, z ktorých by Výbor regiónov na tomto mieste chcel niektoré spomenúť: demografické zmeny v Európe (starnutie populácie), Európa a integrácia/migrácia ako aj trvalo udržateľný rozvoj z hľadiska životného prostredia.
  Problém starnutia populácie postihuje všetky členské štáty EÚ a dotýka sa otázok zdravotníctva, opatrovníctva (napríklad e-zdravia, zdravého starnutia, istoty bývania), systému dôchodkového zabezpečenia, predlžovania produktívneho veku atď. Tento demografický vývoj je často označovaný za problém, otvára však mnohé možnosti. Staršia časť populácie predstavuje aj veľký zdroj vedomostí, založený na schopnostiach a skúsenostiach; mnohí starší občania sú dobre informovaní a nároční zákazníci/užívatelia/pacienti, ktorí budú v rôznych oblastiach požadovať inovatívne riešenia. Ako možno ľudské zdroje čo najlepšie a po celú dobu života uvoľňovať a rozvíjať k prospechu jednotlivca a spoločnosti? Téma „integrácia a migrácia“ môže napr. obsahovať určité aspekty integrácie, pracovného života a diskriminácie atď. Téma „trvalo udržateľný rozvoj – ochrana životného prostredia“ sa môže zaoberať otázkami územného plánovania v Európe: mesto ako iniciátor podnetov, so zameraním na vzájomné vzťahy medzi mestom a vidiekom, znečistenie životného prostredia a jeho dosah na krajinu, so zameraním na vzájomný vplyv medzi mestami a vidieckymi oblasťami rôznych regiónov; zodpovednosť Európy za celosvetový trvalo udržateľný rozvoj, so zameraním na vzájomný vzťah medzi celosvetovým a európskym kontextom. |
| --- | --- |

2.16

V diskusii o SMVP boli nastolené rôzne témy, z ktorých by Výbor regiónov na tomto mieste chcel niektoré spomenúť: demografické zmeny v Európe (starnutie populácie), Európa a integrácia/migrácia ako aj trvalo udržateľný rozvoj z hľadiska životného prostredia.

Problém starnutia populácie postihuje všetky členské štáty EÚ a dotýka sa otázok zdravotníctva, opatrovníctva (napríklad e-zdravia, zdravého starnutia, istoty bývania), systému dôchodkového zabezpečenia, predlžovania produktívneho veku atď. Tento demografický vývoj je často označovaný za problém, otvára však mnohé možnosti. Staršia časť populácie predstavuje aj veľký zdroj vedomostí, založený na schopnostiach a skúsenostiach; mnohí starší občania sú dobre informovaní a nároční zákazníci/užívatelia/pacienti, ktorí budú v rôznych oblastiach požadovať inovatívne riešenia. Ako možno ľudské zdroje čo najlepšie a po celú dobu života uvoľňovať a rozvíjať k prospechu jednotlivca a spoločnosti? Téma „integrácia a migrácia“ môže napr. obsahovať určité aspekty integrácie, pracovného života a diskriminácie atď. Téma „trvalo udržateľný rozvoj – ochrana životného prostredia“ sa môže zaoberať otázkami územného plánovania v Európe: mesto ako iniciátor podnetov, so zameraním na vzájomné vzťahy medzi mestom a vidiekom, znečistenie životného prostredia a jeho dosah na krajinu, so zameraním na vzájomný vplyv medzi mestami a vidieckymi oblasťami rôznych regiónov; zodpovednosť Európy za celosvetový trvalo udržateľný rozvoj, so zameraním na vzájomný vzťah medzi celosvetovým a európskym kontextom.

3.   Program „Myšlienky“

| 3.1 | Podstatné je, že Európska rada pre výskum zachováva pri práci s nezávislými a významnými výskumnými pracovníkmi vysokú mieru integrity. Jej práca sa musí vyznačovať nekomplikovaným administratívnym spracovaním návrhov. Musí byť zrejmé, kto stanovuje priority. |
| --- | --- |

3.1

Podstatné je, že Európska rada pre výskum zachováva pri práci s nezávislými a významnými výskumnými pracovníkmi vysokú mieru integrity. Jej práca sa musí vyznačovať nekomplikovaným administratívnym spracovaním návrhov. Musí byť zrejmé, kto stanovuje priority.

| 3.2 | Výsledky výskumu financovaného Európskou radou pre výskum musia byť systematicky a efektívne poskytované výskumným pracovníkom v iných európskych regiónoch. Prostriedky potrebné na tento účel by sa mali vziať z rozpočtu určeného pre opatrenia na mobilitu výskumných pracovníkov alebo by ich mala poskytnúť Európska rada pre výskum ako priamu dotáciu. V takom prípade by dotácia mala byť iba malou čiastkou celkovej sumy určenej na schválené projekty. |
| --- | --- |

3.2

Výsledky výskumu financovaného Európskou radou pre výskum musia byť systematicky a efektívne poskytované výskumným pracovníkom v iných európskych regiónoch. Prostriedky potrebné na tento účel by sa mali vziať z rozpočtu určeného pre opatrenia na mobilitu výskumných pracovníkov alebo by ich mala poskytnúť Európska rada pre výskum ako priamu dotáciu. V takom prípade by dotácia mala byť iba malou čiastkou celkovej sumy určenej na schválené projekty.

4.   Program „Ľudia“

| 4.1 | Výbor považuje za nutné zmysle dostatočného počtu vedeckých pracovníkov v Európe uľahčiť prácu žien v oblasti výskumu. V tejto súvislosti môžu rôzne politické opatrenia ako aj zmeny myšlienkových postojov v hospodárstve a na univerzitách predstavovať dôležité faktory. Akcie Marie-Curie by sa mali posilniť s cieľom vzbudiť záujem o úlohu a miesto žien vo vede a vo výskume u mladých ľudí na stredných školách a tak zmierniť nedostatočné zastúpenie žien. |
| --- | --- |

4.1

Výbor považuje za nutné zmysle dostatočného počtu vedeckých pracovníkov v Európe uľahčiť prácu žien v oblasti výskumu. V tejto súvislosti môžu rôzne politické opatrenia ako aj zmeny myšlienkových postojov v hospodárstve a na univerzitách predstavovať dôležité faktory. Akcie Marie-Curie by sa mali posilniť s cieľom vzbudiť záujem o úlohu a miesto žien vo vede a vo výskume u mladých ľudí na stredných školách a tak zmierniť nedostatočné zastúpenie žien.

| 4.2 | Výbor zdôrazňuje, že na prilákanie renomovaných výskumných tímov do Európy je potrebný veľký počet rôznych opatrení. Rozdiely, ktoré bránia profesionálnemu rastu s dostatkom príležitostí v Európe, sú tak zemepisného, právneho a administratívneho ako aj kultúrneho charakteru. Porovnanie postupov v kariére, úrovne platov a sociálnych dávok atď. by mohlo byť jednou z možností, ako pozitívne rozvíjať perspektívy výskumných pracovníkov v zamestnaní v Európe. Ďalšou možnosťou by mohlo byť vytvorenie tzv. „kombinovaných miest“, v ktorých by pracujúci mali v rámci svojej práce aj možnosť výskumu. |
| --- | --- |

4.2

Výbor zdôrazňuje, že na prilákanie renomovaných výskumných tímov do Európy je potrebný veľký počet rôznych opatrení. Rozdiely, ktoré bránia profesionálnemu rastu s dostatkom príležitostí v Európe, sú tak zemepisného, právneho a administratívneho ako aj kultúrneho charakteru. Porovnanie postupov v kariére, úrovne platov a sociálnych dávok atď. by mohlo byť jednou z možností, ako pozitívne rozvíjať perspektívy výskumných pracovníkov v zamestnaní v Európe. Ďalšou možnosťou by mohlo byť vytvorenie tzv. „kombinovaných miest“, v ktorých by pracujúci mali v rámci svojej práce aj možnosť výskumu.

| 4.3 | Výbor zastáva názor, že by mal byť objasnený význam „celoživotného vzdelávania“ ako zdroja hospodárskeho rastu v Európe a ako nástroj na dosiahnutie európskych výskumných cieľov. Pozitívne je, že sa táto perspektíva odráža v návrhu Komisie a je dôležité, aby túto prácu podporovali tak regionálne ako aj národné subjekty a subjekty na úrovni Spoločenstva. V tejto súvislosti výbor poukazuje na iniciatívu „Platformy vzájomného vzdelávania“ Generálneho riaditeľstva pre výskum, Generálneho riaditeľstva pre podnikanie a Výboru regiónov. Táto iniciatíva sa obracia na subjekty prijímajúce rozhodnutia na regionálnej úrovni, ktorým majú byť do rúk dané konkrétne nástroje v oblasti „vzdelávania“, napr. regionálny rozhľad, regionálne porovnávacie hodnotenie („benchmarking“) a regionálne profily. |
| --- | --- |

4.3

Výbor zastáva názor, že by mal byť objasnený význam „celoživotného vzdelávania“ ako zdroja hospodárskeho rastu v Európe a ako nástroj na dosiahnutie európskych výskumných cieľov. Pozitívne je, že sa táto perspektíva odráža v návrhu Komisie a je dôležité, aby túto prácu podporovali tak regionálne ako aj národné subjekty a subjekty na úrovni Spoločenstva. V tejto súvislosti výbor poukazuje na iniciatívu „Platformy vzájomného vzdelávania“ Generálneho riaditeľstva pre výskum, Generálneho riaditeľstva pre podnikanie a Výboru regiónov. Táto iniciatíva sa obracia na subjekty prijímajúce rozhodnutia na regionálnej úrovni, ktorým majú byť do rúk dané konkrétne nástroje v oblasti „vzdelávania“, napr. regionálny rozhľad, regionálne porovnávacie hodnotenie („benchmarking“) a regionálne profily.

| 4.4 | Podľa názoru výboru by Komisia mala ďalej zohľadniť skutočnosť, že pracovné príležitosti výskumných pracovníkov v Európe sa týkajú všetkých členských štátov EÚ a v rámci nich zase tých verejných oblastí pôsobnosti, za ktoré sú zodpovedné obce, kraje a regióny. |
| --- | --- |

4.4

Podľa názoru výboru by Komisia mala ďalej zohľadniť skutočnosť, že pracovné príležitosti výskumných pracovníkov v Európe sa týkajú všetkých členských štátov EÚ a v rámci nich zase tých verejných oblastí pôsobnosti, za ktoré sú zodpovedné obce, kraje a regióny.

| 4.5 | Výbor okrem toho zdôrazňuje, že by sa mali vo zvýšenej miere prijať opatrenia na vytvorenie novej generácie výskumných pracovníkov, ktorí by mohli pôsobiť na univerzitách, v hospodárstve a vo verejnom sektore. Do úvahy prichádzajú okrem iného opatrenia vo vzdelávaní výskumných pracovníkov, napríklad tým, že doktorandi budú počas svojho štúdia zbierať praktické skúsenosti tak v hospodárstve ako aj vo verejnom sektore. Budúci výskumní pracovníci musia byť vyškolení a pripravení na prácu aj mimo univerzity. |
| --- | --- |

4.5

Výbor okrem toho zdôrazňuje, že by sa mali vo zvýšenej miere prijať opatrenia na vytvorenie novej generácie výskumných pracovníkov, ktorí by mohli pôsobiť na univerzitách, v hospodárstve a vo verejnom sektore. Do úvahy prichádzajú okrem iného opatrenia vo vzdelávaní výskumných pracovníkov, napríklad tým, že doktorandi budú počas svojho štúdia zbierať praktické skúsenosti tak v hospodárstve ako aj vo verejnom sektore. Budúci výskumní pracovníci musia byť vyškolení a pripravení na prácu aj mimo univerzity.

5.   Program „Kapacity“

Výbor víta túto časť rámcového programu. Zastáva názor, že všetkých šesť čiastkových oblastí je dôležitých, chcel by však obzvlášť zdôrazniť nasledujúce:

| 5.1 | Iniciatíva „Regióny založené na vedomostiach“ je okrem iného vítaná preto, pretože ozrejmuje význam regiónov pre inováciu a rast. Význam regiónov založených na vedomostiach pre všeobecný hospodársky rast v Európe nie je možné dostatočne dôrazne vyzdvihnúť – sú základnými piliermi národných hospodárstiev. |
| --- | --- |

5.1

Iniciatíva „Regióny založené na vedomostiach“ je okrem iného vítaná preto, pretože ozrejmuje význam regiónov pre inováciu a rast. Význam regiónov založených na vedomostiach pre všeobecný hospodársky rast v Európe nie je možné dostatočne dôrazne vyzdvihnúť – sú základnými piliermi národných hospodárstiev.

| 5.2 | Výbor regiónov si želá väčšie prepojenie medzi rámcovým programom a štrukturálnymi fondmi. Medzi podporou špičkového výskumu a podporou súdržnosti je badať napätý vzťah. Stimulovaním subjektov v oblasti špičkového výskumu vo všetkých regiónoch je možné tento napätý vzťah vyrovnať. Výbor regiónov okrem toho dal vypracovať štúdiu, ktorá sa podrobne zaoberá štrukturálnou kapacitou a pripravenosťou miestnych a regionálnych orgánov podporovať výskum a vývoj. Táto štúdia sa okrem iného zameriava na väzbu medzi výskumom a vývojom, štrukturálnymi fondmi a otázkami inovácie. |
| --- | --- |

5.2

Výbor regiónov si želá väčšie prepojenie medzi rámcovým programom a štrukturálnymi fondmi. Medzi podporou špičkového výskumu a podporou súdržnosti je badať napätý vzťah. Stimulovaním subjektov v oblasti špičkového výskumu vo všetkých regiónoch je možné tento napätý vzťah vyrovnať. Výbor regiónov okrem toho dal vypracovať štúdiu, ktorá sa podrobne zaoberá štrukturálnou kapacitou a pripravenosťou miestnych a regionálnych orgánov podporovať výskum a vývoj. Táto štúdia sa okrem iného zameriava na väzbu medzi výskumom a vývojom, štrukturálnymi fondmi a otázkami inovácie.

| 5.3 | Výbor regiónov si je vedomý diskusie o finančnom výhľade, ktorá sa vedie v Európe. Je však veľmi dôležité, aby sa tieto nové iniciatívy zachovali aj potom, keď sa finančný objem oproti predloženému návrhu zníži. Plánované prostriedky vo výške 160 miliónov EUR, ktoré tvoria približne 2 % celkovej sumy 7,4 miliardy EUR určenej pre čiastkový program Kapacity, sú vzhľadom na ambície návrhu vonkoncom nedostačujúce. |
| --- | --- |

5.3

Výbor regiónov si je vedomý diskusie o finančnom výhľade, ktorá sa vedie v Európe. Je však veľmi dôležité, aby sa tieto nové iniciatívy zachovali aj potom, keď sa finančný objem oproti predloženému návrhu zníži. Plánované prostriedky vo výške 160 miliónov EUR, ktoré tvoria približne 2 % celkovej sumy 7,4 miliardy EUR určenej pre čiastkový program Kapacity, sú vzhľadom na ambície návrhu vonkoncom nedostačujúce.

| 5.4 | Ďalej chýba jasná snaha o prepojenie vysokých škôl so spoločným rozvojom a podporou komerčného využitia výskumu a vývoja v spolupráci s priemyslom. To je možné odôvodniť tým, že oblasti týkajúce sa inovácie boli vyňaté a zaradené do špeciálneho rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inováciu, takzvaného programu CIP. Existuje určitá neistota týkajúca sa vymedzenia a možného prekrývania sa medzi týmito rámcovými programami. Toto by mala Komisia objasniť. Toto síce nemusí viesť k problémom, ale ak by sa tak stalo, Komisia by mala mať pripravené modelové riešenie, ktoré zabezpečí lepšiu kompatibilitu programov. Ako príklad môže slúžiť rizikový kapitál pre spoločné technologické iniciatívy: môže projekt vo fáze uvádzania na trh čerpať prostriedky z fondov v rámci 7. rámcového programu alebo by sa muselo v tejto fáze o prostriedky požiadať z programu CIP? |
| --- | --- |

5.4

Ďalej chýba jasná snaha o prepojenie vysokých škôl so spoločným rozvojom a podporou komerčného využitia výskumu a vývoja v spolupráci s priemyslom. To je možné odôvodniť tým, že oblasti týkajúce sa inovácie boli vyňaté a zaradené do špeciálneho rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inováciu, takzvaného programu CIP. Existuje určitá neistota týkajúca sa vymedzenia a možného prekrývania sa medzi týmito rámcovými programami. Toto by mala Komisia objasniť. Toto síce nemusí viesť k problémom, ale ak by sa tak stalo, Komisia by mala mať pripravené modelové riešenie, ktoré zabezpečí lepšiu kompatibilitu programov. Ako príklad môže slúžiť rizikový kapitál pre spoločné technologické iniciatívy: môže projekt vo fáze uvádzania na trh čerpať prostriedky z fondov v rámci 7. rámcového programu alebo by sa muselo v tejto fáze o prostriedky požiadať z programu CIP?

| 5.5 | Výbor regiónov poukazuje na to, že pozornosť by sa mala venovať aj výskumným inštitúciám ako prirodzenému spojencovi v transfere technológií a spoločnom vývoji výrobkov. Podľa štruktúry hospodárstva a podľa podoby verejného sektora regiónov môže nastať veľká potreba špecializovať sa. Komisia by nemala iba poukazovať na synergiu v kohéznej politike, ale zdôrazňovať aj význam prostriedkov EÚ pri uskutočňovaní tak národných ako aj regionálnych inovačných stratégií. |
| --- | --- |

5.5

Výbor regiónov poukazuje na to, že pozornosť by sa mala venovať aj výskumným inštitúciám ako prirodzenému spojencovi v transfere technológií a spoločnom vývoji výrobkov. Podľa štruktúry hospodárstva a podľa podoby verejného sektora regiónov môže nastať veľká potreba špecializovať sa. Komisia by nemala iba poukazovať na synergiu v kohéznej politike, ale zdôrazňovať aj význam prostriedkov EÚ pri uskutočňovaní tak národných ako aj regionálnych inovačných stratégií.

| 5.6 | Výbor regiónov súhlasí s názorom Komisie, že v konvergenčných regiónoch EÚ, tak ako sú definované v rámci štrukturálnych fondov, drieme veľký výskumný potenciál, ktorý sa dá uvoľniť. |
| --- | --- |

5.6

Výbor regiónov súhlasí s názorom Komisie, že v konvergenčných regiónoch EÚ, tak ako sú definované v rámci štrukturálnych fondov, drieme veľký výskumný potenciál, ktorý sa dá uvoľniť.

| 5.7 | Nesmie sa zabúdať ani na sektory s menej intenzívnou výskumnou činnosťou, ktoré rovnako vysokou mierou prispievajú k hospodárskemu rastu Európy a lisabonskému procesu. Doteraz sa šiesty rámcový program zameriava hlavne na oblasti s intenzívnou výskumnou činnosťou. Finančná pomoc oblastiam s menej intenzívnou výskumnou činnosťou, ktorá im umožní zúčastniť sa na už existujúcich technológiách, môže viesť k uskutočneniu inovácií, ku ktorým by inak nedošlo. Týmto subjektom by sa preto mala vo výskumnom programe venovať väčšia pozornosť. |
| --- | --- |

5.7

Nesmie sa zabúdať ani na sektory s menej intenzívnou výskumnou činnosťou, ktoré rovnako vysokou mierou prispievajú k hospodárskemu rastu Európy a lisabonskému procesu. Doteraz sa šiesty rámcový program zameriava hlavne na oblasti s intenzívnou výskumnou činnosťou. Finančná pomoc oblastiam s menej intenzívnou výskumnou činnosťou, ktorá im umožní zúčastniť sa na už existujúcich technológiách, môže viesť k uskutočneniu inovácií, ku ktorým by inak nedošlo. Týmto subjektom by sa preto mala vo výskumnom programe venovať väčšia pozornosť.

| 5.8 | Výbor regiónov víta akčný program „Veda v spoločnosti“ a zdôrazňuje význam tejto dôležitej oblasti nového rámcového programu. |
| --- | --- |

5.8

Výbor regiónov víta akčný program „Veda v spoločnosti“ a zdôrazňuje význam tejto dôležitej oblasti nového rámcového programu.

6.   Odporúčania Výboru regiónov

| 6.1 | Podľa názoru Výboru regiónov by sa sociálny a ekologický rozmer trvalo udržateľného rozvoja mal vo väčšej miere stať integrálnou súčasťou celého 7. rámcového programu. |
| --- | --- |

6.1

Podľa názoru Výboru regiónov by sa sociálny a ekologický rozmer trvalo udržateľného rozvoja mal vo väčšej miere stať integrálnou súčasťou celého 7. rámcového programu.

| 6.2 | Výbor regiónov dúfa, že Komisia prevezme proaktívnu úlohu a mnohorakými spôsobmi podporí procesy SMVP, tak ako to už urobila pri technologických platformách. Najprv by napríklad mohla byť definovaná koncepcia SMVP a rôzne zainteresované subjekty by mohli byť povzbudzovaní k tomu, aby vypracovali dlhodobú víziu a strategickú agendu výskumu, aby sa ako pozorovatelia zúčastnili na rôznych platformách a aby tam pomohli radou a podporou. Okrem toho by mohli zabezpečiť transparentnosť a otvorenosť ako aj určitú organizačnú pomoc. Týmto spôsobom by Komisia pomohla pripraviť úspešnú realizáciu. |
| --- | --- |

6.2

Výbor regiónov dúfa, že Komisia prevezme proaktívnu úlohu a mnohorakými spôsobmi podporí procesy SMVP, tak ako to už urobila pri technologických platformách. Najprv by napríklad mohla byť definovaná koncepcia SMVP a rôzne zainteresované subjekty by mohli byť povzbudzovaní k tomu, aby vypracovali dlhodobú víziu a strategickú agendu výskumu, aby sa ako pozorovatelia zúčastnili na rôznych platformách a aby tam pomohli radou a podporou. Okrem toho by mohli zabezpečiť transparentnosť a otvorenosť ako aj určitú organizačnú pomoc. Týmto spôsobom by Komisia pomohla pripraviť úspešnú realizáciu.

| 6.3 | Výbor regiónov konštatuje, že rôzni zástupcovia miestnej a regionálnej úrovne aktívne pracujú na tom, aby získali príslušné subjekty pre rozvoj koncepcie SMVP. Výbor by uvítal, keby sa začala diskusia medzi Komisiou, Európskym parlamentom, Radou, vnútroštátnymi výskumnými inštitúciami, obcami, krajmi a regiónmi ako aj výskumnými pracovníkmi a ďalšími príslušnými subjektami, ktorá by postavila do stredu pozornosti v prvom rade starnutie populácie. |
| --- | --- |

6.3

Výbor regiónov konštatuje, že rôzni zástupcovia miestnej a regionálnej úrovne aktívne pracujú na tom, aby získali príslušné subjekty pre rozvoj koncepcie SMVP. Výbor by uvítal, keby sa začala diskusia medzi Komisiou, Európskym parlamentom, Radou, vnútroštátnymi výskumnými inštitúciami, obcami, krajmi a regiónmi ako aj výskumnými pracovníkmi a ďalšími príslušnými subjektami, ktorá by postavila do stredu pozornosti v prvom rade starnutie populácie.

| 6.4 | Výbor regiónov považuje za úlohu celej Komisie zabezpečiť, aby uskutočneniu programov nebránili žiadne administratívne problémy, ktoré by mohli vzniknúť tým, že riadenie tohto rámcového programu a rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inováciu (CIP) podlieha rôznym generálnym riaditeľstvám. Rozhranie medzi týmito dvomi programami musí byť jasne vypracované. |
| --- | --- |

6.4

Výbor regiónov považuje za úlohu celej Komisie zabezpečiť, aby uskutočneniu programov nebránili žiadne administratívne problémy, ktoré by mohli vzniknúť tým, že riadenie tohto rámcového programu a rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inováciu (CIP) podlieha rôznym generálnym riaditeľstvám. Rozhranie medzi týmito dvomi programami musí byť jasne vypracované.

| 6.5 | Výbor zdôrazňuje význam technologického rozvoja v rámci 7. rámcového programu. Je potrebné postarať sa o vytvorenie úzkych synergických vzťahov s rámcovým programom pre konkurencieschopnosť a inováciu (CIP), s cieľom vytvoriť nové podniky a pracovné miesta v podnikoch založených na vedomostiach vo všetkých regiónoch Európy. |
| --- | --- |

6.5

Výbor zdôrazňuje význam technologického rozvoja v rámci 7. rámcového programu. Je potrebné postarať sa o vytvorenie úzkych synergických vzťahov s rámcovým programom pre konkurencieschopnosť a inováciu (CIP), s cieľom vytvoriť nové podniky a pracovné miesta v podnikoch založených na vedomostiach vo všetkých regiónoch Európy.

| 6.6 | Podľa názoru Výboru regiónov by hlavné témy mali byť doplnené o všeobecné otázky verejného zdravia, zdravotníctva a opatrovníctva. Okrem toho by sa mali preskúmať rôzne aspekty rozvoja miest, nie iba ekologické aspekty. |
| --- | --- |

6.6

Podľa názoru Výboru regiónov by hlavné témy mali byť doplnené o všeobecné otázky verejného zdravia, zdravotníctva a opatrovníctva. Okrem toho by sa mali preskúmať rôzne aspekty rozvoja miest, nie iba ekologické aspekty.

| 6.7 | S ohľadom na úlohu MSP ako motora európskeho hospodárstva, VR navrhuje, aby sa v rámci 7. rámcového programu hľadala rovnováha medzi veľkými iniciatívami a a tými, ktoré sú určené pre MSP, napríklad zvýšením objemu financovania iniciatívy Regióny založené na vedomostiach. |
| --- | --- |

6.7

S ohľadom na úlohu MSP ako motora európskeho hospodárstva, VR navrhuje, aby sa v rámci 7. rámcového programu hľadala rovnováha medzi veľkými iniciatívami a a tými, ktoré sú určené pre MSP, napríklad zvýšením objemu financovania iniciatívy Regióny založené na vedomostiach.

| 6.8 | Výbor regiónov navrhuje, aby sa Komisia pokúsila nájsť príklady vzornej vedeckej spolupráce rôznych subjektov na miestnej úrovni. Toto by sa mohlo uskutočniť aj v podobe súťaže. |
| --- | --- |

6.8

Výbor regiónov navrhuje, aby sa Komisia pokúsila nájsť príklady vzornej vedeckej spolupráce rôznych subjektov na miestnej úrovni. Toto by sa mohlo uskutočniť aj v podobe súťaže.

| 6.9 | Výbor regiónov odporúča Rade a Európskemu parlamentu, aby odsúhlasili návrh Komisie poskytnúť prostriedky pre 7. rámcový program vo výške 72 726 mil. EUR. |
| --- | --- |

6.9

Výbor regiónov odporúča Rade a Európskemu parlamentu, aby odsúhlasili návrh Komisie poskytnúť prostriedky pre 7. rámcový program vo výške 72 726 mil. EUR.

V Bruseli 16. novembra 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v č. 71, z 22.3.2005, s. 22

1

---

| 16.5.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 115/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 115/27

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému: „Oznámenie Komisie ‚Reštrukturalizácia a zamestnanosť: Predvídať a sledovať reštrukturalizáciu s cieľom rozvíjať zamestnanosť – je úlohou Európskej únie’“

(2006/C 115/06)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na oznámenie Komisie Reštrukturalizácia a zamestnanosť: Predvídať a sledovať reštrukturalizáciu s cieľom rozvíjať zamestnanosť – je úlohou Európskej únie, KOM(2005) 120, konečné znenie,

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie z 31. marca 2005 požiadať výbor o konzultáciu v tejto veci podľa článku 265 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie svojho grémia z 12. apríla 2005 poveriť komisiu pre hospodársku a sociálnu politiku vypracovaním stanoviska na túto tému,

so zreteľom na svoje stanovisko na tému Integrované usmernenia pre rast a zamestnanosť (2005-2008) (CdR 147/2005 fin),

so zreteľom na svoje stanovisko na tému Prehodnotenie usmernení o regionálnej pomoci (CdR 77/2005 fin),

so zreteľom na svoje stanovisko na tému Oznámenie Komisie o sociálnom programe (CdR 80/2005 fin),

so zreteľom na svoje stanovisko na tému Oznámenie Komisie o sociálnej dimenzii globalizácie – príspevok politiky EÚ k rozširovaniu výhod na všetkých (CdR 328/2004 fin),

so zreteľom na svoj návrh stanoviska CdR 148/2005 rev.2 prijatý 23. septembra 2005 komisiou pre hospodársku a sociálnu politiku (spravodajkyňa: pani Irene Oldfather, poslankyňa Škótskeho parlamentu, (UK/SES)),

jednomyseľne prijal na svojom 62. plenárnom zasadnutí 16. – 17. novembra 2005 (schôdza zo 16. novembra) nasledujúce stanovisko:

1.   Postoj Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.1 | víta oznámenie ako užitočný príspevok do kľúčovej diskusie o reštrukturalizácii podnikov a jej účinkoch na zamestnanosť. Reštrukturalizácia sa stala odpoveďou na zmeny trhu, na vytvorenie vnútorného trhu a na globalizáciu. Mnohými podnikmi je považovaná za dôležitý prvok na zachovanie konkurencieschopnosti, ak sa na ňu hľadí ako na príležitosť vytvárať nové aktivity s vyššou pridanou hodnotou a pracovné miesta, ktoré budú na danom území udržateľnejšie; |
| --- | --- |

1.1

víta oznámenie ako užitočný príspevok do kľúčovej diskusie o reštrukturalizácii podnikov a jej účinkoch na zamestnanosť. Reštrukturalizácia sa stala odpoveďou na zmeny trhu, na vytvorenie vnútorného trhu a na globalizáciu. Mnohými podnikmi je považovaná za dôležitý prvok na zachovanie konkurencieschopnosti, ak sa na ňu hľadí ako na príležitosť vytvárať nové aktivity s vyššou pridanou hodnotou a pracovné miesta, ktoré budú na danom území udržateľnejšie;

| 1.2 | vyjadruje potešenie, že ekonomická reštrukturalizácia sa prerokúva v kontexte Lisabonskej stratégie rastu a európskeho sociálneho modelu. Výbor regiónov chce zdôrazniť význam európskeho sociálneho modelu pri zmierňovaní škodlivých účinkov reštrukturalizácie ako na jednotlivcov, tak aj na miestne komunity, a uznáva nutnosť uskutočniť v tomto ohľade preventívne opatrenia tam, kde je to možné; |
| --- | --- |

1.2

vyjadruje potešenie, že ekonomická reštrukturalizácia sa prerokúva v kontexte Lisabonskej stratégie rastu a európskeho sociálneho modelu. Výbor regiónov chce zdôrazniť význam európskeho sociálneho modelu pri zmierňovaní škodlivých účinkov reštrukturalizácie ako na jednotlivcov, tak aj na miestne komunity, a uznáva nutnosť uskutočniť v tomto ohľade preventívne opatrenia tam, kde je to možné;

| 1.3 | súhlasí s tým, že predovšetkým je potrebné, aby reštrukturalizácia bola dobre riadená, ak má splniť ekonomické aj sociálne požiadavky, a aby tvorila súčasť dlhodobej vízie rozvoja európskeho hospodárstva, aby mohla zabezpečiť, že zmeny naozaj posilnia jeho konkurencieschopnosť; |
| --- | --- |

1.3

súhlasí s tým, že predovšetkým je potrebné, aby reštrukturalizácia bola dobre riadená, ak má splniť ekonomické aj sociálne požiadavky, a aby tvorila súčasť dlhodobej vízie rozvoja európskeho hospodárstva, aby mohla zabezpečiť, že zmeny naozaj posilnia jeho konkurencieschopnosť;

| 1.4 | konštatuje, že oznámenie skúma problematiku len na úrovni Spoločenstva. Vzhľadom na dôležitú úlohu, ktorú majú miestne a regionálne samosprávy a členské štáty, Výbor regiónov je sklamaný, že oznámenie nemá širší záber a neprihliada na vzájomné pôsobenie medzi rôznymi stupňami správy ani na ich úlohy. EÚ má však právomoci v oblastiach ako vývoj jednotného trhu, obchodná a rozvojová politika a Lisabonská stratégia. Je dôležité, aby Európska komisia vzala do úvahy účinky týchto stratégií na hospodársku reštrukturalizáciu a naopak; |
| --- | --- |

1.4

konštatuje, že oznámenie skúma problematiku len na úrovni Spoločenstva. Vzhľadom na dôležitú úlohu, ktorú majú miestne a regionálne samosprávy a členské štáty, Výbor regiónov je sklamaný, že oznámenie nemá širší záber a neprihliada na vzájomné pôsobenie medzi rôznymi stupňami správy ani na ich úlohy. EÚ má však právomoci v oblastiach ako vývoj jednotného trhu, obchodná a rozvojová politika a Lisabonská stratégia. Je dôležité, aby Európska komisia vzala do úvahy účinky týchto stratégií na hospodársku reštrukturalizáciu a naopak;

| 1.5 | súhlasí s oznámením, že náklady na reštrukturalizáciu môžu byť vysoké nielen v súvislosti s ňou postihnutými pracujúcimi, ale aj kvôli škodlivým účinkom na miestnu a regionálnu ekonomiku; |
| --- | --- |

1.5

súhlasí s oznámením, že náklady na reštrukturalizáciu môžu byť vysoké nielen v súvislosti s ňou postihnutými pracujúcimi, ale aj kvôli škodlivým účinkom na miestnu a regionálnu ekonomiku;

| 1.6 | zdôrazňuje dôležitú úlohu Európskeho strediska pre sledovanie zmien pri zvýrazňovaní osvedčených postupov, čo umožní položiť pevnejšie základy pre verejnú diskusiu na tému reštrukturalizácia a relokácia. |
| --- | --- |

1.6

zdôrazňuje dôležitú úlohu Európskeho strediska pre sledovanie zmien pri zvýrazňovaní osvedčených postupov, čo umožní položiť pevnejšie základy pre verejnú diskusiu na tému reštrukturalizácia a relokácia.

SÚČASNÉ VÝZVY

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.7 | uznáva, že nasledujúce dôvody môžu viesť k reštrukturalizácii na úrovni podniku:






  — | jednotný európsky trh a otváranie sa ekonomík medzinárodnej konkurencii, |
| --- | --- | --- |

1.7

uznáva, že nasledujúce dôvody môžu viesť k reštrukturalizácii na úrovni podniku:

—

jednotný európsky trh a otváranie sa ekonomík medzinárodnej konkurencii,

| — | technologické inovácie, |
| --- | --- |

—

technologické inovácie,

| — | vývoj regulačného rámca, |
| --- | --- |

—

vývoj regulačného rámca,

| — | výrazné zmeny dopytu spotrebiteľov; |
| --- | --- |

—

výrazné zmeny dopytu spotrebiteľov;

| 1.8 | tvrdí, že oznámenie malo podrobnejšie preskúmať globalizáciu a premiestňovanie veľkého počtu pracovných miest mimo Európskej únie; |
| --- | --- |

1.8

tvrdí, že oznámenie malo podrobnejšie preskúmať globalizáciu a premiestňovanie veľkého počtu pracovných miest mimo Európskej únie;

| 1.9 | navrhuje, aby zmeny v rozložení zamestnanosti podľa jednotlivých odvetví a kvalita pracovných miest boli dôležitými bodmi v rámcových úvahách o zamestnanosti a odbornej príprave pri tvorbe priemyselnej a poľnohospodárskej politiky na úrovni EÚ. Oznámenie uvádza, že v období rokov 1977 až 2002 bolo v EÚ vytvorených asi 30 miliónov pracovných miest. V oblasti služieb bolo vytvorených 44 mil. nových pracovných miest, v priemysle však zaniklo 7 mil. a v poľnohospodárstve 7,5 mil. pracovných miest. Miera zamestnanosti sa zvýšila o 25,1 % u pracovníkov s vysokou kvalifikáciou, o 14.2 % u pracovníkov so strednou kvalifikáciou a len o 2,2 % u nekvalifikovaných pracovníkov; |
| --- | --- |

1.9

navrhuje, aby zmeny v rozložení zamestnanosti podľa jednotlivých odvetví a kvalita pracovných miest boli dôležitými bodmi v rámcových úvahách o zamestnanosti a odbornej príprave pri tvorbe priemyselnej a poľnohospodárskej politiky na úrovni EÚ. Oznámenie uvádza, že v období rokov 1977 až 2002 bolo v EÚ vytvorených asi 30 miliónov pracovných miest. V oblasti služieb bolo vytvorených 44 mil. nových pracovných miest, v priemysle však zaniklo 7 mil. a v poľnohospodárstve 7,5 mil. pracovných miest. Miera zamestnanosti sa zvýšila o 25,1 % u pracovníkov s vysokou kvalifikáciou, o 14.2 % u pracovníkov so strednou kvalifikáciou a len o 2,2 % u nekvalifikovaných pracovníkov;

| 1.10 | podporuje oznámenie, čo sa týka kladných účinkov rozširovania vnútorného trhu a otvárania ekonomiky voľnému obchodu na rast a zamestnanosť. Výbor regiónov tiež víta, že oznámenie uznáva dopad týchto stratégií na regióny a potrebu sociálnej spravodlivosti v týchto oblastiach politiky; |
| --- | --- |

1.10

podporuje oznámenie, čo sa týka kladných účinkov rozširovania vnútorného trhu a otvárania ekonomiky voľnému obchodu na rast a zamestnanosť. Výbor regiónov tiež víta, že oznámenie uznáva dopad týchto stratégií na regióny a potrebu sociálnej spravodlivosti v týchto oblastiach politiky;

| 1.11 | podporuje stanovisko vyjadrené v oznámení, že účinky reštrukturalizácie možno ovplyvniť stratégiami na zlepšenie fungovania pracovného trhu, posilňovaním politiky aktívnej zamestnanosti, predvídaním zmien, ako aj vytvorením mechanizmov, ktoré uľahčia prechod na iné zamestnanie. Výbor regiónov chce tiež zdôrazniť význam účinných stratégií rozvoja na miestnej a regionálnej úrovni, ktoré prispievajú k hospodárskemu rastu a k diverzifikácii hospodárskej základne. V takýchto typoch hospodárstva je zvládnutie reštrukturalizácie podnikov oveľa jednoduchšie; |
| --- | --- |

1.11

podporuje stanovisko vyjadrené v oznámení, že účinky reštrukturalizácie možno ovplyvniť stratégiami na zlepšenie fungovania pracovného trhu, posilňovaním politiky aktívnej zamestnanosti, predvídaním zmien, ako aj vytvorením mechanizmov, ktoré uľahčia prechod na iné zamestnanie. Výbor regiónov chce tiež zdôrazniť význam účinných stratégií rozvoja na miestnej a regionálnej úrovni, ktoré prispievajú k hospodárskemu rastu a k diverzifikácii hospodárskej základne. V takýchto typoch hospodárstva je zvládnutie reštrukturalizácie podnikov oveľa jednoduchšie;

| 1.12 | konštatuje, že americký zákon „Trade Adjustment Assistance Reform Act“ z roku 2002 sa cituje ako pozitívny príklad otvárania ekonomiky voľnému obchodu a poskytovania podpory podnikom a pracovníkom. Výbor regiónov je však presvedčený, že v EÚ existuje veľa takých príkladov verejných agentúr, ktoré úspešne prešli štrukturálnou zmenou a môžu sa použiť ako vzor. |
| --- | --- |

1.12

konštatuje, že americký zákon „Trade Adjustment Assistance Reform Act“ z roku 2002 sa cituje ako pozitívny príklad otvárania ekonomiky voľnému obchodu a poskytovania podpory podnikom a pracovníkom. Výbor regiónov je však presvedčený, že v EÚ existuje veľa takých príkladov verejných agentúr, ktoré úspešne prešli štrukturálnou zmenou a môžu sa použiť ako vzor.

ODPOVEDE NA ÚROVNI EURÓPSKEHO SPOLOČENSTVA

i.   Všeobecný prístup

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.13 | podporuje lepšiu koordináciu stratégií Spoločenstva, ktoré sa týkajú reštrukturalizácie, a obzvlášť víta vytvorenie zvláštnej jednotky zahŕňajúcej oddelenia Komisie, ktoré majú vplyv na reštrukturalizáciu; |
| --- | --- |

1.13

podporuje lepšiu koordináciu stratégií Spoločenstva, ktoré sa týkajú reštrukturalizácie, a obzvlášť víta vytvorenie zvláštnej jednotky zahŕňajúcej oddelenia Komisie, ktoré majú vplyv na reštrukturalizáciu;

| 1.14 | súhlasí s preskúmaním stratégií Spoločenstva, ktoré pôsobia na reštrukturalizáciu tak, aby bolo možné uskutočniť potrebné zmeny. |
| --- | --- |

1.14

súhlasí s preskúmaním stratégií Spoločenstva, ktoré pôsobia na reštrukturalizáciu tak, aby bolo možné uskutočniť potrebné zmeny.

ii.   Reforma európskej stratégie zamestnanosti (ESZ)

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.15 | vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, aby sa opatrenia schválené v rámci európskej stratégie zamestnanosti uplatnili rýchlo a účinne; |
| --- | --- |

1.15

vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, aby sa opatrenia schválené v rámci európskej stratégie zamestnanosti uplatnili rýchlo a účinne;

| 1.16 | víta dôležité prepojenia, ktoré oznámenie umožňuje medzi Lisabonskou stratégiou, európskou stratégiou zamestnanosti a štrukturálnymi fondmi EÚ. Výbor regiónov zdôrazňuje význam opatrení na podporu adaptácie a reštrukturalizácie, ktoré Európska komisia navrhuje v Európskom sociálnom fonde (ESF). Výbor regiónov tiež zdôrazňuje potrebu vysoko kvalitnej odbornej prípravy manažmentu, orientovanej na základné miestne potreby a založenej na širokom partnerstve, aby zamestnávatelia a zamestnanci vedeli zvládnuť zmenu efektívne, a teda víta návrhy na školenia pre „manažérov zmien“ (1); |
| --- | --- |

1.16

víta dôležité prepojenia, ktoré oznámenie umožňuje medzi Lisabonskou stratégiou, európskou stratégiou zamestnanosti a štrukturálnymi fondmi EÚ. Výbor regiónov zdôrazňuje význam opatrení na podporu adaptácie a reštrukturalizácie, ktoré Európska komisia navrhuje v Európskom sociálnom fonde (ESF). Výbor regiónov tiež zdôrazňuje potrebu vysoko kvalitnej odbornej prípravy manažmentu, orientovanej na základné miestne potreby a založenej na širokom partnerstve, aby zamestnávatelia a zamestnanci vedeli zvládnuť zmenu efektívne, a teda víta návrhy na školenia pre „manažérov zmien“ (1);

| 1.17 | z celého srdca súhlasí so záverom oznámenia, ktoré uvádza, že „práve na miestnej úrovni je anticipácia zmeny najúčinnejšia“, a že „regionálna politika a politika súdržnosti Európskej únie“ musia „zohrávať úlohu katalyzátora“; |
| --- | --- |

1.17

z celého srdca súhlasí so záverom oznámenia, ktoré uvádza, že „práve na miestnej úrovni je anticipácia zmeny najúčinnejšia“, a že „regionálna politika a politika súdržnosti Európskej únie“ musia „zohrávať úlohu katalyzátora“;

| 1.18 | vyzýva členské štáty, aby primerane financovali regionálnu politiku a politiku súdržnosti, aby mohla zohrávať úlohu katalyzátora zmien; |
| --- | --- |

1.18

vyzýva členské štáty, aby primerane financovali regionálnu politiku a politiku súdržnosti, aby mohla zohrávať úlohu katalyzátora zmien;

| 1.19 | pripomína, že v krajinách, ktoré boli členmi Únie pred nedávnym rozšírením, ešte stále existujú regióny, ktoré, aby sa mohli vyrovnať ostatným regiónom Spoločenstva, závisia od pokračovania regionálnych rozvojových politík prostredníctvom štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu, a to aspoň počas prechodného obdobia. |
| --- | --- |

1.19

pripomína, že v krajinách, ktoré boli členmi Únie pred nedávnym rozšírením, ešte stále existujú regióny, ktoré, aby sa mohli vyrovnať ostatným regiónom Spoločenstva, závisia od pokračovania regionálnych rozvojových politík prostredníctvom štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu, a to aspoň počas prechodného obdobia.

iii.   Reforma finančných nástrojov Spoločenstva s cieľom lepšej anticipácie a efektívnejšieho riadenia reštrukturalizácie.

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.20 | súhlasí s oznámením, že tak ako Európska stratégia zamestnanosti a štrukturálne fondy EÚ aj Siedmy rámcový program a programy EÚ pre odbornú prípravu a vzdelávanie môžu napomáhať rozvoju konkurencieschopnej ekonomiky založenej na vedomostiach, ktorá podporuje mobilitu; |
| --- | --- |

1.20

súhlasí s oznámením, že tak ako Európska stratégia zamestnanosti a štrukturálne fondy EÚ aj Siedmy rámcový program a programy EÚ pre odbornú prípravu a vzdelávanie môžu napomáhať rozvoju konkurencieschopnej ekonomiky založenej na vedomostiach, ktorá podporuje mobilitu;

| 1.21 | navrhuje zvýšenie pomoci poskytovanej na výskum, vývoj a inováciu (V+V+I), založenej na významnom prínose týchto aktivít k reštrukturalizácii podnikov a znižovaniu prípadného negatívneho dosahu na niektoré miestne a regionálne ekonomiky; |
| --- | --- |

1.21

navrhuje zvýšenie pomoci poskytovanej na výskum, vývoj a inováciu (V+V+I), založenej na významnom prínose týchto aktivít k reštrukturalizácii podnikov a znižovaniu prípadného negatívneho dosahu na niektoré miestne a regionálne ekonomiky;

| 1.22 | konštatuje, že sa neberie do úvahy rozdielny dosah reštrukturalizácie na mužov a ženy, čo si vyžaduje prijatie opatrení špecificky prispôsobených na každú problematiku; |
| --- | --- |

1.22

konštatuje, že sa neberie do úvahy rozdielny dosah reštrukturalizácie na mužov a ženy, čo si vyžaduje prijatie opatrení špecificky prispôsobených na každú problematiku;

| 1.23 | vyjadruje znepokojenie nad malým množstvom financií pridelených cieľu hospodárska súťaž počas rokovaní členských štátoch EÚ. Reštrukturalizácia bude v týchto oblastiach naďalej pokračovať a mnohé oblasti potrebujú podporu, aby mohli plne zmodernizovať regionálne hospodárstvo a vytvoriť ekonomiku založenú na vedomostiach; |
| --- | --- |

1.23

vyjadruje znepokojenie nad malým množstvom financií pridelených cieľu hospodárska súťaž počas rokovaní členských štátoch EÚ. Reštrukturalizácia bude v týchto oblastiach naďalej pokračovať a mnohé oblasti potrebujú podporu, aby mohli plne zmodernizovať regionálne hospodárstvo a vytvoriť ekonomiku založenú na vedomostiach;

| 1.24 | opätovne vyjadruje podporu návrhu Komisie EÚ na vytvorenie „fondu na prispôsobenia sa rastu“ počas rokovaní o štrukturálnych fondoch EÚ na roky 2007 – 2013; |
| --- | --- |

1.24

opätovne vyjadruje podporu návrhu Komisie EÚ na vytvorenie „fondu na prispôsobenia sa rastu“ počas rokovaní o štrukturálnych fondoch EÚ na roky 2007 – 2013;

| 1.25 | víta nový podnet, ktorým je návrh na zriadenie Fondu prispôsobenia sa globalizácii, ktorý by bol zameraný na zmiernenie závažných ekonomických a sociálnych otrasov, ktoré by na miestnej a regionálnej úrovni spôsobila reštrukturalizácia v spojitosti s globalizáciou, a ktoré miestne a regionálne orgány nemohli predpokladať; |
| --- | --- |

1.25

víta nový podnet, ktorým je návrh na zriadenie Fondu prispôsobenia sa globalizácii, ktorý by bol zameraný na zmiernenie závažných ekonomických a sociálnych otrasov, ktoré by na miestnej a regionálnej úrovni spôsobila reštrukturalizácia v spojitosti s globalizáciou, a ktoré miestne a regionálne orgány nemohli predpokladať;

| 1.26 | zdôrazňuje význam reformy CAP (spoločná poľnohospodárska politika) a politiky rozvoja vidieka pri znižovaní škodlivých účinkov reštrukturalizácie na pracovníkov v poľnohospodárstve a na vidiecke komunity a zdôrazňuje najmä význam politík vnútorného rozvoja. |
| --- | --- |

1.26

zdôrazňuje význam reformy CAP (spoločná poľnohospodárska politika) a politiky rozvoja vidieka pri znižovaní škodlivých účinkov reštrukturalizácie na pracovníkov v poľnohospodárstve a na vidiecke komunity a zdôrazňuje najmä význam politík vnútorného rozvoja.

iv.   Priemyselná politika a politika podnikania

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.27 | podporuje postoj schválený EÚ v apríli 2004, keď bola revidovaná priemyselná politika a politika podnikania. Touto úpravou sa zlepšil finančný rámec uplatňovaný na podniky, viac sa podporili inovácie a konkurencieschopnosť a ustanovila sa koordinácia činnosti na úrovni odvetví; |
| --- | --- |

1.27

podporuje postoj schválený EÚ v apríli 2004, keď bola revidovaná priemyselná politika a politika podnikania. Touto úpravou sa zlepšil finančný rámec uplatňovaný na podniky, viac sa podporili inovácie a konkurencieschopnosť a ustanovila sa koordinácia činnosti na úrovni odvetví;

| 1.28 | podporuje návrh v oznámení, aby Komisia identifikovala odvetvia, ktoré budú prechádzať rýchlymi a závažnými zmenami, a aby sa prostredníctvom skupín na vysokej úrovni zahŕňajúcich všetky zainteresované strany sústredila na analýzu vývoja konkurencieschopnosti, na environmentálne hrozby a možnosti, na dôsledky na regionálnej úrovni a opatrenia, ktoré by sa mohli prijať na úrovni Spoločenstva s cieľom predvídať a riadiť zmeny. |
| --- | --- |

1.28

podporuje návrh v oznámení, aby Komisia identifikovala odvetvia, ktoré budú prechádzať rýchlymi a závažnými zmenami, a aby sa prostredníctvom skupín na vysokej úrovni zahŕňajúcich všetky zainteresované strany sústredila na analýzu vývoja konkurencieschopnosti, na environmentálne hrozby a možnosti, na dôsledky na regionálnej úrovni a opatrenia, ktoré by sa mohli prijať na úrovni Spoločenstva s cieľom predvídať a riadiť zmeny.

v.   Politika hospodárskej súťaže

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.29 | konštatuje, že súčasné usmernenia týkajúce sa záchrany a reštrukturalizácie podnikov, ktoré majú problémy, boli zavedené v októbri 2004 bez konzultácií s Výborom regiónov alebo Európskym parlamentom; |
| --- | --- |

1.29

konštatuje, že súčasné usmernenia týkajúce sa záchrany a reštrukturalizácie podnikov, ktoré majú problémy, boli zavedené v októbri 2004 bez konzultácií s Výborom regiónov alebo Európskym parlamentom;

| 1.30 | konštatuje, že v júni 2005 Komisia zverejnila Akčný plán štátnej pomoci (2) (State Aid Action Plan – SAAP), ktorý je predmetom samostatného stanoviska Výboru regiónov. Výbor regiónov ďalej konštatuje, že SAAP ohlasuje vyhodnotenie a úpravu usmernení týkajúcich sa záchrany a reštrukturalizácie podnikov v období 2007 – 2008, a zdôrazňuje nutnosť konzultácií s Výborom regiónov, pred tým než budú v roku 2009 zavedené nové usmernenia; |
| --- | --- |

1.30

konštatuje, že v júni 2005 Komisia zverejnila Akčný plán štátnej pomoci (2) (State Aid Action Plan – SAAP), ktorý je predmetom samostatného stanoviska Výboru regiónov. Výbor regiónov ďalej konštatuje, že SAAP ohlasuje vyhodnotenie a úpravu usmernení týkajúcich sa záchrany a reštrukturalizácie podnikov v období 2007 – 2008, a zdôrazňuje nutnosť konzultácií s Výborom regiónov, pred tým než budú v roku 2009 zavedené nové usmernenia;

| 1.31 | zdôrazňuje význam navrhovaného nariadenia so všeobecnými ustanoveniami pre Európsky fond regionálneho rozvoja, Európsky sociálny fond a Kohézny fond (KOM(2004) 492), podľa ktorého spoločnosti, ktoré čerpajú z fondov, musia vrátiť čiastku, ktorú získali (článok 56), ak zastavia výrobnú činnosť a vznikne možná strata pracovných miest do siedmich rokov od rozhodnutia o financovaní. |
| --- | --- |

1.31

zdôrazňuje význam navrhovaného nariadenia so všeobecnými ustanoveniami pre Európsky fond regionálneho rozvoja, Európsky sociálny fond a Kohézny fond (KOM(2004) 492), podľa ktorého spoločnosti, ktoré čerpajú z fondov, musia vrátiť čiastku, ktorú získali (článok 56), ak zastavia výrobnú činnosť a vznikne možná strata pracovných miest do siedmich rokov od rozhodnutia o financovaní.

vi.   Vonkajšia politika

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.32 | víta výrok v oznámení, že nový sociálny program sa týka vonkajších opatrení a umožňuje podporu zamestnanosti, sociálnej politiky a primeraných pracovných podmienok pre všetkých. Oznámenie potom pokračuje vyhlásením, že ciele sociálneho programu zahŕňajú podporu základných sociálnych práv, rozvoj sociálneho dialógu, sociálnu zodpovednosť podnikov ako aj podporu proaktívneho riadenia zmien na globálnej úrovni. Týmito cieľmi sa bude riadiť EÚ pri svojich rokovaniach s medzinárodnými organizáciami ako sú ILO, OECD, OSN, MMF, Svetová banka a WTO. |
| --- | --- |

1.32

víta výrok v oznámení, že nový sociálny program sa týka vonkajších opatrení a umožňuje podporu zamestnanosti, sociálnej politiky a primeraných pracovných podmienok pre všetkých. Oznámenie potom pokračuje vyhlásením, že ciele sociálneho programu zahŕňajú podporu základných sociálnych práv, rozvoj sociálneho dialógu, sociálnu zodpovednosť podnikov ako aj podporu proaktívneho riadenia zmien na globálnej úrovni. Týmito cieľmi sa bude riadiť EÚ pri svojich rokovaniach s medzinárodnými organizáciami ako sú ILO, OECD, OSN, MMF, Svetová banka a WTO.

vii.   Posilnenie partnerstva za zmeny

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.33 | podporuje tvrdenia v oznámení, ktoré uvádzajú, že Komisia sa bude naďalej usilovať o partnerstvá na zvládanie zmien posilnením sociálneho dialógu, oznámením o sociálnej zodpovednosti podnikov a založením fóra o reštrukturalizácii; |
| --- | --- |

1.33

podporuje tvrdenia v oznámení, ktoré uvádzajú, že Komisia sa bude naďalej usilovať o partnerstvá na zvládanie zmien posilnením sociálneho dialógu, oznámením o sociálnej zodpovednosti podnikov a založením fóra o reštrukturalizácii;

| 1.34 | je presvedčený, že prvé fórum o reštrukturalizácii, ktoré sa konalo v júni 2005, bolo veľmi úspešné, a teší sa na ustanovenie fóra ako pravidelnej udalosti. Výbor regiónov obzvlášť víta úmysel sústrediť sa na budúcom fóre na miestnu a regionálnu úroveň; |
| --- | --- |

1.34

je presvedčený, že prvé fórum o reštrukturalizácii, ktoré sa konalo v júni 2005, bolo veľmi úspešné, a teší sa na ustanovenie fóra ako pravidelnej udalosti. Výbor regiónov obzvlášť víta úmysel sústrediť sa na budúcom fóre na miestnu a regionálnu úroveň;

| 1.35 | súhlasí s tým, že navrhované oznámenie o sociálnej zodpovednosti podnikov by sa malo zamerať na overené postupy, ktoré podniky a zainteresované strany zavádzajú v prípadoch reštrukturalizácie. Oznámenie konštatuje, že skúsenosti ukazujú, že podniky, schopné lepšie riadiť reštrukturalizáciu sociálne zodpovedným spôsobom, sú často tie, ktoré dosahujú najlepšie výsledky čo sa týka konkurencieschopnosti a adaptability na trhu. Výbor regiónov víta tieto závery; |
| --- | --- |

1.35

súhlasí s tým, že navrhované oznámenie o sociálnej zodpovednosti podnikov by sa malo zamerať na overené postupy, ktoré podniky a zainteresované strany zavádzajú v prípadoch reštrukturalizácie. Oznámenie konštatuje, že skúsenosti ukazujú, že podniky, schopné lepšie riadiť reštrukturalizáciu sociálne zodpovedným spôsobom, sú často tie, ktoré dosahujú najlepšie výsledky čo sa týka konkurencieschopnosti a adaptability na trhu. Výbor regiónov víta tieto závery;

| 1.36 | víta návrh v oznámení, aby Európske stredisko pre sledovanie zmien bolo požiadané o monitorovanie reštrukturalizácie a vypracovanie kvantitatívnej a kvalitatívnej analýzy, ktorá prispeje k verejnej diskusii. |
| --- | --- |

1.36

víta návrh v oznámení, aby Európske stredisko pre sledovanie zmien bolo požiadané o monitorovanie reštrukturalizácie a vypracovanie kvantitatívnej a kvalitatívnej analýzy, ktorá prispeje k verejnej diskusii.

viii.   Prispôsobenie finančného a zmluvného rámca

| 1.37 | víta návrhy v tejto časti na regulačné, modernizačné a zjednodušujúce opatrenia, ktoré spomína Lisabonský akčný program a návrh na Zelenú knihu pracovného práva, ktorá si bude všímať nové modely organizácie práce a úlohu pracovného práva pri riadení reštrukturalizácie. To by poskytlo možnosť pouvažovať o podpore „reflexívnej reštrukturalizácie“. Opatrenia takejto reštrukuralizácie zahŕňajú prestávky na školenie, dlhodobé vzdelávacie pracovné voľno, delenie sa o pracovný úväzok, prácu na diaľku a prácu na čiastočný úväzok a sú menej násilné než obligátne prepúšťanie spojené s agresívnejšou reštrukturalizáciou. |
| --- | --- |

1.37

víta návrhy v tejto časti na regulačné, modernizačné a zjednodušujúce opatrenia, ktoré spomína Lisabonský akčný program a návrh na Zelenú knihu pracovného práva, ktorá si bude všímať nové modely organizácie práce a úlohu pracovného práva pri riadení reštrukturalizácie. To by poskytlo možnosť pouvažovať o podpore „reflexívnej reštrukturalizácie“. Opatrenia takejto reštrukuralizácie zahŕňajú prestávky na školenie, dlhodobé vzdelávacie pracovné voľno, delenie sa o pracovný úväzok, prácu na diaľku a prácu na čiastočný úväzok a sú menej násilné než obligátne prepúšťanie spojené s agresívnejšou reštrukturalizáciou.

ix.   Druhá fáza konzultácií s európskymi sociálnymi partnermi o reštrukturalizácii podnikov a európskych podnikových rád

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.38 | súhlasí s oznámením, že sociálni partneri sa musia výraznejšie podieľať na anticipácii a riadení zmeny a na reštrukturalizácii; |
| --- | --- |

1.38

súhlasí s oznámením, že sociálni partneri sa musia výraznejšie podieľať na anticipácii a riadení zmeny a na reštrukturalizácii;

| 1.39 | víta prístup Komisie ohľadne revízie smernice o európskych podnikových radách, ktorá sa začala v apríli 2004. Komisia vymenovala štyri oblasti dohody o úlohe európskych podnikových rád pri predvídaní a riadení zmien a pri reštrukturalizácii. Tieto oblasti dohody zahŕňajú prijatie osvedčených a spoločných postupov týkajúcich sa reštrukturalizácie. |
| --- | --- |

1.39

víta prístup Komisie ohľadne revízie smernice o európskych podnikových radách, ktorá sa začala v apríli 2004. Komisia vymenovala štyri oblasti dohody o úlohe európskych podnikových rád pri predvídaní a riadení zmien a pri reštrukturalizácii. Tieto oblasti dohody zahŕňajú prijatie osvedčených a spoločných postupov týkajúcich sa reštrukturalizácie.

2.   Odporúčania Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

| 2.1 | cíti, že hospodárska reštrukturalizácia na úrovni podniku je nevyhnutnou súčasťou modernizačného procesu pri tvorbe pokrokovo orientovaného hospodárstva založeného na vedomostiach, ale zdôrazňuje nutnosť posilniť európsky sociálny model na odvrátenie problémov, ktoré reštrukturalizácia môže spôsobiť jednotlivcom aj miestnym komunitám; |
| --- | --- |

2.1

cíti, že hospodárska reštrukturalizácia na úrovni podniku je nevyhnutnou súčasťou modernizačného procesu pri tvorbe pokrokovo orientovaného hospodárstva založeného na vedomostiach, ale zdôrazňuje nutnosť posilniť európsky sociálny model na odvrátenie problémov, ktoré reštrukturalizácia môže spôsobiť jednotlivcom aj miestnym komunitám;

| 2.2 | súhlasí s Európskou komisiu, že fórum o reštrukturalizácii by malo hrať významnú úlohu, a že budúce fórum by sa malo zaoberať reštrukturalizáciou na miestnej a regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

2.2

súhlasí s Európskou komisiu, že fórum o reštrukturalizácii by malo hrať významnú úlohu, a že budúce fórum by sa malo zaoberať reštrukturalizáciou na miestnej a regionálnej úrovni;

| 2.3 | vyzýva na lepšie preskúmanie toho, ako reagujú jednotlivé zložky verejnej správy na reštrukturalizáciu podnikov, pri tom sa treba sústrediť najmä na preskúmanie ich úloh na úrovni Spoločenstva, štátu, regionálnych a miestnych samospráv a ich vzájomnej súčinnosti a tiež na lepšie preskúmanie príčin reštrukturalizácie, obzvlášť globalizácie; |
| --- | --- |

2.3

vyzýva na lepšie preskúmanie toho, ako reagujú jednotlivé zložky verejnej správy na reštrukturalizáciu podnikov, pri tom sa treba sústrediť najmä na preskúmanie ich úloh na úrovni Spoločenstva, štátu, regionálnych a miestnych samospráv a ich vzájomnej súčinnosti a tiež na lepšie preskúmanie príčin reštrukturalizácie, obzvlášť globalizácie;

| 2.4 | žiada, aby politika na úrovni EÚ, štátov aj miestnych samospráv umiestnila do centra svojho záujmu istotu možnosti zamestnania namiesto istoty konkrétneho pracovného miesta. To by znamenalo odklon od koncepcie celoživotného zamestnania (istota konkrétneho pracovného miesta) a príklon k situácii, keď sa zamestnanci učia zručnostiam, ktoré im uľahčia prechod z jedného zamestnania do iného (istotu možnosti zamestnania); |
| --- | --- |

2.4

žiada, aby politika na úrovni EÚ, štátov aj miestnych samospráv umiestnila do centra svojho záujmu istotu možnosti zamestnania namiesto istoty konkrétneho pracovného miesta. To by znamenalo odklon od koncepcie celoživotného zamestnania (istota konkrétneho pracovného miesta) a príklon k situácii, keď sa zamestnanci učia zručnostiam, ktoré im uľahčia prechod z jedného zamestnania do iného (istotu možnosti zamestnania);

| 2.5 | zdôrazňuje úlohu Európskeho strediska pre sledovanie zmien hlavne pri poskytovaní aktuálnych informácií o hospodárskej reštrukturalizácii, ktoré prispejú k verejnej diskusii o tom, ako čeliť zmenám a ako ich riadiť; |
| --- | --- |

2.5

zdôrazňuje úlohu Európskeho strediska pre sledovanie zmien hlavne pri poskytovaní aktuálnych informácií o hospodárskej reštrukturalizácii, ktoré prispejú k verejnej diskusii o tom, ako čeliť zmenám a ako ich riadiť;

| 2.6 | zdôrazňuje nutnosť väčšej koordinácie politík EÚ pri prispôsobovaní sa zmenám a pri ich riadení, a v súlade s odporúčaniami Komisie navrhuje potrebné začlenenie politiky vzdelávania a odbornej prípravy do zoznamu politík, ktoré je potrebné ďalej koordinovať; |
| --- | --- |

2.6

zdôrazňuje nutnosť väčšej koordinácie politík EÚ pri prispôsobovaní sa zmenám a pri ich riadení, a v súlade s odporúčaniami Komisie navrhuje potrebné začlenenie politiky vzdelávania a odbornej prípravy do zoznamu politík, ktoré je potrebné ďalej koordinovať;

| 2.7 | si želá Európsku stratégiu zamestnanosti, ktorá by dobre fungovala a hrala kľúčovú úlohu pri prispôsobovaní sa zmenám a pri ich riadení, a ktorá by vytvárala zamestnanosť v odvetviach rastu; |
| --- | --- |

2.7

si želá Európsku stratégiu zamestnanosti, ktorá by dobre fungovala a hrala kľúčovú úlohu pri prispôsobovaní sa zmenám a pri ich riadení, a ktorá by vytvárala zamestnanosť v odvetviach rastu;

| 2.8 | zdôrazňuje fakt, že reštrukturalizácia na úrovni podnikov sa ľahšie zvládne tam, kde miestne a regionálne agentúry vypracovali stratégie ekonomického rozvoja, ktoré podporujú rast a diverzifikujú ekonomiku. Bývalým zamestnancom to uľahčuje nájsť si alternatívne zamestnanie; |
| --- | --- |

2.8

zdôrazňuje fakt, že reštrukturalizácia na úrovni podnikov sa ľahšie zvládne tam, kde miestne a regionálne agentúry vypracovali stratégie ekonomického rozvoja, ktoré podporujú rast a diverzifikujú ekonomiku. Bývalým zamestnancom to uľahčuje nájsť si alternatívne zamestnanie;

| 2.9 | uznáva kľúčovú úlohu, ktorú majú štrukturálne fondy EÚ a Európsky sociálny fond pri reštrukturalizácii a pri riadení zmien. Výbor regiónov vyzýva členské štáty, aby odsúhlasili taký rozpočet EÚ, ktorý by dovolil miestnym a regionálnym samosprávam modernizovať hospodárstvo, a teda zmierniť škodlivé účinky reštrukturalizácie na úrovni jednotlivých podnikov; |
| --- | --- |

2.9

uznáva kľúčovú úlohu, ktorú majú štrukturálne fondy EÚ a Európsky sociálny fond pri reštrukturalizácii a pri riadení zmien. Výbor regiónov vyzýva členské štáty, aby odsúhlasili taký rozpočet EÚ, ktorý by dovolil miestnym a regionálnym samosprávam modernizovať hospodárstvo, a teda zmierniť škodlivé účinky reštrukturalizácie na úrovni jednotlivých podnikov;

| 2.10 | odporúča členským štátom, aby ešte raz zvážili vytvorenie fondu na prispôsobenie sa rastu alebo fondu na prispôsobenie sa globalizácii prostredníctvom štrukturálnych fondov EÚ, ktorý by dovoľoval Spoločenstvu zasiahnuť, ak by sa miestne alebo regionálne hospodárstvo dostalo do krízy v dôsledku reštrukturalizácie. VR sa domnieva, že prostriedky z tohto fondu by sa mohli využívať v prípade, keď daný región dosiahne hraničné hodnoty, vymedzené percentom pracujúcich postihnutých reštrukturalizáciou, ktorá sa nedala predvídať, ďalej mierou nezamestnanosti v regióne a vplyvom týchto otrasov na regionálny HND. Súhlasí s tým, aby sa z fondu kryli opatrenia na zmiernenie dôsledkov šoku v oblasti ľudského kapitálu, a to prostredníctvom odborného výcviku a premiestňovania pracovníkov, a odporúča, aby tento fond bol zriadený v rámci rozpočtu EÚ ako trvalý nezávislý fond s vlastným fixným ročným rozpočtom. VR podporuje návrh, aby boli fondu pridelené finančné prostriedky vo výške 1 miliardy EUR ročne; |
| --- | --- |

2.10

odporúča členským štátom, aby ešte raz zvážili vytvorenie fondu na prispôsobenie sa rastu alebo fondu na prispôsobenie sa globalizácii prostredníctvom štrukturálnych fondov EÚ, ktorý by dovoľoval Spoločenstvu zasiahnuť, ak by sa miestne alebo regionálne hospodárstvo dostalo do krízy v dôsledku reštrukturalizácie. VR sa domnieva, že prostriedky z tohto fondu by sa mohli využívať v prípade, keď daný región dosiahne hraničné hodnoty, vymedzené percentom pracujúcich postihnutých reštrukturalizáciou, ktorá sa nedala predvídať, ďalej mierou nezamestnanosti v regióne a vplyvom týchto otrasov na regionálny HND. Súhlasí s tým, aby sa z fondu kryli opatrenia na zmiernenie dôsledkov šoku v oblasti ľudského kapitálu, a to prostredníctvom odborného výcviku a premiestňovania pracovníkov, a odporúča, aby tento fond bol zriadený v rámci rozpočtu EÚ ako trvalý nezávislý fond s vlastným fixným ročným rozpočtom. VR podporuje návrh, aby boli fondu pridelené finančné prostriedky vo výške 1 miliardy EUR ročne;

| 2.11 | odporúča, aby sa EÚ zamerala na opatrenia na diverzifikáciu vidieckeho hospodárstva a zlepšenie jeho konkurencieschopnosti, aby sa dali zredukovať negatívne účinky reštrukturalizácie v poľnohospodárstve, a zdôrazňuje najmä významnú úlohu, ktorú môžu zohrávať politiky vnútorného rozvoja; |
| --- | --- |

2.11

odporúča, aby sa EÚ zamerala na opatrenia na diverzifikáciu vidieckeho hospodárstva a zlepšenie jeho konkurencieschopnosti, aby sa dali zredukovať negatívne účinky reštrukturalizácie v poľnohospodárstve, a zdôrazňuje najmä významnú úlohu, ktorú môžu zohrávať politiky vnútorného rozvoja;

| 2.12 | síce víta návrhy na priemyselnú politiku a politiku podnikania, ale odporúča, aby Európska komisia úzko spolupracovala s miestnymi a regionálnymi samosprávami pri rozpoznávaní odvetví, ktoré prechádzajú prudkými zmenami; |
| --- | --- |

2.12

síce víta návrhy na priemyselnú politiku a politiku podnikania, ale odporúča, aby Európska komisia úzko spolupracovala s miestnymi a regionálnymi samosprávami pri rozpoznávaní odvetví, ktoré prechádzajú prudkými zmenami;

| 2.13 | si želá, aby sa s ním konzultovalo, keď sa budú v rokoch 2007 – 2008 revidovať usmernenia týkajúce sa záchrany a reštrukturalizácie podnikov; |
| --- | --- |

2.13

si želá, aby sa s ním konzultovalo, keď sa budú v rokoch 2007 – 2008 revidovať usmernenia týkajúce sa záchrany a reštrukturalizácie podnikov;

| 2.14 | odporúča, aby sa na body sociálnej agendy kládol dôraz pri rokovaniach s medzinárodnými organizáciami a pri rokovaniach o rozvojovom programe z Dohy; |
| --- | --- |

2.14

odporúča, aby sa na body sociálnej agendy kládol dôraz pri rokovaniach s medzinárodnými organizáciami a pri rokovaniach o rozvojovom programe z Dohy;

| 2.15 | zdôrazňuje nutnosť zodpovedného riadenia zmien a reštrukturalizácie na úrovni podnikov a rôznych stupňov správy aj nutnosť zabezpečiť, aby si zamestnávatelia boli vedomí svojich záväzkov. Výbor regiónov odporúča, aby sa to dosiahlo viacerými spôsobmi na úrovni EÚ, napr. posilnením sociálneho dialógu, oznámením o sociálnej zodpovednosti podnikov a rokovaniami týkajúcimi sa vypracovania smernice o podnikových radách; |
| --- | --- |

2.15

zdôrazňuje nutnosť zodpovedného riadenia zmien a reštrukturalizácie na úrovni podnikov a rôznych stupňov správy aj nutnosť zabezpečiť, aby si zamestnávatelia boli vedomí svojich záväzkov. Výbor regiónov odporúča, aby sa to dosiahlo viacerými spôsobmi na úrovni EÚ, napr. posilnením sociálneho dialógu, oznámením o sociálnej zodpovednosti podnikov a rokovaniami týkajúcimi sa vypracovania smernice o podnikových radách;

| 2.16 | odporúča, aby sa podniky najprv pozreli na možnosti „reflexívnej reštrukturalizácie“. Opatrenia takejto reštrukturalizácie zahŕňajú prestávky na školenie, dlhodobé vzdelávacie pracovné voľno, delenie sa o pracovný úväzok, prácu na diaľku a prácu na čiastočný úväzok a sú menej násilné než obligátne prepúšťanie spojené s agresívnejšou reštrukturalizáciou vo forme zatvárania závodov. |
| --- | --- |

2.16

odporúča, aby sa podniky najprv pozreli na možnosti „reflexívnej reštrukturalizácie“. Opatrenia takejto reštrukturalizácie zahŕňajú prestávky na školenie, dlhodobé vzdelávacie pracovné voľno, delenie sa o pracovný úväzok, prácu na diaľku a prácu na čiastočný úväzok a sú menej násilné než obligátne prepúšťanie spojené s agresívnejšou reštrukturalizáciou vo forme zatvárania závodov.

V Bruseli 16. novembra 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  KOM(2005) 120, konečné znenie, s. 13.

1

(2)  KOM(2005) 107, konečné znenie – CdR 225/2005

2

---

| 16.5.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 115/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 115/32

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému: „Úloha regionálnych parlamentov so zákonodarnými právomocami v demokratickom živote Únie“

(2006/C 115/07)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na rozhodnutie grémia z 15. júna 2004 požiadať Komisiu pre ústavné záležitosti a európske riadenie o vypracovanie stanoviska na tému „Úloha regionálnych parlamentov v demokratickom živote Únie“,

so zreteľom na Zmluvu zakladajúcu Ústavu pre Európu, konkrétnejšie na jej ustanovenia týkajúce sa uplatňovania princípu subsidiarity,

so zreteľom na svoje stanovisko k Zmluve zakladajúcej Ústavu pre Európu (CdR 354/2003 fin (1)),

so zreteľom na svoje stanovisko z 13. októbra 2005 na tému „Obdobie premýšľania: štruktúra, témy a rámec hodnotenia rozpravy o Európskej únii“ (CdR 250/2005 fin),

so zreteľom na deklaráciu grémia z 26. októbra 2001 k téme „Úloha regiónov s legislatívnymi právomocami v rozhodovacom procese Spoločenstva“ (CdR 191/2001 fin),

so zreteľom na spoločný akčný plán 2003-2004 Výboru regiónov a Konferencie európskych regionálnych legislatívnych zhromaždení (CALRE),

so zreteľom na vyhlásenia prijaté 27. a 28. októbra 2003 v Reggio di Calabria, 26. októbra 2004 v Miláne a 24. a 25. októbra 2005 v Barcelone predsedami Európskych regionálnych legislatívnych zhromaždení,

so zreteľom na vyhlásenie z Ovieda o vytvorení Konferencie európskych regionálnych legislatívnych zhromaždení (CALRE) z roku 1997, v ktorom sa stanovili ciele a zásady tejto konferencie,

so zreteľom na svoj návrh stanoviska (CdR 221/2004 rév 3) prijatý dňa 22. apríla 2005 2004 Komisiou pre ústavné záležitosti a európske riadenie (spravodajca: pán Luc VAN DEN BRANDE, BE-EPP, člen flámskeho parlamentu – senátor, Belgický parlament),

| (1) | keďže v niektorých členských štátoch majú regióny legislatívne právomoci a sú v dôsledku toho oprávnené uplatňovať európsku legislatívu; |
| --- | --- |

(1)

keďže v niektorých členských štátoch majú regióny legislatívne právomoci a sú v dôsledku toho oprávnené uplatňovať európsku legislatívu;

| (2) | keďže špecifické kompetencie regiónov so zákonodarnými právomocami boli v Zmluve zakladajúcej Ústavu pre Európu obohatené o explicitnú kompetenciu v rámci procesu kontroly a zavádzania princípu subsidiarity a preto zastávajú osobité miesto v demokratickom rozhodovacom procese Európskej únie; |
| --- | --- |

(2)

keďže špecifické kompetencie regiónov so zákonodarnými právomocami boli v Zmluve zakladajúcej Ústavu pre Európu obohatené o explicitnú kompetenciu v rámci procesu kontroly a zavádzania princípu subsidiarity a preto zastávajú osobité miesto v demokratickom rozhodovacom procese Európskej únie;

| (3) | keďže predmet tohto stanoviska sa obmedzuje na legislatívne právomoci, ktoré boli priznané regionálnym parlamentom podľa ústavnej zmluvy; keďže toto stanovisko teda neuberá na uznaní dôležitosti iných politických úrovní rozhodovacieho procesu; a keďže odporúčania tohto stanoviska rovnako platia mutatis mutandis na iné politické úrovne rozhodovacieho procesu; |
| --- | --- |

(3)

keďže predmet tohto stanoviska sa obmedzuje na legislatívne právomoci, ktoré boli priznané regionálnym parlamentom podľa ústavnej zmluvy; keďže toto stanovisko teda neuberá na uznaní dôležitosti iných politických úrovní rozhodovacieho procesu; a keďže odporúčania tohto stanoviska rovnako platia mutatis mutandis na iné politické úrovne rozhodovacieho procesu;

| (4) | keďže regionálne parlamenty so zákonodarnými právomocami plne zaručujú vykonanie svojich rozhodnutí a z tohto titulu sú explicitne uvedené v protokole o uplatňovaní princípov subsidiarity a proporcionality ústavnej zmluvy; |
| --- | --- |

(4)

keďže regionálne parlamenty so zákonodarnými právomocami plne zaručujú vykonanie svojich rozhodnutí a z tohto titulu sú explicitne uvedené v protokole o uplatňovaní princípov subsidiarity a proporcionality ústavnej zmluvy;

| (5) | keďže obsah diskusií v rámci vypočutia na tému „Postavenie regionálnych parlamentov so zákonodarnými právomocami a regionálnych zhromaždení v demokratickom živote Únie“, zorganizovaného Komisiou pre ústavné záležitosti a európske riadenie 3. marca 2005 potvrdil rastúcu angažovanosť regionálnych parlamentov so zákonodarnými právomocami v procese európskeho politického zjednocovania; |
| --- | --- |

(5)

keďže obsah diskusií v rámci vypočutia na tému „Postavenie regionálnych parlamentov so zákonodarnými právomocami a regionálnych zhromaždení v demokratickom živote Únie“, zorganizovaného Komisiou pre ústavné záležitosti a európske riadenie 3. marca 2005 potvrdil rastúcu angažovanosť regionálnych parlamentov so zákonodarnými právomocami v procese európskeho politického zjednocovania;

| (6) | keďže prestávka v procese ratifikácie Zmluvy o Ústave pre Európu nesmie v žiadnom prípade zabrzdiť iniciatívy vyvíjané s cieľom zapojiť regionálne parlamenty vo väčšej miere do demokratického života Únie a zabezpečiť ich účasť pri tvorbe právnych predpisov Spoločenstva a ich implementácii a monitorovaní v súlade s politickým konsenzom dosiahnutým súvislosti so Zmluvou o Ústave pre Európu, |
| --- | --- |

(6)

keďže prestávka v procese ratifikácie Zmluvy o Ústave pre Európu nesmie v žiadnom prípade zabrzdiť iniciatívy vyvíjané s cieľom zapojiť regionálne parlamenty vo väčšej miere do demokratického života Únie a zabezpečiť ich účasť pri tvorbe právnych predpisov Spoločenstva a ich implementácii a monitorovaní v súlade s politickým konsenzom dosiahnutým súvislosti so Zmluvou o Ústave pre Európu,

prijal nasledovné stanovisko na svojom 62. plenárnom zasadnutí 16. a 17. novembra 2005 (schôdza zo 16. novembra).

1.   Názory Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.1 | odporúča, aby sa protokol o uplatňovaní a kontrole princípov subsidiarity a proporcionality a protokol o úlohe národných parlamentov v Európskej únii zahrnuli do súčasných zmlúv, pretože by mohli podstatne zlepšiť demokraciu a účasť verejnosti na rozhodovacom procese Európskej únie; |
| --- | --- |

1.1

odporúča, aby sa protokol o uplatňovaní a kontrole princípov subsidiarity a proporcionality a protokol o úlohe národných parlamentov v Európskej únii zahrnuli do súčasných zmlúv, pretože by mohli podstatne zlepšiť demokraciu a účasť verejnosti na rozhodovacom procese Európskej únie;

| 1.2 | sa domnieva, že regionálna demokracia predstavuje hlavný prínos pri zapájaní občanov do politiky a že si preto zasluhuje všetku potrebnú pozornosť v rámci Európskej únie. Z toho dôvodu by sa mal zvýšiť prínos zvolených regionálnych a miestnych zhromaždení k snahe priblížiť Európu bližšie k občanom, a to najmä plným zapojením týchto decentralizovaných entít do rozhodovacieho procesu; |
| --- | --- |

1.2

sa domnieva, že regionálna demokracia predstavuje hlavný prínos pri zapájaní občanov do politiky a že si preto zasluhuje všetku potrebnú pozornosť v rámci Európskej únie. Z toho dôvodu by sa mal zvýšiť prínos zvolených regionálnych a miestnych zhromaždení k snahe priblížiť Európu bližšie k občanom, a to najmä plným zapojením týchto decentralizovaných entít do rozhodovacieho procesu;

| 1.3 | domnieva sa, že regionálne parlamenty prispievajú k budovaniu európskeho občianstva, pričom rešpektujú kultúrnu a jazykovú rôznorodosť Únie; |
| --- | --- |

1.3

domnieva sa, že regionálne parlamenty prispievajú k budovaniu európskeho občianstva, pričom rešpektujú kultúrnu a jazykovú rôznorodosť Únie;

| 1.4 | je presvedčený, že posilnenie miestnej a regionálnej autonómie v niektorých členských štátoch predstavuje dôležitý prínos k budovaniu Európy, ktorá sa okrem iného riadi princípmi demokracie, zbližovania a decentralizácie; |
| --- | --- |

1.4

je presvedčený, že posilnenie miestnej a regionálnej autonómie v niektorých členských štátoch predstavuje dôležitý prínos k budovaniu Európy, ktorá sa okrem iného riadi princípmi demokracie, zbližovania a decentralizácie;

| 1.5 | poznamenáva, že všetky členské štáty Európskej únie prešli značným rozvojom, čo sa týka decentralizácie, vďaka ktorému sa regióny stali hlavnými politickými a hospodárskymi aktérmi na európskej scéne; |
| --- | --- |

1.5

poznamenáva, že všetky členské štáty Európskej únie prešli značným rozvojom, čo sa týka decentralizácie, vďaka ktorému sa regióny stali hlavnými politickými a hospodárskymi aktérmi na európskej scéne;

| 1.6 | poukazuje na to, že miestne a regionálne zhromaždenia sú neoddeliteľnou súčasťou spôsobu, akým európske krajiny formujú svoju demokraciu. Preto by mala mať politika na nižších než celoštátnych úrovniach svoje miesto v diskusii o Európe; |
| --- | --- |

1.6

poukazuje na to, že miestne a regionálne zhromaždenia sú neoddeliteľnou súčasťou spôsobu, akým európske krajiny formujú svoju demokraciu. Preto by mala mať politika na nižších než celoštátnych úrovniach svoje miesto v diskusii o Európe;

| 1.7 | ľutuje, že zámer zohľadniť decentralizované právomoci regionálnych parlamentov so zákonodarnými právomocami, za ktorý sa zasadzovala deklarácia v Laekene, neviedol v Zmluve zakladajúcej Ústavu pre Európu k priznaniu práva na priame odvolanie; |
| --- | --- |

1.7

ľutuje, že zámer zohľadniť decentralizované právomoci regionálnych parlamentov so zákonodarnými právomocami, za ktorý sa zasadzovala deklarácia v Laekene, neviedol v Zmluve zakladajúcej Ústavu pre Európu k priznaniu práva na priame odvolanie;

| 1.8 | s potešením poznamenáva, že získal právo odvolať sa na Európsky súdny dvor v oblasti právnych aktov, ktoré mu boli postúpené v zmysle Ústavy. Zároveň však ľutuje, že regióny s legislatívnymi právomocami ešte stále nie sú oprávnené podávať žaloby na Súdnom dvore; |
| --- | --- |

1.8

s potešením poznamenáva, že získal právo odvolať sa na Európsky súdny dvor v oblasti právnych aktov, ktoré mu boli postúpené v zmysle Ústavy. Zároveň však ľutuje, že regióny s legislatívnymi právomocami ešte stále nie sú oprávnené podávať žaloby na Súdnom dvore;

| 1.9 | konštatuje, že v dôsledku toho budú mať regionálne zhromaždenia, hlavne zhromaždenia so zákonodarnými právomocami, možnosť obrátiť sa na VR a v prípade potreby na ich národný parlament, aby uskutočnili takéto právne kroky; |
| --- | --- |

1.9

konštatuje, že v dôsledku toho budú mať regionálne zhromaždenia, hlavne zhromaždenia so zákonodarnými právomocami, možnosť obrátiť sa na VR a v prípade potreby na ich národný parlament, aby uskutočnili takéto právne kroky;

| 1.10 | podporuje úsilie Konferencie Európskych regionálnych legislatívnych zhromaždení (CALRE) zainteresovať regionálne parlamentné orgány do európskeho procesu rozhodovania; |
| --- | --- |

1.10

podporuje úsilie Konferencie Európskych regionálnych legislatívnych zhromaždení (CALRE) zainteresovať regionálne parlamentné orgány do európskeho procesu rozhodovania;

| 1.11 | rád by opäť zdôraznil, že v súlade s odporúčaniami Bielej knihy o európskom riadení by bolo vhodné, aby sa všetky úrovne moci zodpovedné za implementáciu európskej legislatívy zapojili do jej prípravy a do rozvoja politiky EÚ. Toto sa vzťahuje ešte viac na regionálne legislatívne zhromaždenia, pretože sú to práve ony, ktoré musia prijať regionálne zákony pri uplatňovaní európskych právnych textov; preto podporuje ich aktívnu účasť v procese konzultácií počas prípravnej legislatívnej fázy a ich zapojenie sa do štruktúrovaného dialógu prostredníctvom zastupiteľských združení; |
| --- | --- |

1.11

rád by opäť zdôraznil, že v súlade s odporúčaniami Bielej knihy o európskom riadení by bolo vhodné, aby sa všetky úrovne moci zodpovedné za implementáciu európskej legislatívy zapojili do jej prípravy a do rozvoja politiky EÚ. Toto sa vzťahuje ešte viac na regionálne legislatívne zhromaždenia, pretože sú to práve ony, ktoré musia prijať regionálne zákony pri uplatňovaní európskych právnych textov; preto podporuje ich aktívnu účasť v procese konzultácií počas prípravnej legislatívnej fázy a ich zapojenie sa do štruktúrovaného dialógu prostredníctvom zastupiteľských združení;

| 1.12 | vzal na vedomie viaceré návrhy a iniciatívy na posilnenie spolupráce medzi parlamentmi na európskej úrovni, ktoré podľa jeho mienky môžu posilniť európsku integráciu; |
| --- | --- |

1.12

vzal na vedomie viaceré návrhy a iniciatívy na posilnenie spolupráce medzi parlamentmi na európskej úrovni, ktoré podľa jeho mienky môžu posilniť európsku integráciu;

| 1.13 | domnieva sa však, že by sa malo podrobne preskúmať, či sú tieto návrhy žiadúce a reálne a predovšetkým, či môžu pomôcť posilniť politický vplyv regionálnych zhromaždení; |
| --- | --- |

1.13

domnieva sa však, že by sa malo podrobne preskúmať, či sú tieto návrhy žiadúce a reálne a predovšetkým, či môžu pomôcť posilniť politický vplyv regionálnych zhromaždení;

| 1.14 | zdôrazňuje taktiež, že súčasné obdobie premýšľania, o ústave by v žiadnom prípade nemalo znamenať odbočenie alebo upustenie od týchto cieľov; |
| --- | --- |

1.14

zdôrazňuje taktiež, že súčasné obdobie premýšľania, o ústave by v žiadnom prípade nemalo znamenať odbočenie alebo upustenie od týchto cieľov;

| 1.15 | zdôrazňuje, že protokol o uplatňovaní princípov subsidiarity a proporcionality, ktorý tvorí prílohu Zmluvy zakladajúcej Ústavu pre Európu stanovuje, že ako súčasť kontroly uplatňovania princípu subsidiarity budú národné parlamenty v zodpovedajúcom prípade konzultovať regionálne parlamenty s legislatívnymi právomocami je prvým dôležitým krokom smerom k skutočnému uznaniu týchto zhromaždení; |
| --- | --- |

1.15

zdôrazňuje, že protokol o uplatňovaní princípov subsidiarity a proporcionality, ktorý tvorí prílohu Zmluvy zakladajúcej Ústavu pre Európu stanovuje, že ako súčasť kontroly uplatňovania princípu subsidiarity budú národné parlamenty v zodpovedajúcom prípade konzultovať regionálne parlamenty s legislatívnymi právomocami je prvým dôležitým krokom smerom k skutočnému uznaniu týchto zhromaždení;

| 1.16 | konštatuje, že mechanizmy uplatňovania a kontroly princípov subsidiarity a proporcionality sa dotýkajú všetkých regionálnych zhromaždení v závislosti na právomociach, ktoré im boli udelené; |
| --- | --- |

1.16

konštatuje, že mechanizmy uplatňovania a kontroly princípov subsidiarity a proporcionality sa dotýkajú všetkých regionálnych zhromaždení v závislosti na právomociach, ktoré im boli udelené;

| 1.17 | pripomína, že návrhy Európskej komisie o európskom riadení (governance) ako aj Zmluva zakladajúca Ústavu pre Európu jednoznačne potvrdzujú, že Európa smeruje k viacúrovňovému riadeniu, čo však znamená, že vzťahy medzi rôznymi úrovňami riadenia musia byť založené na horizontálnom partnerstve a zabezpečiť efektívne, integrované rozhodovanie, rozdelenie kompetencií musí byť jasne rozvrhnuté medzi rôzne stupne politickej moci, aby bolo jasné, kto vykonáva akú činnosť a na ktorú úroveň spadá politická zodpovednosť, |
| --- | --- |

1.17

pripomína, že návrhy Európskej komisie o európskom riadení (governance) ako aj Zmluva zakladajúca Ústavu pre Európu jednoznačne potvrdzujú, že Európa smeruje k viacúrovňovému riadeniu, čo však znamená, že vzťahy medzi rôznymi úrovňami riadenia musia byť založené na horizontálnom partnerstve a zabezpečiť efektívne, integrované rozhodovanie, rozdelenie kompetencií musí byť jasne rozvrhnuté medzi rôzne stupne politickej moci, aby bolo jasné, kto vykonáva akú činnosť a na ktorú úroveň spadá politická zodpovednosť,

| 1.18 | poznamenáva, že účasť regionálnych parlamentov so zákonodarnými právomocami vo VR predstavuje pre výbor dodatočnú výhodu, ktorá odráža mnohorakosť regiónov EÚ a takisto umožňuje užšiu spoluprácu medzi VR a európskymi regionálnymi združeniami so zákonodarnými právomocami, s cieľom upevniť regionálnu demokraciu v Európe, zabezpečiť lepší výkon nových kompetencií pridelených Zmluvou o Ústave a správne uplatňovať princípy subsidiarity a proporcionality v koordinácii s regionálnymi výkonnými orgánmi; |
| --- | --- |

1.18

poznamenáva, že účasť regionálnych parlamentov so zákonodarnými právomocami vo VR predstavuje pre výbor dodatočnú výhodu, ktorá odráža mnohorakosť regiónov EÚ a takisto umožňuje užšiu spoluprácu medzi VR a európskymi regionálnymi združeniami so zákonodarnými právomocami, s cieľom upevniť regionálnu demokraciu v Európe, zabezpečiť lepší výkon nových kompetencií pridelených Zmluvou o Ústave a správne uplatňovať princípy subsidiarity a proporcionality v koordinácii s regionálnymi výkonnými orgánmi;

| 1.19 | domnieva sa, že ratifikácia Zmluvy zakladajúcej Ústavu pre Európu regionálnymi parlamentmi s legislatívnymi právomocami predstavuje výbornú príležitosť na objasnenie poslania a postavenia týchto regionálnych zhromaždení pri budovaní Európy. |
| --- | --- |

1.19

domnieva sa, že ratifikácia Zmluvy zakladajúcej Ústavu pre Európu regionálnymi parlamentmi s legislatívnymi právomocami predstavuje výbornú príležitosť na objasnenie poslania a postavenia týchto regionálnych zhromaždení pri budovaní Európy.

2.   Odporúčania Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

| 2.1 | si želá, aby sa regionálne parlamenty, regionálne zhromaždenia a miestne orgány v súlade s právomocami, ktoré im prislúchajú, aktívne zapájali na inštitucionálnej úrovni do diskusie o budúcnosti EÚ a aby sa v plnej miere zúčastnili tejto diskusie ako aj rozhodovacieho procesu Spoločenstva, pričom musia znášať zodpovednosť voči občanom, a to najmä v súčasnom kontexte obdobia premýšľania, |
| --- | --- |

2.1

si želá, aby sa regionálne parlamenty, regionálne zhromaždenia a miestne orgány v súlade s právomocami, ktoré im prislúchajú, aktívne zapájali na inštitucionálnej úrovni do diskusie o budúcnosti EÚ a aby sa v plnej miere zúčastnili tejto diskusie ako aj rozhodovacieho procesu Spoločenstva, pričom musia znášať zodpovednosť voči občanom, a to najmä v súčasnom kontexte obdobia premýšľania,

| 2.2 | odporúča v tejto súvislosti, aby sa počas obdobia premýšľania regionálne parlamenty zapojili do parlamentných fór, ktoré plánuje Európsky parlament, s cieľom posilniť európsky dialóg a prekonať ústavnú krízu; |
| --- | --- |

2.2

odporúča v tejto súvislosti, aby sa počas obdobia premýšľania regionálne parlamenty zapojili do parlamentných fór, ktoré plánuje Európsky parlament, s cieľom posilniť európsky dialóg a prekonať ústavnú krízu;

| 2.3 | odporúča, aby boli miestne a regionálne orgány a najmä regionálne parlamenty so zákonodarnými právomocami už v prípravnej legislatívnej fáze zapojené do tohto procesu, obzvlášť do diskusií s ním spojených a do konzultácií súvisiacich so zavedením mechanizmu včasného varovania; |
| --- | --- |

2.3

odporúča, aby boli miestne a regionálne orgány a najmä regionálne parlamenty so zákonodarnými právomocami už v prípravnej legislatívnej fáze zapojené do tohto procesu, obzvlášť do diskusií s ním spojených a do konzultácií súvisiacich so zavedením mechanizmu včasného varovania;

| 2.4 | trvá na tom, aby regionálne parlamenty boli v plnej miere zapojené do plánu D Európskej komisie, a to do iniciatív Spoločenstva i plánovaných národných diskusií, s cieľom prediskutovať budúcnosť Európy a očakávania verejnosti |
| --- | --- |

2.4

trvá na tom, aby regionálne parlamenty boli v plnej miere zapojené do plánu D Európskej komisie, a to do iniciatív Spoločenstva i plánovaných národných diskusií, s cieľom prediskutovať budúcnosť Európy a očakávania verejnosti

| 2.5 | má v úmysle rozvinúť intenzívnejšiu spoluprácu a dialóg s regionálnymi parlamentmi s legislatívnymi právomocami v snahe lepšie využiť ich účasť na tomto projekte; |
| --- | --- |

2.5

má v úmysle rozvinúť intenzívnejšiu spoluprácu a dialóg s regionálnymi parlamentmi s legislatívnymi právomocami v snahe lepšie využiť ich účasť na tomto projekte;

| 2.6 | konštatuje, že na základe spolupráce s regionálnymi a miestnymi orgánmi a ich zväzmi dôkladne preskúma sťažnosti podané proti právnym predpisom EÚ v rámci interných postupov, ktoré ešte budú stanovené; |
| --- | --- |

2.6

konštatuje, že na základe spolupráce s regionálnymi a miestnymi orgánmi a ich zväzmi dôkladne preskúma sťažnosti podané proti právnym predpisom EÚ v rámci interných postupov, ktoré ešte budú stanovené;

| 2.7 | sa bude usilovať o to, aby regionálne parlamenty s legislatívnymi právomocami mohli v súlade s právomocami uplatňovanými Úniou konať ako zložky parlamentného systému vo svojej krajine, alebo ako komory národného parlamentu a aby sa mohli obracať aj na svoj národný parlament pri podávaní žalôb na Súdny dvor v prípade porušenia princípu subsidiarity; |
| --- | --- |

2.7

sa bude usilovať o to, aby regionálne parlamenty s legislatívnymi právomocami mohli v súlade s právomocami uplatňovanými Úniou konať ako zložky parlamentného systému vo svojej krajine, alebo ako komory národného parlamentu a aby sa mohli obracať aj na svoj národný parlament pri podávaní žalôb na Súdny dvor v prípade porušenia princípu subsidiarity;

| 2.8 | vyzýva regionálne parlamenty so zákonodarnými právomocami a regionálne zhromaždenia, aby prispeli k pravidelnej aktualizácii „Registra rozloženia kompetencií medzi Úniou, štátmi a regionálnymi a miestnymi orgánmi“ (CdR 104/2004), ktorý Výbor vypracoval; |
| --- | --- |

2.8

vyzýva regionálne parlamenty so zákonodarnými právomocami a regionálne zhromaždenia, aby prispeli k pravidelnej aktualizácii „Registra rozloženia kompetencií medzi Úniou, štátmi a regionálnymi a miestnymi orgánmi“ (CdR 104/2004), ktorý Výbor vypracoval;

| 2.9 | vyzýva, aby sa na úrovni regionálnych parlamentov s legislatívnymi právomocami zriadili parlamentné výbory, ktoré by boli poverené kontrolou dodržiavania princípu subsidiarity. Tieto výbory by sa potom stali privilegovanými hovorcami pri rokovaniach o vyššie spomenutých sieťach; |
| --- | --- |

2.9

vyzýva, aby sa na úrovni regionálnych parlamentov s legislatívnymi právomocami zriadili parlamentné výbory, ktoré by boli poverené kontrolou dodržiavania princípu subsidiarity. Tieto výbory by sa potom stali privilegovanými hovorcami pri rokovaniach o vyššie spomenutých sieťach;

| 2.10 | tvrdí, že v tých členských štátoch, kde sú právomoci rozdelené medzi národnú a regionálnu úroveň, by mala byť v rámci tohto mechanizmu uzavretá záväzná interná dohoda o včasnom varovnom postupe pri kontrole dodržiavania princípu subsidiarity, ktorá by zaručila jasnosť a transparentnosť tohto procesu. VR navrhuje vytvoriť zoznam procedurálnych dohôd prijatých v členských štátoch; |
| --- | --- |

2.10

tvrdí, že v tých členských štátoch, kde sú právomoci rozdelené medzi národnú a regionálnu úroveň, by mala byť v rámci tohto mechanizmu uzavretá záväzná interná dohoda o včasnom varovnom postupe pri kontrole dodržiavania princípu subsidiarity, ktorá by zaručila jasnosť a transparentnosť tohto procesu. VR navrhuje vytvoriť zoznam procedurálnych dohôd prijatých v členských štátoch;

| 2.11 | odporúča, aby bol proces kontroly princípu subsidiarity v rámci členských štátov sprevádzaný procesom interných reforiem, ktorý posilní angažovanosť regionálnych parlamentov s legislatívnymi právomocami v mechanizmoch odporúčaných v protokole o uplatňovaní a kontrole princípov subsidiarity a proporcionality, pričom sa budú rešpektovať súčasné ústavné štruktúry; |
| --- | --- |

2.11

odporúča, aby bol proces kontroly princípu subsidiarity v rámci členských štátov sprevádzaný procesom interných reforiem, ktorý posilní angažovanosť regionálnych parlamentov s legislatívnymi právomocami v mechanizmoch odporúčaných v protokole o uplatňovaní a kontrole princípov subsidiarity a proporcionality, pričom sa budú rešpektovať súčasné ústavné štruktúry;

| 2.12 | odporúča regionálnym parlamentom, aby ich pôvodné kompetencie, ktorými disponujú, využili v rámci európskych rozhodovacích procesov a to nielen na základe ich inštitucionálnych ale aj daňových možností; |
| --- | --- |

2.12

odporúča regionálnym parlamentom, aby ich pôvodné kompetencie, ktorými disponujú, využili v rámci európskych rozhodovacích procesov a to nielen na základe ich inštitucionálnych ale aj daňových možností;

| 2.13 | na záver vyzýva Európsku úniu, aby v Európe presadila regionálnu diskusiu, ktorá musí nadobudnúť tvar spolupráce medzi Európskym parlamentom, miestnymi a regionálnymi orgánmi a osobitne národnými a regionálnymi parlamentmi so zákonodarnými právomocami. Pravidlá tejto spolupráce musia byť ešte podrobené detailnej diskusii a musia preukázať pridanú hodnotu pre európsku demokraciu. |
| --- | --- |

2.13

na záver vyzýva Európsku úniu, aby v Európe presadila regionálnu diskusiu, ktorá musí nadobudnúť tvar spolupráce medzi Európskym parlamentom, miestnymi a regionálnymi orgánmi a osobitne národnými a regionálnymi parlamentmi so zákonodarnými právomocami. Pravidlá tejto spolupráce musia byť ešte podrobené detailnej diskusii a musia preukázať pridanú hodnotu pre európsku demokraciu.

V Bruseli 16. novembra 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. EÚ C 71, 22.3.2005, s. 1.

1

---

| 16.5.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 115/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 115/35

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému: „Usmernenia pre aplikáciu a kontrolu princípu subsidiarity a proporcionality“

(2006/C 115/08)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na rozhodnutie svojho grémia zo dňa 20. júna 2004, že podľa článku 265, odsek 5 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva poverí Komisiu pre ústavné záležitosti a európske riadenie vypracovaním stanoviska z vlastnej iniciatívy na tému „Aplikácia a kontrola princípu subsidiarity a proporcionality“,

so zreteľom na Zmluvu o Ústave pre Európu, a najmä na ustanovenia „Protokolu o aplikácii princípu subsidiarity a proporcionality“ (ďalej len ako „Protokol o subsidiarite“), podpísanú hlavami štátov a vlád 29. októbra 2004 (CIG 87/04 Rev.1, CIG 87/04 Add 1 Rev1, CIG 87/04 Add 2 Rev 1),

so zreteľom na správu Komisie „Zjednodušenie a aktualizácia acquis communautaire“, KOM (2004) 432 v konečnom znení,

so zreteľom na jeho stanovisko k „Revízii Zmluvy o Európskej únii“ (CdR 136/1995) a na jeho doplňujúce stanovisko k „Aplikácii princípu subsidiarity v Európskej únii“ (CdR 136/1995 Príloha ),

so zreteľom na jeho rozhodnutia k „Výsledkom medzivládnej konferencie“ (CdR 305/1997 fin),

so zreteľom na jeho stanovisko na tému „Za skutočnú kultúru subsidiarity! Výzva Výboru regiónov“ (CdR 302/1998 v konečnom znení (1)),

so zreteľom na jeho stanovisko „Lepšia legislatíva: spoločne prevziať zodpovednosť 1998“ (CdR 50/1999 fin (2)),

so zreteľom na jeho stanovisko k „Implementácii legislatívy EÚ zo strany regionálnych a miestnych orgánov“ (CdR 51/1999 fin (3)),

so zreteľom na jeho stanovisko k medzivládnej konferencii 2000 (CdR 53/1999 fin (4)),

so zreteľom na jeho rozhodnutia k nasledujúcej medzivládnej konferencii (CdR 54/1999 (5)),

so zreteľom na jeho stanovisko k správe Komisie Európskej rade s názvom „Lepšia legislatíva 1999“ (CdR 18/2000 fin (6)),

so zreteľom na jeho stanovisko k správe Komisie „Lepšia legislatíva 2002“ a k oznámeniu Komisie „Aktualizácia a zjednodušenie acquis communautaire“ (CdR 62/2003 fin (7)),

so zreteľom na svoje stanovisko na tému „Lepšia tvorba práva 2004“ a „Lepšia právna úprava pre rast a zamestnanosť v Európskej únii“ (CdR 121/2005 fin),

so zreteľom na jeho stanovisko k Zmluve o Ústave pre Európu (CdR 354/2003 fin),

so zreteľom na jeho stanovisko na tému „Obdobie premýšľania: štruktúra, témy a rámec hodnotenia rozpravy o Európskej únii“(CdR 250/2005 fin)

so zreteľom na návrh stanoviska prijatý dňa 4. októbra 2005 Komisiou pre ústavné záležitosti a európske riadenie (CdR 220/2004 rev. 3) (spravodajca pán Straub, DE/EĽS, predseda krajinského snemu spolkovej krajiny Bádensko-Württembersko),

| (1) | keďže: pri ďalšom rozvíjaní princípu subsidiarity v zmluvách boli jeho návrhy v posledných rokoch do zmlúv postupne zapracované, |
| --- | --- |

(1)

keďže: pri ďalšom rozvíjaní princípu subsidiarity v zmluvách boli jeho návrhy v posledných rokoch do zmlúv postupne zapracované,

| (2) | keďže: zohľadnením výsledkov prvej konferencie o subsidiarite, ktorá sa konala z jeho iniciatívy 27. mája 2004 v Berlíne, |
| --- | --- |

(2)

keďže: zohľadnením výsledkov prvej konferencie o subsidiarite, ktorá sa konala z jeho iniciatívy 27. mája 2004 v Berlíne,

| (3) | keďže: princíp subsidiarity sa rozširuje na regionálne a miestne orgány (článok I-11) a tým sa konkretizuje zásada rešpektovania komunálnej a regionálnej samosprávy zakotvená v Ústave (článok I –5 ods. 1), |
| --- | --- |

(3)

keďže: princíp subsidiarity sa rozširuje na regionálne a miestne orgány (článok I-11) a tým sa konkretizuje zásada rešpektovania komunálnej a regionálnej samosprávy zakotvená v Ústave (článok I –5 ods. 1),

| (4) | keďže: Európska komisia je v predlegislatívnej fáze nabádaná k širokej konzultácii s regionálnymi a miestnymi orgánmi (článok 2 Protokolu o subsidiarite), |
| --- | --- |

(4)

keďže: Európska komisia je v predlegislatívnej fáze nabádaná k širokej konzultácii s regionálnymi a miestnymi orgánmi (článok 2 Protokolu o subsidiarite),

| (5) | keďže: ako inštitucionálnemu zástupcovi regiónov a obcí v Únii je mu priznané právo podať sťažnosť pred Európskym súdnym dvorom v záujme ochrany svojich práv (článok III-365, odsek 3), |
| --- | --- |

(5)

keďže: ako inštitucionálnemu zástupcovi regiónov a obcí v Únii je mu priznané právo podať sťažnosť pred Európskym súdnym dvorom v záujme ochrany svojich práv (článok III-365, odsek 3),

| (6) | keďže: obdrží ďalšie právo podať sťažnosť týkajúcu sa dodržiavania princípu subsidiarity (článok III – 365 a článok 8 Protokolu o subsidiarite), |
| --- | --- |

(6)

keďže: obdrží ďalšie právo podať sťažnosť týkajúcu sa dodržiavania princípu subsidiarity (článok III – 365 a článok 8 Protokolu o subsidiarite),

| (7) | keďže: spolu s ostatnými inštitúciami a národnými parlamentmi je vyzvaný, aby prerokoval výročnú správu Komisie o aplikácii článku I-11 Ústavy (subsidiarita a proporcionalita) (článok 9 Protokolu o subsidiarite), |
| --- | --- |

(7)

keďže: spolu s ostatnými inštitúciami a národnými parlamentmi je vyzvaný, aby prerokoval výročnú správu Komisie o aplikácii článku I-11 Ústavy (subsidiarita a proporcionalita) (článok 9 Protokolu o subsidiarite),

| (8) | keďže: sa vytvára systém včasného varovania za účelom politickej kontroly dodržiavania princípu subsidiarity, ktorý po prvýkrát priznáva aj národným a regionálnym parlamentom úlohu v zákonodarnom procese EÚ (článok 6 Protokolu o subsidiarite), |
| --- | --- |

(8)

keďže: sa vytvára systém včasného varovania za účelom politickej kontroly dodržiavania princípu subsidiarity, ktorý po prvýkrát priznáva aj národným a regionálnym parlamentom úlohu v zákonodarnom procese EÚ (článok 6 Protokolu o subsidiarite),

prijal jednomyseľne na svojom 62. plenárnom zasadnutí 16. a 17. novembra 2005 (schôdza zo 16. novembra) nasledujúce stanovisko:

HĽADISKÁ A VŠEOBECNÉ ODPORÚČANIA VÝBORU REGIÓNOV

1.   Úvodné poznámky k stavu ratifikačného procesu Zmluvy o Ústave pre Európu

VÝBOR REGIÓNOV:

| 1.1. | Berie na vedomie, že väčšina členských štátov už Zmluvu o Ústave schválilo, zatiaľ čo v dvoch štátoch bola ratifikácia tejto Zmluvy zamietnutá v referende. |
| --- | --- |

1.1.

Berie na vedomie, že väčšina členských štátov už Zmluvu o Ústave schválilo, zatiaľ čo v dvoch štátoch bola ratifikácia tejto Zmluvy zamietnutá v referende.

| 1.2. | Víta prestávku na rozmyslenie v ratifikačnom procese, o ktorej rozhodla Európska rada 16. a 17. júna 2005 a myslí si, že je potrebné využiť túto fázu na porozmýšľanie o tom, ako môže Európska únia svoju politiku viac zamerať na očakávania občanov a zlepšiť komunikáciu s občanmi. |
| --- | --- |

1.2.

Víta prestávku na rozmyslenie v ratifikačnom procese, o ktorej rozhodla Európska rada 16. a 17. júna 2005 a myslí si, že je potrebné využiť túto fázu na porozmýšľanie o tom, ako môže Európska únia svoju politiku viac zamerať na očakávania občanov a zlepšiť komunikáciu s občanmi.

| 1.3. | Zdôrazňuje význam aktívnej účasti miestneho a regionálneho stupňa v rámci „prestávky venovanej zamysleniu“ a predkladá svoje doporučenia týkajúce sa štruktúry diskusie, predmetov úvah a hodnotenia (CdR 250/2005). |
| --- | --- |

1.3.

Zdôrazňuje význam aktívnej účasti miestneho a regionálneho stupňa v rámci „prestávky venovanej zamysleniu“ a predkladá svoje doporučenia týkajúce sa štruktúry diskusie, predmetov úvah a hodnotenia (CdR 250/2005).

| 1.4. | Zdôrazňuje, že práve zástupcovia regionálnych a miestnych orgánov, ktorí majú k občanom obzvlášť blízko, by tu mohli hrať rozhodujúcu úlohu, aj pokiaľ ide o návrhy a iniciatívy. Zdôrazňuje, že zameranie európskej politiky na princípy subsidiarity a proporcionality a rozvoj kultúry subsidiarity môže rozhodujúcim spôsobom prispieť k tomu, aby sa posilnila dôvera občanov v európsku spoluprácu a aby sa prekonala skepsa vyjadrená v negatívnych referendách. |
| --- | --- |

1.4.

Zdôrazňuje, že práve zástupcovia regionálnych a miestnych orgánov, ktorí majú k občanom obzvlášť blízko, by tu mohli hrať rozhodujúcu úlohu, aj pokiaľ ide o návrhy a iniciatívy. Zdôrazňuje, že zameranie európskej politiky na princípy subsidiarity a proporcionality a rozvoj kultúry subsidiarity môže rozhodujúcim spôsobom prispieť k tomu, aby sa posilnila dôvera občanov v európsku spoluprácu a aby sa prekonala skepsa vyjadrená v negatívnych referendách.

| 1.5. | Vyzýva preto orgány a inštitúcie EÚ, aby – pokiaľ je to po právnej stránke možné- začali bezodkladne uplatňovať v praxi hlavne princípy subsidiarity a proporcionality a ich kontrolu tak, ako sú stanovené Zmluvou o Ústave a to nezávisle od ratifikácie Zmluvy o Ústave pre Európu. |
| --- | --- |

1.5.

Vyzýva preto orgány a inštitúcie EÚ, aby – pokiaľ je to po právnej stránke možné- začali bezodkladne uplatňovať v praxi hlavne princípy subsidiarity a proporcionality a ich kontrolu tak, ako sú stanovené Zmluvou o Ústave a to nezávisle od ratifikácie Zmluvy o Ústave pre Európu.

| 1.6. | Považuje v tejto súvislosti za nevyhnutné, ako je stanovené v novom Protokole o uplatňovaní princípov subsidiarity a proporcionality, viac prihliadať na miestny a regionálny rozmer Európskej únie prostredníctvom rozsiahlych konzultácií pred prijatím každého právneho predpisu a vytvoriť pre každý európsky rámcový zákon „doložku pre kontrolu uplatňovania princípov subsidiarity“, v ktorej Európska komisia zhodnotí dosah na právne predpisy ako aj predpokladaný finančný dosah rámcového zákona na regionálne a miestne orgány (CdR 121/2005 – bod 2.1.2). |
| --- | --- |

1.6.

Považuje v tejto súvislosti za nevyhnutné, ako je stanovené v novom Protokole o uplatňovaní princípov subsidiarity a proporcionality, viac prihliadať na miestny a regionálny rozmer Európskej únie prostredníctvom rozsiahlych konzultácií pred prijatím každého právneho predpisu a vytvoriť pre každý európsky rámcový zákon „doložku pre kontrolu uplatňovania princípov subsidiarity“, v ktorej Európska komisia zhodnotí dosah na právne predpisy ako aj predpokladaný finančný dosah rámcového zákona na regionálne a miestne orgány (CdR 121/2005 – bod 2.1.2).

2.   Politické hodnotenie subsidiarity a proporcionality v Zmluve o Ústave pre Európu

VÝBOR REGIÓNOV:

| 2.1. | Prejavuje veľkú radosť z toho, že takmer všetky požiadavky týkajúce sa princípu subsidiarity, ktoré v priebehu posledných 10 rokov vzniesol, boli splnené rôznymi reformami zmlúv od roku 1996 a Zmluvou o Ústave pre Európu podpísanou 29. októbra 2004, predovšetkým v rámci práce konventu o ústave, čo je jasným dôkazom schopnosti Výboru regiónov presadiť sa a ovplyvňovať európsky legislatívny proces. |
| --- | --- |

2.1.

Prejavuje veľkú radosť z toho, že takmer všetky požiadavky týkajúce sa princípu subsidiarity, ktoré v priebehu posledných 10 rokov vzniesol, boli splnené rôznymi reformami zmlúv od roku 1996 a Zmluvou o Ústave pre Európu podpísanou 29. októbra 2004, predovšetkým v rámci práce konventu o ústave, čo je jasným dôkazom schopnosti Výboru regiónov presadiť sa a ovplyvňovať európsky legislatívny proces.

| 2.2. | Víta novú definíciu princípu subsidiarity a svoju účasť na procese jeho následného monitorovania; tiež súhlasí s tým, že spolu s ostatnými inštitúciami a národnými parlamentmi dostane správu Komisie o aplikácii článku I-11 Ústavy (Subsidiarita a proporcionalita – článok 9) – (CdR 354/2003 bod 1.12). |
| --- | --- |

2.2.

Víta novú definíciu princípu subsidiarity a svoju účasť na procese jeho následného monitorovania; tiež súhlasí s tým, že spolu s ostatnými inštitúciami a národnými parlamentmi dostane správu Komisie o aplikácii článku I-11 Ústavy (Subsidiarita a proporcionalita – článok 9) – (CdR 354/2003 bod 1.12).

| 2.3. | Zdôrazňuje, že na základe zmien v Zmluve o Ústave pre Európu okrem svojej doterajšej výlučne poradnej funkcie legislatívnych orgánov EÚ nadobúda významnú úlohu pri monitorovaní princípu subsidiarity; tým sa posilňuje jeho inštitucionálna úloha v Únii. |
| --- | --- |

2.3.

Zdôrazňuje, že na základe zmien v Zmluve o Ústave pre Európu okrem svojej doterajšej výlučne poradnej funkcie legislatívnych orgánov EÚ nadobúda významnú úlohu pri monitorovaní princípu subsidiarity; tým sa posilňuje jeho inštitucionálna úloha v Únii.

| 2.4. | Bude sa zo všetkých síl snažiť, aby sa pripravil na splnenie tejto novej úlohy a ešte užšie než doteraz spolupracoval s príslušnými inštitúciami a regionálnymi a miestnymi orgánmi, ktoré zastupuje. |
| --- | --- |

2.4.

Bude sa zo všetkých síl snažiť, aby sa pripravil na splnenie tejto novej úlohy a ešte užšie než doteraz spolupracoval s príslušnými inštitúciami a regionálnymi a miestnymi orgánmi, ktoré zastupuje.

| 2.5. | Zdôrazňuje, že skutočné uplatnenie reformovaného princípu subsidiarity, t.j. väčšie zapojenie regionálnych a miestnych aktérov, sa môže stať kľúčovým prvkom pri konkretizovaní opatrení a aktivít európskych inštitúcií, lebo regióny a miestne orgány ako celky, ktoré sú k občanom najbližšie, dokážu európskym inštitúciám sprostredkovať podnety zo strany územných celkov a skupín obyvateľstva a poukázať na konkrétne požiadavky hospodárskeho a sociálneho rozvoja. Okrem toho môžu miestne a regionálne orgány prispievať k obhajobe európskeho ideálu medzi občanmi. |
| --- | --- |

2.5.

Zdôrazňuje, že skutočné uplatnenie reformovaného princípu subsidiarity, t.j. väčšie zapojenie regionálnych a miestnych aktérov, sa môže stať kľúčovým prvkom pri konkretizovaní opatrení a aktivít európskych inštitúcií, lebo regióny a miestne orgány ako celky, ktoré sú k občanom najbližšie, dokážu európskym inštitúciám sprostredkovať podnety zo strany územných celkov a skupín obyvateľstva a poukázať na konkrétne požiadavky hospodárskeho a sociálneho rozvoja. Okrem toho môžu miestne a regionálne orgány prispievať k obhajobe európskeho ideálu medzi občanmi.

| 2.6. | Víta ponuku predsedu Komisie Barrosa, ktorú dal na plenárnom zasadnutí 24. februára 2005, týkajúcu sa posilnenia politického partnerstva s Európskou komisiou a ďalšieho rozvíjania dohody o spolupráci z roku 2001; pripomína svoje očakávania skutočného dialógu s Komisiou, ktorý by mal byť rozšírený o kľúčové tematické oblasti (CdR 354/2003 bod 1.18). |
| --- | --- |

2.6.

Víta ponuku predsedu Komisie Barrosa, ktorú dal na plenárnom zasadnutí 24. februára 2005, týkajúcu sa posilnenia politického partnerstva s Európskou komisiou a ďalšieho rozvíjania dohody o spolupráci z roku 2001; pripomína svoje očakávania skutočného dialógu s Komisiou, ktorý by mal byť rozšírený o kľúčové tematické oblasti (CdR 354/2003 bod 1.18).

| 2.7. | Víta, že v Zmluve o Ústave pre Európu sa po prvýkrát, ako už Výbor viackrát požadoval (8), zavádzajú jasné kategórie právomocí (výhradné, spoločné, doplnkové právomoci, Článok I – 12) a určuje sa presnejšie vymedzenie právomocí medzi Úniou, členskými štátmi a ich regionálnymi a miestnymi orgánmi (článok I – 13 až 18). |
| --- | --- |

2.7.

Víta, že v Zmluve o Ústave pre Európu sa po prvýkrát, ako už Výbor viackrát požadoval (8), zavádzajú jasné kategórie právomocí (výhradné, spoločné, doplnkové právomoci, Článok I – 12) a určuje sa presnejšie vymedzenie právomocí medzi Úniou, členskými štátmi a ich regionálnymi a miestnymi orgánmi (článok I – 13 až 18).

| 2.8. | V tejto súvislosti pripomína, že hlavný cieľ princípu subsidiarity ako dynamického politického princípu na prispôsobovanie zásahov v súvislosti s výkonom spoločných právomocí inštitúcií a orgánov zúčastňujúcich sa na verejnom živote Únie spočíva v zabezpečení toho, aby sa rozhodnutia v Európe prijímali na tej úrovni, na ktorej sa dá dosiahnuť najlepší účinok a ktorá je občanom najbližšie. |
| --- | --- |

2.8.

V tejto súvislosti pripomína, že hlavný cieľ princípu subsidiarity ako dynamického politického princípu na prispôsobovanie zásahov v súvislosti s výkonom spoločných právomocí inštitúcií a orgánov zúčastňujúcich sa na verejnom živote Únie spočíva v zabezpečení toho, aby sa rozhodnutia v Európe prijímali na tej úrovni, na ktorej sa dá dosiahnuť najlepší účinok a ktorá je občanom najbližšie.

| 2.9. | Konštatuje, že princíp subsidiarity je dynamickou zásadou, ktorá môže v jednej oblasti viesť k „viac Európy“, v inej oblasti k „menej Európy“ (CdR 302/98 bod 1.1.5). |
| --- | --- |

2.9.

Konštatuje, že princíp subsidiarity je dynamickou zásadou, ktorá môže v jednej oblasti viesť k „viac Európy“, v inej oblasti k „menej Európy“ (CdR 302/98 bod 1.1.5).

| 2.10. | Zdôrazňuje, že Európska únia potrebuje tak harmonizáciu ako aj zachovanie zvýšenej rozmanitosti a zasadzuje sa za takú Európu, v ktorej sa môže rozvíjať rozmanitosť a identity národov s cieľom podporiť plodnú hospodársku súťaž bez toho, aby sa prerušila solidarita a súdržnosť v Únii (9). |
| --- | --- |

2.10.

Zdôrazňuje, že Európska únia potrebuje tak harmonizáciu ako aj zachovanie zvýšenej rozmanitosti a zasadzuje sa za takú Európu, v ktorej sa môže rozvíjať rozmanitosť a identity národov s cieľom podporiť plodnú hospodársku súťaž bez toho, aby sa prerušila solidarita a súdržnosť v Únii (9).

| 2.11. | Upozorňuje preto Európsku komisiu na to, že uplatnenie princípu subsidiarity znamená najmä vopred preskúmať, či je zákonodarná iniciatíva na európskej úrovni vôbec nutná. |
| --- | --- |

2.11.

Upozorňuje preto Európsku komisiu na to, že uplatnenie princípu subsidiarity znamená najmä vopred preskúmať, či je zákonodarná iniciatíva na európskej úrovni vôbec nutná.

| 2.12. | Zdôrazňuje, že podľa bodu 1 „Protokolu o aplikácii zásad subsidiarity a proporcionality“ pripojeného k Zmluve o Ústave pre Európu sú všetky európske orgány povinné dodržiavať tieto zásady a že je potrebné realizovať ich počas celého legislatívneho procesu, teda aj na poradách v Európskom parlamente a Rade ministrov. Je preto veľmi dôležité, aby vzhľadom k svojim novým právomociam získal, príp. vytvoril také prostriedky, ktoré mu umožnia sledovať najmä dodržiavanie princípu subsidiarity počas celého legislatívneho procesu a v prípade potreby konzultovať Európsky súdny dvor. |
| --- | --- |

2.12.

Zdôrazňuje, že podľa bodu 1 „Protokolu o aplikácii zásad subsidiarity a proporcionality“ pripojeného k Zmluve o Ústave pre Európu sú všetky európske orgány povinné dodržiavať tieto zásady a že je potrebné realizovať ich počas celého legislatívneho procesu, teda aj na poradách v Európskom parlamente a Rade ministrov. Je preto veľmi dôležité, aby vzhľadom k svojim novým právomociam získal, príp. vytvoril také prostriedky, ktoré mu umožnia sledovať najmä dodržiavanie princípu subsidiarity počas celého legislatívneho procesu a v prípade potreby konzultovať Európsky súdny dvor.

| 2.13. | S uspokojením poukazuje na to, že zapojením miestnej úrovne do princípu subsidiarity bolo jasne dané najavo, že pri tejto zásade nejde iba o rešpektovanie legislatívnych práv na národnej a regionálnej úrovni, ale že EÚ je povinná zaručiť aj zachovanie výsad miest, obcí a regiónov v rámci miestnej a regionálnej samosprávy. |
| --- | --- |

2.13.

S uspokojením poukazuje na to, že zapojením miestnej úrovne do princípu subsidiarity bolo jasne dané najavo, že pri tejto zásade nejde iba o rešpektovanie legislatívnych práv na národnej a regionálnej úrovni, ale že EÚ je povinná zaručiť aj zachovanie výsad miest, obcí a regiónov v rámci miestnej a regionálnej samosprávy.

| 2.14. | Naproti tomu vyjadruje poľutovanie, že kritériá obsiahnuté v Protokole o subsidiarite v Amsterdamskej zmluve, na základe ktorých sa overuje zlučiteľnosť legislatívneho návrhu EÚ s princípom subsidiarity, neboli do nového Protokolu o subsidiarite prevzaté v plnom rozsahu, a navrhuje, aby Európska komisia v budúcnosti v rámci aplikácie princípu subsidiarity obzvlášť upriamila pozornosť na to, či






  — | príslušná oblasť vykazuje nadnárodné aspekty, ktoré sa nedajú dostatočne vyriešiť prostredníctvom opatrení členských štátov alebo ich regionálnych a miestnych orgánov, |
| --- | --- | --- |

2.14.

Naproti tomu vyjadruje poľutovanie, že kritériá obsiahnuté v Protokole o subsidiarite v Amsterdamskej zmluve, na základe ktorých sa overuje zlučiteľnosť legislatívneho návrhu EÚ s princípom subsidiarity, neboli do nového Protokolu o subsidiarite prevzaté v plnom rozsahu, a navrhuje, aby Európska komisia v budúcnosti v rámci aplikácie princípu subsidiarity obzvlášť upriamila pozornosť na to, či

—

príslušná oblasť vykazuje nadnárodné aspekty, ktoré sa nedajú dostatočne vyriešiť prostredníctvom opatrení členských štátov alebo ich regionálnych a miestnych orgánov,

| — | by výhradné opatrenia členských štátov alebo ich regionálnych a miestnych orgánov alebo chýbajúce opatrenia Spoločenstva porušili požiadavky zmluvy alebo či by iným spôsobom značne poškodili záujmy členských štátov alebo ich regionálnych a miestnych orgánov, |
| --- | --- |

—

by výhradné opatrenia členských štátov alebo ich regionálnych a miestnych orgánov alebo chýbajúce opatrenia Spoločenstva porušili požiadavky zmluvy alebo či by iným spôsobom značne poškodili záujmy členských štátov alebo ich regionálnych a miestnych orgánov,

| — | by opatrenia na úrovni Spoločenstva pre svoj rozsah alebo svoj dopad priniesli so sebou výrazné výhody v porovnaní s opatreniami na úrovni členských štátov alebo ich regionálnych a miestnych orgánov. |
| --- | --- |

—

by opatrenia na úrovni Spoločenstva pre svoj rozsah alebo svoj dopad priniesli so sebou výrazné výhody v porovnaní s opatreniami na úrovni členských štátov alebo ich regionálnych a miestnych orgánov.

| 2.15. | Je toho názoru, že pri kontrole subsidiarity by sa malo zohľadniť, do akej miery sa prostredníctvom opatrení EÚ dajú dosiahnuť úspory z rozsahu a pridaná hodnota cezhraničným a transnárodným pôsobením. |
| --- | --- |

2.15.

Je toho názoru, že pri kontrole subsidiarity by sa malo zohľadniť, do akej miery sa prostredníctvom opatrení EÚ dajú dosiahnuť úspory z rozsahu a pridaná hodnota cezhraničným a transnárodným pôsobením.

| 2.16. | Zdôrazňuje, že ak je európske zákonodarstvo na základe princípu subsidiarity nutné, je potrebné ho koncipovať tak, aby ponechalo čo najväčší priestor pre národné, regionálne alebo komunálne rozhodovanie. Hustota európskej legislatívy sa musí viac než doteraz obmedziť na mieru bezpodmienečne nutnú na dosiahnutie cieľov zmluvy (princíp proporcionality); v záujme zabezpečenia a vytvorenia pracovných miest nesmú byť občania a hospodárstvo zaťažovaní zbytočnou byrokraciou. Výbor preto víta opatrenia Európskej komisie na aktualizáciu a zjednodušenie acquis communautaire, ktoré sa musia zintenzívniť. |
| --- | --- |

2.16.

Zdôrazňuje, že ak je európske zákonodarstvo na základe princípu subsidiarity nutné, je potrebné ho koncipovať tak, aby ponechalo čo najväčší priestor pre národné, regionálne alebo komunálne rozhodovanie. Hustota európskej legislatívy sa musí viac než doteraz obmedziť na mieru bezpodmienečne nutnú na dosiahnutie cieľov zmluvy (princíp proporcionality); v záujme zabezpečenia a vytvorenia pracovných miest nesmú byť občania a hospodárstvo zaťažovaní zbytočnou byrokraciou. Výbor preto víta opatrenia Európskej komisie na aktualizáciu a zjednodušenie acquis communautaire, ktoré sa musia zintenzívniť.

| 2.17. | V tejto súvislosti vyjadruje poľutovanie, že ustanovenia o princípe proporcionality sú menej obsiahle a menej jasné ako ustanovenia o princípe subsidiarity, a to o to viac, že ústava uznáva autonómiu regionálnej a miestnej samosprávy (článok I-5 a časť II preambuly) a miestne a regionálne jednotky sú zodpovedné za realizáciu viac než 70 percent právnych aktov EÚ. |
| --- | --- |

2.17.

V tejto súvislosti vyjadruje poľutovanie, že ustanovenia o princípe proporcionality sú menej obsiahle a menej jasné ako ustanovenia o princípe subsidiarity, a to o to viac, že ústava uznáva autonómiu regionálnej a miestnej samosprávy (článok I-5 a časť II preambuly) a miestne a regionálne jednotky sú zodpovedné za realizáciu viac než 70 percent právnych aktov EÚ.

| 2.18. | Poukazuje v tejto súvislosti na judikatúru Európskeho súdneho dvora (10), že už pri posudzovaní zlučiteľnosti zákonodarného zámeru s princípom subsidiarity sa majú posudzovať aj aspekty proporcionality a že obidva princípy sa nedajú od seba úplne oddeliť. |
| --- | --- |

2.18.

Poukazuje v tejto súvislosti na judikatúru Európskeho súdneho dvora (10), že už pri posudzovaní zlučiteľnosti zákonodarného zámeru s princípom subsidiarity sa majú posudzovať aj aspekty proporcionality a že obidva princípy sa nedajú od seba úplne oddeliť.

| 2.19. | Podáva jasné stanovisko k právu podávať sťažnosť v otázkach subsidiarity, že mu ide o účinný príspevok regionálnej a miestnej úrovne k lepšej aplikácii princípu subsidiarity počnúc koncipovaním návrhov zákonov Európskou komisiou až po ich prijatie Európskym parlamentom a Radou ministrov. |
| --- | --- |

2.19.

Podáva jasné stanovisko k právu podávať sťažnosť v otázkach subsidiarity, že mu ide o účinný príspevok regionálnej a miestnej úrovne k lepšej aplikácii princípu subsidiarity počnúc koncipovaním návrhov zákonov Európskou komisiou až po ich prijatie Európskym parlamentom a Radou ministrov.

| 2.20. | Vyzýva preto Európsku komisiu, Európsky parlament, Radu ministrov a národné a regionálne parlamenty, aby vytvorili skutočnú kultúry subsidiarity v EÚ a aby spoločne pracovali na pevnom zakotvení tohto princípu vo vedomí politicky zodpovedných ľudí na európskej, národnej, regionálnej a miestnej úrovni a aby viedli trvalý dialóg o konkrétnych opatreniach zameraných na zásady subsidiarity a proporcionality. |
| --- | --- |

2.20.

Vyzýva preto Európsku komisiu, Európsky parlament, Radu ministrov a národné a regionálne parlamenty, aby vytvorili skutočnú kultúry subsidiarity v EÚ a aby spoločne pracovali na pevnom zakotvení tohto princípu vo vedomí politicky zodpovedných ľudí na európskej, národnej, regionálnej a miestnej úrovni a aby viedli trvalý dialóg o konkrétnych opatreniach zameraných na zásady subsidiarity a proporcionality.

| 2.21. | Pripomína úzku súvislosť medzi uskutočňovaním princípu subsidiarity a zásad dobrého riadenia v Európe. Tieto princípy posilňujú demokratickú legitimitu a transparentnosť EÚ a Zmluvou o Ústave pre Európu sa zavádza vítané rozšírenie predlegislatívnych konzultácií medzi Komisiou a regionálnymi a miestnymi orgánmi (článok 2 Protokolu o subsidiarite), čo by malo viesť ku vecnej výmene názorov. |
| --- | --- |

2.21.

Pripomína úzku súvislosť medzi uskutočňovaním princípu subsidiarity a zásad dobrého riadenia v Európe. Tieto princípy posilňujú demokratickú legitimitu a transparentnosť EÚ a Zmluvou o Ústave pre Európu sa zavádza vítané rozšírenie predlegislatívnych konzultácií medzi Komisiou a regionálnymi a miestnymi orgánmi (článok 2 Protokolu o subsidiarite), čo by malo viesť ku vecnej výmene názorov.

| 2.22. | Vyzýva národné parlamenty, ktoré dostali rovnako ako on právo podávať sťažnosť pred súdnym dvorom, aby s ním vstúpili do stáleho dialógu s cieľom vyvinúť spoločné stratégie na efektívnu aplikáciu Protokolu o subsidiarite a na národnej úrovni efektívne a transparentne vykonávať konzultácie zástupcov miestnej a regionálnej úrovne, obzvlášť konzultácie regionálnych parlamentov so zákonodarnými právomocami, ako to predpokladá Zmluva o Ústave pre Európu. |
| --- | --- |

2.22.

Vyzýva národné parlamenty, ktoré dostali rovnako ako on právo podávať sťažnosť pred súdnym dvorom, aby s ním vstúpili do stáleho dialógu s cieľom vyvinúť spoločné stratégie na efektívnu aplikáciu Protokolu o subsidiarite a na národnej úrovni efektívne a transparentne vykonávať konzultácie zástupcov miestnej a regionálnej úrovne, obzvlášť konzultácie regionálnych parlamentov so zákonodarnými právomocami, ako to predpokladá Zmluva o Ústave pre Európu.

| 2.23. | Vyzýva regionálne parlamenty, aby sa aj naďalej s ním skoordinovali a urobili interné opatrenia, ktoré umožnia rýchle prijatie rozhodnutí a účinnú výmenu informácií o otázkach subsidiarity v rámci systému včasného varovania. |
| --- | --- |

2.23.

Vyzýva regionálne parlamenty, aby sa aj naďalej s ním skoordinovali a urobili interné opatrenia, ktoré umožnia rýchle prijatie rozhodnutí a účinnú výmenu informácií o otázkach subsidiarity v rámci systému včasného varovania.

3.   Úloha Výboru regiónov pri kontrole princípov subsidiarity a proporcionality počnúc predlegislatívnou fázou až po sťažnosť pred Európskym súdnym dvorom

a)   Predlegislatívna fáza

VÝBOR REGIÓNOV:

| 3.1. | Zdôrazňuje, že fáza plánovania právneho aktu poskytuje jemu a regionálnym a miestnym orgánom najviac možností účinne uplatniť miestny a regionálny rozmer a poukazuje na to, že jeho včasná účasť a zohľadnenie jeho postojov by mohlo predchádzať žalobám na Európskom súdnom dvore kvôli porušeniu princípu subsidiarity. |
| --- | --- |

3.1.

Zdôrazňuje, že fáza plánovania právneho aktu poskytuje jemu a regionálnym a miestnym orgánom najviac možností účinne uplatniť miestny a regionálny rozmer a poukazuje na to, že jeho včasná účasť a zohľadnenie jeho postojov by mohlo predchádzať žalobám na Európskom súdnom dvore kvôli porušeniu princípu subsidiarity.

| 3.2. | Víta, že Európska komisia musí vopred zohľadňovať finančné a administratívne dôsledky svojich legislatívnych návrhov a očakáva, že list pre kontrolu aplikácie princípu subsidiarity musí obsahovať hodnotenie vplyvu na miestne a regionálne orgány, keďže táto vládna a správna úroveň je často zodpovedná za oznamovanie a vykonávanie nových iniciatív EÚ; žiada, aby Európsky parlament podobným spôsobom zohľadňoval dôsledky svojich legislatívnych pozmeňovacích návrhov (CdR 354/2003 bod 1.21). |
| --- | --- |

3.2.

Víta, že Európska komisia musí vopred zohľadňovať finančné a administratívne dôsledky svojich legislatívnych návrhov a očakáva, že list pre kontrolu aplikácie princípu subsidiarity musí obsahovať hodnotenie vplyvu na miestne a regionálne orgány, keďže táto vládna a správna úroveň je často zodpovedná za oznamovanie a vykonávanie nových iniciatív EÚ; žiada, aby Európsky parlament podobným spôsobom zohľadňoval dôsledky svojich legislatívnych pozmeňovacích návrhov (CdR 354/2003 bod 1.21).

| 3.3. | Zdôrazňuje, že Komisia by mala maximálne využívať rámcovú legislatívu a výber najvhodnejších foriem a metód na dosiahnutie želaných výsledkov prenechať národným, regionálnym a miestnym orgánom. |
| --- | --- |

3.3.

Zdôrazňuje, že Komisia by mala maximálne využívať rámcovú legislatívu a výber najvhodnejších foriem a metód na dosiahnutie želaných výsledkov prenechať národným, regionálnym a miestnym orgánom.

| 3.4. | Navrhuje, aby Európska komisia už v rámci procedúry konzultácie podľa článku 2 Protokolu o subsidiarite predložila listy pre kontrolu aplikácie princípov subsidiarity s fundovanými údajmi o princípoch subsidiarity a proporcionality a hodnotení dôsledkov. |
| --- | --- |

3.4.

Navrhuje, aby Európska komisia už v rámci procedúry konzultácie podľa článku 2 Protokolu o subsidiarite predložila listy pre kontrolu aplikácie princípov subsidiarity s fundovanými údajmi o princípoch subsidiarity a proporcionality a hodnotení dôsledkov.

| 3.5. | Očakáva, že ho Európska komisia pravidelne zapojí do predlegislatívneho konzultačného procesu podľa článku 2 Protokolu o subsidiarite. |
| --- | --- |

3.5.

Očakáva, že ho Európska komisia pravidelne zapojí do predlegislatívneho konzultačného procesu podľa článku 2 Protokolu o subsidiarite.

| 3.6. | Očakáva, že dostane príležitosť v rámci výročnej správy Európskej komisie o aplikácii princípu subsidiarity pred Európskou radou prispeť svojím dielom; je obzvlášť potrebné priložiť jeho stanovisko k výročnej správe Európskej komisie o aplikácii článku I – 11 Ústavy (subsidiarita a proporcionalita). |
| --- | --- |

3.6.

Očakáva, že dostane príležitosť v rámci výročnej správy Európskej komisie o aplikácii princípu subsidiarity pred Európskou radou prispeť svojím dielom; je obzvlášť potrebné priložiť jeho stanovisko k výročnej správe Európskej komisie o aplikácii článku I – 11 Ústavy (subsidiarita a proporcionalita).

| 3.7. | Navrhuje v záujme ďalšieho rozvoja kultúry subsidiarity v Európskej únii každoročne uskutočniť konferenciu o subsidiarite s účasťou Európskej komisie, Rady ministrov, Európskeho parlamentu, Európskeho súdneho dvora, národných parlamentov ako aj členov Výboru regiónov, na ktorej sa majú prediskutovať a vyhodnotiť pokroky, prekážky a vývoj pri aplikácii princípu subsidiarity a proporcionality. |
| --- | --- |

3.7.

Navrhuje v záujme ďalšieho rozvoja kultúry subsidiarity v Európskej únii každoročne uskutočniť konferenciu o subsidiarite s účasťou Európskej komisie, Rady ministrov, Európskeho parlamentu, Európskeho súdneho dvora, národných parlamentov ako aj členov Výboru regiónov, na ktorej sa majú prediskutovať a vyhodnotiť pokroky, prekážky a vývoj pri aplikácii princípu subsidiarity a proporcionality.

| 3.8. | Je presvedčený, že jeho možnosti spolupôsobiť v predlegislatívnom konaní by sa mali viac rozšíriť a vyzýva preto Európsku komisiu, aby pri prepracovaní dohody o spolupráci v roku 2005 venovala zvláštnu pozornosť otázkam spolupráce v rámci aplikácii princípu subsidiarity a jeho novej úlohy. |
| --- | --- |

3.8.

Je presvedčený, že jeho možnosti spolupôsobiť v predlegislatívnom konaní by sa mali viac rozšíriť a vyzýva preto Európsku komisiu, aby pri prepracovaní dohody o spolupráci v roku 2005 venovala zvláštnu pozornosť otázkam spolupráce v rámci aplikácii princípu subsidiarity a jeho novej úlohy.

b)   Legislatívny proces

VÝBOR REGIÓNOV:

| 3.9. | Zdôrazňuje, že na základe svojej existujúcej poradnej funkcie má právo skúmať zlučiteľnosť legislatívneho návrhu s princípom subsidiarity a proporcionality a oznámiť svoje stanovisko európskym inštitúciám a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.9.

Zdôrazňuje, že na základe svojej existujúcej poradnej funkcie má právo skúmať zlučiteľnosť legislatívneho návrhu s princípom subsidiarity a proporcionality a oznámiť svoje stanovisko európskym inštitúciám a národným parlamentom.

| 3.10. | Je toho názoru, že by sa vo svojom hodnotení uplatňovania princípu subsidiarity nemal obmedzovať na desať oblastí, v ktorých sa povinne žiada o konzultáciu, ale že by mal byť schopný „vziať svoj osud do vlastných rúk“. |
| --- | --- |

3.10.

Je toho názoru, že by sa vo svojom hodnotení uplatňovania princípu subsidiarity nemal obmedzovať na desať oblastí, v ktorých sa povinne žiada o konzultáciu, ale že by mal byť schopný „vziať svoj osud do vlastných rúk“.

| 3.11. | Je si vedomý, že právo podať sťažnosť za účelom ochrany svojich práv povedie k jeho politickému posilneniu. |
| --- | --- |

3.11.

Je si vedomý, že právo podať sťažnosť za účelom ochrany svojich práv povedie k jeho politickému posilneniu.

| 3.12. | Poukazuje na to, že na rozdiel od národných parlamentov nie je viazaný nijakou lehotou pri podávaní sťažností za nedodržanie princípu subsidiarity a proporcionality v rámci systému včasného varovania. |
| --- | --- |

3.12.

Poukazuje na to, že na rozdiel od národných parlamentov nie je viazaný nijakou lehotou pri podávaní sťažností za nedodržanie princípu subsidiarity a proporcionality v rámci systému včasného varovania.

| 3.13. | Vzhľadom k potrebe dodržania lehôt v rámci systému včasného varovania a pri podaní sťažnosti Výborom regiónov sa preto rozhodlo udeliť grémiu právomoc skúmať zlučiteľnosť Komisiou navrhnutých zákonov, ku ktorým musí byť konzultovaný, s princípmi subsidiarity a proporcionality a úlohu poskytnúť európskym inštitúciám a národným parlamentom svoje stanovisko. Podrobnosti postupov grémia musia byť definované v rámci revízie vnútorného poriadku VR. |
| --- | --- |

3.13.

Vzhľadom k potrebe dodržania lehôt v rámci systému včasného varovania a pri podaní sťažnosti Výborom regiónov sa preto rozhodlo udeliť grémiu právomoc skúmať zlučiteľnosť Komisiou navrhnutých zákonov, ku ktorým musí byť konzultovaný, s princípmi subsidiarity a proporcionality a úlohu poskytnúť európskym inštitúciám a národným parlamentom svoje stanovisko. Podrobnosti postupov grémia musia byť definované v rámci revízie vnútorného poriadku VR.

| 3.14. | Zdôrazňuje, že počas celého nastávajúceho legislatívneho procesu zachovanie obsahového stanoviska ku všetkým legislatívnym zámerom naďalej zostáva v kompetencii odborných komisií a ich spravodajcov. |
| --- | --- |

3.14.

Zdôrazňuje, že počas celého nastávajúceho legislatívneho procesu zachovanie obsahového stanoviska ku všetkým legislatívnym zámerom naďalej zostáva v kompetencii odborných komisií a ich spravodajcov.

| 3.15. | Poukazuje však na nevyhnutnosť zabezpečiť ďalšie sledovanie jeho hodnotenia postupov uplatňovania princípov subsidiarity a proporcionality počas celého legislatívneho procesu. Spravodajcovia musia hlavne dbať na to, či sa pri poradách v Parlamente a v Rade ministrov vykonajú zmeny v texte, ktoré majú za následok, že návrh bude nezlučiteľný s princípom subsidiarity alebo proporcionality, o čom by mal byť v danom prípade informovaný výbor (grémium). |
| --- | --- |

3.15.

Poukazuje však na nevyhnutnosť zabezpečiť ďalšie sledovanie jeho hodnotenia postupov uplatňovania princípov subsidiarity a proporcionality počas celého legislatívneho procesu. Spravodajcovia musia hlavne dbať na to, či sa pri poradách v Parlamente a v Rade ministrov vykonajú zmeny v texte, ktoré majú za následok, že návrh bude nezlučiteľný s princípom subsidiarity alebo proporcionality, o čom by mal byť v danom prípade informovaný výbor (grémium).

| 3.16. | Vyzýva preto Radu ministrov a Európsky parlament, aby ho vzhľadom k svojmu budúcemu záväzku stanovenému v Zmluve o Ústave pre Európu konzultovali v prípadoch povinnej konzultácie (článok III-388) a aby vzhľadom k svojim novým právomociam pri kontrole princípu subsidiarity preskúmali možnosť začatia rokovaní o dohode o spolupráci; v nej by sa mali s ohľadom na jeho právomoci v oblasti subsidiarity stanoviť modality konzultácie s Výborom regiónov príp. informačný tok medzi VR a Parlamentom príp. Radou ministrov v rámci procesu spolurozhodovania. |
| --- | --- |

3.16.

Vyzýva preto Radu ministrov a Európsky parlament, aby ho vzhľadom k svojmu budúcemu záväzku stanovenému v Zmluve o Ústave pre Európu konzultovali v prípadoch povinnej konzultácie (článok III-388) a aby vzhľadom k svojim novým právomociam pri kontrole princípu subsidiarity preskúmali možnosť začatia rokovaní o dohode o spolupráci; v nej by sa mali s ohľadom na jeho právomoci v oblasti subsidiarity stanoviť modality konzultácie s Výborom regiónov príp. informačný tok medzi VR a Parlamentom príp. Radou ministrov v rámci procesu spolurozhodovania.

| 3.17. | Zamýšľa ešte pred tým, než vstúpi do platnosti Zmluva o Ústave pre Európu, využívať v testovacej faze, v rámci v súčasnosti platnej legislatívy, nástroje na kontrolu subsidiarity, predovšetkým vybudovanie elektronickej siete s regionálnymi a miestnymi orgánmi a ich združeniami. |
| --- | --- |

3.17.

Zamýšľa ešte pred tým, než vstúpi do platnosti Zmluva o Ústave pre Európu, využívať v testovacej faze, v rámci v súčasnosti platnej legislatívy, nástroje na kontrolu subsidiarity, predovšetkým vybudovanie elektronickej siete s regionálnymi a miestnymi orgánmi a ich združeniami.

c)   Sťažnosť pred Európskym súdnym dvorom

VÝBOR REGIÓNOV:

| 3.18. | Konštatuje, že Európsky súdny dvor doteraz vykonáva kontrolu dodržiavania princípu subsidiarity veľmi reštriktívne. Súdny dvor hlavne skúma, či si orgány splnili svoju povinnosť vyjadriť sa k dodržiavaniu princípu subsidiarity. Naproti tomu sa vyšetrovanie Európskeho súdneho dvora nevzťahuje na materiáĺno-právne otázky, jedine v prípade zrejmého porušenia princípu. Potom čo význam princípu subsidiarity a jeho kontroly prostredníctvom Zmluvy o Ústave pre Európu výrazne narástol, je nutné vyčkať, či Európsky súdny dvor svoju kontrolu zintenzívni. |
| --- | --- |

3.18.

Konštatuje, že Európsky súdny dvor doteraz vykonáva kontrolu dodržiavania princípu subsidiarity veľmi reštriktívne. Súdny dvor hlavne skúma, či si orgány splnili svoju povinnosť vyjadriť sa k dodržiavaniu princípu subsidiarity. Naproti tomu sa vyšetrovanie Európskeho súdneho dvora nevzťahuje na materiáĺno-právne otázky, jedine v prípade zrejmého porušenia princípu. Potom čo význam princípu subsidiarity a jeho kontroly prostredníctvom Zmluvy o Ústave pre Európu výrazne narástol, je nutné vyčkať, či Európsky súdny dvor svoju kontrolu zintenzívni.

| 3.19. | Konštatuje, že podľa článku III-365 je povinný podať sťažnosť pre porušenie princípu subsidiarity najneskôr dva mesiace po nadobudnutí účinnosti právnych aktov. |
| --- | --- |

3.19.

Konštatuje, že podľa článku III-365 je povinný podať sťažnosť pre porušenie princípu subsidiarity najneskôr dva mesiace po nadobudnutí účinnosti právnych aktov.

| 3.20. | Víta, že prostredníctvom práva podať sťažnosť za účelom ochrany svojich práv a práva kontroly dodržiavania princípu subsidiarity pri právnych aktoch, ku ktorým musí byť povinne konzultovaný, získava novú súdnu legitimitu. |
| --- | --- |

3.20.

Víta, že prostredníctvom práva podať sťažnosť za účelom ochrany svojich práv a práva kontroly dodržiavania princípu subsidiarity pri právnych aktoch, ku ktorým musí byť povinne konzultovaný, získava novú súdnu legitimitu.

| 3.21. | Nazdáva sa, že môže podať žalobu na Súdny dvor kvôli porušeniu dodržiavania princípu subsidiarity aj v prípade, že neprijal kritické stanovisko voči uplatňovaniu princípu subsidiarity, ale sa obmedzil na stanovisko v rámci svojich právomocí v súvislosti s povinnou alebo fakultatívnou konzultáciou. |
| --- | --- |

3.21.

Nazdáva sa, že môže podať žalobu na Súdny dvor kvôli porušeniu dodržiavania princípu subsidiarity aj v prípade, že neprijal kritické stanovisko voči uplatňovaniu princípu subsidiarity, ale sa obmedzil na stanovisko v rámci svojich právomocí v súvislosti s povinnou alebo fakultatívnou konzultáciou.

| 3.22. | Rozhodol využívať svoje právo podať sťažnosť na Európsky súdny dvor ako ultima ratio, ktoré sa uplatňuje iba vtedy, keď sa vyčerpajú všetky ostatné možnosti vplyvu. |
| --- | --- |

3.22.

Rozhodol využívať svoje právo podať sťažnosť na Európsky súdny dvor ako ultima ratio, ktoré sa uplatňuje iba vtedy, keď sa vyčerpajú všetky ostatné možnosti vplyvu.

| 3.23. | Uznáša sa, že o podaní sťažností pre porušenie princípu subsidiarity na Európsky súdny dvor rozhoduje zásadne grémium. Ak je to možné zladiť s príslušnými lehotami, rozhodne plenárne zhromaždenie na návrh grémia. Vzhľadom k významu, ktorý má pre Výbor regiónov podanie sťažnosti, si však plenárne zhromaždenie vyhradzuje právo kedykoľvek opraviť rozhodnutie grémia. |
| --- | --- |

3.23.

Uznáša sa, že o podaní sťažností pre porušenie princípu subsidiarity na Európsky súdny dvor rozhoduje zásadne grémium. Ak je to možné zladiť s príslušnými lehotami, rozhodne plenárne zhromaždenie na návrh grémia. Vzhľadom k významu, ktorý má pre Výbor regiónov podanie sťažnosti, si však plenárne zhromaždenie vyhradzuje právo kedykoľvek opraviť rozhodnutie grémia.

| 3.24. | Konštatuje, že v rámci práce v sieti s regionálnymi a miestnymi orgánmi a ich združeniami bude v rámci interného postupu, ktorý si stanoví, pozorne prijímať podnety týkajúce sa sťažností na právne akty EÚ. |
| --- | --- |

3.24.

Konštatuje, že v rámci práce v sieti s regionálnymi a miestnymi orgánmi a ich združeniami bude v rámci interného postupu, ktorý si stanoví, pozorne prijímať podnety týkajúce sa sťažností na právne akty EÚ.

V Bruseli 16. novembra 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. ES C 198, 14.7.1999, s. 73.

1

(2)  Ú. v. ES C 374, 23.12.1999, s. 11.

2

(3)  Ú. v. ES C 374, 23.12.1999, s. 25.

3

(4)  Ú. v. ES C 156, 6.6.2000, s. 6.

4

(5)  Ú. v. ES C 293, 13.10.1999, s. 74.

5

(6)  Ú. v. ES C 226, 8.8.2000, s. 60.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 73, 23.3.2004, s. 38.

7

(8)  Stanovisko k téme: „Lepšie rozdelenie a stanovenie kompetencií v Európskej únii“ (CdR 119/2002 v konečnom znení).

8

(9)  CdR 308/1998.

9

(10)  (C 491/01).

10

---

PRÍLOHA

NÁVRH SCHEMATICKEJ ANALÝZY SUBSIDIARITY (1)

1.   Posudok dokumentu Európskej komisie

2.   Právny základ

3.   Odôvodnenie a cieľ opatrení:

| — | Spadá opatrenie do oblasti výhradnej zodpovednosti Spoločenstva alebo do oblasti spoločnej zodpovednosti s členskými štátmi? |
| --- | --- |

—

Spadá opatrenie do oblasti výhradnej zodpovednosti Spoločenstva alebo do oblasti spoločnej zodpovednosti s členskými štátmi?

| — | Zodpovedajú ciele príslušného opatrenia povinnostiam Únie? |
| --- | --- |

—

Zodpovedajú ciele príslušného opatrenia povinnostiam Únie?

| — | Prináša opatrenie prijaté na úrovni Spoločenstva nadhodnotu? |
| --- | --- |

—

Prináša opatrenie prijaté na úrovni Spoločenstva nadhodnotu?

| — | Bolo dokázané, že by jednotlivé vnútroštátne opatrenia boli prípadne nedostačujúce? |
| --- | --- |

—

Bolo dokázané, že by jednotlivé vnútroštátne opatrenia boli prípadne nedostačujúce?

| — | Bol by možné dosiahnuť cieľ navrhovaného opatrenia v dostatočnej miere na miestnej alebo regionálnej úrovni? |
| --- | --- |

—

Bol by možné dosiahnuť cieľ navrhovaného opatrenia v dostatočnej miere na miestnej alebo regionálnej úrovni?

4.   Miestny a regionálny rozmer:

| — | Bral sa v prípade navrhovaného opatrenia ohľad na miestny a regionálny rozmer? |
| --- | --- |

—

Bral sa v prípade navrhovaného opatrenia ohľad na miestny a regionálny rozmer?

| — | Aké sú možné dopady s ohľadom na úpravy na miestnej a regionálnej úrovni? |
| --- | --- |

—

Aké sú možné dopady s ohľadom na úpravy na miestnej a regionálnej úrovni?

5.   Voľba nástrojov:

| — | Je navrhnutý nástroj (smernica, nariadenie a i.) najvhodnejší? |
| --- | --- |

—

Je navrhnutý nástroj (smernica, nariadenie a i.) najvhodnejší?

6.   Zjednodušenie právnych a administratívnych predpisov:

| — | Zodpovedá navrhované opatrenie tak na úrovni Spoločenstva ako aj na úrovni jednotlivých štátov kritériám zjednodušenia právnych a administratívnych predpisov? |
| --- | --- |

—

Zodpovedá navrhované opatrenie tak na úrovni Spoločenstva ako aj na úrovni jednotlivých štátov kritériám zjednodušenia právnych a administratívnych predpisov?

| — | Aké výhody príp. povinnosti prináša navrhované opatrenie vo vzťahu k miestnym a regionálnym orgánom? |
| --- | --- |

—

Aké výhody príp. povinnosti prináša navrhované opatrenie vo vzťahu k miestnym a regionálnym orgánom?

7.   Finančné hodnotenie:

| — | Hodnotenie finančného výkazu pripojeného k návrhu Európskej komisie |
| --- | --- |

—

Hodnotenie finančného výkazu pripojeného k návrhu Európskej komisie

| — | Hodnotenie dopadov na miestne a regionálne financie |
| --- | --- |

—

Hodnotenie dopadov na miestne a regionálne financie

8.   Externá konzultácia:

| — | Boli pri procese konzultácie zohľadnené miestne a regionálne rozmery navrhovaného opatrenia? |
| --- | --- |

—

Boli pri procese konzultácie zohľadnené miestne a regionálne rozmery navrhovaného opatrenia?

| — | Bola iniciatíva Európskej komisie predmetom konzultácie s miestnymi a regionálnymi orgánmi? Bola táto konzultácia konštruktívna? |
| --- | --- |

—

Bola iniciatíva Európskej komisie predmetom konzultácie s miestnymi a regionálnymi orgánmi? Bola táto konzultácia konštruktívna?

9.   Odhad dôsledkov:

| — | Bol k iniciatíve Európskej komisie vykonaný odhad dôsledkov? |
| --- | --- |

—

Bol k iniciatíve Európskej komisie vykonaný odhad dôsledkov?

| — | Boli zohľadnené teritoriálne dôsledky? |
| --- | --- |

—

Boli zohľadnené teritoriálne dôsledky?

10.   Proporcionalita:

| — | Je úprava vhodná, potrebná a primeraná? |
| --- | --- |

—

Je úprava vhodná, potrebná a primeraná?

| — | Je právna forma, rozsah a hustota právnych úprav primeraná? |
| --- | --- |

—

Je právna forma, rozsah a hustota právnych úprav primeraná?

| — | Je finančná a administratívna záťaž primeraná? |
| --- | --- |

—

Je finančná a administratívna záťaž primeraná?

---

(1)  Tento návrh bol vypracovaný v rámci opatrenia B32 administratívnej reformy VR. Cieľom tohto opatrenia je postupne prijať hodnotenie zachovávania princípu subsidiarity a dopadov na miestne a regionálne orgány v administratívno-technickom a finančnom ohľade do štruktúry stanovísk VR stanovených v Článku 51 Vnútorného poriadku. Na základe niekoľkých pokusných stanovísk sa v súčasnosti skúša funkčnosť tejto schematickej analýzy a v priebehu roku 2005 by sa mala všeobecne používať. Bude doplnená politickou analýzou obsiahnutou v hlavnej časti stanoviska a vykonávacími predpismi.

---

| 16.5.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 115/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 115/42

---

Stanovisko Výboru regiónov zo na tému: „Decentralizovaná spolupráca pri reforme rozvojovej politiky EÚ“

(2006/C 115/09)

VÝBOR REGIÓNOV,

So ZRETEĽOM NA rozhodnutie svojho grémia poveriť podľa článku 265 ods. 5 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva komisiu pre vonkajšie vzťahy (RELEX) vypracovaním stanoviska z vlastnej iniciatívy na tému „Decentralizovaná spolupráca pri reforme rozvojovej politiky EÚ“,

So ZRETEĽOM NA dokument „Stratégia Výboru regiónov pre vonkajšie vzťahy: Hlavné smery“ (DI CdR 8/2005), ktorý Komisia pre vonkajšie vzťahy schválila 30. júna 2005 na odovzdanie grémiu,

So ZRETEĽOM NA pracovný program Komisie RELEX (CdR 62/2005 bod 8 príloha 6), ktorý grémium schválilo na svojej schôdzi 12. apríla 2005 a najmä na jeho bod 1.3,

So ZRETEĽOM NA jeho stanovisko z 23. februára 2005 k oznámeniu Európskej komisie na tému „Sociálny rozmer globalizácie“ (CdR 328/2004 v konečnom znení) (1),

So ZRETEĽOM NA jeho stanovisko z 9. októbra 2003 k oznámeniu Európskej komisie na tému „Obchod a rozvoj – Podpora rozvojových krajín pri využívaní výhod plynúcich z obchodu“ (CdR 100/2003 v konečnom znení) (2),

So ZRETEĽOM NA jeho stanovisko z 3. júla 2003 na tému „Dopad rokovaní o Všeobecnej dohode o obchode so službami (GATS) v rámci WTO na miestne a regionálne orgány“ (CdR 103/2003 v konečnom znení) (3),

So ZRETEĽOM NA články 177 až 181 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

So ZRETEĽOM NA závery Rady z 23. a 24. mája 2005, ktorými boli najmä schválené oznámenia Komisie z 12. apríla 2005,

So ZRETEĽOM NA oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru na tému „Urýchlenie pokroku smerom k splneniu miléniových rozvojových cieľov – prínos Európskej únie“, KOM(2005) 132 v konečnom znení z 12. apríla 2005,

So ZRETEĽOM NA výsledky konzultácií o budúcnosti rozvojovej politiky EÚ iniciovaných Komisiou 7. januára 2005,

So ZRETEĽOM NA závery Európskej rady, ktorá sa konala v Bruseli 16. a 17. júna 2005 (10255/05), predovšetkým na bod IV.,

So ZRETEĽOM NA revidovanú dohodu z Cotonou podpísanú 25. júna 2005,

So ZRETEĽOM NA oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov, „Návrh spoločného vyhlásenia Rady, Európskeho parlamentu a Komisie – politika rozvoja Európskej únie ‚Európsky konsenzus’“ KOM(2005) 311 v konečnom znení z 13. júla 2005,

So ZRETEĽOM NA správu, ktorú 21. marca 2005 predložil Generálny tajomník Organizácie spojených národov o stave a perspektívach realizácie miléniových rozvojových cieľov, zhodnotených na summite v New Yorku v septembri 2005,

So ZRETEĽOM NA svoj návrh stanoviska (CdR 224/2005), ktorý 15. septembra 2005 prijala jeho komisia pre vonkajšie vzťahy (spravodajkyňa: pani Juliette SOULABAILLE, starostka mesta Corps-Nuds, FR/SES).

KEĎŽE:

| (1) | Jeho úlohou je byť inštitucionálnym šíriteľom osobitostí decentralizovanej spolupráce, ktorú európske územné samosprávy rozvíjajú na podporu rozvoja. |
| --- | --- |

(1)

Jeho úlohou je byť inštitucionálnym šíriteľom osobitostí decentralizovanej spolupráce, ktorú európske územné samosprávy rozvíjajú na podporu rozvoja.

| (2) | V záujme efektívnosti a zmysluplnosti aktivít EÚ pri realizácii svetových cieľov boja s chudobou je dôležité uvedomiť si význam osobitného prínosu aktérov, ktorí už svojou podstatou majú skúsenosti s rozvojom a organizáciou demokracie v úzkom kontakte s potrebami a očakávaniami obyvateľstva. |
| --- | --- |

(2)

V záujme efektívnosti a zmysluplnosti aktivít EÚ pri realizácii svetových cieľov boja s chudobou je dôležité uvedomiť si význam osobitného prínosu aktérov, ktorí už svojou podstatou majú skúsenosti s rozvojom a organizáciou demokracie v úzkom kontakte s potrebami a očakávaniami obyvateľstva.

| (3) | Komisia odovzdala výboru návrh spoločného vyhlásenia Rady, Európskeho parlamentu a Komisie – politika rozvoja Európskej únie „Európsky konsenzus“ KOM(2005) 311 v konečnom znení, |
| --- | --- |

(3)

Komisia odovzdala výboru návrh spoločného vyhlásenia Rady, Európskeho parlamentu a Komisie – politika rozvoja Európskej únie „Európsky konsenzus“ KOM(2005) 311 v konečnom znení,

prijal na svojom 62. plenárnom zasadnutí 16. a 17. novembra 2005 (schôdza zo 16. novembra) jednohlasne nasledujúce stanovisko:

1.   Názory Výboru regiónov

1.1   Názory na európsku rozvojovú politiku

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.1.1 | pripomína, že rozvojová politika Spoločenstva je zakotvená v článkoch 177 až 181 Zmluvy a predstavuje jednu z hlavných súčastí vonkajších aktivít Európskej únie; |
| --- | --- |

1.1.1

pripomína, že rozvojová politika Spoločenstva je zakotvená v článkoch 177 až 181 Zmluvy a predstavuje jednu z hlavných súčastí vonkajších aktivít Európskej únie;

| 1.1.2 | schvaľuje reformu európskej rozvojovej politiky prijatú v novembri 2000, ktorá si za hlavný cieľ kladie bojovať proti chudobe vo svete, opätovne potvrdzuje záväzok šíriť demokraciu a ľudské práva, pričom sa nesie v duchu partnerstva s cieľovými krajinami; zdôrazňuje význam miléniových rozvojových cieľov OSN a boja proti chudobe, ktorý tieto ciele sledujú. Výbor podčiarkuje, že tieto ctižiadostivé ciele sa nedajú dosiahnuť bez aktívnej účasti miestnych a regionálnych orgánov. Toto by malo byť zrejmé a mala by im byť priznaná dôležitá úloha v spolupráci v záujme rozvoja; |
| --- | --- |

1.1.2

schvaľuje reformu európskej rozvojovej politiky prijatú v novembri 2000, ktorá si za hlavný cieľ kladie bojovať proti chudobe vo svete, opätovne potvrdzuje záväzok šíriť demokraciu a ľudské práva, pričom sa nesie v duchu partnerstva s cieľovými krajinami; zdôrazňuje význam miléniových rozvojových cieľov OSN a boja proti chudobe, ktorý tieto ciele sledujú. Výbor podčiarkuje, že tieto ctižiadostivé ciele sa nedajú dosiahnuť bez aktívnej účasti miestnych a regionálnych orgánov. Toto by malo byť zrejmé a mala by im byť priznaná dôležitá úloha v spolupráci v záujme rozvoja;

| 1.1.3 | oceňuje opatrenia na lepšie zviditeľnenie a zvýšenie efektívnosti európskej pomoci, ako aj jej využívania cieľovými krajinami (vypracovanie skutočných stratégií rozvoja s viacročným výhľadom, vytvorenie EuropeAid, uskutočnená dekoncentrácia európskych programov prostredníctvom delegácií Komisie); |
| --- | --- |

1.1.3

oceňuje opatrenia na lepšie zviditeľnenie a zvýšenie efektívnosti európskej pomoci, ako aj jej využívania cieľovými krajinami (vypracovanie skutočných stratégií rozvoja s viacročným výhľadom, vytvorenie EuropeAid, uskutočnená dekoncentrácia európskych programov prostredníctvom delegácií Komisie);

| 1.1.4 | konštatuje, že rozvojová politika Európskej únie sa v súčasnosti zameriava na 151 krajín a území, ktorých zoznam bol vypracovaný na medzinárodnej úrovni, pričom sa realizuje prostredníctvom mnohých geograficky a tematicky zameraných programov, ako aj prostredníctvom Dohody z Cotonou (v prípade krajín africkej, karibskej a tichomorskej oblasti – AKT); |
| --- | --- |

1.1.4

konštatuje, že rozvojová politika Európskej únie sa v súčasnosti zameriava na 151 krajín a území, ktorých zoznam bol vypracovaný na medzinárodnej úrovni, pričom sa realizuje prostredníctvom mnohých geograficky a tematicky zameraných programov, ako aj prostredníctvom Dohody z Cotonou (v prípade krajín africkej, karibskej a tichomorskej oblasti – AKT);

| 1.1.5 | vyjadruje poľutovanie, že Komisia vo svojom oznámení z roku 2002 o Účasti neštátnych subjektov na rozvojovej politike Spoločenstva
   (4) v snahe podporiť osvojenie si rozvojových programov obyvateľstvom dotknutých krajín brala do úvahy predovšetkým organizácie občianskej spoločnosti a neprihliadla na územné samosprávy; |
| --- | --- |

1.1.5

vyjadruje poľutovanie, že Komisia vo svojom oznámení z roku 2002 o Účasti neštátnych subjektov na rozvojovej politike Spoločenstva
   (4) v snahe podporiť osvojenie si rozvojových programov obyvateľstvom dotknutých krajín brala do úvahy predovšetkým organizácie občianskej spoločnosti a neprihliadla na územné samosprávy;

| 1.1.6 | víta preto skutočnosť, že Komisia tento postoj zmiernila prostredníctvom nedávnych zmien v Dohode z Cotonou, ktoré boli vykonané pri jej priebežnej revízii (5), predovšetkým článku 4, ktorý rozširuje ustanovenia doteraz platné len pre neštátne subjekty aj na „miestne orgány decentralizovanej správy“. |
| --- | --- |

1.1.6

víta preto skutočnosť, že Komisia tento postoj zmiernila prostredníctvom nedávnych zmien v Dohode z Cotonou, ktoré boli vykonané pri jej priebežnej revízii (5), predovšetkým článku 4, ktorý rozširuje ustanovenia doteraz platné len pre neštátne subjekty aj na „miestne orgány decentralizovanej správy“.

1.2   Názory na miesto decentralizovanej spolupráce

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.2.1 | rozumie pod termínom „decentralizovaná spolupráca“ medzinárodnú spoluprácu, ktorú rozvíjajú európske územné samosprávy (podľa definície v príslušných právnych úpravách členských krajín) pod vedením ich demokraticky zvolených zástupcov výkonnej moci s využitím dostupných zdrojov svojho územia; ide o jednotky, ktoré sa odlišujú od ústrednej štátnej moci aj od subjektov občianskej spoločnosti; |
| --- | --- |

1.2.1

rozumie pod termínom „decentralizovaná spolupráca“ medzinárodnú spoluprácu, ktorú rozvíjajú európske územné samosprávy (podľa definície v príslušných právnych úpravách členských krajín) pod vedením ich demokraticky zvolených zástupcov výkonnej moci s využitím dostupných zdrojov svojho územia; ide o jednotky, ktoré sa odlišujú od ústrednej štátnej moci aj od subjektov občianskej spoločnosti;

| 1.2.2 | vyjadruje poľutovanie, že prínos európskych samospráv k európskej rozvojovej politike ako aj k ostatným politikám vonkajšej pomoci ostáva v súčasnosti ešte do veľkej miery nedocenený; |
| --- | --- |

1.2.2

vyjadruje poľutovanie, že prínos európskych samospráv k európskej rozvojovej politike ako aj k ostatným politikám vonkajšej pomoci ostáva v súčasnosti ešte do veľkej miery nedocenený;

| 1.2.3 | konštatuje, že uvedená nedocenenosť sa predovšetkým prejavuje tým, že pre miestne samosprávy v jednotlivých programoch v oblasti rozvojovej politiky býva zväčša vyčlenené nejasné miesto, konkrétne:






  a) | v niektorých programoch, ako napr. URB-AL alebo Asia-Urbs (začlenený do programu Asia Pro Eco II) sa uvádzajú ako osobitné subjekty; |
| --- | --- | --- |

1.2.3

konštatuje, že uvedená nedocenenosť sa predovšetkým prejavuje tým, že pre miestne samosprávy v jednotlivých programoch v oblasti rozvojovej politiky býva zväčša vyčlenené nejasné miesto, konkrétne:

a)

v niektorých programoch, ako napr. URB-AL alebo Asia-Urbs (začlenený do programu Asia Pro Eco II) sa uvádzajú ako osobitné subjekty;

| b) | v oznámení Komisie z roku 2002 o Účasti neštátnych subjektov na rozvojovej politike Spoločenstva, ako aj v Dohode z Cotonou podpísanej v júni 2000 sa miestne „orgány“ spomínajú medzi štátnymi aktérmi, oddelene od neštátnych subjektov; |
| --- | --- |

b)

v oznámení Komisie z roku 2002 o Účasti neštátnych subjektov na rozvojovej politike Spoločenstva, ako aj v Dohode z Cotonou podpísanej v júni 2000 sa miestne „orgány“ spomínajú medzi štátnymi aktérmi, oddelene od neštátnych subjektov;

| c) | avšak v nariadení týkajúcom sa položky „decentralizovanej spolupráce“ sa tie isté „miestne orgány (vrátane miestnych zastupiteľstiev“) objavujú na dlhom zozname aktérov občianskej spoločnosti; |
| --- | --- |

c)

avšak v nariadení týkajúcom sa položky „decentralizovanej spolupráce“ sa tie isté „miestne orgány (vrátane miestnych zastupiteľstiev“) objavujú na dlhom zozname aktérov občianskej spoločnosti;

| 1.2.4 | vyjadruje želanie, aby sa pri prihliadaní na mimovládnych aktérov rozvoja nastolila lepšia rovnováha medzi rôznymi formami organizácií občianskej spoločnosti označovanými ako „neštátne subjekty“ a územnými samosprávami. Toto želanie v žiadnom prípade nepopiera partnerstvá, ktoré sa často vytvárajú medzi samosprávami a neštátnymi subjektami pri rozvíjaní decentralizovanej spolupráce. |
| --- | --- |

1.2.4

vyjadruje želanie, aby sa pri prihliadaní na mimovládnych aktérov rozvoja nastolila lepšia rovnováha medzi rôznymi formami organizácií občianskej spoločnosti označovanými ako „neštátne subjekty“ a územnými samosprávami. Toto želanie v žiadnom prípade nepopiera partnerstvá, ktoré sa často vytvárajú medzi samosprávami a neštátnymi subjektami pri rozvíjaní decentralizovanej spolupráce.

1.3   Názory na miestne samosprávy ako aktérov rozvojovej politiky

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.3.1 | zdôrazňuje, že európske miestne samosprávy už dlhé roky v súlade s národnými úpravami jednotlivých členských krajín spolupracujú so svojimi náprotivkami z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie, najmä s rozvíjajúcimi sa krajinami; |
| --- | --- |

1.3.1

zdôrazňuje, že európske miestne samosprávy už dlhé roky v súlade s národnými úpravami jednotlivých členských krajín spolupracujú so svojimi náprotivkami z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie, najmä s rozvíjajúcimi sa krajinami;

| 1.3.2 | podotýka, že bez ohľadu na to, aký stupeň iniciatívy umožňujú členské štáty samosprávam, často ich rôznymi spôsobmi podporujú v snahe posilniť efektívnosť decentralizovanej spolupráce a zlepšiť jej súčinnosť s aktivitami, ktoré prebiehajú v oblasti rozvoja na úrovni štátu, čím uznávajú ďalší prínos samospráv; |
| --- | --- |

1.3.2

podotýka, že bez ohľadu na to, aký stupeň iniciatívy umožňujú členské štáty samosprávam, často ich rôznymi spôsobmi podporujú v snahe posilniť efektívnosť decentralizovanej spolupráce a zlepšiť jej súčinnosť s aktivitami, ktoré prebiehajú v oblasti rozvoja na úrovni štátu, čím uznávajú ďalší prínos samospráv;

| 1.3.3 | pripomína, že samosprávy prispievajú k decentralizovanej spolupráci znalosťami a skúsenosťami získanými pri výkone svojich rozličných právomocí: služby obyvateľstvu v oblasti zdravotnej starostlivosti a vzdelávania, mestské služby (súvisiace s vodou a odpadom), územný ekonomický rozvoj vrátane obchodu, ale aj inštitucionálna podpora miestneho riadenia, skúsenosti s miestnou a regionálnou demokraciou a fungujúcimi demokratickými inštitúciami, zveľaďovanie kultúrneho dedičstva a v neposlednom rade netreba zabúdať ani na úlohu, ktorú môžu zohrávať pri zabezpečovaní mieru (tzv. „mestská diplomacia“). Ich činnosť je teda osobitne cenná pri podpore „decentralizovaných miestnych orgánov“ v rozvojových krajinách, pri vyrovnávaní sa s úlohami, ktoré pre ne vyplývajú z decentralizácie; |
| --- | --- |

1.3.3

pripomína, že samosprávy prispievajú k decentralizovanej spolupráci znalosťami a skúsenosťami získanými pri výkone svojich rozličných právomocí: služby obyvateľstvu v oblasti zdravotnej starostlivosti a vzdelávania, mestské služby (súvisiace s vodou a odpadom), územný ekonomický rozvoj vrátane obchodu, ale aj inštitucionálna podpora miestneho riadenia, skúsenosti s miestnou a regionálnou demokraciou a fungujúcimi demokratickými inštitúciami, zveľaďovanie kultúrneho dedičstva a v neposlednom rade netreba zabúdať ani na úlohu, ktorú môžu zohrávať pri zabezpečovaní mieru (tzv. „mestská diplomacia“). Ich činnosť je teda osobitne cenná pri podpore „decentralizovaných miestnych orgánov“ v rozvojových krajinách, pri vyrovnávaní sa s úlohami, ktoré pre ne vyplývajú z decentralizácie;

| 1.3.4 | zdôrazňuje zároveň, že samosprávy sú obzvlášť vhodným bodom, v ktorom je možné upriamiť pozornosť občanov Európy na problematiku rozvojovej pomoci a podnietiť ich ku konaniu v tejto oblasti; |
| --- | --- |

1.3.4

zdôrazňuje zároveň, že samosprávy sú obzvlášť vhodným bodom, v ktorom je možné upriamiť pozornosť občanov Európy na problematiku rozvojovej pomoci a podnietiť ich ku konaniu v tejto oblasti;

| 1.3.5 | uznáva, že odlišnosti národných úprav, rozličnosť oblastí, v ktorých sa rozvíja spolupráca medzi miestnymi samosprávami, charakteristika každej obce a rôzna výška ľudských a finančných zdrojov, ktoré vykladá na decentralizovanú spoluprácu, vytvárajú rôznorodú, no zároveň zložitú situáciu; |
| --- | --- |

1.3.5

uznáva, že odlišnosti národných úprav, rozličnosť oblastí, v ktorých sa rozvíja spolupráca medzi miestnymi samosprávami, charakteristika každej obce a rôzna výška ľudských a finančných zdrojov, ktoré vykladá na decentralizovanú spoluprácu, vytvárajú rôznorodú, no zároveň zložitú situáciu;

| 1.3.6 | zastáva názor, že viditeľnosť je nevyhnutným prvkom potrebným na uznanie prínosu samospráv v boji proti chudobe a za uplatňovanie demokracie, nakoľko umožňuje vnímať decentralizovanú spoluprácu nielen ako znásobovanie aktivít alebo programov, ale aj ako miestny rozmer globálnej stratégie na podporu rozvoja krajiny alebo regiónu; |
| --- | --- |

1.3.6

zastáva názor, že viditeľnosť je nevyhnutným prvkom potrebným na uznanie prínosu samospráv v boji proti chudobe a za uplatňovanie demokracie, nakoľko umožňuje vnímať decentralizovanú spoluprácu nielen ako znásobovanie aktivít alebo programov, ale aj ako miestny rozmer globálnej stratégie na podporu rozvoja krajiny alebo regiónu;

| 1.3.7 | hodnotí iniciatívu miestnych samospráv v Európe ako aj v rozvojových krajinách organizovať vzájomnú spoluprácu podľa tematických alebo geografických okruhov; |
| --- | --- |

1.3.7

hodnotí iniciatívu miestnych samospráv v Európe ako aj v rozvojových krajinách organizovať vzájomnú spoluprácu podľa tematických alebo geografických okruhov;

| 1.3.8 | víta skutočnosť, že v roku 2004 bola vytvorená svetová Únia miest a miestnych samospráv (Cités et Gouvernements Locaux Unis

  –

  CGLU), ktorú už ako kontaktného partnera uznala aj OSN a ktorá vyznáva hodnoty mieru, miestnej samosprávy a solidarity, pričom sa v rámci nej obce a mestá zo všetkých svetových regiónov zaoberajú problematikou medzinárodnej spolupráce. |
| --- | --- |

1.3.8

víta skutočnosť, že v roku 2004 bola vytvorená svetová Únia miest a miestnych samospráv (Cités et Gouvernements Locaux Unis

  –

  CGLU), ktorú už ako kontaktného partnera uznala aj OSN a ktorá vyznáva hodnoty mieru, miestnej samosprávy a solidarity, pričom sa v rámci nej obce a mestá zo všetkých svetových regiónov zaoberajú problematikou medzinárodnej spolupráce.

1.4   Názory na návrh spoločného vyhlásenia Rady, Európskeho parlamentu a Komisie – politika rozvoja Európskej únie „Európsky konsenzus“ KOM(2005) 311 v konečnom znení

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.4.1 | vyjadruje poďakovanie Komisii za to, že mu adresovala návrh spoločného vyhlásenia, ktoré má veľký politický význam; |
| --- | --- |

1.4.1

vyjadruje poďakovanie Komisii za to, že mu adresovala návrh spoločného vyhlásenia, ktoré má veľký politický význam;

| 1.4.2 | víta túto skutočnosť, pretože sa nazdáva, že už samotné zaslanie dokumentu naznačuje uznanie miestnych samospráv a ich úlohy pri aktivitách európskej rozvojovej politiky; |
| --- | --- |

1.4.2

víta túto skutočnosť, pretože sa nazdáva, že už samotné zaslanie dokumentu naznačuje uznanie miestnych samospráv a ich úlohy pri aktivitách európskej rozvojovej politiky;

| 1.4.3 | stotožňuje sa s celkovým duchom textu, ktorý podporuje myšlienku, aby sa „globalizácia stala pozitívnou silou pre celé ľudstvo“ – aj samotný výbor zaujal tento názor v jednom zo svojich predchádzajúcich stanovísk (6); |
| --- | --- |

1.4.3

stotožňuje sa s celkovým duchom textu, ktorý podporuje myšlienku, aby sa „globalizácia stala pozitívnou silou pre celé ľudstvo“ – aj samotný výbor zaujal tento názor v jednom zo svojich predchádzajúcich stanovísk (6);

| 1.4.4 | oceňuje snahu lepšie zosúladiť aktivity Európskej únie v oblasti rozvoja, a síce aktivity vnútornej a vonkajšej politiky (predovšetkým v oblasti medzinárodného obchodu a poľnohospodárstva), ako aj aktivity Komisie a členských krajín, a to prostredníctvom definovania „tematického rámca“ pre výber priorít; |
| --- | --- |

1.4.4

oceňuje snahu lepšie zosúladiť aktivity Európskej únie v oblasti rozvoja, a síce aktivity vnútornej a vonkajšej politiky (predovšetkým v oblasti medzinárodného obchodu a poľnohospodárstva), ako aj aktivity Komisie a členských krajín, a to prostredníctvom definovania „tematického rámca“ pre výber priorít;

| 1.4.5 | víta skutočnosť, že úloha miestnych samospráv ako aktérov miestnej správy a decentralizovaného rozvoja sa výslovne objavuje vo viacerých tematických okruhoch schválených aktivít, no zároveň sa nazdáva, že by bolo možné uviesť ju aj v iných oblastiach (najmä prístup k vode); |
| --- | --- |

1.4.5

víta skutočnosť, že úloha miestnych samospráv ako aktérov miestnej správy a decentralizovaného rozvoja sa výslovne objavuje vo viacerých tematických okruhoch schválených aktivít, no zároveň sa nazdáva, že by bolo možné uviesť ju aj v iných oblastiach (najmä prístup k vode);

| 1.4.6 | očakáva so záujmom konkrétny text Komisie zaoberajúci sa situáciou v Afrike a pomocou tomuto kontinentu. |
| --- | --- |

1.4.6

očakáva so záujmom konkrétny text Komisie zaoberajúci sa situáciou v Afrike a pomocou tomuto kontinentu.

2.   Odporúčania Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

| 2.1 | odporúča zvážiť význam decentralizovanej spolupráce podľa nasledovných zásad:






  a) | globálny prístup k boju proti chudobe vo svete a úsilie o splnenie miléniových rozvojových cieľov OSN musí zohľadniť miestny rozmer tak vo vzťahu k potrebám ako aj k ich zabezpečovaniu; |
| --- | --- | --- |

2.1

odporúča zvážiť význam decentralizovanej spolupráce podľa nasledovných zásad:

a)

globálny prístup k boju proti chudobe vo svete a úsilie o splnenie miléniových rozvojových cieľov OSN musí zohľadniť miestny rozmer tak vo vzťahu k potrebám ako aj k ich zabezpečovaniu;

| b) | je nutné uznať, že samosprávy majú, tak ako aj iní aktéri, osobitné znalosti a skúsenosti súvisiace s výkonom svojich právomocí a kompetencií vo vzťahu k obyvateľom žijúcim na príslušnom území; |
| --- | --- |

b)

je nutné uznať, že samosprávy majú, tak ako aj iní aktéri, osobitné znalosti a skúsenosti súvisiace s výkonom svojich právomocí a kompetencií vo vzťahu k obyvateľom žijúcim na príslušnom území;

| c) | súčasťou stratégie európskej rozvojovej politiky sa musí kvôli zlepšeniu jej dosahu stať aj príspevok aktérov, ktorí sú nositeľmi demokracie a rozvoja a vyznávajú zásady partnerstva a využívania pomoci vlastné Európskej únii; |
| --- | --- |

c)

súčasťou stratégie európskej rozvojovej politiky sa musí kvôli zlepšeniu jej dosahu stať aj príspevok aktérov, ktorí sú nositeľmi demokracie a rozvoja a vyznávajú zásady partnerstva a využívania pomoci vlastné Európskej únii;

| d) | uznáva, že medzinárodný rozvoj je obojsmerný proces, na jednej strane európske miestne a regionálne samosprávne orgány môžu nesmierne prispieť k rozvoju, čo sa týka nápadov a osvedčených postupov, na druhej strane môžu mať tiež prospech z väčšej zainteresovanosti a z lepšej výmeny informácií s vládami, miestnymi samosprávami a miestnymi komunitami z celého sveta, lebo sa môžu poučiť z ich práce a skúseností; |
| --- | --- |

d)

uznáva, že medzinárodný rozvoj je obojsmerný proces, na jednej strane európske miestne a regionálne samosprávne orgány môžu nesmierne prispieť k rozvoju, čo sa týka nápadov a osvedčených postupov, na druhej strane môžu mať tiež prospech z väčšej zainteresovanosti a z lepšej výmeny informácií s vládami, miestnymi samosprávami a miestnymi komunitami z celého sveta, lebo sa môžu poučiť z ich práce a skúseností;

| e) | uznáva, že lepšie riadenie správy je kľúčom k úspešnej rozvojovej politike a najdôležitejší prvok dobrého riadenia verejnej správy je poznanie, že rozhodnutia sa najlepšie prijímajú na tej úrovni, ktorá je najbližšie k občanom, ktorých sa rozhodnutie týka. |
| --- | --- |

e)

uznáva, že lepšie riadenie správy je kľúčom k úspešnej rozvojovej politike a najdôležitejší prvok dobrého riadenia verejnej správy je poznanie, že rozhodnutia sa najlepšie prijímajú na tej úrovni, ktorá je najbližšie k občanom, ktorých sa rozhodnutie týka.

| 2.2 | navrhuje využívať štruktúry, ktoré už vytvorili samosprávy na organizáciu decentralizovanej spolupráce v záujme rozvoja, predovšetkým v rámci Únie miest a miestnych samospráv, ako aj štruktúry podporujúce význam decentralizovanej spolupráce a zároveň postupovať nasledovne: |
| --- | --- |

2.2

navrhuje využívať štruktúry, ktoré už vytvorili samosprávy na organizáciu decentralizovanej spolupráce v záujme rozvoja, predovšetkým v rámci Únie miest a miestnych samospráv, ako aj štruktúry podporujúce význam decentralizovanej spolupráce a zároveň postupovať nasledovne:

| 2.2.1 | – vo vzťahu k európskym miestnym samosprávam:






  a) | usilovať sa vymedziť aktivity decentralizovanej spolupráce, čo je prvou podmienkou na uznanie jej významu zo strany partnerov v rámci Spoločenstva a na podporu kontaktov a spolupráce medzi samosprávami. Treba uvítať príklad observatória vzťahov vytvoreného v rámci decentralizovanej spolupráci medzi Európou a Latinskou Amerikou (po vydaní výzvy na podávanie projektov v rámci programu Urb-Al) a uvažovať o jeho nasledovaní aj v iných regiónoch sveta; |
| --- | --- | --- |

2.2.1

– vo vzťahu k európskym miestnym samosprávam:

a)

usilovať sa vymedziť aktivity decentralizovanej spolupráce, čo je prvou podmienkou na uznanie jej významu zo strany partnerov v rámci Spoločenstva a na podporu kontaktov a spolupráce medzi samosprávami. Treba uvítať príklad observatória vzťahov vytvoreného v rámci decentralizovanej spolupráci medzi Európou a Latinskou Amerikou (po vydaní výzvy na podávanie projektov v rámci programu Urb-Al) a uvažovať o jeho nasledovaní aj v iných regiónoch sveta;

| b) | podporiť vytvorenie podobnej platformy ako majú mimovládne organizácie (CONCORD), aby bolo možné začať politický dialóg medzi inštitúciami Spoločenstva a miestnymi samosprávami zameraný na rozvoj; |
| --- | --- |

b)

podporiť vytvorenie podobnej platformy ako majú mimovládne organizácie (CONCORD), aby bolo možné začať politický dialóg medzi inštitúciami Spoločenstva a miestnymi samosprávami zameraný na rozvoj;

| c) | napomáhať výmene informácií a myšlienok a tým aj ich rozširovaniu medzi samosprávami, vrátane plánov na financovanie družobných aktivít medzi samosprávami z krajín EÚ a z rozvojových krajín; |
| --- | --- |

c)

napomáhať výmene informácií a myšlienok a tým aj ich rozširovaniu medzi samosprávami, vrátane plánov na financovanie družobných aktivít medzi samosprávami z krajín EÚ a z rozvojových krajín;

| d) | vypracovať štúdiu hodnotiacu rozličné právne a úradné úpravy, ktorými sa v jednotlivých členských štátoch riadia pravidlá pre vyvíjanie aktivít medzinárodnej spolupráce zo strany územných samospráv; |
| --- | --- |

d)

vypracovať štúdiu hodnotiacu rozličné právne a úradné úpravy, ktorými sa v jednotlivých členských štátoch riadia pravidlá pre vyvíjanie aktivít medzinárodnej spolupráce zo strany územných samospráv;

| 2.2.2 | – vo vzťahu k samosprávam v rozvojových krajinách – prispôsobiť všeobecné zásady európskej rozvojovej pomoci decentralizovanému prístupu:






  a) | v súvislosti s dekoncentráciou aktivít Komisie: delegácie Komisie by mali prihliadať na miestny rozmer aktivít, s dôrazom na vzájomné dopĺňanie sa decentralizovanej spolupráce a spolupráce prebiehajúcej na úrovni štátov, ako aj na jej význam vo vzťahu k potrebám miestnych samospráv dotknutých krajín pri podpore demokratizácie a decentralizácie. Bolo by možné tu vypracovať hlavné smery, aby sa na uvedené prihliadalo všetkých etapách prípravy programov od ich vytvorenia až po financovanie ich realizácie; |
| --- | --- | --- |

2.2.2

– vo vzťahu k samosprávam v rozvojových krajinách – prispôsobiť všeobecné zásady európskej rozvojovej pomoci decentralizovanému prístupu:

a)

v súvislosti s dekoncentráciou aktivít Komisie: delegácie Komisie by mali prihliadať na miestny rozmer aktivít, s dôrazom na vzájomné dopĺňanie sa decentralizovanej spolupráce a spolupráce prebiehajúcej na úrovni štátov, ako aj na jej význam vo vzťahu k potrebám miestnych samospráv dotknutých krajín pri podpore demokratizácie a decentralizácie. Bolo by možné tu vypracovať hlavné smery, aby sa na uvedené prihliadalo všetkých etapách prípravy programov od ich vytvorenia až po financovanie ich realizácie;

| b) | na posilnenie regionálnej integrácie by bolo možné podporovať zakladanie združení a sietí členov miestnych samospráv v rozvojových krajinách, s pomocou ich európskych kolegov; |
| --- | --- |

b)

na posilnenie regionálnej integrácie by bolo možné podporovať zakladanie združení a sietí členov miestnych samospráv v rozvojových krajinách, s pomocou ich európskych kolegov;

| c) | na harmonizáciu pomoci by sa mohli vytvoriť tzv. Fóra krajín, ktoré by združovali európske samosprávy pôsobiace v danej rozvojovej krajine, o ich vytvorení by bolo možné uvažovať v štyroch krajinách, kde sa v súlade s rozhodnutím barcelonskej Rady z marca 2002 testuje harmonizácia pomoci medzi členskými krajinami; |
| --- | --- |

c)

na harmonizáciu pomoci by sa mohli vytvoriť tzv. Fóra krajín, ktoré by združovali európske samosprávy pôsobiace v danej rozvojovej krajine, o ich vytvorení by bolo možné uvažovať v štyroch krajinách, kde sa v súlade s rozhodnutím barcelonskej Rady z marca 2002 testuje harmonizácia pomoci medzi členskými krajinami;

| 2.3 | odporúča zapojiť miestne samosprávy do viditeľnejšieho organizovania aktivít európskej rozvojovej politiky zamýšľaného Komisiou. Samosprávy sú schopné, často v spolupráci s mimovládnymi organizáciami, zohrávať dôležitú úlohu pri rozširovaní povedomia o otázkach boja proti chudobe vo svete vo verejnosti, a to prostredníctvom konkrétnych aktivít vyvíjaných medzi svojimi občanmi, najmä mládežou. |
| --- | --- |

2.3

odporúča zapojiť miestne samosprávy do viditeľnejšieho organizovania aktivít európskej rozvojovej politiky zamýšľaného Komisiou. Samosprávy sú schopné, často v spolupráci s mimovládnymi organizáciami, zohrávať dôležitú úlohu pri rozširovaní povedomia o otázkach boja proti chudobe vo svete vo verejnosti, a to prostredníctvom konkrétnych aktivít vyvíjaných medzi svojimi občanmi, najmä mládežou.

| 2.4 | Názory na návrh spoločného vyhlásenia Rady, Európskeho parlamentu a Komisie – politika rozvoja Európskej únie „Európsky konsenzus“ KOM(2005) 311 v konečnom znení.
  VÝBOR REGIÓNOV |
| --- | --- |

2.4

Názory na návrh spoločného vyhlásenia Rady, Európskeho parlamentu a Komisie – politika rozvoja Európskej únie „Európsky konsenzus“ KOM(2005) 311 v konečnom znení.

VÝBOR REGIÓNOV

| 2.4.1 | si kladie otázky v súvislosti so zmenami, ktoré od roku 2007 nastanú v rozpočtovej položke „decentralizovaná spolupráca“ vzhľadom na zvýšený záujem o krajiny, ktorých partnerstvo s Európskou úniou sa „rozvíja s ťažkosťami“. Uvedená položka je v súčasnosti (7) vyhradená osobitne pre ne, no finančné prostriedky sú pravidelne nepostačujúce; |
| --- | --- |

2.4.1

si kladie otázky v súvislosti so zmenami, ktoré od roku 2007 nastanú v rozpočtovej položke „decentralizovaná spolupráca“ vzhľadom na zvýšený záujem o krajiny, ktorých partnerstvo s Európskou úniou sa „rozvíja s ťažkosťami“. Uvedená položka je v súčasnosti (7) vyhradená osobitne pre ne, no finančné prostriedky sú pravidelne nepostačujúce;

| 2.4.2 | vyjadruje želanie, aby rozpočtová pomoc, ktorej význam by sa mal v rámci európskej pomoci zvyšovať, poskytla vládam prijímateľských krajín možnosť poskytnúť miestnym samosprávam prostriedky z národných rozpočtov súvisiace s kompetenciami, ktoré na samosprávy prešli v procese prebiehajúcej decentralizácie; |
| --- | --- |

2.4.2

vyjadruje želanie, aby rozpočtová pomoc, ktorej význam by sa mal v rámci európskej pomoci zvyšovať, poskytla vládam prijímateľských krajín možnosť poskytnúť miestnym samosprávam prostriedky z národných rozpočtov súvisiace s kompetenciami, ktoré na samosprávy prešli v procese prebiehajúcej decentralizácie;

| 2.4.3 | žiada Komisiu, aby v záujme novej etapy rozvojovej politiky Európskej únie prihliadla na odporúčania uvedené v tomto stanovisku. |
| --- | --- |

2.4.3

žiada Komisiu, aby v záujme novej etapy rozvojovej politiky Európskej únie prihliadla na odporúčania uvedené v tomto stanovisku.

V Bruseli 16. novembra 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. EÚ C 164, 5.7.2005, s. 82

1

(2)  Ú. v. EÚ C 23, 27.1.2004, s. 8

2

(3)  Ú. v. EÚ C 256, 24.10.2003, s. 83

3

(4)  KOM (2002) 598 v konečnom znení

4

(5)  KOM (2005) 185 v konečnom znení

5

(6)  CdR 328/2004 v konečnom znení

6

(7)  Nariadenie 625/2004 Rady pre roky 2004-2006 – rozpočtová položka 21 02 13

7

---

| 16.5.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 115/47 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 115/47

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému: „Oznámenie Komisie pre Radu a Európsky parlament o rámcovom programe solidarity a riadení migračných prúdov pre obdobie 2007 – 2013“

(2006/C 115/10)

VÝBOR REGIÓNOV,

SO ZRETEĽOM NA oznámenia Komisie Rade a Európskemu parlamentu o rámcovom programe solidarity a riadení migračných prúdov pre obdobie 2007-2013 (KOM(2005) 123, konečné znenie);

SO ZRETEĽOM NA rozhodnutie Európskej komisie zo 6. apríla 2005 konzultovať výbor v súlade s prvým odstavcom článku 265 Zmluvy zakladajúcej Európske spoločenstvo;

SO ZRETEĽOM NA rozhodnutie svojho grémia z 22. februára 2005 požiadať komisiu pre vonkajšie vzťahy, aby vypracovala stanovisko v tejto veci;

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko zo 7. júla 2005 na tému „Zelená kniha o prístupe EÚ k riadeniu ekonomickej migrácie“ (CdR 82/2005 fin);

SO ZRETEĽOM NA vlastný návrh stanoviska (CdR 144/2005 rev. 1), schválený komisiou pre vonkajšie vzťahy dňa 15. septembra 2005 (spravodajca: pán Paleologos, člen mestskej rady Lavadie (GR/SES));

KEĎŽE tento program solidarity bude podporovať nový nástroj politiky pre vytváranie prostredia slobody, bezpečnosti a spravodlivosti pre všetkých občanov Únie;

KEĎŽE jeho zámerom je vytvoriť rovnováhu medzi efektívnou podporou všetkých politík Európskej únie v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti a národnými, regionálnymi a miestnymi potrebami, v súlade s myšlienkou zdieľania zaťaženia;

KEĎŽE podporné „faktory tlaku a ťahu“ budú naďalej spôsobovať migračné prúdy z menej rozvinutých a nestabilných krajín sveta do Únie, zatiaľ čo kriminálne siete, rasistické a xenofóbne myšlienky a hnutia a administratívne nedostatky môžu ohroziť regulovanú, riadenú, sociálne a ekonomicky zvládnutú migráciu zvýhodnením jednak migrantov, ako aj vysielajúcich a prijímajúcich spoločností;

KEĎŽE rozširujúce sa zapojenie Únie do politík a aktivít si vyžaduje podporu adekvátnych finančných zdrojov a nástrojov;

KEĎŽE starnutie populácie a neustále klesajúci objem populácie v produktívnom veku pravdepodobne spôsobí väčší prílev prisťahovalcov potrebných na to, aby sa naplnili potreby Únie;

KEĎŽE rámcový program obsahuje pevný právny základ pre regionálne a miestne orgány, ktorý zdôrazňuje, že „každý členský štát by mal v súlade s platnými pravidlami a postupmi vytvoriť partnerstvo s orgánmi a subjektami, ktoré určí, konkrétne (a) regionálne, miestne, mestské a iné verejné orgány“,

prijal jednohlasne na 62. plenárnom zasadnutí dňa 16. a 17. novembra (schôdza 16. novembra) nasledujúce stanovisko:

1.   Stanovisko Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.1 | víta návrh Komisie na založenie rámcového programu solidarity a riadenia migračných prúdov pre obdobie 2007-2013; |
| --- | --- |

1.1

víta návrh Komisie na založenie rámcového programu solidarity a riadenia migračných prúdov pre obdobie 2007-2013;

| 1.2 | uznáva význam a rozsah globálnej migrácie a jej význam pre rozmanitosť a rozvoj najmä v miestnych spoločenstvách. VR plne uznáva význam koordinácie migračnej, azylovej a integračnej politiky v rámci Európskej únie, ktorá je teraz v rozšírenej Európe dokonca ešte dôležitejšia; |
| --- | --- |

1.2

uznáva význam a rozsah globálnej migrácie a jej význam pre rozmanitosť a rozvoj najmä v miestnych spoločenstvách. VR plne uznáva význam koordinácie migračnej, azylovej a integračnej politiky v rámci Európskej únie, ktorá je teraz v rozšírenej Európe dokonca ešte dôležitejšia;

| 1.3 | uznáva význam Spoločenstvom koordinovanej, jednotnej a udržateľnej politiky pre riadenie migračných prúdov, ktorá sa dotýka aj bezpečnosti na hraniciach, účinnej ochrany osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, efektívny návrat do vlasti príslušníkov tretích krajín, ktorí ilegálne pretrvávajú na území Európy, integrácia legálnych migrantov do hospodárskeho, sociálneho, kultúrneho a politického života; |
| --- | --- |

1.3

uznáva význam Spoločenstvom koordinovanej, jednotnej a udržateľnej politiky pre riadenie migračných prúdov, ktorá sa dotýka aj bezpečnosti na hraniciach, účinnej ochrany osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, efektívny návrat do vlasti príslušníkov tretích krajín, ktorí ilegálne pretrvávajú na území Európy, integrácia legálnych migrantov do hospodárskeho, sociálneho, kultúrneho a politického života;

| 1.4 | zdôrazňuje, že štáty na svojej úrovni sú zodpovedné za navrhnutie a implementáciu legislatívy, zatiaľ čo úloha zjednodušovať prijímanie, usadenie a integrácia prisťahovalcov prebieha najmä na regionálnej a miestnej úrovni. VR preto podčiarkuje významnú úlohu miestnych a regionálnych orgánov, ktoré sú kompetentné v oblasti plánovania, ubytovania, vzdelávania a umiestnení na trhu práce, ktoré majú priamy vplyv na integráciu a môžu podporiť sociálnu súdržnosť, sociálnu integráciu a stabilitu spoločnosti; |
| --- | --- |

1.4

zdôrazňuje, že štáty na svojej úrovni sú zodpovedné za navrhnutie a implementáciu legislatívy, zatiaľ čo úloha zjednodušovať prijímanie, usadenie a integrácia prisťahovalcov prebieha najmä na regionálnej a miestnej úrovni. VR preto podčiarkuje významnú úlohu miestnych a regionálnych orgánov, ktoré sú kompetentné v oblasti plánovania, ubytovania, vzdelávania a umiestnení na trhu práce, ktoré majú priamy vplyv na integráciu a môžu podporiť sociálnu súdržnosť, sociálnu integráciu a stabilitu spoločnosti;

| 1.5 | zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány sa snažia o vytvorenie kľúčového spojenia v reťazi solidarity a chcú pomôcť vykoreniť prípady migrácie posilňovaním opatrení pre finančnú spoluprácu a rozvojom spoločnej stratégie na podporu cezhraničnej regionálnej a národnej spolupráce v oblasti riadenia migračných prúdov. Ich právomoci v oblastiach migrácie, imigrácie a integrácie, ako aj ich pozícia ako prevádzkovateľov alebo majiteľov infraštruktúry, umiestňujú tieto orgány na popredné miesto v procese predchádzania, financovania a riadenia migračných prúdov; |
| --- | --- |

1.5

zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány sa snažia o vytvorenie kľúčového spojenia v reťazi solidarity a chcú pomôcť vykoreniť prípady migrácie posilňovaním opatrení pre finančnú spoluprácu a rozvojom spoločnej stratégie na podporu cezhraničnej regionálnej a národnej spolupráce v oblasti riadenia migračných prúdov. Ich právomoci v oblastiach migrácie, imigrácie a integrácie, ako aj ich pozícia ako prevádzkovateľov alebo majiteľov infraštruktúry, umiestňujú tieto orgány na popredné miesto v procese predchádzania, financovania a riadenia migračných prúdov;

| 1.6 | zdôrazňuje, že v mnohých častiach Európskej únie príjmy z daní ostávajú na národnej úrovni, zatiaľ čo hospodárske bremeno vylúčenia spojeného s prisťahovalectvom sa prejavuje na miestnej úrovni. Nedostatok komunikácie medzi dvoma rôznymi úrovňami môže byť prekážkou najlepšieho využitia hospodárskych zdrojov. Tento typ zdieľania bremena by mohol doplniť výkon na úrovni Únie a priniesť v tejto oblasti pozitívny výsledok; |
| --- | --- |

1.6

zdôrazňuje, že v mnohých častiach Európskej únie príjmy z daní ostávajú na národnej úrovni, zatiaľ čo hospodárske bremeno vylúčenia spojeného s prisťahovalectvom sa prejavuje na miestnej úrovni. Nedostatok komunikácie medzi dvoma rôznymi úrovňami môže byť prekážkou najlepšieho využitia hospodárskych zdrojov. Tento typ zdieľania bremena by mohol doplniť výkon na úrovni Únie a priniesť v tejto oblasti pozitívny výsledok;

| 1.7 | a) | pripomína, že ženy sú diskriminované tak na základe pohlavia, ako aj etnického pôvodu. Ak sa budú brať do úvahy aj otázky pohlavia, úsilie o lepšie riadenie migračných prúdov bude cielené a efektívnejšie. Význam úspešnej integrácie žien nesmie byť podceňovaný, pretože ony často poskytujú priame spojenie s deťmi v rodine; |
| --- | --- | --- |

1.7

a)

pripomína, že ženy sú diskriminované tak na základe pohlavia, ako aj etnického pôvodu. Ak sa budú brať do úvahy aj otázky pohlavia, úsilie o lepšie riadenie migračných prúdov bude cielené a efektívnejšie. Význam úspešnej integrácie žien nesmie byť podceňovaný, pretože ony často poskytujú priame spojenie s deťmi v rodine;

| b) | zdôrazňuje, že dosiahnutie úspešnej migračnej politiky vyžaduje, aby boli brané do úvahy aj iné hodnoty ako hospodárske. Prisťahovalectvo otvára perspektívy, ktoré môžu obohatiť životy jednotlivých občanov, rovnako aj poskytnúť EÚ skúsenosti, ktoré sú cenné v celosvetovom kontexte; |
| --- | --- |

b)

zdôrazňuje, že dosiahnutie úspešnej migračnej politiky vyžaduje, aby boli brané do úvahy aj iné hodnoty ako hospodárske. Prisťahovalectvo otvára perspektívy, ktoré môžu obohatiť životy jednotlivých občanov, rovnako aj poskytnúť EÚ skúsenosti, ktoré sú cenné v celosvetovom kontexte;

| c) | vyzýva Radu a Komisiu, aby naďalej využívali poznatky, ktoré získali miestne a regionálne orgány počas dlhoročnej skúsenosti so zavádzaním migračnej politiky; |
| --- | --- |

c)

vyzýva Radu a Komisiu, aby naďalej využívali poznatky, ktoré získali miestne a regionálne orgány počas dlhoročnej skúsenosti so zavádzaním migračnej politiky;

| 1.8 | a) | zdôrazňuje, že ak má byť finančná podpora spoločnej imigračnej politiky účinná, je potrebné brať do úvahy regionálne rozdiely. Podpora musí stimulovať pružné riešenia tak, aby sa orgány na miestnej a regionálnej úrovni mohli o svojom postupe slobodne rozhodnúť; |
| --- | --- | --- |

1.8

a)

zdôrazňuje, že ak má byť finančná podpora spoločnej imigračnej politiky účinná, je potrebné brať do úvahy regionálne rozdiely. Podpora musí stimulovať pružné riešenia tak, aby sa orgány na miestnej a regionálnej úrovni mohli o svojom postupe slobodne rozhodnúť;

| b) | žiada Komisiu, aby v rozhovoroch o budúcej európskej politike súdržnosti zohľadnila skutočnosť, že niektoré regióny, v ktorých sa v minulých rokoch počty prisťahovalcov značne zvýšili, boli mimoriadne postihnuté krátením príspevkov zo Štrukturálneho fondu. Platí to najmä pre veľké mestá; |
| --- | --- |

b)

žiada Komisiu, aby v rozhovoroch o budúcej európskej politike súdržnosti zohľadnila skutočnosť, že niektoré regióny, v ktorých sa v minulých rokoch počty prisťahovalcov značne zvýšili, boli mimoriadne postihnuté krátením príspevkov zo Štrukturálneho fondu. Platí to najmä pre veľké mestá;

| 1.9 | zdôrazňuje, že počty prisťahovalcov nie sú dostatočné, aby dlhodobo pokryli nedostatok pracovnej sily v EÚ a odvoláva sa na svoje stanovisko o prínose starších ľudí na pracovnom trhu; |
| --- | --- |

1.9

zdôrazňuje, že počty prisťahovalcov nie sú dostatočné, aby dlhodobo pokryli nedostatok pracovnej sily v EÚ a odvoláva sa na svoje stanovisko o prínose starších ľudí na pracovnom trhu;

| 1.10 | z hospodárskych, sociálnych a politických dôvodov je naliehavo potrebné vytvoriť stratégiu pre zvládnutie veľkých skupín prisťahovalcov, ktorí nie sú súčasťou pracovného trhu; |
| --- | --- |

1.10

z hospodárskych, sociálnych a politických dôvodov je naliehavo potrebné vytvoriť stratégiu pre zvládnutie veľkých skupín prisťahovalcov, ktorí nie sú súčasťou pracovného trhu;

| 1.11 | žiada o zavedenie opatrení, ktoré by znamenali účinný postup v problematike veľkého počtu zamestnancov, ktorí na územie EÚ vstúpili a zdržujú sa na ňom nelegálne. Je nutné prijať rozhodnutia a vytvoriť mechanizmy, ktoré prisťahovalcom porušujúcim platné imigračné zákony umožnia bez prieťahov legalizovať svoje postavenie, a to najmä vtedy, keď je nezákonnosť ich pobytu dôsledkom administratívnych nedostatkov alebo osobitných geopolitických okolností v členských štátoch. Takéto opatrenia by mali mať charakter výnimky, nesmú byť repetitívne a okrem nich treba zabezpečiť aj: a) dôstojné podmienky pri príchode záujemcov, b) dostatočné rozšírenie myšlienky, že nelegálne prisťahovalectvo nemožno tolerovať, c) dôsledný boj proti obchodu s ľuďmi a sociálnemu vylúčeniu, d) vytvorenie účinných štruktúr a politík na podporu legálneho pracovného prisťahovalectva; |
| --- | --- |

1.11

žiada o zavedenie opatrení, ktoré by znamenali účinný postup v problematike veľkého počtu zamestnancov, ktorí na územie EÚ vstúpili a zdržujú sa na ňom nelegálne. Je nutné prijať rozhodnutia a vytvoriť mechanizmy, ktoré prisťahovalcom porušujúcim platné imigračné zákony umožnia bez prieťahov legalizovať svoje postavenie, a to najmä vtedy, keď je nezákonnosť ich pobytu dôsledkom administratívnych nedostatkov alebo osobitných geopolitických okolností v členských štátoch. Takéto opatrenia by mali mať charakter výnimky, nesmú byť repetitívne a okrem nich treba zabezpečiť aj: a) dôstojné podmienky pri príchode záujemcov, b) dostatočné rozšírenie myšlienky, že nelegálne prisťahovalectvo nemožno tolerovať, c) dôsledný boj proti obchodu s ľuďmi a sociálnemu vylúčeniu, d) vytvorenie účinných štruktúr a politík na podporu legálneho pracovného prisťahovalectva;

| 1.12 | zdôrazňuje, že musia byť uznané potreby jednotlivých prisťahovalcov pracovať, aby sa uživili. Spolu s hospodárskymi aspektmi, podnikanie a malé podniky prispievajú k pozitívnemu sociálnemu rozvoju. Príležitosť vlastniť a prevádzkovať podnik má vplyv na integráciu a mala by byť zvýšená jeho verejná podpora; |
| --- | --- |

1.12

zdôrazňuje, že musia byť uznané potreby jednotlivých prisťahovalcov pracovať, aby sa uživili. Spolu s hospodárskymi aspektmi, podnikanie a malé podniky prispievajú k pozitívnemu sociálnemu rozvoju. Príležitosť vlastniť a prevádzkovať podnik má vplyv na integráciu a mala by byť zvýšená jeho verejná podpora;

| 1.13 | víta väčšie uznanie tvorivosti a podnikavosti prisťahovalcov v rámci EÚ. Rast podnikania a zakladania spoločností má podstatný význam pre úspešný integračný proces a je dôležitým príspevkom k dosiahnutiu Lisabonskej stratégie; |
| --- | --- |

1.13

víta väčšie uznanie tvorivosti a podnikavosti prisťahovalcov v rámci EÚ. Rast podnikania a zakladania spoločností má podstatný význam pre úspešný integračný proces a je dôležitým príspevkom k dosiahnutiu Lisabonskej stratégie;

| 1.14 | zdôrazňuje význam práce mimovládnych organizácií, ktoré úzko spolupracujú s miestnymi a regionálnymi orgánmi a podporujú ich programy na urýchlenie tvorby politík a krokov v oblasti migrácie (ako integrácia do politického a sociálneho života krajiny, atď.); |
| --- | --- |

1.14

zdôrazňuje význam práce mimovládnych organizácií, ktoré úzko spolupracujú s miestnymi a regionálnymi orgánmi a podporujú ich programy na urýchlenie tvorby politík a krokov v oblasti migrácie (ako integrácia do politického a sociálneho života krajiny, atď.);

| 1.15 | víta rozhodnutie, na základe ktorého bol vytvorený Európsky fond pre utečencov a hlavne ustanovenie o integrácii cieľových skupín populácie. VR pripomína, že veľká väčšina navrhovaných krokov prijateľných aj pre zlepšenie prijímacích podmienok ako aj pre integráciu utečencov, spadajú do oblasti kompetencií miestnych a regionálnych orgánov; |
| --- | --- |

1.15

víta rozhodnutie, na základe ktorého bol vytvorený Európsky fond pre utečencov a hlavne ustanovenie o integrácii cieľových skupín populácie. VR pripomína, že veľká väčšina navrhovaných krokov prijateľných aj pre zlepšenie prijímacích podmienok ako aj pre integráciu utečencov, spadajú do oblasti kompetencií miestnych a regionálnych orgánov;

| 1.16 | víta rozhodnutie, ktorým bol založený Fond pre vonkajšie hranice a pripomína fakt, že niektoré regióny Európy trpia vedľajšími stratami čo sa týka rozvoja a sociálnej súdržnosti, pretože tvoria vonkajšiu hranicu Únie. Táto skutočnosť by mala byť zohľadnená pri rozhodovaní; |
| --- | --- |

1.16

víta rozhodnutie, ktorým bol založený Fond pre vonkajšie hranice a pripomína fakt, že niektoré regióny Európy trpia vedľajšími stratami čo sa týka rozvoja a sociálnej súdržnosti, pretože tvoria vonkajšiu hranicu Únie. Táto skutočnosť by mala byť zohľadnená pri rozhodovaní;

| 1.17 | poznamenáva, že neúspech EÚ v oblasti integrácie je čiastočne spôsobený faktom, že miestne a regionálne orgány neboli zapojené do vytvárania politiky. Miestne a regionálne orgány sú súčasťou vlády, ktorá má blízko k občanom, ale následky implementácie na miestnej úrovni sú často podceňované a nie vždy brané do úvahy; |
| --- | --- |

1.17

poznamenáva, že neúspech EÚ v oblasti integrácie je čiastočne spôsobený faktom, že miestne a regionálne orgány neboli zapojené do vytvárania politiky. Miestne a regionálne orgány sú súčasťou vlády, ktorá má blízko k občanom, ale následky implementácie na miestnej úrovni sú často podceňované a nie vždy brané do úvahy;

| 1.18 | pripomína, že ak má byť dosiahnutá sociálna súdržnosť, otázky integrácie musia byť zahrnuté do všetkých oblastí politiky. Imigračná a integračná politika Spoločenstva musí byť v súlade s širšími cieľmi EÚ v sociálnej politike, hospodárskej politike a zahraničnej a rozvojovej politike a musí rešpektovať také základné európske hodnoty ako sú rovnosť príležitostí, ľudské práva, ľudská dôstojnosť, tolerancia, rešpektovanie rozdielností, opatrenia na boj proti diskriminácii a podpora začlenenia do spoločnosti; |
| --- | --- |

1.18

pripomína, že ak má byť dosiahnutá sociálna súdržnosť, otázky integrácie musia byť zahrnuté do všetkých oblastí politiky. Imigračná a integračná politika Spoločenstva musí byť v súlade s širšími cieľmi EÚ v sociálnej politike, hospodárskej politike a zahraničnej a rozvojovej politike a musí rešpektovať také základné európske hodnoty ako sú rovnosť príležitostí, ľudské práva, ľudská dôstojnosť, tolerancia, rešpektovanie rozdielností, opatrenia na boj proti diskriminácii a podpora začlenenia do spoločnosti;

| 1.19 | chce zdôrazniť fakt, že integrácia je povinnosťou spoločnosti ako celku a vyžaduje si účasť oboch strán, prisťahovalcov, ako aj miestneho obyvateľstva, aby bolo možné dosiahnuť udržateľnú sociálnu súdržnosť a rast; |
| --- | --- |

1.19

chce zdôrazniť fakt, že integrácia je povinnosťou spoločnosti ako celku a vyžaduje si účasť oboch strán, prisťahovalcov, ako aj miestneho obyvateľstva, aby bolo možné dosiahnuť udržateľnú sociálnu súdržnosť a rast;

| 1.20 | uznáva, že zatiaľ čo otázky pracovného trhu sú pre integráciu prisťahovalcov nesmierne dôležité, nemôžu byť vytrhnuté z kontextu, pretože stupeň integrácie závisí aj od mnohých iných faktorov, ako napríklad sociálne zázemie, vzdelanie a jazykové znalosti, ale ja účasť na živote spoločnosti. Úspešná integrácia prisťahovalcov je krokom k vytvoreniu spoločnosti, v ktorej má každý rovnaké práva, s ohľadom na jednotlivca, ako aj miestnu komunitu a spoločnosť v širšom význame; |
| --- | --- |

1.20

uznáva, že zatiaľ čo otázky pracovného trhu sú pre integráciu prisťahovalcov nesmierne dôležité, nemôžu byť vytrhnuté z kontextu, pretože stupeň integrácie závisí aj od mnohých iných faktorov, ako napríklad sociálne zázemie, vzdelanie a jazykové znalosti, ale ja účasť na živote spoločnosti. Úspešná integrácia prisťahovalcov je krokom k vytvoreniu spoločnosti, v ktorej má každý rovnaké práva, s ohľadom na jednotlivca, ako aj miestnu komunitu a spoločnosť v širšom význame;

| 1.21 | ľutuje fakt, že program solidarity nie je dostatočný pre takmer 500 000 žiadateľov o azyl v Európskej únii, ktorí čakajú na rozhodnutie o udelení povolenia k pobytu alebo podobné povolenia, veľká väčšina z nich nemá prístup na trh legálnej práce; |
| --- | --- |

1.21

ľutuje fakt, že program solidarity nie je dostatočný pre takmer 500 000 žiadateľov o azyl v Európskej únii, ktorí čakajú na rozhodnutie o udelení povolenia k pobytu alebo podobné povolenia, veľká väčšina z nich nemá prístup na trh legálnej práce;

| 1.22 | zdôrazňuje, že rozdiel medzi národnou úrovňou, kde je výrazná potreba imigrujúcej pracovnej sily a miestnou úrovňou, kde prevláda úsilie bojovať proti vylúčeniu, marginalizácii a xenofóbii, vytvára potrebu dialógu a spolupráce medzi všetkými dotknutými úrovňami; |
| --- | --- |

1.22

zdôrazňuje, že rozdiel medzi národnou úrovňou, kde je výrazná potreba imigrujúcej pracovnej sily a miestnou úrovňou, kde prevláda úsilie bojovať proti vylúčeniu, marginalizácii a xenofóbii, vytvára potrebu dialógu a spolupráce medzi všetkými dotknutými úrovňami;

| 1.23 | je toho názoru, že kroky a politiky vedúce postupne k získaniu formálneho volebného práva, čo pomôže urýchliť integráciu prisťahovalcov do demokratického procesu, by mali byť rozhodujúcou časťou programu solidarity; |
| --- | --- |

1.23

je toho názoru, že kroky a politiky vedúce postupne k získaniu formálneho volebného práva, čo pomôže urýchliť integráciu prisťahovalcov do demokratického procesu, by mali byť rozhodujúcou časťou programu solidarity;

| 1.24 | víta rozhodnutie, ktorým sa zakladá Európsky fond pre návrat a pripomína, že integrované riadenie návratu musí obsahovať regionálny parameter, zdôrazňujúc najmä zapojenie regionálnych a miestnych orgánov na hraniciach EÚ do systému podpory schém dobrovoľného návratu. |
| --- | --- |

1.24

víta rozhodnutie, ktorým sa zakladá Európsky fond pre návrat a pripomína, že integrované riadenie návratu musí obsahovať regionálny parameter, zdôrazňujúc najmä zapojenie regionálnych a miestnych orgánov na hraniciach EÚ do systému podpory schém dobrovoľného návratu.

2.   Odporúčania Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

| 2.1 | zdôrazňuje potrebu vyváženej politiky, ktorá bude podporovať opatrenia na zaistenie rovnakej úrovne legálnej migrácie spolu s opatreniami, ktoré zabránia ilegálnej migrácii a budú podporovať boj proti pašovaniu a obchodovaniu s ľudskými bytosťami. VR tiež zdôrazňuje významnú úlohu migrácie v zmysle dopĺňania chýbajúcich kvalifikovaných pracovných síl a vyzýva Európsku radu, aby pripravila efektívne politické iniciatívy v daných oblastiach, vrátane najímania príslušníkov tretích krajín do vedeckého výskumu; |
| --- | --- |

2.1

zdôrazňuje potrebu vyváženej politiky, ktorá bude podporovať opatrenia na zaistenie rovnakej úrovne legálnej migrácie spolu s opatreniami, ktoré zabránia ilegálnej migrácii a budú podporovať boj proti pašovaniu a obchodovaniu s ľudskými bytosťami. VR tiež zdôrazňuje významnú úlohu migrácie v zmysle dopĺňania chýbajúcich kvalifikovaných pracovných síl a vyzýva Európsku radu, aby pripravila efektívne politické iniciatívy v daných oblastiach, vrátane najímania príslušníkov tretích krajín do vedeckého výskumu;

| 2.2 | zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány by sa mali viac zapojiť do formovania a zavádzania azylovej politiky. VR preto navrhuje, aby sa zvážilo rozšírenie záberu pôsobnosti fondov v zmysle regionálnej spolupráce a novej politiky susedstva, ktoré sú obsiahnuté v treťom hlavnom cieli štrukturálnych fondov pre obdobie 2007-2013 a dúfa, že spoločné mnohostranné programy vytvárané s daným cieľom a dvojstranné akčné plány, ktoré budú uplatňované ako súčasť politiky susedstva, budú koordinované účinne; |
| --- | --- |

2.2

zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány by sa mali viac zapojiť do formovania a zavádzania azylovej politiky. VR preto navrhuje, aby sa zvážilo rozšírenie záberu pôsobnosti fondov v zmysle regionálnej spolupráce a novej politiky susedstva, ktoré sú obsiahnuté v treťom hlavnom cieli štrukturálnych fondov pre obdobie 2007-2013 a dúfa, že spoločné mnohostranné programy vytvárané s daným cieľom a dvojstranné akčné plány, ktoré budú uplatňované ako súčasť politiky susedstva, budú koordinované účinne;

| 2.3 | zdôrazňuje, že je potrebné podporovať konkrétnu účasť regionálnych a miestnych orgánov pri navrhovaní, ako aj vykonávaní činnosti v rámci všetkých štyroch fondov, aby sa realizovalo horizontálne ustanovenie o partnerstve; |
| --- | --- |

2.3

zdôrazňuje, že je potrebné podporovať konkrétnu účasť regionálnych a miestnych orgánov pri navrhovaní, ako aj vykonávaní činnosti v rámci všetkých štyroch fondov, aby sa realizovalo horizontálne ustanovenie o partnerstve;

| 2.4 | navrhuje posilnenie krokov a opatrení o vzdelávaní v úsilí riadenia migračných prúdov, najmä v oblasti integrácie migrantov a utečencov; |
| --- | --- |

2.4

navrhuje posilnenie krokov a opatrení o vzdelávaní v úsilí riadenia migračných prúdov, najmä v oblasti integrácie migrantov a utečencov;

| 2.5 | navrhuje vytvorenie špecifických horizontálnych predpokladov – klauzúl a to nasledovne: |
| --- | --- |

2.5

navrhuje vytvorenie špecifických horizontálnych predpokladov – klauzúl a to nasledovne:

Odporúčanie 1

Článok 3

| Text navrhnutý Komisiou (KOM(2005) 123 v konečnom znení – 2005/0049 (COD)) | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 3
  Osobitné ciele
  1.   Fond prispieva k nasledujúcim osobitným cieľom:






  (a) | Zavedenie a zlepšenie organizácie a implementácie integrovaného riadenia návratov členskými štátmi; |

Text navrhnutý Komisiou (KOM(2005) 123 v konečnom znení – 2005/0049 (COD))

Pozmeňovací návrh VR

Článok 3

Osobitné ciele

1.   Fond prispieva k nasledujúcim osobitným cieľom:

(a)

Zavedenie a zlepšenie organizácie a implementácie integrovaného riadenia návratov členskými štátmi;

| (b) | Zvýšenie spolupráce medzi členskými štátmi v rámci integrovaného riadenia návratov a jeho implementácia; |
| --- | --- |

(b)

Zvýšenie spolupráce medzi členskými štátmi v rámci integrovaného riadenia návratov a jeho implementácia;

| (c) | Podpora účinného a jednotného uplatňovania spoločných noriem pre návrat v súlade s politickým vývojom v danej oblasti. |
| --- | --- |

(c)

Podpora účinného a jednotného uplatňovania spoločných noriem pre návrat v súlade s politickým vývojom v danej oblasti.

Článok 3

Osobitné ciele

1.   Fond prispieva k nasledujúcim osobitným cieľom:

| (a) | Zavedenie a zlepšenie organizácie a implementácie integrovaného riadenia návratov členskými štátmi,
  najmä vytvorením, tam kde je to vhodné, mechanizmov spolupráce medzi národnými regionálnymi a miestnymi orgánmi
  ; |
| --- | --- |

(a)

Zavedenie a zlepšenie organizácie a implementácie integrovaného riadenia návratov členskými štátmi,
  najmä vytvorením, tam kde je to vhodné, mechanizmov spolupráce medzi národnými regionálnymi a miestnymi orgánmi
  ;

| (b) | Zvýšenie spolupráce medzi členskými štátmi v rámci integrovaného riadenia návratov a jeho implementácia; |
| --- | --- |

(b)

Zvýšenie spolupráce medzi členskými štátmi v rámci integrovaného riadenia návratov a jeho implementácia;

| (c) | Podpora účinného a jednotného uplatňovania spoločných noriem pre návrat v súlade s politickým vývojom v danej oblasti. |
| --- | --- |

(c)

Podpora účinného a jednotného uplatňovania spoločných noriem pre návrat v súlade s politickým vývojom v danej oblasti.

Zdôvodnenie

Keďže návrh Komisie je založený na právnom základe, na ktorý sa vzťahuje postup spolurozhodovania, VR by sa mal snažiť predkladať konkrétne pozmeňujúce návrhy k návrhu Komisie podľa vzoru, ktorý používa Európsky parlament.

Odporúčanie 2

Článok 4.1

| Text navrhnutý Komisiou (KOM(2005) 123 v konečnom znení – 2005/0049 (COD)) | Pozmeňovací návrh |
| --- | --- |
| Článok 4
  Oprávnené opatrenia v členských štátoch
  1.   Opatrenia týkajúce sa cieľa stanoveného v článku 3 ods. 1 bod a), a najmä nasledujúce opatrenia, sú oprávnené na podporu z fondu:






  (a) | vytvorenie a zlepšovanie účinnej, stálej a trvalej operatívnej spolupráce príslušných orgánov členských štátov s konzulárnymi úradmi a migračnými útvarmi tretích štátov, s cieľom získať cestovné doklady potrebné pre návrat štátnych príslušníkov tretích krajín a zabezpečenie rýchlych a úspešných postupov vyhostenia; |

Text navrhnutý Komisiou (KOM(2005) 123 v konečnom znení – 2005/0049 (COD))

Pozmeňovací návrh

Článok 4

Oprávnené opatrenia v členských štátoch

1.   Opatrenia týkajúce sa cieľa stanoveného v článku 3 ods. 1 bod a), a najmä nasledujúce opatrenia, sú oprávnené na podporu z fondu:

(a)

vytvorenie a zlepšovanie účinnej, stálej a trvalej operatívnej spolupráce príslušných orgánov členských štátov s konzulárnymi úradmi a migračnými útvarmi tretích štátov, s cieľom získať cestovné doklady potrebné pre návrat štátnych príslušníkov tretích krajín a zabezpečenie rýchlych a úspešných postupov vyhostenia;

| (b) | podpora a uľahčenie dobrovoľných návratov štátnych príslušníkov tretích krajín s nelegálnym pobytom, najmä prostredníctvom programov asistovaných dobrovoľných návratov s cieľom zabezpečiť udržateľnosť návratov; |
| --- | --- |

(b)

podpora a uľahčenie dobrovoľných návratov štátnych príslušníkov tretích krajín s nelegálnym pobytom, najmä prostredníctvom programov asistovaných dobrovoľných návratov s cieľom zabezpečiť udržateľnosť návratov;

| (c) | zjednodušenie a implementácia nútených návratov štátnych príslušníkov tretích krajín s nelegálnym pobytom s cieľom zvýšiť dôveryhodnosť a integritu prisťahovaleckej politiky a znížiť dobu zadržania osôb čakajúcich na nútené vyhostenie |
| --- | --- |

(c)

zjednodušenie a implementácia nútených návratov štátnych príslušníkov tretích krajín s nelegálnym pobytom s cieľom zvýšiť dôveryhodnosť a integritu prisťahovaleckej politiky a znížiť dobu zadržania osôb čakajúcich na nútené vyhostenie

Článok 4

Oprávnené opatrenia v členských štátoch

1.   Opatrenia týkajúce sa cieľa stanoveného v článku 3 ods. 1 bod a), a najmä nasledujúce opatrenia, sú oprávnené na podporu z fondu:

| (a) | vytvorenie a zlepšovanie účinnej, stálej a trvalej operatívnej spolupráce príslušných orgánov členských štátov s konzulárnymi úradmi a migračnými útvarmi tretích štátov, s cieľom získať cestovné doklady potrebné pre návrat štátnych príslušníkov tretích krajín a zabezpečenie rýchlych a úspešných postupov vyhostenia; |
| --- | --- |

(a)

vytvorenie a zlepšovanie účinnej, stálej a trvalej operatívnej spolupráce príslušných orgánov členských štátov s konzulárnymi úradmi a migračnými útvarmi tretích štátov, s cieľom získať cestovné doklady potrebné pre návrat štátnych príslušníkov tretích krajín a zabezpečenie rýchlych a úspešných postupov vyhostenia;

| (b) | podpora a uľahčenie dobrovoľných návratov štátnych príslušníkov tretích krajín s nelegálnym pobytom, najmä prostredníctvom programov asistovaných dobrovoľných návratov s cieľom zabezpečiť udržateľnosť návratov; |
| --- | --- |

(b)

podpora a uľahčenie dobrovoľných návratov štátnych príslušníkov tretích krajín s nelegálnym pobytom, najmä prostredníctvom programov asistovaných dobrovoľných návratov s cieľom zabezpečiť udržateľnosť návratov;

| (c) | zjednodušenie a implementácia nútených návratov štátnych príslušníkov tretích krajín s nelegálnym pobytom s cieľom zvýšiť dôveryhodnosť a integritu prisťahovaleckej politiky a znížiť dobu zadržania osôb čakajúcich na nútené vyhostenie. |
| --- | --- |

(c)

zjednodušenie a implementácia nútených návratov štátnych príslušníkov tretích krajín s nelegálnym pobytom s cieľom zvýšiť dôveryhodnosť a integritu prisťahovaleckej politiky a znížiť dobu zadržania osôb čakajúcich na nútené vyhostenie.

| (d) | opatrenia, ktoré by pomohli zlepšiť koordináciu medzi rôznymi úrovňami národných, regionálnych, miestnych, mestských a iných orgánov verejnej správy. |
| --- | --- |

(d)

opatrenia, ktoré by pomohli zlepšiť koordináciu medzi rôznymi úrovňami národných, regionálnych, miestnych, mestských a iných orgánov verejnej správy.

Zdôvodnenie

Keďže návrh Komisie je založený na právnom základe, na ktorý sa vzťahuje postup spolurozhodovania, VR by sa mal snažiť predkladať konkrétne pozmeňujúce návrhy k návrhu Komisie podľa vzoru, ktorý používa Európsky parlament.

Odporúčanie 3

Článok 4.2

| Text navrhnutý Komisiu (KOM(2005) 123 v konečnom znení – 2005/0049 (COD)) | Pozmeňovací návrh |
| --- | --- |
| Článok 4
  Oprávnené opatrenia v členských štátoch
  (...)
  2.   Opatrenia týkajúce sa cieľa stanoveného v článku 3 ods. 1 bod b), a najmä nasledujúce opatrenia, sú oprávnené na podporu z fondu:






  (a) | spolupráca pri zhromažďovaní a poskytovaní informácií o krajine pôvodu potenciálnym navrátilcom; |

Text navrhnutý Komisiu (KOM(2005) 123 v konečnom znení – 2005/0049 (COD))

Pozmeňovací návrh

Článok 4

Oprávnené opatrenia v členských štátoch

(...)

2.   Opatrenia týkajúce sa cieľa stanoveného v článku 3 ods. 1 bod b), a najmä nasledujúce opatrenia, sú oprávnené na podporu z fondu:

(a)

spolupráca pri zhromažďovaní a poskytovaní informácií o krajine pôvodu potenciálnym navrátilcom;

| (b) | spolupráca pri rozvoji účinnej, stálej a trvalej operatívnej spolupráce príslušných orgánov členských štátov s konzulárnymi úradmi a migračnými útvarmi tretích štátov, s cieľom umožniť konzulárnu pomoc pri získavaní cestovných dokladov potrebných pre návrat štátnych príslušníkov tretích krajín a zabezpečenie rýchlych a úspešných postupov vyhostenia; |
| --- | --- |

(b)

spolupráca pri rozvoji účinnej, stálej a trvalej operatívnej spolupráce príslušných orgánov členských štátov s konzulárnymi úradmi a migračnými útvarmi tretích štátov, s cieľom umožniť konzulárnu pomoc pri získavaní cestovných dokladov potrebných pre návrat štátnych príslušníkov tretích krajín a zabezpečenie rýchlych a úspešných postupov vyhostenia;

| (c) | návrh spoločných integrovaných plánov návratu a ich implementácia vrátane spoločných programov dobrovoľných návratov pokiaľ ide o konkrétne krajiny alebo regióny pôvodu, predchádzajúci pobyt alebo tranzit; |
| --- | --- |

(c)

návrh spoločných integrovaných plánov návratu a ich implementácia vrátane spoločných programov dobrovoľných návratov pokiaľ ide o konkrétne krajiny alebo regióny pôvodu, predchádzajúci pobyt alebo tranzit;

| (d) | štúdie o aktuálnej situácii a možnostiach pre zvýšenie administratívnej spolupráce pri návratoch medzi členskými štátmi a o úlohách, ktoré majú v tomto kontexte zohrávať medzinárodné a neziskové organizácie; |
| --- | --- |

(d)

štúdie o aktuálnej situácii a možnostiach pre zvýšenie administratívnej spolupráce pri návratoch medzi členskými štátmi a o úlohách, ktoré majú v tomto kontexte zohrávať medzinárodné a neziskové organizácie;

| (e) | výmena informácií, podpora a poradenstvo pri zaobchádzaní s obzvlášť zraniteľnými skupinami pri návrate; |
| --- | --- |

(e)

výmena informácií, podpora a poradenstvo pri zaobchádzaní s obzvlášť zraniteľnými skupinami pri návrate;

| (f) | organizovanie seminárov o osvedčených postupoch pre odborníkov so zameraním sa na konkrétne tretie štáty a/alebo regióny; |
| --- | --- |

(f)

organizovanie seminárov o osvedčených postupoch pre odborníkov so zameraním sa na konkrétne tretie štáty a/alebo regióny;

| (g) | spoločné opatrenia umožňujúce prijatie vrátených osôb v štátoch pôvodu, predchádzajúceho pobytu alebo tranzitu; |
| --- | --- |

(g)

spoločné opatrenia umožňujúce prijatie vrátených osôb v štátoch pôvodu, predchádzajúceho pobytu alebo tranzitu;

| (h) | spoločný rozvoj opatrení na zabezpečenie trvalej reintegrácie osôb v štáte pôvodu alebo predchádzajúceho pobytu; |
| --- | --- |

(h)

spoločný rozvoj opatrení na zabezpečenie trvalej reintegrácie osôb v štáte pôvodu alebo predchádzajúceho pobytu;

| (i) | spoločné opatrenia na monitorovanie situácie navrátilcov a udržateľnosť ich situácie po návrate. |
| --- | --- |

(i)

spoločné opatrenia na monitorovanie situácie navrátilcov a udržateľnosť ich situácie po návrate.

Článok 4

Oprávnené opatrenia v členských štátoch

(...)

2.   Opatrenia týkajúce sa cieľa stanoveného v článku 3 ods. 1 bod b), a najmä nasledujúce opatrenia, sú oprávnené na podporu z fondu:

| (a) | spolupráca pri zhromažďovaní a poskytovaní informácií o krajine pôvodu potenciálnym navrátilcom; |
| --- | --- |

(a)

spolupráca pri zhromažďovaní a poskytovaní informácií o krajine pôvodu potenciálnym navrátilcom;

| (b) | spolupráca pri rozvoji účinnej, stálej a trvalej operatívnej spolupráce príslušných orgánov členských štátov s konzulárnymi úradmi a migračnými útvarmi tretích štátov, s cieľom umožniť konzulárnu pomoc pri získavaní cestovných dokladov potrebných pre návrat štátnych príslušníkov tretích krajín a zabezpečenie rýchlych a úspešných postupov vyhostenia; |
| --- | --- |

(b)

spolupráca pri rozvoji účinnej, stálej a trvalej operatívnej spolupráce príslušných orgánov členských štátov s konzulárnymi úradmi a migračnými útvarmi tretích štátov, s cieľom umožniť konzulárnu pomoc pri získavaní cestovných dokladov potrebných pre návrat štátnych príslušníkov tretích krajín a zabezpečenie rýchlych a úspešných postupov vyhostenia;

| (c) | návrh spoločných integrovaných plánov návratu a ich implementácia vrátane spoločných programov dobrovoľných návratov pokiaľ ide o konkrétne krajiny alebo regióny pôvodu, predchádzajúci pobyt alebo tranzit; |
| --- | --- |

(c)

návrh spoločných integrovaných plánov návratu a ich implementácia vrátane spoločných programov dobrovoľných návratov pokiaľ ide o konkrétne krajiny alebo regióny pôvodu, predchádzajúci pobyt alebo tranzit;

| (d) | štúdie o aktuálnej situácii a možnostiach pre zvýšenie administratívnej spolupráce pri návratoch medzi členskými štátmi a o úlohách, ktoré majú v tomto kontexte zohrávať medzinárodné a neziskové organizácie; |
| --- | --- |

(d)

štúdie o aktuálnej situácii a možnostiach pre zvýšenie administratívnej spolupráce pri návratoch medzi členskými štátmi a o úlohách, ktoré majú v tomto kontexte zohrávať medzinárodné a neziskové organizácie;

| (e) | výmena informácií, podpora a poradenstvo pri zaobchádzaní s obzvlášť zraniteľnými skupinami pri návrate; |
| --- | --- |

(e)

výmena informácií, podpora a poradenstvo pri zaobchádzaní s obzvlášť zraniteľnými skupinami pri návrate;

| (f) | organizovanie seminárov o osvedčených postupoch pre odborníkov so zameraním sa na konkrétne tretie štáty a/alebo regióny; |
| --- | --- |

(f)

organizovanie seminárov o osvedčených postupoch pre odborníkov so zameraním sa na konkrétne tretie štáty a/alebo regióny;

| (g) | spoločné opatrenia umožňujúce prijatie vrátených osôb v štátoch pôvodu, predchádzajúceho pobytu alebo tranzitu; |
| --- | --- |

(g)

spoločné opatrenia umožňujúce prijatie vrátených osôb v štátoch pôvodu, predchádzajúceho pobytu alebo tranzitu;

| (h) | spoločný rozvoj opatrení na zabezpečenie trvalej reintegrácie osôb v štáte pôvodu alebo predchádzajúceho pobytu; |
| --- | --- |

(h)

spoločný rozvoj opatrení na zabezpečenie trvalej reintegrácie osôb v štáte pôvodu alebo predchádzajúceho pobytu;

| (i) | spoločné opatrenia na monitorovanie situácie navrátilcov a udržateľnosť ich situácie po návrate. |
| --- | --- |

(i)

spoločné opatrenia na monitorovanie situácie navrátilcov a udržateľnosť ich situácie po návrate.

| (j) | organizovanie seminárov a spoločného vzdelávania pre zamestnancov kompetentných národných, regionálnych, miestnych, mestských a iných kompetentných administratívnych, výkonných a súdnych orgánov |
| --- | --- |

(j)

organizovanie seminárov a spoločného vzdelávania pre zamestnancov kompetentných národných, regionálnych, miestnych, mestských a iných kompetentných administratívnych, výkonných a súdnych orgánov

| (k) | presadzovanie „Príručky overených postupov“, spoločnej iniciatívy Rady Európskej únie, Európskej komisie, Európskeho parlamentu a Výboru regiónov. Príručka by mala obsahovať príspevky národných, regionálnych a miestnych verejných orgánov a zahŕňať stratégie pre zbližovanie občanov, spoluprácu so združeniami a mimovládnymi organizáciami, vytváranie miestnych sietí, databáz a prieskumov a pre spoluprácu s policajnými zbormi a inštitúciami
  ;

  Tam, kde je to vhodné, budú opatrenia brať do úvahy regionálne a miestne verejné orgány. |
| --- | --- |

(k)

presadzovanie „Príručky overených postupov“, spoločnej iniciatívy Rady Európskej únie, Európskej komisie, Európskeho parlamentu a Výboru regiónov. Príručka by mala obsahovať príspevky národných, regionálnych a miestnych verejných orgánov a zahŕňať stratégie pre zbližovanie občanov, spoluprácu so združeniami a mimovládnymi organizáciami, vytváranie miestnych sietí, databáz a prieskumov a pre spoluprácu s policajnými zbormi a inštitúciami
  ;

Zdôvodnenie

Keďže návrh Komisie je založený na právnom základe, na ktorý sa vzťahuje postup spolurozhodovania, VR by sa mal snažiť predkladať konkrétne pozmeňujúce návrhy k návrhu Komisie podľa vzoru, ktorý používa Európsky parlament.

| 2.6 | ľutuje, že náklady na technickú pomoc vo všetkých štyroch rozhodnutiach sú nízke, aj napriek tomu, že kampane na pozdvihnutie povedomia verejnosti sú veľmi dôležité pre úspech a efektivitu všetkých politík v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti; |
| --- | --- |

2.6

ľutuje, že náklady na technickú pomoc vo všetkých štyroch rozhodnutiach sú nízke, aj napriek tomu, že kampane na pozdvihnutie povedomia verejnosti sú veľmi dôležité pre úspech a efektivitu všetkých politík v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti;

| 2.7 | podporuje miestne a regionálne správne orgány, aby si navzájom poskytovali vzdelávacie programy a snažili sa vytvoriť súlad a partnerstvo s relevantnými európskymi a národnými orgánmi; |
| --- | --- |

2.7

podporuje miestne a regionálne správne orgány, aby si navzájom poskytovali vzdelávacie programy a snažili sa vytvoriť súlad a partnerstvo s relevantnými európskymi a národnými orgánmi;

| 2.8 | podporuje miestne a regionálne orgány, aby prispievali k rýchlej a efektívnej implementácii opatrení navrhnutých v rámcovom programe; |
| --- | --- |

2.8

podporuje miestne a regionálne orgány, aby prispievali k rýchlej a efektívnej implementácii opatrení navrhnutých v rámcovom programe;

| 2.9 | zavádza akčný plán Výboru regiónov podporovať spravodlivé rozdelenie zodpovednosti a úloh medzi členskými štátmi a v rámci členských štátov medzi národnými, regionálnymi, miestnymi, mestskými a ostatnými verejnými orgánmi v oblasti migrácie; |
| --- | --- |

2.9

zavádza akčný plán Výboru regiónov podporovať spravodlivé rozdelenie zodpovednosti a úloh medzi členskými štátmi a v rámci členských štátov medzi národnými, regionálnymi, miestnymi, mestskými a ostatnými verejnými orgánmi v oblasti migrácie;

| 2.10 | zdôrazňuje, že by mal byť považovaný za dôležitého partnera zameraného na Spoločenstvo, ktorý pomáha objasňovať úlohy miestnych a regionálnych zástupcov v oblasti tematiky fondov a riadenia migračných prúdov pre obdobie 2007-2013 a tým ich pomáha integrovať do mechanizmu spolupráce, ktorý by Európska únia chcela zaviesť. |
| --- | --- |

2.10

zdôrazňuje, že by mal byť považovaný za dôležitého partnera zameraného na Spoločenstvo, ktorý pomáha objasňovať úlohy miestnych a regionálnych zástupcov v oblasti tematiky fondov a riadenia migračných prúdov pre obdobie 2007-2013 a tým ich pomáha integrovať do mechanizmu spolupráce, ktorý by Európska únia chcela zaviesť.

V Bruseli, 16. novembra 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

| 16.5.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 115/53 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 115/53

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému: Oznámenie Komisie Rade: „Európska budúcnosť pre Kosovo“

(2006/C 115/11)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na oznámenie Komisie Rade „:Európska budúcnosť pre Kosovo“ KOM (2005) 156, konečné znenie

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie z 11. mája 2005 požiadať výbor o konzultáciu v tejto veci podľa článku 265 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie grémia z 12. apríla 2005 poveriť komisiu pre vonkajšie vzťahy vypracovaním stanoviska v tejto veci,

so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady, ktorá sa konala v Bruseli 16. – 17. júna 2005,

so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady, ktorá sa konala v Solúne 19. – 20. júna 2003,

so zreteľom na rozhodnutie Rady z 14. júna 2004 o zásadách, prioritách a podmienkach európskeho partnerstva so Srbskom a Čiernou Horou, vrátane Kosova;

so zreteľom na oznámenie o pripravenosti Srbska a Čiernej Hory na rokovania o dohode o stabilizácii a pridružení s Európskou úniou (SEC (2005) 478 konečné znenie),

so zreteľom na stanovisko parlamentného zhromaždenia Rady Európy o súčasnej situácii v Kosove, ktoré bolo prijaté 3. júna 2005 (dok. 10572, spravodajca pani Marianne Tritz),

so zreteľom na správu Generálneho tajomníka o dočasnej civilnej správe OSN v Kosove z 23. mája 2005 (dok. 05 – 33918),

so zreteľom na rezolúciu bezpečnostnej rady OSN č. 1244 (1999) z 10. júna 1999,

so zreteľom na dohodu o spolupráci medzi Výborom regiónov a Kongresom miestnych a regionálnych samospráv Rady Európy z 13. apríla 2005, VR 62/2005,

So zreteľom na svoje stanovisko „Úloha miestnych a regionálnych orgánov Európskej únie v procese demokratickej konsolidácie v regióne západného Balkánu“ (VR 101/2003, konečné znenie) (1)

so zreteľom na závery prijaté účastníkmi konferencie, ktorá sa konala 22. júna 2005 v Prištine (Vyhlásenie z Prištiny), CdR 145/2005 fin,

so zreteľom na návrh stanoviska (VR 143/2005 rev. 2), ktoré bolo prijaté 15. septembra 2005 komisiou pre vonkajšie vzťahy (Spravodajca: pán Tomaž Štebe, primátor mesta Mengeš (SI/EĽS)),

si želá predstaviť pohľad na Európsku budúcnosť Kosova z miestneho a regionálneho pohľadu,

keďže:

| (1) | Závery predsedníctva Európskej rady, ktorá sa konala v Solúne 19. a 20. júna 2003 vytvorili pre celý región západného Balkánu perspektívu Európskej budúcnosti. Táto perspektíva bola potvrdená závermi predsedníctva Európskej rady, ktorá sa konala v Bruseli 16. a 17. júna 2005. |
| --- | --- |

(1)

Závery predsedníctva Európskej rady, ktorá sa konala v Solúne 19. a 20. júna 2003 vytvorili pre celý región západného Balkánu perspektívu Európskej budúcnosti. Táto perspektíva bola potvrdená závermi predsedníctva Európskej rady, ktorá sa konala v Bruseli 16. a 17. júna 2005.

| (2) | Vo všetkých krajinách západného Balkánu, medzi nimi aj v Kosove, sa v súčastnosti zaznamenáva pozitívnymi zmena v prístupe, a to aj čo sa týka vzťahov s medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu (ICTY). Tieto zmeny sú významným krokom pre ich prípadnú európsku integráciu. Avšak je potrebné uskutočniť pokroky v ďalších oblastiach. |
| --- | --- |

(2)

Vo všetkých krajinách západného Balkánu, medzi nimi aj v Kosove, sa v súčastnosti zaznamenáva pozitívnymi zmena v prístupe, a to aj čo sa týka vzťahov s medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu (ICTY). Tieto zmeny sú významným krokom pre ich prípadnú európsku integráciu. Avšak je potrebné uskutočniť pokroky v ďalších oblastiach.

| (3) | Čo sa týka Kosova, ľudia prejavili umiernenosť po rezignácii bývalého premiéra Haradinaja a vláda preukázala politickú vyspelosť pri hladkom prechode k novej vláde Kosova, ktorú vedie premiér Kosumi. Toto všetko bolo sprevádzané obnoveným kompromisom pokračovať v programe bývalej vlády, ktorého hlavným cieľom bolo zavedenie noriem OSN. |
| --- | --- |

(3)

Čo sa týka Kosova, ľudia prejavili umiernenosť po rezignácii bývalého premiéra Haradinaja a vláda preukázala politickú vyspelosť pri hladkom prechode k novej vláde Kosova, ktorú vedie premiér Kosumi. Toto všetko bolo sprevádzané obnoveným kompromisom pokračovať v programe bývalej vlády, ktorého hlavným cieľom bolo zavedenie noriem OSN.

| (4) | Kosovská vláda prijala 22. februára 2005 dokument „reforma miestnej správy – pracovný program pre rok 2005“. Cieľom reformy je zlepšiť služby na miestnej úrovni a prispieť tak k: a) zabezpečeniu vlády a udržateľných životných podmienok pre všetkých ľudí v Kosove; b) integrácii všetkých komunít do demokratických štruktúr v Kosove; c) zavedeniu a konsolidácii fungujúcich demokratických inštitúcií v Kosove tak, ako to právne predpisy vyžadujú. |
| --- | --- |

(4)

Kosovská vláda prijala 22. februára 2005 dokument „reforma miestnej správy – pracovný program pre rok 2005“. Cieľom reformy je zlepšiť služby na miestnej úrovni a prispieť tak k: a) zabezpečeniu vlády a udržateľných životných podmienok pre všetkých ľudí v Kosove; b) integrácii všetkých komunít do demokratických štruktúr v Kosove; c) zavedeniu a konsolidácii fungujúcich demokratických inštitúcií v Kosove tak, ako to právne predpisy vyžadujú.

| (5) | Naďalej pokračujú aktivity v oblasti hospodárskej integrácie Kosova v regióne. Úsilie vyvíjané v tomto smere má za cieľ zlepšiť pretrvávajúcu ťažkú hospodársku situáciu v Kosove, vrátane nízkej úrovni príjmov, vysokej miery nezamestnanosti a veľkému deficitu v oblasti infraštruktúr. Urgentne je potrebné zaviesť právny rámec pre jasne definované vlastnícke práva. |
| --- | --- |

(5)

Naďalej pokračujú aktivity v oblasti hospodárskej integrácie Kosova v regióne. Úsilie vyvíjané v tomto smere má za cieľ zlepšiť pretrvávajúcu ťažkú hospodársku situáciu v Kosove, vrátane nízkej úrovni príjmov, vysokej miery nezamestnanosti a veľkému deficitu v oblasti infraštruktúr. Urgentne je potrebné zaviesť právny rámec pre jasne definované vlastnícke práva.

| (6) | V súčasnosti prebiehajúci ambiciózna a dôkladná revízia zavádzania právnych noriem by mala viesť k stanoveniu budúceho štatútu Kosova. Silné, samosprávne a multietnické miestne a mestské orgány sú podmienkou pre dlhotrvajúci mier a prosperitu v Kosove ako aj kľúčovým prvkom v každej dohode o budúcom štatúte Kosova. |
| --- | --- |

(6)

V súčasnosti prebiehajúci ambiciózna a dôkladná revízia zavádzania právnych noriem by mala viesť k stanoveniu budúceho štatútu Kosova. Silné, samosprávne a multietnické miestne a mestské orgány sú podmienkou pre dlhotrvajúci mier a prosperitu v Kosove ako aj kľúčovým prvkom v každej dohode o budúcom štatúte Kosova.

| (7) | V záverečnom vyhlásení z konferencie o úlohe miestnych a regionálnych orgánov EÚ v procese demokratickej konsolidácie v regióne západného Balkánu, ktorú spoločne usporiadali Výbor regiónov, Európska komisia, Kongres miestnych a regionálnych orgánov Rady Európy a Pakt stability pre juhovýchodnú Európu 22. júna 2005 v Prištine, sa zdôrazňuje, že ak ľudia v Kosove si želajú mať budúcnosť v Európskej únii, je životne dôležité uskutočniť proces decentralizácie a zaviesť systém zastupiteľskej demokracie, v ktorej by sa plne dodržiavali demokratické hodnoty a práva menšín, |
| --- | --- |

(7)

V záverečnom vyhlásení z konferencie o úlohe miestnych a regionálnych orgánov EÚ v procese demokratickej konsolidácie v regióne západného Balkánu, ktorú spoločne usporiadali Výbor regiónov, Európska komisia, Kongres miestnych a regionálnych orgánov Rady Európy a Pakt stability pre juhovýchodnú Európu 22. júna 2005 v Prištine, sa zdôrazňuje, že ak ľudia v Kosove si želajú mať budúcnosť v Európskej únii, je životne dôležité uskutočniť proces decentralizácie a zaviesť systém zastupiteľskej demokracie, v ktorej by sa plne dodržiavali demokratické hodnoty a práva menšín,

prijal na svojom 62. plenárnom zasadnutí, ktoré sa konalo 16. a 17. novembra 2005 (zasadnutie zo 16. novembra).

1.   Postoj Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.1 | víta závery, ku ktorým dospela Komisia vo svojom oznámení „Európska budúcnosť pre Kosovo“ (KOM(2005) 156, konečné znenie), ktoré predstavuje rámec pre ukončenie súčasnej bezvýchodiskovej situácie v oblasti rozvoja demokratickej a multietnickej spoločnosti v Kosove, aby jej bolo možné zabezpečiť účasť v regióne v miere a prosperite; |
| --- | --- |

1.1

víta závery, ku ktorým dospela Komisia vo svojom oznámení „Európska budúcnosť pre Kosovo“ (KOM(2005) 156, konečné znenie), ktoré predstavuje rámec pre ukončenie súčasnej bezvýchodiskovej situácie v oblasti rozvoja demokratickej a multietnickej spoločnosti v Kosove, aby jej bolo možné zabezpečiť účasť v regióne v miere a prosperite;

| 1.2 | víta oznámenie o pripravenosti Srbska a Čiernej Hory na rokovania o dohode o stabilizácii a pridružení s Európskou úniou (SEK(2005) 478, konečné znenie), v ktorom sa dospelo k pozitívnemu odporučeniu v tom smere, aby boli otvorené rokovania o stabilizácii a pridružení, za podmienok, že Srbsko a Čierna Hora budú pokračovať v svojej príprave konštantným spôsobom; |
| --- | --- |

1.2

víta oznámenie o pripravenosti Srbska a Čiernej Hory na rokovania o dohode o stabilizácii a pridružení s Európskou úniou (SEK(2005) 478, konečné znenie), v ktorom sa dospelo k pozitívnemu odporučeniu v tom smere, aby boli otvorené rokovania o stabilizácii a pridružení, za podmienok, že Srbsko a Čierna Hora budú pokračovať v svojej príprave konštantným spôsobom;

| 1.3 | víta závery predsedníctva Európskej rady, ktorá sa konala 16. a 17. júna 2005 ako aj pripojené vyhlásenie o Kosove, v ktorom sa zdôrazňuje, že výsledok celkovej revízie situácie v Kosove nebol predvídateľný: zavedenie právnych predpisov, najmä tých, ktoré boli označené ako prioritné a decentralizačný proces majú osobitnú dôležitosť; |
| --- | --- |

1.3

víta závery predsedníctva Európskej rady, ktorá sa konala 16. a 17. júna 2005 ako aj pripojené vyhlásenie o Kosove, v ktorom sa zdôrazňuje, že výsledok celkovej revízie situácie v Kosove nebol predvídateľný: zavedenie právnych predpisov, najmä tých, ktoré boli označené ako prioritné a decentralizačný proces majú osobitnú dôležitosť;

| 1.4 | zastáva názor, že miestne a regionálne orgány v Kosove a EÚ by mali pomôcť úspešne zvládnuť výzvu Európskej budúcnosti pre Kosovo; |
| --- | --- |

1.4

zastáva názor, že miestne a regionálne orgány v Kosove a EÚ by mali pomôcť úspešne zvládnuť výzvu Európskej budúcnosti pre Kosovo;

| 1.5 | víta záväzok Komisie zamerať sa na špecifickú situáciu a konkrétne potreby Kosova, aby bolo možné napredovať v procese stabilizácie a pridruženia; |
| --- | --- |

1.5

víta záväzok Komisie zamerať sa na špecifickú situáciu a konkrétne potreby Kosova, aby bolo možné napredovať v procese stabilizácie a pridruženia;

| 1.6 | víta aktívne zameranie sa na rozvoj a reformu potrieb Kosova so záväzkom zmobilizovať zdroje Komisie na urýchlenie tohto rozvoja a reforiem, |
| --- | --- |

1.6

víta aktívne zameranie sa na rozvoj a reformu potrieb Kosova so záväzkom zmobilizovať zdroje Komisie na urýchlenie tohto rozvoja a reforiem,

| 1.7 | podporuje návrh Európskej komisie preskúmať nové spôsoby, ktorými by bolo Kosovu umožnené plne využívať prostriedky z vhodných nástrojov Európskej únie; |
| --- | --- |

1.7

podporuje návrh Európskej komisie preskúmať nové spôsoby, ktorými by bolo Kosovu umožnené plne využívať prostriedky z vhodných nástrojov Európskej únie;

| 1.8 | považuje za veľmi dôležitý politický dialóg medzi komunitami v Kosove a medzi úradmi v Belehrade a Prištine, nakoľko ide o jediný spôsob, ako dosiahnuť celkovú stabilitu, ktorá je podmienkou pre Európsku integráciu celého regiónu západného Balkánu; |
| --- | --- |

1.8

považuje za veľmi dôležitý politický dialóg medzi komunitami v Kosove a medzi úradmi v Belehrade a Prištine, nakoľko ide o jediný spôsob, ako dosiahnuť celkovú stabilitu, ktorá je podmienkou pre Európsku integráciu celého regiónu západného Balkánu;

| 1.9 | víta počiatočné úsilie vykonané dočasnými samosprávnymi inštitúciami v Kosove (PISG – Provisional Institutions of Self Government) v oblasti reformy miestnej správy v Kosove; |
| --- | --- |

1.9

víta počiatočné úsilie vykonané dočasnými samosprávnymi inštitúciami v Kosove (PISG – Provisional Institutions of Self Government) v oblasti reformy miestnej správy v Kosove;

| 1.10 | pripomína, že proces decentralizácie musí byť sprevádzaný skutočným prenosom právomocí a najmä finančných prostriedkov a materiálnych zdrojov adekvátnych na výkon nových kompetencií zverených miestnym a regionálnym orgánom; |
| --- | --- |

1.10

pripomína, že proces decentralizácie musí byť sprevádzaný skutočným prenosom právomocí a najmä finančných prostriedkov a materiálnych zdrojov adekvátnych na výkon nových kompetencií zverených miestnym a regionálnym orgánom;

| 1.11 | podporuje životnú úlohu, ktorú zohrávajú združenia miestnych a regionálnych orgánov v oblasti predstavovania kolektívnych postojov svojim vládam a ako kľúčový nástroj na rozvoj potenciálu pre aktivity vykonávané miestnymi a regionálnymi politikmi; |
| --- | --- |

1.11

podporuje životnú úlohu, ktorú zohrávajú združenia miestnych a regionálnych orgánov v oblasti predstavovania kolektívnych postojov svojim vládam a ako kľúčový nástroj na rozvoj potenciálu pre aktivity vykonávané miestnymi a regionálnymi politikmi;

| 1.12 | podporuje zapojenie Komisie do konzultácií na vysokej úrovni s hlavnými medzinárodnými aktérmi v oblasti stanovenia koordinovaného politického prístupu ku Kosovu; Zároveň víta rozhodnutie o začatí celkovej revízie pokroku v zavádzaní právnych predpisov v Kosove. |
| --- | --- |

1.12

podporuje zapojenie Komisie do konzultácií na vysokej úrovni s hlavnými medzinárodnými aktérmi v oblasti stanovenia koordinovaného politického prístupu ku Kosovu; Zároveň víta rozhodnutie o začatí celkovej revízie pokroku v zavádzaní právnych predpisov v Kosove.

2.   Odporúčania Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

| 2.1 | vyzýva Komisiu, aby aktívne zapojila miestne orgány v Kosove do úlohy zavádzania politických, sociálnych a hospodárskych reforiem do praxe v súlade s dodržiavaním zásad subsidiarity, proporcionality a riadnou správou, |
| --- | --- |

2.1

vyzýva Komisiu, aby aktívne zapojila miestne orgány v Kosove do úlohy zavádzania politických, sociálnych a hospodárskych reforiem do praxe v súlade s dodržiavaním zásad subsidiarity, proporcionality a riadnou správou,

| 2.2 | podporuje Komisiu v tom, aby podnietila a podporila – v úzkej spolupráci v miestnymi orgánmi – informačné kampane s cieľom informovať občanov EÚ o vzťahoch s Kosovom a informovať občanov Kosova o hodnotách EÚ, |
| --- | --- |

2.2

podporuje Komisiu v tom, aby podnietila a podporila – v úzkej spolupráci v miestnymi orgánmi – informačné kampane s cieľom informovať občanov EÚ o vzťahoch s Kosovom a informovať občanov Kosova o hodnotách EÚ,

| 2.3 | podporuje Komisiu v tom, aby podporila – v úzkej spolupráci v miestnymi orgánmi – výmenné a družobné programy, ktoré pomôžu zvýšiť vzájomné pochopenie medzi občanmi a správnymi orgánmi EÚ a Kosova a zároveň prispejú k zvýšeniu administratívnej kapacity na miestnej a regionálnej úrovni, |
| --- | --- |

2.3

podporuje Komisiu v tom, aby podporila – v úzkej spolupráci v miestnymi orgánmi – výmenné a družobné programy, ktoré pomôžu zvýšiť vzájomné pochopenie medzi občanmi a správnymi orgánmi EÚ a Kosova a zároveň prispejú k zvýšeniu administratívnej kapacity na miestnej a regionálnej úrovni,

| 2.4 | odporúča, aby pomoc Komisie pri inštitucionálnom budovaní brala osobitnú pozornosť na kapacitu miestnych orgánov, najmä čo sa týka zavádzania právnych predpisov a zlepšenia komunikácie medzi centrálnou vládou a miestnymi orgánmi, |
| --- | --- |

2.4

odporúča, aby pomoc Komisie pri inštitucionálnom budovaní brala osobitnú pozornosť na kapacitu miestnych orgánov, najmä čo sa týka zavádzania právnych predpisov a zlepšenia komunikácie medzi centrálnou vládou a miestnymi orgánmi,

| 2.5 | vyzýva, aby bolo vyvinuté úsilie v oblasti spolupráce a výmeny skúseností a overených postupov, ktoré sa získali pri zavádzaní predvstupových politických opatrení s miestnymi a regionálnymi orgánmi členských štátov EÚ, kandidátskych krajín a krajín západného Balkánu, |
| --- | --- |

2.5

vyzýva, aby bolo vyvinuté úsilie v oblasti spolupráce a výmeny skúseností a overených postupov, ktoré sa získali pri zavádzaní predvstupových politických opatrení s miestnymi a regionálnymi orgánmi členských štátov EÚ, kandidátskych krajín a krajín západného Balkánu,

| 2.6 | zdôrazňuje, že jedným zo spôsobov, ako rozvíjať dôveru a stabilitu v Kosove a v regióne západného Balkánu je dôkladná, aktívna cezhraničná spolupráca medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi, |
| --- | --- |

2.6

zdôrazňuje, že jedným zo spôsobov, ako rozvíjať dôveru a stabilitu v Kosove a v regióne západného Balkánu je dôkladná, aktívna cezhraničná spolupráca medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi,

| 2.7 | vyzýva subjekty zodpovedné za zavádzanie právnych predpisov, najmä dočasné samosprávne inštitúcie v Kosove (PISG), aby pokračovali v zavádzaní reformy miestnej správy na celom území Kosova a aby pomohli miestnym orgánom v Kosove konať v súlade s Európskou chartou miestnej samosprávy. z tohto dôvodu by sa miestnym a regionálnym orgánom v Kosove malo poskytnúť dostatok finančných, územných a ľudských zdrojov pre výkon ich sociálnych a hospodárskych kompetencií, |
| --- | --- |

2.7

vyzýva subjekty zodpovedné za zavádzanie právnych predpisov, najmä dočasné samosprávne inštitúcie v Kosove (PISG), aby pokračovali v zavádzaní reformy miestnej správy na celom území Kosova a aby pomohli miestnym orgánom v Kosove konať v súlade s Európskou chartou miestnej samosprávy. z tohto dôvodu by sa miestnym a regionálnym orgánom v Kosove malo poskytnúť dostatok finančných, územných a ľudských zdrojov pre výkon ich sociálnych a hospodárskych kompetencií,

| 2.8 | pripomína subjektom zodpovedným za zavádzanie právnych predpisov, najmä dočasné samosprávne inštitúcie v Kosove (PISG), že ochrana a podpora regionálnych a minoritných jazykov ako aj kultúrneho dedičstva všetkých komunít sú kľúčovým faktorom v tolerancii a vzájomnom pochopení v rámci pluralistického, multietnického a multikultúrneho Kosova, |
| --- | --- |

2.8

pripomína subjektom zodpovedným za zavádzanie právnych predpisov, najmä dočasné samosprávne inštitúcie v Kosove (PISG), že ochrana a podpora regionálnych a minoritných jazykov ako aj kultúrneho dedičstva všetkých komunít sú kľúčovým faktorom v tolerancii a vzájomnom pochopení v rámci pluralistického, multietnického a multikultúrneho Kosova,

| 2.9 | vyzýva všetky subjekty zodpovedné za zavádzanie právnych predpisov, najmä dočasné samosprávne inštitúcie v Kosove (PISG), aby umožnili účasť osôb zo všetkých etnických skupín a komunít na rozhodovacom procese, najmä na miestnej a mestskej úrovni. Taktiež podotýka, že multietnické obce a mestá sú kľúčovým prvkom v stabilizačnom a zmierovacom procese v Kosove, |
| --- | --- |

2.9

vyzýva všetky subjekty zodpovedné za zavádzanie právnych predpisov, najmä dočasné samosprávne inštitúcie v Kosove (PISG), aby umožnili účasť osôb zo všetkých etnických skupín a komunít na rozhodovacom procese, najmä na miestnej a mestskej úrovni. Taktiež podotýka, že multietnické obce a mestá sú kľúčovým prvkom v stabilizačnom a zmierovacom procese v Kosove,

| 2.10 | odporúča všetkým subjektom zodpovedným za zavádzanie právnych predpisov, najmä dočasným samosprávnym inštitúciám v Kosove (PISG), aby znásobili svoje úsilie na urýchlené dosiahnutie konkrétnych výsledkov, osobitne čo sa týka návratu utečencov, návratu premiestnených osôb a slobody pohybu pre všetky komunity, |
| --- | --- |

2.10

odporúča všetkým subjektom zodpovedným za zavádzanie právnych predpisov, najmä dočasným samosprávnym inštitúciám v Kosove (PISG), aby znásobili svoje úsilie na urýchlené dosiahnutie konkrétnych výsledkov, osobitne čo sa týka návratu utečencov, návratu premiestnených osôb a slobody pohybu pre všetky komunity,

| 2.11 | žiada všetky subjekty zodpovedné za zavádzanie právnych predpisov, najmä dočasné samosprávne inštitúcie v Kosove (PISG), aby v spolupráci s európskymi a medzinárodnými inštitúciami podnikli kroky v oblasti dohľadu nad uplatňovaním právnych predpisov a na prípravu na zavedenie právnych predpisov EÚ, aj na miestnej úrovni, |
| --- | --- |

2.11

žiada všetky subjekty zodpovedné za zavádzanie právnych predpisov, najmä dočasné samosprávne inštitúcie v Kosove (PISG), aby v spolupráci s európskymi a medzinárodnými inštitúciami podnikli kroky v oblasti dohľadu nad uplatňovaním právnych predpisov a na prípravu na zavedenie právnych predpisov EÚ, aj na miestnej úrovni,

| 2.12 | odporúča pracovať v úzkej spolupráci s Kongresom miestnych a regionálnych orgánov Rady Európy (KMROE) a pomáhať k rozvoju širšej spolupráce kosovských orgánov v Európskom demokratickom procese, |
| --- | --- |

2.12

odporúča pracovať v úzkej spolupráci s Kongresom miestnych a regionálnych orgánov Rady Európy (KMROE) a pomáhať k rozvoju širšej spolupráce kosovských orgánov v Európskom demokratickom procese,

| 2.13 | odporúča, aby v rámci finančného výhľadu na obdobie 2007 – 2013 bola pridelená dostatočná finančná podpora pre Kosovo. |
| --- | --- |

2.13

odporúča, aby v rámci finančného výhľadu na obdobie 2007 – 2013 bola pridelená dostatočná finančná podpora pre Kosovo.

V Bruseli 16. novembra 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. EÚ C 73, 23.3.2004, s. 1

1

---

| 16.5.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 115/56 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 115/56

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému: „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o činnosti Spoločenstva na podporu projektu Európske hlavné mesto kultúry na roky 2007 až 2019“

(2006/C 115/12)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o činnosti Spoločenstva na podporu projektu Európske hlavné mesto kultúry na roky 2007 až 2019, predložený Európskou komisiou, KOM(2005) 209 v konečnom znení – 2005/102 (COD),

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie z 30. mája 2005 konzultovať túto problematiku s Výborom v súlade s prvým odstavcom článku 265 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie predsedu Výboru regiónov (VR) z 25. júla 2005 poveriť komisiu pre kultúru a vzdelávanie vypracovaním stanoviska na túto tému,

so zreteľom na stanovisko VR na tému „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o akcii Spoločenstva na podporu podujatia - Európske hlavné mesto kultúry“ (CdR 448/97 fin) (1),

so zreteľom na stanovisko VR na tému „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 1419/1999/ES o akcii Spoločenstva na podporu podujatia ‚Európske hlavné mesto kultúry’ pre roky 2005 až 2019“ (CdR 393/2003 fin) (2),

so zreteľom na stanovisko VR na tému „Kultúra a kultúrne rozdiely a ich význam pre budúcnosť Európy“ (CdR 447/97 fin) (3),

so zreteľom na stanovisko komisie pre kultúru a vzdelávanie, prijaté 22. septembra 2005 (CdR 251/2005 rev.1) (spravodajca: pán Seamus Murray, člen zastupiteľstiev Meath County Council a Mid-East Regional Authority (IE/UEN-EA)),

jednohlasne prijal na svojom 62. plenárnom zasadnutí 16. a 17. novembra 2005 (schôdza zo 17. novembra) nasledujúce stanovisko:

1.   Názory Výboru regiónov

na tému Európske hlavné mesto kultúry (EHMK)

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.1 | považuje EHMK za vplyvný nástroj na prezentáciu, podporu, obohatenie a zažitie európskej a miestnej kultúry a oceňuje, že vymenovanie za EHMK má pozitívny dosah na mestá, a to nielen v oblasti kultúry, ale aj v oblasti vytvárania hospodárskych možností a pracovných miest v sektore cestovného ruchu, voľného času a športu, kde môže pôsobiť ako katalyzátor obnovy mesta, |
| --- | --- |

1.1

považuje EHMK za vplyvný nástroj na prezentáciu, podporu, obohatenie a zažitie európskej a miestnej kultúry a oceňuje, že vymenovanie za EHMK má pozitívny dosah na mestá, a to nielen v oblasti kultúry, ale aj v oblasti vytvárania hospodárskych možností a pracovných miest v sektore cestovného ruchu, voľného času a športu, kde môže pôsobiť ako katalyzátor obnovy mesta,

| 1.2 | uznáva, že dosah EHMK môže byť väčší, ak by podujatie bolo súčasťou dlhodobej stratégie kultúrneho rozvoja mesta a domnieva sa, že je dôležité, aby projekt EHMK podporoval trvalo udržateľnejšie prístupy ku kultúrnemu rozvoju. Navyše výbor uznáva, že EHMK čoraz viac nadobúda regionálny rozmer, keďže mestá zapájajú okolité oblasti do rozvoja a realizácie svojich kultúrnych programov, |
| --- | --- |

1.2

uznáva, že dosah EHMK môže byť väčší, ak by podujatie bolo súčasťou dlhodobej stratégie kultúrneho rozvoja mesta a domnieva sa, že je dôležité, aby projekt EHMK podporoval trvalo udržateľnejšie prístupy ku kultúrnemu rozvoju. Navyše výbor uznáva, že EHMK čoraz viac nadobúda regionálny rozmer, keďže mestá zapájajú okolité oblasti do rozvoja a realizácie svojich kultúrnych programov,

| 1.3 | zastáva názor, že bola podcenená hodnota a potenciál EHMK, predovšetkým v dôsledku slabej finančnej pomoci zo strany EÚ, nedostatočného zamerania na rozvoj európskeho aspektu EHMK a podpory zviditeľňovania miest a chýbajúcej podpory mestám pri príprave a realizácii kultúrnych programov, |
| --- | --- |

1.3

zastáva názor, že bola podcenená hodnota a potenciál EHMK, predovšetkým v dôsledku slabej finančnej pomoci zo strany EÚ, nedostatočného zamerania na rozvoj európskeho aspektu EHMK a podpory zviditeľňovania miest a chýbajúcej podpory mestám pri príprave a realizácii kultúrnych programov,

| 1.4 | zastáva názor, že v minulosti Európska únia premeškala šancu využiť iniciatívu EHMK na podporu propagácie európskej integrácie a identity, berúc do úvahy vysokú viditeľnosť a široké povedomie o EHMK. Výbor je toho názoru, že EHMK môže pomôcť občanom priaznivo sa stotožniť s Európskou úniou. |
| --- | --- |

1.4

zastáva názor, že v minulosti Európska únia premeškala šancu využiť iniciatívu EHMK na podporu propagácie európskej integrácie a identity, berúc do úvahy vysokú viditeľnosť a široké povedomie o EHMK. Výbor je toho názoru, že EHMK môže pomôcť občanom priaznivo sa stotožniť s Európskou úniou.

na tému Navrhované postupy pri výbere a monitorovaní

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.5 | víta návrh Európskej komisie upraviť výberové konanie pre EHMK a stanoviť monitorovací postup pre vybrané mestá počas príprav ich kultúrneho programu, |
| --- | --- |

1.5

víta návrh Európskej komisie upraviť výberové konanie pre EHMK a stanoviť monitorovací postup pre vybrané mestá počas príprav ich kultúrneho programu,

| 1.6 | zastáva názor, že návrh Európskej komisie sa zameriava na mnohé slabé stránky súčasných pravidiel výberového konania a uznáva, že navrhovaný postup predstavuje rovnováhu medzi potrebou: skutočnej súťaže medzi mestami; posilnenia úlohy výberovej komisie; kladenia väčšieho dôrazu na európsky rozmer EHMK a uznania prínosu členských štátov a úlohy Rady v procese nominovania a konečného výberu, |
| --- | --- |

1.6

zastáva názor, že návrh Európskej komisie sa zameriava na mnohé slabé stránky súčasných pravidiel výberového konania a uznáva, že navrhovaný postup predstavuje rovnováhu medzi potrebou: skutočnej súťaže medzi mestami; posilnenia úlohy výberovej komisie; kladenia väčšieho dôrazu na európsky rozmer EHMK a uznania prínosu členských štátov a úlohy Rady v procese nominovania a konečného výberu,

| 1.7 | víta a podporuje nasledujúce stránky navrhovaných postupov pri výbere a monitorovaní:






  — | včasnejší konečný výber EHMK a poskytnutie väčšieho časového priestoru pre mestá na prípravu kultúrneho programu, |
| --- | --- | --- |

1.7

víta a podporuje nasledujúce stránky navrhovaných postupov pri výbere a monitorovaní:

—

včasnejší konečný výber EHMK a poskytnutie väčšieho časového priestoru pre mestá na prípravu kultúrneho programu,

| — | zabezpečenie lepšej zrozumiteľnosti pre mestá, a to rozdelením kritérií kultúrneho programu do skupín „európsky rozmer“ a „mesto a občania“ a stanovením cieľov pre obe skupiny, |
| --- | --- |

—

zabezpečenie lepšej zrozumiteľnosti pre mestá, a to rozdelením kritérií kultúrneho programu do skupín „európsky rozmer“ a „mesto a občania“ a stanovením cieľov pre obe skupiny,

| — | zlepšenie transparentnosti výberového konania a kladenie dôrazu na európsku pridanú hodnotu v jeho procese, |
| --- | --- |

—

zlepšenie transparentnosti výberového konania a kladenie dôrazu na európsku pridanú hodnotu v jeho procese,

| — | zavedenie prvku súťaže ako stimulu a inšpirácie pre vybrané mestá s cieľom zvýšiť kvalitu a podporiť umeleckých charakter kultúrnych programov, |
| --- | --- |

—

zavedenie prvku súťaže ako stimulu a inšpirácie pre vybrané mestá s cieľom zvýšiť kvalitu a podporiť umeleckých charakter kultúrnych programov,

| — | pravidelný kontakt medzi vybranými mestami a monitorovacou komisiou s cieľom sledovať pokrok, zabezpečiť pomoc a vyriešenie možných problémov hneď na začiatku prípravnej fázy, |
| --- | --- |

—

pravidelný kontakt medzi vybranými mestami a monitorovacou komisiou s cieľom sledovať pokrok, zabezpečiť pomoc a vyriešenie možných problémov hneď na začiatku prípravnej fázy,

| 1.8 | žiada Európsku komisiu, aby plne zohľadnila centrálnu úlohu, ktorú mestá zohrávajú v procese výberu a monitorovania, a preto sa domnieva, že návrh v takej forme, v akej je momentálne predložený, je ako dvojznačný, tak aj zväzujúci, a spôsobuje neistotu mestám, ktoré by sa chceli stať EHMK, |
| --- | --- |

1.8

žiada Európsku komisiu, aby plne zohľadnila centrálnu úlohu, ktorú mestá zohrávajú v procese výberu a monitorovania, a preto sa domnieva, že návrh v takej forme, v akej je momentálne predložený, je ako dvojznačný, tak aj zväzujúci, a spôsobuje neistotu mestám, ktoré by sa chceli stať EHMK,

| 1.9 | má isté výhrady k týmto aspektom navrhovaných postupov pri výbere a monitorovaní:






  — | k možnému bremenu kladenému na vybrané mestá, ktorým je odovzdávanie strednodobej, monitorovacej a hodnotiacej správy. Toto môže byť neúmernou záťažou v porovnaní s veľmi obmedzeným finančným príspevkom Spoločenstva v porovnaní s celkovým rozpočtom miest na EHMK a najmä predstavovať skutočný problém pre menšie mestá, ktoré by sa chceli stať EHMK, |
| --- | --- | --- |

1.9

má isté výhrady k týmto aspektom navrhovaných postupov pri výbere a monitorovaní:

—

k možnému bremenu kladenému na vybrané mestá, ktorým je odovzdávanie strednodobej, monitorovacej a hodnotiacej správy. Toto môže byť neúmernou záťažou v porovnaní s veľmi obmedzeným finančným príspevkom Spoločenstva v porovnaní s celkovým rozpočtom miest na EHMK a najmä predstavovať skutočný problém pre menšie mestá, ktoré by sa chceli stať EHMK,

| — | k schopnosti monitorovacej komisie poskytnúť mestám na základe skúseností z minulosti odbornú pomoc pri príprave programu a praktické skúsenosti pri realizácii EHMK, |
| --- | --- |

—

k schopnosti monitorovacej komisie poskytnúť mestám na základe skúseností z minulosti odbornú pomoc pri príprave programu a praktické skúsenosti pri realizácii EHMK,

| — | k možnosti omeškania, ktorá stále existuje v novom výberovom procese, a to najmä medzi nominovaním mesta členským štátom a výberom EHKM, o ktorom rozhoduje Rada, |
| --- | --- |

—

k možnosti omeškania, ktorá stále existuje v novom výberovom procese, a to najmä medzi nominovaním mesta členským štátom a výberom EHKM, o ktorom rozhoduje Rada,

| 1.10 | sa domnieva, že by sa žiadalo hlbšie objasnenie týchto aspektov navrhovaných postupov pri výbere a monitorovaní, a to najmä:






  — | definovania „nezávislých odborníkov“, ktorých európske inštitúcie vymenujú do výberovej a monitorovacej komisie a následného možného dosahu na inštitúcie pri rozhodovaní o ich nominácii, |
| --- | --- | --- |

1.10

sa domnieva, že by sa žiadalo hlbšie objasnenie týchto aspektov navrhovaných postupov pri výbere a monitorovaní, a to najmä:

—

definovania „nezávislých odborníkov“, ktorých európske inštitúcie vymenujú do výberovej a monitorovacej komisie a následného možného dosahu na inštitúcie pri rozhodovaní o ich nominácii,

| — | procesu udeľovania ceny (ako je uvedené v článku 11) vybraným mestám, ktoré vyhoveli kritériám a zohľadnili odporúčania komisií, |
| --- | --- |

—

procesu udeľovania ceny (ako je uvedené v článku 11) vybraným mestám, ktoré vyhoveli kritériám a zohľadnili odporúčania komisií,

| 1.11 | podporuje navrhované zloženie výberovej komisie (ako je uvedené v článku 5), ktorá by mala mať 13 členov, pričom siedmi z nich by boli z inštitúcii EÚ a šiestich by vymenovali príslušné členské štáty. Avšak žiada, aby členské štáty medzi svojich nominantov zaradili jedného zástupcu príslušného národného združenia reprezentujúceho miestne alebo mestské zastupiteľstvo, |
| --- | --- |

1.11

podporuje navrhované zloženie výberovej komisie (ako je uvedené v článku 5), ktorá by mala mať 13 členov, pričom siedmi z nich by boli z inštitúcii EÚ a šiestich by vymenovali príslušné členské štáty. Avšak žiada, aby členské štáty medzi svojich nominantov zaradili jedného zástupcu príslušného národného združenia reprezentujúceho miestne alebo mestské zastupiteľstvo,

| 1.12 | víta skutočnosť, že kritériá medzi programami dvoch vybraných miest sú vzájomne prepojené, tak ako VR navrhoval v predchádzajúcom stanovisku (CdR 393/2003 fin) a zastáva názor, že monitorovacia komisia má zohrať kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní, aby sa táto spojitosť ďalej rozvinula v prípravnej fáze programu, |
| --- | --- |

1.12

víta skutočnosť, že kritériá medzi programami dvoch vybraných miest sú vzájomne prepojené, tak ako VR navrhoval v predchádzajúcom stanovisku (CdR 393/2003 fin) a zastáva názor, že monitorovacia komisia má zohrať kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní, aby sa táto spojitosť ďalej rozvinula v prípravnej fáze programu,

| 1.13 | zdôrazňuje, že vo veci iniciatívy EHMK sa bude so všetkými členskými štátmi zaobchádzať rovnako, bez ohľadu na to, kedy sa stali členmi Únie. Výbor vyjadruje sklamanie nad faktom, že Európska komisia opäť nijako nezohľadnila ďalšie rozširovanie Únie a preto ju žiada o vyjasnenie situácie tých krajín, ktoré v súčasnosti rokujú o vstupe. |
| --- | --- |

1.13

zdôrazňuje, že vo veci iniciatívy EHMK sa bude so všetkými členskými štátmi zaobchádzať rovnako, bez ohľadu na to, kedy sa stali členmi Únie. Výbor vyjadruje sklamanie nad faktom, že Európska komisia opäť nijako nezohľadnila ďalšie rozširovanie Únie a preto ju žiada o vyjasnenie situácie tých krajín, ktoré v súčasnosti rokujú o vstupe.

na tému Financovanie a pomoc Európskym hlavným mestám kultúry

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.14 | víta návrh, uvedený v programe „Kultúra 2007“ o strojnásobení príspevku zo strany Spoločenstva pre každé hlavné mesto kultúry v porovnaní so súčasným programom, pretože sa domnieva, že tento krok maximálne zviditeľní účasť EÚ, bude v súlade s obnoveným dôrazom na európsky rozmer kultúrnych programov miest a umožní lepšie splniť očakávania vybraných miest, |
| --- | --- |

1.14

víta návrh, uvedený v programe „Kultúra 2007“ o strojnásobení príspevku zo strany Spoločenstva pre každé hlavné mesto kultúry v porovnaní so súčasným programom, pretože sa domnieva, že tento krok maximálne zviditeľní účasť EÚ, bude v súlade s obnoveným dôrazom na európsky rozmer kultúrnych programov miest a umožní lepšie splniť očakávania vybraných miest,

| 1.15 | varuje pred akýmkoľvek krátením rozpočtu pre Európske hlavné mesto kultúry v rámci programu „Kultúra 2007“ počas prebiehajúcich rokovaní o finančnom výhľade pre roky 2007 – 2013, |
| --- | --- |

1.15

varuje pred akýmkoľvek krátením rozpočtu pre Európske hlavné mesto kultúry v rámci programu „Kultúra 2007“ počas prebiehajúcich rokovaní o finančnom výhľade pre roky 2007 – 2013,

| 1.16 | domnieva sa, že je potrebné, aby Komisia bezodkladne vyjasnila svoj návrh v otázke financovania podpory určenej vybraným mestám prostredníctvom „ceny“, ako aj aby vysvetlila potenciálny prínos, ktorý by tento postup priniesol vybraným mestám v porovnaní so súčasným systémom. Okrem toho by výbor chcel vyzvať Komisiu, aby použila iný výraz než „cena“ pre poskytovanie takejto pomoci, keďže výraz cena sugeruje odmenu alebo česť za víťazstvo v súťaži, ako protiklad k odmene za splnenie určitých kritérií programu, |
| --- | --- |

1.16

domnieva sa, že je potrebné, aby Komisia bezodkladne vyjasnila svoj návrh v otázke financovania podpory určenej vybraným mestám prostredníctvom „ceny“, ako aj aby vysvetlila potenciálny prínos, ktorý by tento postup priniesol vybraným mestám v porovnaní so súčasným systémom. Okrem toho by výbor chcel vyzvať Komisiu, aby použila iný výraz než „cena“ pre poskytovanie takejto pomoci, keďže výraz cena sugeruje odmenu alebo česť za víťazstvo v súťaži, ako protiklad k odmene za splnenie určitých kritérií programu,

| 1.17 | sa obáva dlhých meškaní, s ktorými majú mestá skúsenosti pri vyplácaní prostriedkov od Európskej komisie v rámci projektu EHMK, keďže mestá nemôžu obdržať žiadny väčší finančný obnos pred koncom roka, na ktorý boli vybrané za hlavné mesto kultúry, |
| --- | --- |

1.17

sa obáva dlhých meškaní, s ktorými majú mestá skúsenosti pri vyplácaní prostriedkov od Európskej komisie v rámci projektu EHMK, keďže mestá nemôžu obdržať žiadny väčší finančný obnos pred koncom roka, na ktorý boli vybrané za hlavné mesto kultúry,

| 1.18 | privítal by ďalšie návrhy ako by Európska komisia mohla vyjadriť svoju podporu a pomôcť vybraným mestám pri príprave a realizácii kultúrneho programu, |
| --- | --- |

1.18

privítal by ďalšie návrhy ako by Európska komisia mohla vyjadriť svoju podporu a pomôcť vybraným mestám pri príprave a realizácii kultúrneho programu,

| 1.19 | navyše by privítal podporu mestám zo strany Európskej komisie po ukončení roka, na ktorý boli vybrané, s cieľom zabezpečiť dlhodobý vplyv projektu EHMK a zanechanie kultúrneho odkazu v meste. Monitorovacia komisia by v tejto súvislosti mohla zohrať úlohu pri zabezpečení zohľadnenia udržateľnosti v aktivitách v odvetví kultúry do celkového programu miest. K realizácii tejto snahy by prispela eventuálna finančná pomoc zo strany EÚ. |
| --- | --- |

1.19

navyše by privítal podporu mestám zo strany Európskej komisie po ukončení roka, na ktorý boli vybrané, s cieľom zabezpečiť dlhodobý vplyv projektu EHMK a zanechanie kultúrneho odkazu v meste. Monitorovacia komisia by v tejto súvislosti mohla zohrať úlohu pri zabezpečení zohľadnenia udržateľnosti v aktivitách v odvetví kultúry do celkového programu miest. K realizácii tejto snahy by prispela eventuálna finančná pomoc zo strany EÚ.

na tému Účasť tretích krajín

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.20 | podporuje všeobecný návrh Komisie ohľadne účasti tretích krajín na projekte EHMK prostredníctvom obnovenia iniciatívy „mesiac kultúry“, pričom túto formu uprednostňuje pred zavedením dodatočného EHMK v tretích krajinách. Výbor by však rád požiadal o objasnenie finančnej podpory iniciatívy „mesiac kultúry“ na úrovni EÚ, |
| --- | --- |

1.20

podporuje všeobecný návrh Komisie ohľadne účasti tretích krajín na projekte EHMK prostredníctvom obnovenia iniciatívy „mesiac kultúry“, pričom túto formu uprednostňuje pred zavedením dodatočného EHMK v tretích krajinách. Výbor by však rád požiadal o objasnenie finančnej podpory iniciatívy „mesiac kultúry“ na úrovni EÚ,

| 1.21 | zastáva názor, že medzi vybraným EHMK a (najmenej dvomi) usporiadateľskými mestami iniciatívy „mesiac kultúry“ musí byť súčinnosť, zameraná najmä na cezhraničnú a medziregionálnu spoluprácu v oblasti kultúry. Tieto podujatia a prepojenie s iniciatívou „mesiac kultúry“ by mali byť ústredným motívom kultúrnych programov EHMK. Výbor sa totiž domnieva, že tento prístup by posilnil európsky rozmer EHMK, |
| --- | --- |

1.21

zastáva názor, že medzi vybraným EHMK a (najmenej dvomi) usporiadateľskými mestami iniciatívy „mesiac kultúry“ musí byť súčinnosť, zameraná najmä na cezhraničnú a medziregionálnu spoluprácu v oblasti kultúry. Tieto podujatia a prepojenie s iniciatívou „mesiac kultúry“ by mali byť ústredným motívom kultúrnych programov EHMK. Výbor sa totiž domnieva, že tento prístup by posilnil európsky rozmer EHMK,

| 1.22 | z tohto dôvodu zastáva názor, že návrh o budúcom zapojení tretích krajín mal byť vypracovaný spolu s návrhom o EHMK, s ohľadom na možnosť uskutočnenia výberového konania pre EHMK a iniciatívu „mesiac kultúry“ naraz. |
| --- | --- |

1.22

z tohto dôvodu zastáva názor, že návrh o budúcom zapojení tretích krajín mal byť vypracovaný spolu s návrhom o EHMK, s ohľadom na možnosť uskutočnenia výberového konania pre EHMK a iniciatívu „mesiac kultúry“ naraz.

na tému Účasť Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.23 | zostáva zaviazaný k účasti na projekte EHMK a je ochotný sa aj naďalej aktívne angažovať v postupoch pri výbere a monitorovaní, ktoré navrhla Európska komisia, |
| --- | --- |

1.23

zostáva zaviazaný k účasti na projekte EHMK a je ochotný sa aj naďalej aktívne angažovať v postupoch pri výbere a monitorovaní, ktoré navrhla Európska komisia,

| 1.24 | prial by si jasnejšie formulovanie postupu pri vymenovávaní členov výberovej komisie (ako sa uvádza v článku 5) s cieľom zabezpečiť, že jeden zo zvolených členov bude naďalej zastupovať VR v procese výberu. Výbor by sa tiež rád naďalej zúčastňoval na navrhovaní náhradníkov v snahe udržať si svoju aktívnu účasť v prípade, že zástupca VR v komisii sa nebude môcť zúčastniť na zasadnutí. |
| --- | --- |

1.24

prial by si jasnejšie formulovanie postupu pri vymenovávaní členov výberovej komisie (ako sa uvádza v článku 5) s cieľom zabezpečiť, že jeden zo zvolených členov bude naďalej zastupovať VR v procese výberu. Výbor by sa tiež rád naďalej zúčastňoval na navrhovaní náhradníkov v snahe udržať si svoju aktívnu účasť v prípade, že zástupca VR v komisii sa nebude môcť zúčastniť na zasadnutí.

2.   Odporúčania Výboru regiónov

na tému Postup pri výbere a monitorovaní

VÝBOR REGIÓNOV

| 2.1 | odporúča, aby mestá využívali EHMK ako súčasť dlhodobej stratégie kultúrneho rozvoja s cieľom podporiť trvalo udržateľnejšie prístupy ku kultúrnemu rozvoju a posilniť vplyv a odkaz EHMK v mestách, |
| --- | --- |

2.1

odporúča, aby mestá využívali EHMK ako súčasť dlhodobej stratégie kultúrneho rozvoja s cieľom podporiť trvalo udržateľnejšie prístupy ku kultúrnemu rozvoju a posilniť vplyv a odkaz EHMK v mestách,

| 2.2 | žiada Európsky parlament, Radu a Európsku komisiu, aby sa snažili minimalizovať možné omeškania medzi navrhnutím miest členskými štátmi a výberom hlavného mesta kultúry Radou v snahe poskytnúť mestám čo najviac času na prípravu programu, |
| --- | --- |

2.2

žiada Európsky parlament, Radu a Európsku komisiu, aby sa snažili minimalizovať možné omeškania medzi navrhnutím miest členskými štátmi a výberom hlavného mesta kultúry Radou v snahe poskytnúť mestám čo najviac času na prípravu programu,

| 2.3 | žiada, aby členské štáty medzi svojich šiestich nominantov do výberovej komisie pre EHMK zaradili jedného zástupcu príslušného národného združenia reprezentujúceho miestne alebo mestské zastupiteľstvo. |
| --- | --- |

2.3

žiada, aby členské štáty medzi svojich šiestich nominantov do výberovej komisie pre EHMK zaradili jedného zástupcu príslušného národného združenia reprezentujúceho miestne alebo mestské zastupiteľstvo.

na tému Pomoc Európskym hlavným mestám kultúry

VÝBOR REGIÓNOV

| 2.4 | žiada Európsku komisiu, aby obmedzila administratívnu záťaž, kladenú na vybrané mestá počas prípravného procesu a zaviedla nové monitorovacie opatrenia, |
| --- | --- |

2.4

žiada Európsku komisiu, aby obmedzila administratívnu záťaž, kladenú na vybrané mestá počas prípravného procesu a zaviedla nové monitorovacie opatrenia,

| 2.5 | žiada, aby vybrané mestá boli v dostatočnom časovom predstihu pred realizáciou programu informované o výške finančnej podpory zo strany EÚ, ktorá im bude pridelená na podporu plánovania. Výbor pritom víta zámer Európskej komisie, udeľovať „cenu“ mestám, ktoré splnili kritériá, šesť mesiacov pred rokom ustanovenia, rád by však mal k dispozícii ďalšie informácie o tom, ako a za akých podmienok bude táto „cena“ udeľovaná, |
| --- | --- |

2.5

žiada, aby vybrané mestá boli v dostatočnom časovom predstihu pred realizáciou programu informované o výške finančnej podpory zo strany EÚ, ktorá im bude pridelená na podporu plánovania. Výbor pritom víta zámer Európskej komisie, udeľovať „cenu“ mestám, ktoré splnili kritériá, šesť mesiacov pred rokom ustanovenia, rád by však mal k dispozícii ďalšie informácie o tom, ako a za akých podmienok bude táto „cena“ udeľovaná,

| 2.6 | požaduje, aby Európska komisia okamžite zjednodušila postup na využívanie finančných prostriedkov a urýchlila postup pri ich vyplácaní hlavným mestám kultúry, |
| --- | --- |

2.6

požaduje, aby Európska komisia okamžite zjednodušila postup na využívanie finančných prostriedkov a urýchlila postup pri ich vyplácaní hlavným mestám kultúry,

| 2.7 | žiada, aby Európska komisia v rámci postupu monitorovania podporila zabezpečenie poradnej služby a poskytla tak vybraným mestám priamy prístup k praktickým skúsenostiam a odborným posudkom. Táto služba by mala byť pružná a šitá na mieru potrebám miest, a mala by byť dodatočnou službou k informáciám, poskytovaným mestám prostredníctvom internetových stránok Komisie, a zabezpečená buď:






  a) | sprístupnením zoznamu mentorov pre mestá, ako napr. riaditeľov a technických odborníkov z miest, ktoré boli v minulosti hlavnými mestami kultúry alebo |
| --- | --- | --- |

2.7

žiada, aby Európska komisia v rámci postupu monitorovania podporila zabezpečenie poradnej služby a poskytla tak vybraným mestám priamy prístup k praktickým skúsenostiam a odborným posudkom. Táto služba by mala byť pružná a šitá na mieru potrebám miest, a mala by byť dodatočnou službou k informáciám, poskytovaným mestám prostredníctvom internetových stránok Komisie, a zabezpečená buď:

a)

sprístupnením zoznamu mentorov pre mestá, ako napr. riaditeľov a technických odborníkov z miest, ktoré boli v minulosti hlavnými mestami kultúry alebo

| b) | oživením Siete Európskych hlavných miest kultúry a Mesiacov kultúry s cieľom podporiť výmenu skúseností a slúžiť ako podpora novo vybraným mestám, |
| --- | --- |

b)

oživením Siete Európskych hlavných miest kultúry a Mesiacov kultúry s cieľom podporiť výmenu skúseností a slúžiť ako podpora novo vybraným mestám,

| 2.8 | žiada Európsku komisiu, aby predložila ďalšie návrhy ako by ešte inak mohla podporiť a pomôcť vybraným mestám v príprave a realizácii kultúrneho programu, a to najmä prostredníctvom:






  a) | priamej pomoci mestám v marketingových aktivitách, širšej distribúcii propagačných materiálov a lepšiemu zviditeľňovaniu EHMK, |
| --- | --- | --- |

2.8

žiada Európsku komisiu, aby predložila ďalšie návrhy ako by ešte inak mohla podporiť a pomôcť vybraným mestám v príprave a realizácii kultúrneho programu, a to najmä prostredníctvom:

a)

priamej pomoci mestám v marketingových aktivitách, širšej distribúcii propagačných materiálov a lepšiemu zviditeľňovaniu EHMK,

| b) | prípravou poradenstva týkajúceho sa otázky plnenia náročných hodnotiacich a monitorovacích požiadaviek, |
| --- | --- |

b)

prípravou poradenstva týkajúceho sa otázky plnenia náročných hodnotiacich a monitorovacích požiadaviek,

| 2.9 | žiada, aby Európska komisia poskytla určitú finančnú a inú podporu mestám po ukončení roka, v ktorom boli vybrané, s cieľom zabezpečiť dlhodobý vplyv projektu EHMK a zanechanie kultúrneho odkazu v meste. |
| --- | --- |

2.9

žiada, aby Európska komisia poskytla určitú finančnú a inú podporu mestám po ukončení roka, v ktorom boli vybrané, s cieľom zabezpečiť dlhodobý vplyv projektu EHMK a zanechanie kultúrneho odkazu v meste.

na tému Širšia účasť v iniciatíve Európske hlavné mesto kultúry

VÝBOR REGIÓNOV

| 2.10 | žiada Európsku komisiu, aby bezodkladne objasnila ustanovenia vo veci projektu EHMK, týkajúce sa ďalšieho rozširovania Únie, |
| --- | --- |

2.10

žiada Európsku komisiu, aby bezodkladne objasnila ustanovenia vo veci projektu EHMK, týkajúce sa ďalšieho rozširovania Únie,

| 2.11 | odporúča, aby dve mestá z tretích krajín usporiadali „mesiac kultúry“ a aby tieto mestá boli vybrané v rovnakom čase ako EHMK. Týmto krokom by sa umožnilo vytvorenie súčinnosti medzi mestami už v rannej fáze príprav a posilnil by sa európsky rozmer kultúrnych programov EHMK. |
| --- | --- |

2.11

odporúča, aby dve mestá z tretích krajín usporiadali „mesiac kultúry“ a aby tieto mestá boli vybrané v rovnakom čase ako EHMK. Týmto krokom by sa umožnilo vytvorenie súčinnosti medzi mestami už v rannej fáze príprav a posilnil by sa európsky rozmer kultúrnych programov EHMK.

na tému Účasť Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

| 2.12 | podčiarkuje, že jeho zástupca vo výberovej komisii musí byť jedným zo zvolených členov VR, ako tomu bolo aj v minulosti, a v snahe podporiť vnútornú koordináciu žiada, aby bol tento zástupca vymenovaný na obdobie dvoch rokov, a nie na tri roky, |
| --- | --- |

2.12

podčiarkuje, že jeho zástupca vo výberovej komisii musí byť jedným zo zvolených členov VR, ako tomu bolo aj v minulosti, a v snahe podporiť vnútornú koordináciu žiada, aby bol tento zástupca vymenovaný na obdobie dvoch rokov, a nie na tri roky,

Odporúčanie

Článok 5 ods. 3

| Text predložený Komisiou | Zmena navrhovaná VR |
| --- | --- |
| Dvoch členov komisie menuje Európsky parlament, dvoch Rada, dvoch Komisia a jedného člena Výbor regiónov.
  Členovia výberovej komisie sú nezávislí odborníci, ktorí nie sú v konflikte záujmov a majú dostatočné skúsenosti a znalosti v oblasti kultúry, kultúrneho rozvoja miest alebo organizácie projektu Európske mesto kultúry.
  Odchylne od prvého pododseku vymenuje v prvý rok platnosti tohto rozhodnutia Komisia dvoch odborníkov na jeden rok, Európsky parlament dvoch odborníkov na dva roky, Rada dvoch odborníkov na tri roky a Výbor regiónov jedného odborníka na tri roky. | Dvoch členov komisie menuje Európsky parlament, dvoch Rada, dvoch Komisia a jedného člena Výbor regiónov.
  Členovia výberovej komisie sú popredné nezávislé osobnosti
  nezávislí odborníci, ktorí
  é nie sú v konflikte záujmov a majú dostatočné skúsenosti a znalosti v oblasti kultúry, kultúrneho rozvoja miest alebo organizácie projektu Európske mesto kultúry.
  Odchylne od prvého pododseku vymenuje v prvý rok platnosti tohto rozhodnutia Komisia dvoch členov
  odborníkov na jeden rok, Európsky parlament dvoch členov
  odborníkov na dva roky, Rada dvoch členov
  odborníkov na tri roky a Výbor regiónov jedného člena
  odborníka na dva
  tri roky. |

Text predložený Komisiou

Zmena navrhovaná VR

Dvoch členov komisie menuje Európsky parlament, dvoch Rada, dvoch Komisia a jedného člena Výbor regiónov.

Členovia výberovej komisie sú nezávislí odborníci, ktorí nie sú v konflikte záujmov a majú dostatočné skúsenosti a znalosti v oblasti kultúry, kultúrneho rozvoja miest alebo organizácie projektu Európske mesto kultúry.

Odchylne od prvého pododseku vymenuje v prvý rok platnosti tohto rozhodnutia Komisia dvoch odborníkov na jeden rok, Európsky parlament dvoch odborníkov na dva roky, Rada dvoch odborníkov na tri roky a Výbor regiónov jedného odborníka na tri roky.

Dvoch členov komisie menuje Európsky parlament, dvoch Rada, dvoch Komisia a jedného člena Výbor regiónov.

Členovia výberovej komisie sú popredné nezávislé osobnosti
  nezávislí odborníci, ktorí
  é nie sú v konflikte záujmov a majú dostatočné skúsenosti a znalosti v oblasti kultúry, kultúrneho rozvoja miest alebo organizácie projektu Európske mesto kultúry.

Odchylne od prvého pododseku vymenuje v prvý rok platnosti tohto rozhodnutia Komisia dvoch členov
  odborníkov na jeden rok, Európsky parlament dvoch členov
  odborníkov na dva roky, Rada dvoch členov
  odborníkov na tri roky a Výbor regiónov jedného člena
  odborníka na dva
  tri roky.

| 2.13 | žiada, aby návrh rozhodnutia potvrdil úlohu Výboru regiónov v monitorovacej komisii a aby táto komisia bola poverená aktívnou úlohou pri zabezpečení vytvorenia spojitosti medzi kultúrnymi programami vybraných miest už v prípravnej fáze projektu. |
| --- | --- |

2.13

žiada, aby návrh rozhodnutia potvrdil úlohu Výboru regiónov v monitorovacej komisii a aby táto komisia bola poverená aktívnou úlohou pri zabezpečení vytvorenia spojitosti medzi kultúrnymi programami vybraných miest už v prípravnej fáze projektu.

Odporúčanie

Článok 9 ods. 2

| Text predložený Komisiou | Zmena navrhovaná VR |
| --- | --- |
| Najneskôr 24 mesiacov pred začatím podujatia zvolá Komisia sedem odborníkov navrhnutých Európskym parlamentom, Radou, Komisiou a orgánmi zodpovednými za implementáciu programov miest vymenovaných za Európske hlavné mestá kultúry.
  Od tohto štádia tvoria títo odborníci „monitorovaciu komisiu“.
  Monitorovacia komisia sa stretne s cieľom zhodnotiť prípravu podujatia, najmä pokiaľ ide o európsku pridanú hodnotu programov. | Najneskôr 24 mesiacov pred začatím podujatia zvolá Komisia sedem členov
  odborníkov navrhnutých Európskym parlamentom, Radou, Komisiou, Výborom regiónov a orgánmi zodpovednými za implementáciu programov miest vymenovaných za Európske hlavné mestá kultúry.
  Od tohto štádia tvoria títo členovia
  odborníci„monitorovaciu komisiu“.
  Monitorovacia komisia sa stretne s cieľom zhodnotiť prípravu podujatia, najmä pokiaľ ide o európsku pridanú hodnotu a vzájomnú spojitosť programov príslušných dvoch miest. |

Text predložený Komisiou

Zmena navrhovaná VR

Najneskôr 24 mesiacov pred začatím podujatia zvolá Komisia sedem odborníkov navrhnutých Európskym parlamentom, Radou, Komisiou a orgánmi zodpovednými za implementáciu programov miest vymenovaných za Európske hlavné mestá kultúry.

Od tohto štádia tvoria títo odborníci „monitorovaciu komisiu“.

Monitorovacia komisia sa stretne s cieľom zhodnotiť prípravu podujatia, najmä pokiaľ ide o európsku pridanú hodnotu programov.

Najneskôr 24 mesiacov pred začatím podujatia zvolá Komisia sedem členov
  odborníkov navrhnutých Európskym parlamentom, Radou, Komisiou, Výborom regiónov a orgánmi zodpovednými za implementáciu programov miest vymenovaných za Európske hlavné mestá kultúry.

Od tohto štádia tvoria títo členovia
  odborníci„monitorovaciu komisiu“.

Monitorovacia komisia sa stretne s cieľom zhodnotiť prípravu podujatia, najmä pokiaľ ide o európsku pridanú hodnotu a vzájomnú spojitosť programov príslušných dvoch miest.

V Bruseli 17. novembra 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. ES C 180, 11.6.1998, s. 70.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 121, 30.4.2004, s. 15.

2

(3)  Ú. v. ES C 180, 11.6.1998, s. 63.

3

---

| 16.5.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 115/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 115/61

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému: Zelená kniha – „Ako čeliť demografickým zmenám, nová solidarita medzi generáciami“

(2006/C 115/13)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na oznámenie Európskej komisie Zelená kniha „Ako čeliť demografickým zmenám, nová solidarita medzi generáciami“, KOM(2005) 94, konečné znenie,

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie zo 16. marca 2005 konzultovať s ním v tejto veci v súlade s prvým odsekom článku 265 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie svojho predsedu z 10. januára 2005 poveriť komisiu pre hospodársku a sociálnu politiku vypracovaním stanoviska na túto tému,

so zreteľom na oznámenie Európskej komisie „K Európe pre každý vek – podpora prosperity a solidarity medzi generáciami“ KOM(1999) 221, konečné znenie,

so zreteľom na svoje stanovisko na tému správa Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov, správa vyžiadaná štokholmskou európskou radou: Zvýšiť účasť na trhu práce a predĺžiť aktívny život KOM(2002) 9, konečné znenie (CdR 94/2002 fin) (1),

so zreteľom na oznámenie Európskej komisie Odpoveď Európy na starnutie svetovej populácie: Hospodársky a sociálny pokrok v starnúcom svete, príspevok Európskej komisie k 2. svetovej konferencii o starnutí KOM(2002) 143, konečné znenie,

so zreteľom na svoje stanovisko k oznámeniu Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o prisťahovalectve, integrácii a zamestnanosti KOM(2003) 336, konečné znenie (CdR 223/2003 fin) (2),

so zreteľom na svoje stanovisko k oznámeniu Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: „Zvýšiť mieru zamestnanosti starších pracovníkov a oddialiť odchod z trhu práce“, KOM(2004) 146, konečné znenie (CdR 151/2004 fin) (3),

so zreteľom na svoje stanovisko na tému „Zelená kniha o prístupe EÚ k riadeniu ekonomickej migrácie“ KOM(2004) 811, konečné znenie (CdR 82/2005 fin),

so zreteľom na svoj návrh stanoviska CdR 152/2005 rev. 1 prijatý 23.septembra 2005 komisiou pre hospodársku a sociálnu politiku (spravodajca: pán Roman Línek, 1. zástupca hajtmana Pardubického kraja (CS/EĽS),

prijal na svojom 62. plenárnom zasadnutí 16. a 17. novembra 2005 (schôdza zo 17. novembra) nasledujúce stanovisko:

1.   Pripomienky Výboru regiónov:

VÝBOR REGIÓNOV

vzhľadom na niektoré hlavné otázky, prejednávané v zelenej knihe:

Výzvy európskej demografie

| 1.1 | sa domnieva, že verejné politické stratégie na európskej, národnej, ale i regionálnej a miestnej úrovni musia brať do úvahy súčasné demografické zmeny v Európe; |
| --- | --- |

1.1

sa domnieva, že verejné politické stratégie na európskej, národnej, ale i regionálnej a miestnej úrovni musia brať do úvahy súčasné demografické zmeny v Európe;

| 1.2 | je presvedčený, že diskusia o demografickom vývoji a riešení jeho dôsledkov sa musí odohrávať tak na európskej a národnej, ako aj regionálnej a miestnej úrovni. Takúto diskusiu je potrebné viesť v rámci uplatňovania Lisabonskej stratégie a ponúknuť v nej odpovede na tieto otázky:






  — | Ako je možné posilniť solidaritu medzi generáciami silnejšou sociálnou integráciou mladých ľudí, ako aj starších občanov a dôchodcov? |
| --- | --- | --- |

1.2

je presvedčený, že diskusia o demografickom vývoji a riešení jeho dôsledkov sa musí odohrávať tak na európskej a národnej, ako aj regionálnej a miestnej úrovni. Takúto diskusiu je potrebné viesť v rámci uplatňovania Lisabonskej stratégie a ponúknuť v nej odpovede na tieto otázky:

—

Ako je možné posilniť solidaritu medzi generáciami silnejšou sociálnou integráciou mladých ľudí, ako aj starších občanov a dôchodcov?

| — | Akým spôsobom je možné zabezpečiť kvalitu života, lepšiu zdravotnú starostlivosť pre všetkých a celoživotné vzdelávanie aj po odchode na dôchodok? |
| --- | --- |

—

Akým spôsobom je možné zabezpečiť kvalitu života, lepšiu zdravotnú starostlivosť pre všetkých a celoživotné vzdelávanie aj po odchode na dôchodok?

| — | Ako môžu byť prispôsobené výrobné systémy a systémy sociálneho zabezpečenia potrebám starnúcej spoločnosti? |
| --- | --- |

—

Ako môžu byť prispôsobené výrobné systémy a systémy sociálneho zabezpečenia potrebám starnúcej spoločnosti?

| — | Ako je možné zabezpečiť, aby bolo starnutie populácie zohľadnené vo všetkých oblastiach politickej činnosti? |
| --- | --- |

—

Ako je možné zabezpečiť, aby bolo starnutie populácie zohľadnené vo všetkých oblastiach politickej činnosti?

| — | Ako je možné zlepšiť postavenie rodiny a slobodných rodičov v rámci spoločnosti? |
| --- | --- |

—

Ako je možné zlepšiť postavenie rodiny a slobodných rodičov v rámci spoločnosti?

Výbor regiónov je presvedčený, že je nutné vytvoriť všestranne priaznivejšiu spoločenskú atmosféru a také podmienky pre rodiny, deti a ich rodičov alebo osoby, ktorým sú zverené, ako aj pre ostatné, od nich závislé osoby a ich rodinných príslušníkov, ktoré by umožňovali ľuďom realizovať vlastné životné stratégie pre naplnenie partnerských a rodičovských plánov a rešpektovali by pritom diferencované záujmy a potreby rôznych typov rodín a ich členov. To si vyžaduje predovšetkým zabezpečenie ekonomickej istoty rodín a vytvorenie perspektív do budúcnosti. V tomto zmysle je hospodárska politika a politika pracovného trhu priamym predpokladom pre úspešnú rodinnú politiku;

| 1.3 | sa domnieva, že lepšie zladenie pracovnej kariéry a rodinného života môže prispieť k zlepšeniu situácie pri výchove detí a pri starostlivosti a opatere o iné závislé osoby, napr. v podobe ponuky služieb rodinám, ako aj zavedením nových opatrení týkajúcich sa rodičovskej dovolenky pre obidvoch rodičov; |
| --- | --- |

1.3

sa domnieva, že lepšie zladenie pracovnej kariéry a rodinného života môže prispieť k zlepšeniu situácie pri výchove detí a pri starostlivosti a opatere o iné závislé osoby, napr. v podobe ponuky služieb rodinám, ako aj zavedením nových opatrení týkajúcich sa rodičovskej dovolenky pre obidvoch rodičov;

| 1.4 | sa domnieva, že vyrovnanejšie rozdelenie povinností v domácnosti a v rodine medzi mužov a ženy možno podporiť ponukou služieb zo strany štátu a súkromného sektora, avšak pri zachovaní spoluúčasti oboch partnerov podľa ich možností a vzájomnej dohody za rešpektovania rovnoprávneho postavenia mužov a žien; |
| --- | --- |

1.4

sa domnieva, že vyrovnanejšie rozdelenie povinností v domácnosti a v rodine medzi mužov a ženy možno podporiť ponukou služieb zo strany štátu a súkromného sektora, avšak pri zachovaní spoluúčasti oboch partnerov podľa ich možností a vzájomnej dohody za rešpektovania rovnoprávneho postavenia mužov a žien;

| 1.5 | navrhuje, aby sa podporila účasť žien na trhu práce. Je potrebné vypracovať a presadiť účinné opatrenia na dosiahnutie tohto cieľa, vrátane úprav zameraných na zabránenie diskriminácie rodín len s jedným rodičom; |
| --- | --- |

1.5

navrhuje, aby sa podporila účasť žien na trhu práce. Je potrebné vypracovať a presadiť účinné opatrenia na dosiahnutie tohto cieľa, vrátane úprav zameraných na zabránenie diskriminácie rodín len s jedným rodičom;

| 1.6 | sa domnieva, že rozvoj spoločensko-výchovných služieb pre deti do 3 rokov a zariadení starostlivosti o seniorov a iných závislých osôb zo strany verejného aj súkromného sektora možno zlepšiť vytvorením legislatívnych podmienok – ak ešte neboli vytvorené – pre vstup súkromného sektora do tejto oblasti, napr. zvýhodnením prevádzkovateľov i užívateľov týchto služieb; |
| --- | --- |

1.6

sa domnieva, že rozvoj spoločensko-výchovných služieb pre deti do 3 rokov a zariadení starostlivosti o seniorov a iných závislých osôb zo strany verejného aj súkromného sektora možno zlepšiť vytvorením legislatívnych podmienok – ak ešte neboli vytvorené – pre vstup súkromného sektora do tejto oblasti, napr. zvýhodnením prevádzkovateľov i užívateľov týchto služieb;

| 1.7 | zdôrazňuje, že prístup rodičov, najmä mladých párov, na trh práce, sebarealizácia v zamestnaní a možnosť mať toľko detí, koľko chcú, musí vychádzať najmä z ich vlastnej iniciatívy za podmienky odstránenia akejkoľvek diskriminácie rodín s deťmi; |
| --- | --- |

1.7

zdôrazňuje, že prístup rodičov, najmä mladých párov, na trh práce, sebarealizácia v zamestnaní a možnosť mať toľko detí, koľko chcú, musí vychádzať najmä z ich vlastnej iniciatívy za podmienky odstránenia akejkoľvek diskriminácie rodín s deťmi;

| 1.8 | sa domnieva, že súčasné demografické zmeny v Európe vytvárajú tlak na trh práce a sociálne zabezpečenie. Zdôrazňuje naliehavú potrebu pozitívnych opatrení na zlepšenie postavenia starších pracovníkov na trhu práce a primeraných politických reakcií, ktoré nielen zvrátia tento vývoj, ale prinesú nové príležitosti pre vyššiu kvalitu pracovného života, právo na celoživotné vzdelávanie, väčšiu pružnosť pri voľbe dôchodkových programov, zapojenie sociálne alebo inak znevýhodnených osôb do pracovného procesu, a v prípade potreby postupnú pozitívnu motiváciu pre zvyšovanie počtu rokov v aktívnom zamestnaní. Domnieva sa, že by sa mala začať široká diskusia o práve všetkých na dôchodok na prijateľnej úrovni, vrátane pracovníkov v netypických profesiách a ľudí z vysoko rizikových skupín; |
| --- | --- |

1.8

sa domnieva, že súčasné demografické zmeny v Európe vytvárajú tlak na trh práce a sociálne zabezpečenie. Zdôrazňuje naliehavú potrebu pozitívnych opatrení na zlepšenie postavenia starších pracovníkov na trhu práce a primeraných politických reakcií, ktoré nielen zvrátia tento vývoj, ale prinesú nové príležitosti pre vyššiu kvalitu pracovného života, právo na celoživotné vzdelávanie, väčšiu pružnosť pri voľbe dôchodkových programov, zapojenie sociálne alebo inak znevýhodnených osôb do pracovného procesu, a v prípade potreby postupnú pozitívnu motiváciu pre zvyšovanie počtu rokov v aktívnom zamestnaní. Domnieva sa, že by sa mala začať široká diskusia o práve všetkých na dôchodok na prijateľnej úrovni, vrátane pracovníkov v netypických profesiách a ľudí z vysoko rizikových skupín;

| 1.9 | sa domnieva, že v dôsledku klesajúceho počtu ľudí v produktívnom veku sú na zabezpečenie mladých odborníkov potrebné analýzy pracovného trhu zamerané na zisťovanie potrieb a výraznejšie spolupôsobenie všetkých spoločenských skupín. Požadovaná je predovšetkým zodpovednosť podnikov v oblasti vzdelávania s cieľom poskytnúť miesta na odbornú prípravu v súlade s potrebami, cielený nábor pre profesie, sprievodné opatrenia napr. systém vzdelávania zameraný viac na prax než teóriu, zvyšovanie podielu oprávnených študovať a opatrenia, ktoré umožnia väčšiemu počtu absolventov štúdia zostať v ekonomicky slabších regiónoch; |
| --- | --- |

1.9

sa domnieva, že v dôsledku klesajúceho počtu ľudí v produktívnom veku sú na zabezpečenie mladých odborníkov potrebné analýzy pracovného trhu zamerané na zisťovanie potrieb a výraznejšie spolupôsobenie všetkých spoločenských skupín. Požadovaná je predovšetkým zodpovednosť podnikov v oblasti vzdelávania s cieľom poskytnúť miesta na odbornú prípravu v súlade s potrebami, cielený nábor pre profesie, sprievodné opatrenia napr. systém vzdelávania zameraný viac na prax než teóriu, zvyšovanie podielu oprávnených študovať a opatrenia, ktoré umožnia väčšiemu počtu absolventov štúdia zostať v ekonomicky slabších regiónoch;

| 1.10 | zdôrazňuje, že osveta je základným metódou ako dosiahnuť, aby prisťahovalci boli informovaní nielen o prostriedkoch, ktoré budú mať k dispozícii, ale aj o charaktere spoločnosti, v ktorej chcú žiť; |
| --- | --- |

1.10

zdôrazňuje, že osveta je základným metódou ako dosiahnuť, aby prisťahovalci boli informovaní nielen o prostriedkoch, ktoré budú mať k dispozícii, ale aj o charaktere spoločnosti, v ktorej chcú žiť;

| 1.11 | poznamenáva, že prisťahovalectvo samo osebe nemôže vyriešiť všetky problémy vyplývajúce z demografického starnutia obyvateľstva ani nahradiť hospodárske reformy alebo uspokojiť požiadavky na väčšiu flexibilitu trhu práce, môže však byť doplnkovým faktorom pri riešení súčasného demografického vývoja v Európe; |
| --- | --- |

1.11

poznamenáva, že prisťahovalectvo samo osebe nemôže vyriešiť všetky problémy vyplývajúce z demografického starnutia obyvateľstva ani nahradiť hospodárske reformy alebo uspokojiť požiadavky na väčšiu flexibilitu trhu práce, môže však byť doplnkovým faktorom pri riešení súčasného demografického vývoja v Európe;

| 1.12 | sa domnieva, že prisťahovalectvo je treba chápať ako príležitosť pre európsku spoločnosť, avšak nemôže byť jediným riešením problému starnutia populácie. Politika integrácie prisťahovalcov, obzvlášť mladých ľudí a starších prisťahovalcov, ktorá je čoraz dôležitejšia pre zabezpečenie sociálnej súdržnosti v čoraz multikultúrnejšom prostredí Európy 21. storočia, by sa mala rozšíriť na hospodársku, sociálnu a kultúrnu oblasť. Existuje však riziko, že nedostatočná integrácia prisťahovalcov by mohla v krátkodobom horizonte viesť k rastu sociálnych výdavkov štátu. Výbor regiónov sa domnieva, že boj proti diskriminácii (spojenej najmä s príslušnosťou k menšine) by sa mal zintenzívniť, a že členské štáty a miestne a regionálne samosprávy by sa mali podnecovať k výmene informácií o osvedčených postupoch; |
| --- | --- |

1.12

sa domnieva, že prisťahovalectvo je treba chápať ako príležitosť pre európsku spoločnosť, avšak nemôže byť jediným riešením problému starnutia populácie. Politika integrácie prisťahovalcov, obzvlášť mladých ľudí a starších prisťahovalcov, ktorá je čoraz dôležitejšia pre zabezpečenie sociálnej súdržnosti v čoraz multikultúrnejšom prostredí Európy 21. storočia, by sa mala rozšíriť na hospodársku, sociálnu a kultúrnu oblasť. Existuje však riziko, že nedostatočná integrácia prisťahovalcov by mohla v krátkodobom horizonte viesť k rastu sociálnych výdavkov štátu. Výbor regiónov sa domnieva, že boj proti diskriminácii (spojenej najmä s príslušnosťou k menšine) by sa mal zintenzívniť, a že členské štáty a miestne a regionálne samosprávy by sa mali podnecovať k výmene informácií o osvedčených postupoch;

| 1.13 | sa domnieva, že nástroje Spoločenstva, obzvlášť právny rámec boja proti diskriminácii, štrukturálne fondy a stratégia zamestnanosti, môžu aktívne posilňovať integráciu prisťahovalcov čo sa týka európskej stupnice hodnôt; |
| --- | --- |

1.13

sa domnieva, že nástroje Spoločenstva, obzvlášť právny rámec boja proti diskriminácii, štrukturálne fondy a stratégia zamestnanosti, môžu aktívne posilňovať integráciu prisťahovalcov čo sa týka európskej stupnice hodnôt;

| 1.14 | zastáva názor, že pri riešení problémov súvisiacich s prisťahovalectvom môže členským štátom rozhodujúcim spôsobom pomôcť primeraná imigračná politika Európskej únie. Táto politika môže okrem toho uľahčiť integráciu prisťahovalcov, ktorí sa v Únii zdržujú legálne, a tiež umožniť podstatný pokrok v boji proti ilegálnemu prisťahovalectvu a uspokojiť dopyt po pracovných silách zo zahraničia, ktorý existuje na trhu práce v členských krajinách Únie; |
| --- | --- |

1.14

zastáva názor, že pri riešení problémov súvisiacich s prisťahovalectvom môže členským štátom rozhodujúcim spôsobom pomôcť primeraná imigračná politika Európskej únie. Táto politika môže okrem toho uľahčiť integráciu prisťahovalcov, ktorí sa v Únii zdržujú legálne, a tiež umožniť podstatný pokrok v boji proti ilegálnemu prisťahovalectvu a uspokojiť dopyt po pracovných silách zo zahraničia, ktorý existuje na trhu práce v členských krajinách Únie;

Nová medzigeneračná solidarita

| 1.15 | zdôrazňuje nevyhnutnosť komplexnej výchovy dieťaťa na sociálno-kultúrnu a hodnotovo orientovanú osobnosť schopnú viesť plnohodnotný život a reagovať na rôzne životné situácie víziou vlastných predstáv. Rodina by však mala tvoriť hlavný predpoklad pre fyzicky a psychicky zdravý vývoj detí; |
| --- | --- |

1.15

zdôrazňuje nevyhnutnosť komplexnej výchovy dieťaťa na sociálno-kultúrnu a hodnotovo orientovanú osobnosť schopnú viesť plnohodnotný život a reagovať na rôzne životné situácie víziou vlastných predstáv. Rodina by však mala tvoriť hlavný predpoklad pre fyzicky a psychicky zdravý vývoj detí;

| 1.16 | podčiarkuje nutnosť vnímať neplnoletých ako aktívne, angažované a kreatívne osoby, ktoré sú schopné meniť svoje osobné i spoločenské okolnosti a ktoré môžu prispieť k identifikácii svojich potrieb a adekvátne zareagovať na tieto potreby ako aj na potreby ľudí v ich okolí. Výbor zdôrazňuje, že podstatný obsah práv neplnoletých nesmie byť v žiadnom prípade obmedzovaný na základe chýbajúcich základných zdrojov spoločnosti; |
| --- | --- |

1.16

podčiarkuje nutnosť vnímať neplnoletých ako aktívne, angažované a kreatívne osoby, ktoré sú schopné meniť svoje osobné i spoločenské okolnosti a ktoré môžu prispieť k identifikácii svojich potrieb a adekvátne zareagovať na tieto potreby ako aj na potreby ľudí v ich okolí. Výbor zdôrazňuje, že podstatný obsah práv neplnoletých nesmie byť v žiadnom prípade obmedzovaný na základe chýbajúcich základných zdrojov spoločnosti;

| 1.17 | sa domnieva, že je potrebné uznať úlohu, ktorú miestne a regionálne orgány v mnohých členských štátoch zohrávajú v oblasti vzdelávania. Zdôrazňuje, že zmeny v prvotnom vzdelávaní (t. j. vzdelávaní od začiatku povinnej školskej dochádzky po vstup do zamestnania) sú dôsledkom nového chápania celoživotného učenia sa, ktorého kľúčovými požiadavkami sú: zaistiť rovnaký prístup ku vzdelávaniu a umožniť úplnú integráciu do spoločnosti. Vzdelávanie dospelých je nutné prepojiť s prvotným vzdelávaním pri rešpektovaní rôznorodých vzdelávacích potrieb jednotlivých skupín, |
| --- | --- |

1.17

sa domnieva, že je potrebné uznať úlohu, ktorú miestne a regionálne orgány v mnohých členských štátoch zohrávajú v oblasti vzdelávania. Zdôrazňuje, že zmeny v prvotnom vzdelávaní (t. j. vzdelávaní od začiatku povinnej školskej dochádzky po vstup do zamestnania) sú dôsledkom nového chápania celoživotného učenia sa, ktorého kľúčovými požiadavkami sú: zaistiť rovnaký prístup ku vzdelávaniu a umožniť úplnú integráciu do spoločnosti. Vzdelávanie dospelých je nutné prepojiť s prvotným vzdelávaním pri rešpektovaní rôznorodých vzdelávacích potrieb jednotlivých skupín,

| 1.18 | sa domnieva, že vzdelávací systém môže zabezpečovať podmienky úspešného prechodu mladých ľudí zo školy do pracovného života, ak sa prepája prvotné vzdelávanie so zamestnaním a s ďalším štúdiom, kombinuje sa vzdelávanie a podniková prax, a funguje dobre organizovaná informačná a poradenská sieť najmä na regionálnej a miestnej úrovni, |
| --- | --- |

1.18

sa domnieva, že vzdelávací systém môže zabezpečovať podmienky úspešného prechodu mladých ľudí zo školy do pracovného života, ak sa prepája prvotné vzdelávanie so zamestnaním a s ďalším štúdiom, kombinuje sa vzdelávanie a podniková prax, a funguje dobre organizovaná informačná a poradenská sieť najmä na regionálnej a miestnej úrovni,

| 1.19 | sa domnieva, že k zohľadneniu špecifických potrieb každej vekovej skupiny, vedúcich k modernizácii organizácie práce, môžu prispievať krátkodobé možnosti striedania celých a skrátených úväzkov mužov i žien, pružná pracovná doba a nové formy zamestnanosti – práca doma a pod., |
| --- | --- |

1.19

sa domnieva, že k zohľadneniu špecifických potrieb každej vekovej skupiny, vedúcich k modernizácii organizácie práce, môžu prispievať krátkodobé možnosti striedania celých a skrátených úväzkov mužov i žien, pružná pracovná doba a nové formy zamestnanosti – práca doma a pod.,

| 1.20 | je presvedčený, že cieľ, ktorý sformulovala Európska rada v Štokholme 23. – 24. marca 2001, o zvýšení zamestnanosti starších mužov a žien (medzi 55 a 64 rokmi) do roku 2010 na 50 % je možné dosiahnuť len vtedy, ak bude nárast priemerného veku zamestnancov sprevádzaný zlepšením organizácie práce, najmä v oblasti celoživotného vzdelávania; |
| --- | --- |

1.20

je presvedčený, že cieľ, ktorý sformulovala Európska rada v Štokholme 23. – 24. marca 2001, o zvýšení zamestnanosti starších mužov a žien (medzi 55 a 64 rokmi) do roku 2010 na 50 % je možné dosiahnuť len vtedy, ak bude nárast priemerného veku zamestnancov sprevádzaný zlepšením organizácie práce, najmä v oblasti celoživotného vzdelávania;

| 1.21 | sa domnieva, že starší ľudia by mali byť vo zvýšenej miere zapojení do projektov a iniciatív občianskej angažovanosti, či už sa to týka starostlivosti o deti a mládež, opatrovania starých ľudí alebo oblasti kultúry i starostlivosti a opatery veľmi starých ľudí. Opatrovanie a susedská starostlivosť starých ľudí o iných starých ľudí zabraňuje osamelosti, posilňuje zdravie a zabezpečuje začlenenie starých ľudí do spoločnosti; |
| --- | --- |

1.21

sa domnieva, že starší ľudia by mali byť vo zvýšenej miere zapojení do projektov a iniciatív občianskej angažovanosti, či už sa to týka starostlivosti o deti a mládež, opatrovania starých ľudí alebo oblasti kultúry i starostlivosti a opatery veľmi starých ľudí. Opatrovanie a susedská starostlivosť starých ľudí o iných starých ľudí zabraňuje osamelosti, posilňuje zdravie a zabezpečuje začlenenie starých ľudí do spoločnosti;

| 1.22 | sa domnieva, že účasť seniorov na hospodárskom a spoločenskom živote možno uskutočňovať vytváraním takých podmienok na pracoviskách, aby seniori mohli pracovať s ohľadom na svoje možnosti. Nie je všeobecným pravidlom, že starší občania sú v zamestnaní menej produktívni než ostatní. V spoločenskej oblasti je nutné motivovať seniorov, aby podporovali svoje deti odovzdávaním osobných poznatkov a skúseností; |
| --- | --- |

1.22

sa domnieva, že účasť seniorov na hospodárskom a spoločenskom živote možno uskutočňovať vytváraním takých podmienok na pracoviskách, aby seniori mohli pracovať s ohľadom na svoje možnosti. Nie je všeobecným pravidlom, že starší občania sú v zamestnaní menej produktívni než ostatní. V spoločenskej oblasti je nutné motivovať seniorov, aby podporovali svoje deti odovzdávaním osobných poznatkov a skúseností;

| 1.23 | sa domnieva, že mobilita dôchodcov medzi členskými štátmi si vyžaduje vytvorenie legislatívneho nástroja, ktorý bude riešiť sociálnu ochranu a zdravotnú starostlivosť v rámci migrácie vo vnútri EÚ; |
| --- | --- |

1.23

sa domnieva, že mobilita dôchodcov medzi členskými štátmi si vyžaduje vytvorenie legislatívneho nástroja, ktorý bude riešiť sociálnu ochranu a zdravotnú starostlivosť v rámci migrácie vo vnútri EÚ;

| 1.24 | je presvedčený, že by sa malo rozlišovať medzi starobnými dôchodkami a príspevkami osobám, ktoré si vyžadujú starostlivosť; |
| --- | --- |

1.24

je presvedčený, že by sa malo rozlišovať medzi starobnými dôchodkami a príspevkami osobám, ktoré si vyžadujú starostlivosť;

| 1.25 | sa domnieva, že nerovnosť medzi mužmi a ženami, ktorí sú na dôchodku, sa dá vysvetliť veľkými rozdielmi v platoch a v možnostiach pracovného postupu medzi mužmi a ženami, chýbajúcimi možnosťami vzdelávania pre ženy, ako aj nedostatočnou politickou snahou o umožnenie zosúladenia pracovného a súkromného života a pretrvávajúcimi nedostatkami v oblasti sociálnych služieb vo väčšine členských štátov. Skutočná politika rovnosti príležitostí pre ženy a mužov, spojená s podporou možnosti čerpania špeciálnej dovolenky na opatrovanie detí alebo starých ľudí pre mužov by mohla prispieť k zlepšeniu situácie žien na dôchodku. Štát sa musí zapojiť do boja proti zvyšujúcej sa chudobe žien, a to aj starších žien; |
| --- | --- |

1.25

sa domnieva, že nerovnosť medzi mužmi a ženami, ktorí sú na dôchodku, sa dá vysvetliť veľkými rozdielmi v platoch a v možnostiach pracovného postupu medzi mužmi a ženami, chýbajúcimi možnosťami vzdelávania pre ženy, ako aj nedostatočnou politickou snahou o umožnenie zosúladenia pracovného a súkromného života a pretrvávajúcimi nedostatkami v oblasti sociálnych služieb vo väčšine členských štátov. Skutočná politika rovnosti príležitostí pre ženy a mužov, spojená s podporou možnosti čerpania špeciálnej dovolenky na opatrovanie detí alebo starých ľudí pre mužov by mohla prispieť k zlepšeniu situácie žien na dôchodku. Štát sa musí zapojiť do boja proti zvyšujúcej sa chudobe žien, a to aj starších žien;

| 1.26 | sa domnieva, že podpora seniorov by mala vychádzať z princípov tradičného aj moderného celoživotného vzdelávania (napr. vo forme tzv. e-learningu). V rámci zavádzania nových foriem pracovných aktivít treba podporovať prácu na diaľku z domu, využívať Internet a iné moderné technológie. Seniori by sa mali viac zúčastňovať verejného života, malo by sa podporovať ich zotrvanie na trhu práce, ktoré môže pre spoločnosť znamenať získanie významných pracovných a ekonomických zdrojov. |
| --- | --- |

1.26

sa domnieva, že podpora seniorov by mala vychádzať z princípov tradičného aj moderného celoživotného vzdelávania (napr. vo forme tzv. e-learningu). V rámci zavádzania nových foriem pracovných aktivít treba podporovať prácu na diaľku z domu, využívať Internet a iné moderné technológie. Seniori by sa mali viac zúčastňovať verejného života, malo by sa podporovať ich zotrvanie na trhu práce, ktoré môže pre spoločnosť znamenať získanie významných pracovných a ekonomických zdrojov.

2.   Odporúčania Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

| 2.1 | súhlasí s tým, že integrálnou súčasťou politiky zamestnanosti a sociálnej politiky EÚ by mal byť prístup, ktorý pri podpore reforiem a uplatňovaní Lisabonského programu systematicky zohľadňuje celý životný cyklus človeka; |
| --- | --- |

2.1

súhlasí s tým, že integrálnou súčasťou politiky zamestnanosti a sociálnej politiky EÚ by mal byť prístup, ktorý pri podpore reforiem a uplatňovaní Lisabonského programu systematicky zohľadňuje celý životný cyklus človeka;

| 2.2 | odporúča, aby regionálne a miestne orgány sformulovali v oblasti svojej pôsobnosti rozsiahlu politiku, ktorá sa zameria na rozvoj neplnoletých osôb prostredníctvom vhodných opatrení, a to predovšetkým vzhľadom na práva zakotvené v legislatíve každého členského štátu a v Charte základných práv a slobôd v kapitole o právach dieťaťa; |
| --- | --- |

2.2

odporúča, aby regionálne a miestne orgány sformulovali v oblasti svojej pôsobnosti rozsiahlu politiku, ktorá sa zameria na rozvoj neplnoletých osôb prostredníctvom vhodných opatrení, a to predovšetkým vzhľadom na práva zakotvené v legislatíve každého členského štátu a v Charte základných práv a slobôd v kapitole o právach dieťaťa;

| 2.3 | je presvedčený, že EÚ by mala zvyšovať informovanosť politických a súkromných zainteresovaných strán o účinkoch opatrení na celý životný cyklus človeka pomocou hodnotenia dôsledkov politických iniciatív na kvalitu práce, zladenie pracovného a súkromného života, pracovný čas, celoživotné vzdelávanie, starostlivosť o deti a iné odkázané osoby, kvalitu života, rovnosť príležitostí, sociálne začlenenie a modernizáciu opatrení sociálneho zabezpečenia; |
| --- | --- |

2.3

je presvedčený, že EÚ by mala zvyšovať informovanosť politických a súkromných zainteresovaných strán o účinkoch opatrení na celý životný cyklus človeka pomocou hodnotenia dôsledkov politických iniciatív na kvalitu práce, zladenie pracovného a súkromného života, pracovný čas, celoživotné vzdelávanie, starostlivosť o deti a iné odkázané osoby, kvalitu života, rovnosť príležitostí, sociálne začlenenie a modernizáciu opatrení sociálneho zabezpečenia;

| 2.4 | zdôrazňuje, že EÚ by mala začať ďalšiu diskusiu ako pokračovanie zelenej knihy o demografických zmenách o dôležitosti celoživotného aspektu politických stratégií v rôznych politických arénach: Rade ministrov, sociálnom a občianskom dialógu, príslušných agentúrach EÚ atď.; |
| --- | --- |

2.4

zdôrazňuje, že EÚ by mala začať ďalšiu diskusiu ako pokračovanie zelenej knihy o demografických zmenách o dôležitosti celoživotného aspektu politických stratégií v rôznych politických arénach: Rade ministrov, sociálnom a občianskom dialógu, príslušných agentúrach EÚ atď.;

| 2.5 | je presvedčený, že EÚ by mala sponzorovať rozsiahlejší výskum, aby sa zväčšilo množstvo poznatkov o zmenách v oblasti priebehu profesionálnej kariéry a ich celoživotného vplyvu na príjem, zamestnanie, sociálne zabezpečenie a zladenie pracovného a súkromného života; |
| --- | --- |

2.5

je presvedčený, že EÚ by mala sponzorovať rozsiahlejší výskum, aby sa zväčšilo množstvo poznatkov o zmenách v oblasti priebehu profesionálnej kariéry a ich celoživotného vplyvu na príjem, zamestnanie, sociálne zabezpečenie a zladenie pracovného a súkromného života;

| 2.6 | vyzýva EÚ aj členské štáty, aby propagovali priaznivejšie spoločenské prostredie pre rodiny – deti a ich rodičov alebo osoby, ktorým sú zverené, a vytvorili pre nich lepšie podmienky; |
| --- | --- |

2.6

vyzýva EÚ aj členské štáty, aby propagovali priaznivejšie spoločenské prostredie pre rodiny – deti a ich rodičov alebo osoby, ktorým sú zverené, a vytvorili pre nich lepšie podmienky;

| 2.7 | zdôrazňuje, že propagácia rodiny je kľúčovým faktorom pri zvrátení trendu demografickej zmeny v EÚ, ktorý ohrozuje budúcu životaschopnosť ekonomiky a sociálnu stabilitu. Účinná rodinná politika sa musí uskutočňovať na základe princípu subsidiarity a za súčinnosti širokého spektra subjektov občianskej spoločnosti na regionálnej a miestnej úrovni. |
| --- | --- |

2.7

zdôrazňuje, že propagácia rodiny je kľúčovým faktorom pri zvrátení trendu demografickej zmeny v EÚ, ktorý ohrozuje budúcu životaschopnosť ekonomiky a sociálnu stabilitu. Účinná rodinná politika sa musí uskutočňovať na základe princípu subsidiarity a za súčinnosti širokého spektra subjektov občianskej spoločnosti na regionálnej a miestnej úrovni.

V Bruseli 17. novembra 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  JO C 287 du 22.11.2002, p. 1 (Ú. v. ES C 287, 22.11.2002, s. 1, nie je v slovenskej verzii)

1

(2)  JO C 109 du 30.4.2004, p. 46 (Ú. v. EÚ C 109, 30.4.2004, s. 46, nie je v slovenskej verzii)

2

(3)  Ú. v. EÚ C 43, 18.2.2005, s. 7

3

---

| 16.5.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 115/65 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 115/65

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému: Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Nediskriminácia a rovnaké príležitosti pre všetkých – rámcová stratégia“, „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku rovnakých príležitostí pre všetkých (2007) – Na ceste k spravodlivej spoločnosti“

(2006/C 115/14)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov na tému Nediskriminácia a rovnaké príležitosti pre všetkých – rámcová stratégia (KOM (2005) 224, konečné znenie) a návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku rovnakých príležitostí pre všetkých (2007). Na ceste k spravodlivej spoločnosti (KOM(2005) 225, konečné znenie – 2005/0107 (COD)),

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie z 1. júna 2005 požiadať výbor o konzultáciu v tejto veci podľa článku 265 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu o ochrane menšín a antidiskriminačnej politike v rozšírenej Európe a pripravované stanovisko VR týkajúce sa tohto rozhodnutia,

so zreteľom na rozhodnutie predsedu Výboru regiónov (VR) z 25. júla 2005 poveriť komisiu pre hospodársku a sociálnu politiku vypracovaním stanoviska na túto tému,

so zreteľom na stanovisko VR na tému rovnaké zaobchádzanie (CdR 513/99 fin) (1)

so zreteľom na smernice 2000/43/ES a 2000/78/ES (zavádzajúcich princíp rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na ich rasovú či etnickú príslušnosť a ustanovujúcich všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní),

so zreteľom na stanovisko VR na tému implementácia princípu rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami v prístupe k tovarom a službám a k ich poskytovaniu (CdR 19/2004 fin) (2),

so zreteľom na stanovisko VR na tému Zelená kniha o rovnosti a nediskriminácii v rozšírenej EÚ KOM (2004) 379, konečné znenie (CdR 241/2004 fin) (3),

so zreteľom na návrh stanoviska VR (CdR 226/2005 rev. 1) prijatý 23. septembra 2005 komisiou pre hospodársku a sociálnu politiku (spravodajca: pán Peter MOORE, člen mestskej rady mesta Sheffield, UK/ALDE),

keďže:

| (1) | Zmluva o založení Európskej únie (článok 13 Zmluvy) stanovuje ako základný cieľ boj proti diskriminácii, či už na základe pohlavia, rasového alebo etnického pôvodu, náboženstva či viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie. |
| --- | --- |

(1)

Zmluva o založení Európskej únie (článok 13 Zmluvy) stanovuje ako základný cieľ boj proti diskriminácii, či už na základe pohlavia, rasového alebo etnického pôvodu, náboženstva či viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie.

| (2) | Ustanovenia Charty základných práv EÚ, schválené v decembri 2000 v Nice a začlenené do Zmluvy o Ústave pre Európu (článok II-81), obsahujú rozsiahly zákaz diskriminácie: „Zakazuje sa akákoľvek diskriminácia najmä z dôvodu pohlavia, rasy, farby pleti, etnického alebo sociálneho pôvodu, genetických vlastností, jazyka, náboženstva alebo viery, politického alebo iného zmýšľania, príslušnosti k národnostnej menšine, majetku, rodu, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie.“ |
| --- | --- |

(2)

Ustanovenia Charty základných práv EÚ, schválené v decembri 2000 v Nice a začlenené do Zmluvy o Ústave pre Európu (článok II-81), obsahujú rozsiahly zákaz diskriminácie: „Zakazuje sa akákoľvek diskriminácia najmä z dôvodu pohlavia, rasy, farby pleti, etnického alebo sociálneho pôvodu, genetických vlastností, jazyka, náboženstva alebo viery, politického alebo iného zmýšľania, príslušnosti k národnostnej menšine, majetku, rodu, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie.“

| (3) | Smernica o rasovej rovnoprávnosti (2000/43/ES) a rámcová smernica o zamestnanosti (2000/78/ES) mali byť integrované do národného práva všetkých členských štátov do konca roka 2003. |
| --- | --- |

(3)

Smernica o rasovej rovnoprávnosti (2000/43/ES) a rámcová smernica o zamestnanosti (2000/78/ES) mali byť integrované do národného práva všetkých členských štátov do konca roka 2003.

| (4) | Sociálna agenda 2005 - 2010, ktorá je v súlade s Lisabonskou stratégiou a podporuje ju, má kľúčovú úlohu pri presadzovaní sociálnej dimenzie hospodárskeho rastu a jednou z priorít Sociálnej agendy je podpora rovnakých príležitostí pre všetkých, |
| --- | --- |

(4)

Sociálna agenda 2005 - 2010, ktorá je v súlade s Lisabonskou stratégiou a podporuje ju, má kľúčovú úlohu pri presadzovaní sociálnej dimenzie hospodárskeho rastu a jednou z priorít Sociálnej agendy je podpora rovnakých príležitostí pre všetkých,

Prijal jednomyseľne na svojom 62. plenárnom zasadnutí 16. a 17. novembra 2005 (schôdza zo 16. novembra) nasledujúce stanovisko:

1.   Názory Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

I)   Výsledky konzultácií o Zelenej knihe

| 1.1 | víta snahu Komisie o zohľadnenie pripomienok a reakcií od vyše 1500 organizácií v odpovedi na konzultácie o Zelenej knihe na tému Rovnosť a nediskriminácia v rozšírenej EÚ, ktorú Komisia prijala v máji 2004, |
| --- | --- |

1.1

víta snahu Komisie o zohľadnenie pripomienok a reakcií od vyše 1500 organizácií v odpovedi na konzultácie o Zelenej knihe na tému Rovnosť a nediskriminácia v rozšírenej EÚ, ktorú Komisia prijala v máji 2004,

| 1.2 | poznamenáva, že okrem Výboru regiónov sa na konzultáciách zúčastnilo veľa miestnych a regionálnych orgánov a ich združení, |
| --- | --- |

1.2

poznamenáva, že okrem Výboru regiónov sa na konzultáciách zúčastnilo veľa miestnych a regionálnych orgánov a ich združení,

| 1.3 | zdôrazňuje, že záujem prejavený o Zelenú knihu na miestnej a regionálnej úrovni odráža skutočnosť, že miestne a regionálne orgány musia hrať dôležitú úlohu pri realizácii stratégií, týkajúcich sa nediskriminácie a rovnakých príležitostí pre všetkých. Z veľkej časti je to vďaka tomu, že vystupujú ako významní zamestnávatelia, ako aj vďaka ich zodpovednosti, ktorú nesú ako poskytovatelia a dodávatelia tovaru a služieb, |
| --- | --- |

1.3

zdôrazňuje, že záujem prejavený o Zelenú knihu na miestnej a regionálnej úrovni odráža skutočnosť, že miestne a regionálne orgány musia hrať dôležitú úlohu pri realizácii stratégií, týkajúcich sa nediskriminácie a rovnakých príležitostí pre všetkých. Z veľkej časti je to vďaka tomu, že vystupujú ako významní zamestnávatelia, ako aj vďaka ich zodpovednosti, ktorú nesú ako poskytovatelia a dodávatelia tovaru a služieb,

| 1.4 | vyjadruje vďačnosť za to, že Komisia vo veľkej miere zohľadnila množstvo pripomienok, ktoré VR uviedol v stanovisku k Zelenej knihe, najmä ohľadom snahy o zlepšenie implementácie právnych predpisov o nediskriminácii, zvyšovania informovanosti a povedomia, účasti zainteresovaných strán a potreby zlepšiť mechanizmy na monitorovanie a podávanie správ, |
| --- | --- |

1.4

vyjadruje vďačnosť za to, že Komisia vo veľkej miere zohľadnila množstvo pripomienok, ktoré VR uviedol v stanovisku k Zelenej knihe, najmä ohľadom snahy o zlepšenie implementácie právnych predpisov o nediskriminácii, zvyšovania informovanosti a povedomia, účasti zainteresovaných strán a potreby zlepšiť mechanizmy na monitorovanie a podávanie správ,

II)   Zabezpečenie účinnej právnej ochrany pred diskrimináciou

| 1.5 | víta návrh na vypracovanie výročnej komplexnej správy o národných implementačných opatreniach, ktorými sa transponujú ustanovenia smerníc 2000/43/ES a 2000/78/ES, |
| --- | --- |

1.5

víta návrh na vypracovanie výročnej komplexnej správy o národných implementačných opatreniach, ktorými sa transponujú ustanovenia smerníc 2000/43/ES a 2000/78/ES,

| 1.6 | víta, že Komisia začiatkom roka 2006 predloží Rade a Parlamentu správu o stave transpozície smerníc 2000/43/ES a 2000/78/ES, |
| --- | --- |

1.6

víta, že Komisia začiatkom roka 2006 predloží Rade a Parlamentu správu o stave transpozície smerníc 2000/43/ES a 2000/78/ES,

| 1.7 | zdôrazňuje však, že členské štáty doteraz nerealizovali antidiskriminačné opatrenia v dostatočnej miere, |
| --- | --- |

1.7

zdôrazňuje však, že členské štáty doteraz nerealizovali antidiskriminačné opatrenia v dostatočnej miere,

III)   Posúdenie potreby ďalších opatrení na doplnenie súčasného právneho rámca

| 1.8 | pripomína Komisii, že odsudzuje vznik hierarchie ochrany medzi rôznymi skupinami, ktorú zastrešuje článok 13. Zároveň pripomína, že sa musí dokončiť vypracovanie komplexnejšieho rámca politiky EÚ ohľadne veku, pohlavia, etnickej príslušnosti, zdravotného postihnutia, náboženstva či viery a sexuálnej orientácie, |
| --- | --- |

1.8

pripomína Komisii, že odsudzuje vznik hierarchie ochrany medzi rôznymi skupinami, ktorú zastrešuje článok 13. Zároveň pripomína, že sa musí dokončiť vypracovanie komplexnejšieho rámca politiky EÚ ohľadne veku, pohlavia, etnickej príslušnosti, zdravotného postihnutia, náboženstva či viery a sexuálnej orientácie,

| 1.9 | upozorňuje na skutočnosť, že ženy napriek istému pokroku v súvislosti so zamestnanosťou žien a napriek ich vysokej kvalifikácii a pri rovnakom postavení a funkcii naďalej dostávajú nižšie príjmy než muži. Okrem toho zamestnávatelia naďalej prejavujú negatívne postoje k rozdielom medzi pohlaviami v súvislosti s tehotnosťou a materskou dovolenkou, |
| --- | --- |

1.9

upozorňuje na skutočnosť, že ženy napriek istému pokroku v súvislosti so zamestnanosťou žien a napriek ich vysokej kvalifikácii a pri rovnakom postavení a funkcii naďalej dostávajú nižšie príjmy než muži. Okrem toho zamestnávatelia naďalej prejavujú negatívne postoje k rozdielom medzi pohlaviami v súvislosti s tehotnosťou a materskou dovolenkou,

| 1.10 | upozorňuje na špecifickú problematiku migrantiek v profesionálnej a pracovnej oblasti a v rámci medziľudských a rodinných vzťahov a uvítal by vypracovanie špecifickej štúdie s vyhliadkou na rok 2008, |
| --- | --- |

1.10

upozorňuje na špecifickú problematiku migrantiek v profesionálnej a pracovnej oblasti a v rámci medziľudských a rodinných vzťahov a uvítal by vypracovanie špecifickej štúdie s vyhliadkou na rok 2008,

| 1.11 | so záujmom berie na vedomie návrh Komisie vypracovať štúdiu uskutočniteľnosti o možných nových iniciatívach na doplnenie súčasného právneho rámca, |
| --- | --- |

1.11

so záujmom berie na vedomie návrh Komisie vypracovať štúdiu uskutočniteľnosti o možných nových iniciatívach na doplnenie súčasného právneho rámca,

IV)   Presadzovanie nediskriminácie a rovnakých príležitostí pre všetkých

| 1.12 | súhlasí s tým, že pre samotnú legislatívu nie je ľahké pustiť sa do komplexných a hlboko zakorenených šablón nerovnosti, ktorým sú vystavené niektoré skupiny, a že by sa mali vyvinúť nástroje na podporu presadzovania nediskriminácie. To by malo prispieť k zameraniu sa na situácie viacnásobnej diskriminácie, |
| --- | --- |

1.12

súhlasí s tým, že pre samotnú legislatívu nie je ľahké pustiť sa do komplexných a hlboko zakorenených šablón nerovnosti, ktorým sú vystavené niektoré skupiny, a že by sa mali vyvinúť nástroje na podporu presadzovania nediskriminácie. To by malo prispieť k zameraniu sa na situácie viacnásobnej diskriminácie,

| 1.13 | opakuje svoj názor, že na presadzovanie rovnosti musia byť vytvorené mechanizmy, ktoré zabezpečia, že otázkam a princípom rovnosti sa bude venovať patričná pozornosť pri formulovaní, správe a hodnotení všetkých politík, |
| --- | --- |

1.13

opakuje svoj názor, že na presadzovanie rovnosti musia byť vytvorené mechanizmy, ktoré zabezpečia, že otázkam a princípom rovnosti sa bude venovať patričná pozornosť pri formulovaní, správe a hodnotení všetkých politík,

| 1.14 | poznamenáva, že Zmluva o Ústave pre Európu ďalej posilňuje nástroje Európskej únie v boji proti diskriminácii rozšírením zákazu diskriminácie prostredníctvom článku II-81, zavedením horizontálneho ustanovenia proti diskriminácii v článku III-118 a posilnením úlohy Európskeho parlamentu pri schvaľovaní právnych predpisov proti diskriminácii (článok III-125). Bez ohľadu na ratifikáciu Zmluvy o Ústave pre Európu článok 13 tejto zmluvy už poskytuje právny základ pre rozvoj systematického prístupu k všetkým formám diskriminácie, |
| --- | --- |

1.14

poznamenáva, že Zmluva o Ústave pre Európu ďalej posilňuje nástroje Európskej únie v boji proti diskriminácii rozšírením zákazu diskriminácie prostredníctvom článku II-81, zavedením horizontálneho ustanovenia proti diskriminácii v článku III-118 a posilnením úlohy Európskeho parlamentu pri schvaľovaní právnych predpisov proti diskriminácii (článok III-125). Bez ohľadu na ratifikáciu Zmluvy o Ústave pre Európu článok 13 tejto zmluvy už poskytuje právny základ pre rozvoj systematického prístupu k všetkým formám diskriminácie,

V)   Podpora inovácie a osvedčenej postupov a poučenie z nich

| 1.15 | zastáva názor, že vzdelanie je dôležitým prostriedkom na zvládnutie problému diskriminácie a že miestne a regionálne orgány hrajú v tejto oblasti dôležitú úlohu, |
| --- | --- |

1.15

zastáva názor, že vzdelanie je dôležitým prostriedkom na zvládnutie problému diskriminácie a že miestne a regionálne orgány hrajú v tejto oblasti dôležitú úlohu,

| 1.16 | víta zámer Komisie podporovať výmenu skúseností a osvedčených postupov medzi širokým spektrom zainteresovaných strán a je presvedčený, že miestne a regionálne orgány by mali byť v tomto smere kľúčovými aktérmi, |
| --- | --- |

1.16

víta zámer Komisie podporovať výmenu skúseností a osvedčených postupov medzi širokým spektrom zainteresovaných strán a je presvedčený, že miestne a regionálne orgány by mali byť v tomto smere kľúčovými aktérmi,

| 1.17 | víta zvýšený dôraz, ktorý sa kladie na rodovú rovnosť v návrhoch štrukturálnych fondov na obdobie po roku 2006, ale uznáva význam horizontálneho prístupu k boju proti diskriminácii, |
| --- | --- |

1.17

víta zvýšený dôraz, ktorý sa kladie na rodovú rovnosť v návrhoch štrukturálnych fondov na obdobie po roku 2006, ale uznáva význam horizontálneho prístupu k boju proti diskriminácii,

| 1.18 | je hlboko presvedčený o tom, že financovanie programov, ktoré podporujú výmenu osvedčených postupov a učenia sa od iných, by nemali byť nadmieru zaťažené administratívnymi požiadavkami, pretože by to mohlo brzdiť čerpanie prostriedkov z príslušných fondov, |
| --- | --- |

1.18

je hlboko presvedčený o tom, že financovanie programov, ktoré podporujú výmenu osvedčených postupov a učenia sa od iných, by nemali byť nadmieru zaťažené administratívnymi požiadavkami, pretože by to mohlo brzdiť čerpanie prostriedkov z príslušných fondov,

| 1.19 | uznáva hodnotnú prácu Európskeho centra pre monitorovanie rasizmu a xenofóbie a zámer nahradiť ho novou Agentúrou pre základné práva. Zároveň naliehavo vyzýva, aby pre túto novú agentúru boli vyčlenené adekvátne finančné prostriedky, ktoré by jej umožnili naplno sa venovať svojej úlohe v boji proti diskriminácii, |
| --- | --- |

1.19

uznáva hodnotnú prácu Európskeho centra pre monitorovanie rasizmu a xenofóbie a zámer nahradiť ho novou Agentúrou pre základné práva. Zároveň naliehavo vyzýva, aby pre túto novú agentúru boli vyčlenené adekvátne finančné prostriedky, ktoré by jej umožnili naplno sa venovať svojej úlohe v boji proti diskriminácii,

VI)   Zvyšovanie verejného povedomia a spolupráca so zúčastnenými stranami

| 1.20 | zastáva názor, že iniciatívy, ktoré zvyšujú povedomie, sú rozhodujúce pre rozširovanie vedomostí obyvateľov o ich právach na úrovni EÚ a uznáva, že je veľmi dôležité zamerať tieto iniciatívy na deti a mládež, |
| --- | --- |

1.20

zastáva názor, že iniciatívy, ktoré zvyšujú povedomie, sú rozhodujúce pre rozširovanie vedomostí obyvateľov o ich právach na úrovni EÚ a uznáva, že je veľmi dôležité zamerať tieto iniciatívy na deti a mládež,

| 1.21 | prehlasuje, že zaoberanie sa menšinami a rôznymi spoločenskými skupinami je veľmi dôležité, najmä vo vidieckych oblastiach a v oblastiach, kde žije napríklad malá skupina príslušníkov národnostnej menšiny, |
| --- | --- |

1.21

prehlasuje, že zaoberanie sa menšinami a rôznymi spoločenskými skupinami je veľmi dôležité, najmä vo vidieckych oblastiach a v oblastiach, kde žije napríklad malá skupina príslušníkov národnostnej menšiny,

| 1.22 | podporuje iniciatívu vyhlásiť rok 2007 za Európsky rok rovnakých príležitostí pre všetkých a zastáva názor, že pre uvedený rok bol vybraný vhodný termín, keďže v roku 2007 bude uplynie 10 rokov od Európskeho roka proti rasizmu a od prijatia Amsterdamskej zmluvy, ktorá bola významná z hľadiska zavedenia právnych predpisov týkajúcich sa rovnosti, |
| --- | --- |

1.22

podporuje iniciatívu vyhlásiť rok 2007 za Európsky rok rovnakých príležitostí pre všetkých a zastáva názor, že pre uvedený rok bol vybraný vhodný termín, keďže v roku 2007 bude uplynie 10 rokov od Európskeho roka proti rasizmu a od prijatia Amsterdamskej zmluvy, ktorá bola významná z hľadiska zavedenia právnych predpisov týkajúcich sa rovnosti,

| 1.23 | upozorňuje, že ak sa bude klásť príliš veľký dôraz na aktivity s veľkým dosahom a širokým záberom, vznikne riziko, že pozornosť sa upriami na hlavné podujatia, čo môže znevýhodniť podujatia na miestnej úrovni a akcie menších komunít, |
| --- | --- |

1.23

upozorňuje, že ak sa bude klásť príliš veľký dôraz na aktivity s veľkým dosahom a širokým záberom, vznikne riziko, že pozornosť sa upriami na hlavné podujatia, čo môže znevýhodniť podujatia na miestnej úrovni a akcie menších komunít,

| 1.24 | súhlasí s vybranými témami pre Európsky rok, menovite práva, uznávanie, zastupovanie, rešpektovanie a tolerancia, |
| --- | --- |

1.24

súhlasí s vybranými témami pre Európsky rok, menovite práva, uznávanie, zastupovanie, rešpektovanie a tolerancia,

| 1.25 | zastáva názor, že by sa mala vytvoriť priama spojitosť s rokom 2008, ktorý by mal byť vyhlásený za Európsky rok medzikultúrneho dialógu, a že všetky akcie v roku 2007 by sa mali vzájomne podporovať, |
| --- | --- |

1.25

zastáva názor, že by sa mala vytvoriť priama spojitosť s rokom 2008, ktorý by mal byť vyhlásený za Európsky rok medzikultúrneho dialógu, a že všetky akcie v roku 2007 by sa mali vzájomne podporovať,

| 1.26 | zdôrazňuje, že úloha médií bude pre úspešnosť Európskeho roka rozhodujúca. Náležitá pozornosť by sa mala venovať úlohe miestnych médií. Kontakty medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi a miestnymi médiami pomôžu počas tohto roka zvýšiť povedomie, |
| --- | --- |

1.26

zdôrazňuje, že úloha médií bude pre úspešnosť Európskeho roka rozhodujúca. Náležitá pozornosť by sa mala venovať úlohe miestnych médií. Kontakty medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi a miestnymi médiami pomôžu počas tohto roka zvýšiť povedomie,

| 1.27 | vyzdvihuje potrebu konzultácií s miestnou a regionálnou samosprávou, kde sa realizujú mnohé z politík Únie, čo si často vyžaduje značné administratívne a finančné záväzky. Dobrý vývoj politík a tvorby právnych predpisov si vyžaduje vklad zo strany kľúčových zúčastnených strán, |
| --- | --- |

1.27

vyzdvihuje potrebu konzultácií s miestnou a regionálnou samosprávou, kde sa realizujú mnohé z politík Únie, čo si často vyžaduje značné administratívne a finančné záväzky. Dobrý vývoj politík a tvorby právnych predpisov si vyžaduje vklad zo strany kľúčových zúčastnených strán,

VII)   Riešenie problémov diskriminácie a sociálneho vylúčenia, s ktorými sa stretávajú znevýhodnené etnické menšiny

| 1.28 | podporuje skutočnosť, že Komisia upozorňuje na situáciu Rómov, ktorú považuje za mimoriadne pálčivý problém, a taktiež vytvorenie skupiny poradcov na vysokej úrovni pre integráciu znevýhodnených etnických menšín do spoločenského života a trhu práce. |
| --- | --- |

1.28

podporuje skutočnosť, že Komisia upozorňuje na situáciu Rómov, ktorú považuje za mimoriadne pálčivý problém, a taktiež vytvorenie skupiny poradcov na vysokej úrovni pre integráciu znevýhodnených etnických menšín do spoločenského života a trhu práce.

2.   Odporúčania Výboru regiónov

Uplatňovanie súčasných právnych prepisov

| 2.1 | Pripomína generálnemu tajomníkovi VR svoju žiadosť o vyhodnotenie personálnej politiky a zamestnaneckého profilu generálneho sekretariátu s ohľadom na jeho súlad s novými právnymi predpismi a o podanie správy grémiu a komisii pre hospodársku a sociálnu politiku v lehote do šiestich mesiacov, |
| --- | --- |

2.1

Pripomína generálnemu tajomníkovi VR svoju žiadosť o vyhodnotenie personálnej politiky a zamestnaneckého profilu generálneho sekretariátu s ohľadom na jeho súlad s novými právnymi predpismi a o podanie správy grémiu a komisii pre hospodársku a sociálnu politiku v lehote do šiestich mesiacov,

| 2.2 | vyzýva národné delegácie VR, aby zabezpečili vyváženosť nominácií na mandáty na rok 2006 z hľadiska rodovej a etnickej príslušnosti a aby Rada zohľadnila túto skutočnosť pri vymenovávaní, |
| --- | --- |

2.2

vyzýva národné delegácie VR, aby zabezpečili vyváženosť nominácií na mandáty na rok 2006 z hľadiska rodovej a etnickej príslušnosti a aby Rada zohľadnila túto skutočnosť pri vymenovávaní,

Podpora osvedčených postupov a poučenie z nich

| 2.3 | opakuje svoju požiadavku voči VR na objednanie a zverejnenie príručky osvedčených antidiskriminačných postupov pre miestne orgány ako zamestnávateľov a vyzýva tiež, aby v nej bola pokrytá naša úloha poskytovateľov a dodávateľov tovaru a služieb a ako lídrov v oblasti komunitnej súdržnosti a antidiskriminácie, v ktorej by boli uvedené príklady iniciatív z každého členského štátu pokrývajúce všetkých šesť oblastí pre diskrimináciu uvedených v článku 13 ES. V prípadoch, kde miestne a regionálne orgány spolupracujú s ďalšími partnermi pri poskytovaní týchto služieb, budú príklady osvedčených postupov v oblasti partnerskej spolupráce obzvlášť vítané. Vydanie tohto dokumentu by malo byť načasované v súlade s otvorením Európskeho roka rovnakých príležitostí pre všetkých (2007). VR bude venovať patričnú pozornosť tomu, aby neprišlo k duplicite vzhľadom na iniciatívy v tejto oblasti, ktoré vyvíja Komisia, |
| --- | --- |

2.3

opakuje svoju požiadavku voči VR na objednanie a zverejnenie príručky osvedčených antidiskriminačných postupov pre miestne orgány ako zamestnávateľov a vyzýva tiež, aby v nej bola pokrytá naša úloha poskytovateľov a dodávateľov tovaru a služieb a ako lídrov v oblasti komunitnej súdržnosti a antidiskriminácie, v ktorej by boli uvedené príklady iniciatív z každého členského štátu pokrývajúce všetkých šesť oblastí pre diskrimináciu uvedených v článku 13 ES. V prípadoch, kde miestne a regionálne orgány spolupracujú s ďalšími partnermi pri poskytovaní týchto služieb, budú príklady osvedčených postupov v oblasti partnerskej spolupráce obzvlášť vítané. Vydanie tohto dokumentu by malo byť načasované v súlade s otvorením Európskeho roka rovnakých príležitostí pre všetkých (2007). VR bude venovať patričnú pozornosť tomu, aby neprišlo k duplicite vzhľadom na iniciatívy v tejto oblasti, ktoré vyvíja Komisia,

| 2.4 | ohľadne financovania zo strany EÚ žiada, aby Komisia hľadala rôzne možnosti, ako by mohli malé mimovládne organizácie získať prístup k menším objemom finančných prostriedkov so zreteľom na mechanizmy administratívy a podávania správ, |
| --- | --- |

2.4

ohľadne financovania zo strany EÚ žiada, aby Komisia hľadala rôzne možnosti, ako by mohli malé mimovládne organizácie získať prístup k menším objemom finančných prostriedkov so zreteľom na mechanizmy administratívy a podávania správ,

| 2.5 | pre účely informovania o vývoji efektívnych politík na podporu rovnosti a boj proti diskriminácii je dôležitý lepší zber, monitorovanie a analýza údajov. VR zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány musia byť zahrnuté do diskusií s Komisiou týkajúcich sa vypracovania porovnateľných kvantitatívnych údajov na identifikáciu a upriamenie pozornosti na existujúce prípade nerovnosti. Monitorovanie údajov musí pokrývať čo najviac aspektov potenciálnej diskriminácie, nielen rodovú alebo etnickú diskrimináciu. Je tiež dôležité kvantifikovať vplyv rôznych typov akcií a zistiť, či je potrebné urobiť zmeny, |
| --- | --- |

2.5

pre účely informovania o vývoji efektívnych politík na podporu rovnosti a boj proti diskriminácii je dôležitý lepší zber, monitorovanie a analýza údajov. VR zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány musia byť zahrnuté do diskusií s Komisiou týkajúcich sa vypracovania porovnateľných kvantitatívnych údajov na identifikáciu a upriamenie pozornosti na existujúce prípade nerovnosti. Monitorovanie údajov musí pokrývať čo najviac aspektov potenciálnej diskriminácie, nielen rodovú alebo etnickú diskrimináciu. Je tiež dôležité kvantifikovať vplyv rôznych typov akcií a zistiť, či je potrebné urobiť zmeny,

Ďalší postup pri doplňovaní súčasného právneho rámca

| 2.6 | opakuje svoju požiadavku, ktorú sformuloval v stanovisku k Zelenej knihe, že právne predpisy vzťahujúce sa na tovar a služby, by mali byť rozšírené na všetky oblasti pokryté článkom 13, |
| --- | --- |

2.6

opakuje svoju požiadavku, ktorú sformuloval v stanovisku k Zelenej knihe, že právne predpisy vzťahujúce sa na tovar a služby, by mali byť rozšírené na všetky oblasti pokryté článkom 13,

| 2.7 | štúdia Komisie o uskutočniteľnosti zaoberajúca sa možnými novými opatreniami na doplnenie súčasného právneho rámca by sa mala opierať o dôkazy, ktoré VR zhromaždil v procese vypracovania príručky osvedčených antidiskriminačnej postupov, |
| --- | --- |

2.7

štúdia Komisie o uskutočniteľnosti zaoberajúca sa možnými novými opatreniami na doplnenie súčasného právneho rámca by sa mala opierať o dôkazy, ktoré VR zhromaždil v procese vypracovania príručky osvedčených antidiskriminačnej postupov,

Zapojenie zainteresovaných strán

| 2.8 | požaduje, aby Komisia explicitne, dôsledne a v plnom rozsahu uvádzala miestne a regionálne orgány, keď odkazuje na kľúčové zainteresované strany, v oznámení o rámcovej stratégii i v dokumente o vyhlásení Európskeho roka rovnakých príležitostí pre všetkých, |
| --- | --- |

2.8

požaduje, aby Komisia explicitne, dôsledne a v plnom rozsahu uvádzala miestne a regionálne orgány, keď odkazuje na kľúčové zainteresované strany, v oznámení o rámcovej stratégii i v dokumente o vyhlásení Európskeho roka rovnakých príležitostí pre všetkých,

| 2.9 | zdôrazňuje, že miestna a regionálna úroveň a Výbor regiónov by mali byť v plnej miere zapojené do všetkých následných aktivít zdôraznených v rámcovej stratégii, |
| --- | --- |

2.9

zdôrazňuje, že miestna a regionálna úroveň a Výbor regiónov by mali byť v plnej miere zapojené do všetkých následných aktivít zdôraznených v rámcovej stratégii,

| 2.10 | si obzvlášť želá, aby bol zahrnutý do každoročného summitu o rovnosti na vysokej úrovni naplánovaného v predbežnej rámcovej stratégii, |
| --- | --- |

2.10

si obzvlášť želá, aby bol zahrnutý do každoročného summitu o rovnosti na vysokej úrovni naplánovaného v predbežnej rámcovej stratégii,

| 2.11 | miestna/regionálna dimenzia by mala byť zahrnutá do poradnej skupiny na vysokej úrovni o sociálnej integrácii znevýhodnených etnických skupín a ich integrácii do trhu práce, ktorú Komisia plánuje vytvoriť, |
| --- | --- |

2.11

miestna/regionálna dimenzia by mala byť zahrnutá do poradnej skupiny na vysokej úrovni o sociálnej integrácii znevýhodnených etnických skupín a ich integrácii do trhu práce, ktorú Komisia plánuje vytvoriť,

Aktivity na zvýšenie povedomia, vrátane Európskeho roku rovnakých príležitostí pre všetkých (2007)

| 2.12 | vyzýva britské predsedníctvo, aby zabezpečilo rýchle spracovanie tejto veci zo strany Rady, aby bol pre uvedený rok včas vytvorený právny základ, |
| --- | --- |

2.12

vyzýva britské predsedníctvo, aby zabezpečilo rýchle spracovanie tejto veci zo strany Rady, aby bol pre uvedený rok včas vytvorený právny základ,

| 2.13 | podporuje špecifické ciele v nasledovných oblastiach:






  (i) | Práva – zvyšovanie povedomia verejnosti o právach na rovnosť a nediskrimináciu. Keďže miestne a regionálne orgány sú volenými inštitúciami, ktoré sú v najužšom kontakte s občanmi, výbor zastáva názor, že majú v tomto procese zohrávať rozhodujúcu úlohu, predovšetkým pri rozširovaní týchto postojov vo všetkých regiónov Európy mimo veľkých mestských aglomerácií. Výbor víta prácu, ktorú vykonal autobus využívaný Komisiou na rozširovanie informácií o právach občanov EÚ s ohľadom na rovnaké príležitosti a vyzýva Komisiu, aby teraz postúpila o krok ďalej a prekročila hranice hlavných miest členských štátov. Na podporu návštevy autobusu vo vidieckych oblastiach by sa mal uplatňovať proaktívny prístup zahŕňajúci miestne a regionálne orgány a VR. |
| --- | --- | --- |

2.13

podporuje špecifické ciele v nasledovných oblastiach:

(i)

Práva – zvyšovanie povedomia verejnosti o právach na rovnosť a nediskrimináciu. Keďže miestne a regionálne orgány sú volenými inštitúciami, ktoré sú v najužšom kontakte s občanmi, výbor zastáva názor, že majú v tomto procese zohrávať rozhodujúcu úlohu, predovšetkým pri rozširovaní týchto postojov vo všetkých regiónov Európy mimo veľkých mestských aglomerácií. Výbor víta prácu, ktorú vykonal autobus využívaný Komisiou na rozširovanie informácií o právach občanov EÚ s ohľadom na rovnaké príležitosti a vyzýva Komisiu, aby teraz postúpila o krok ďalej a prekročila hranice hlavných miest členských štátov. Na podporu návštevy autobusu vo vidieckych oblastiach by sa mal uplatňovať proaktívny prístup zahŕňajúci miestne a regionálne orgány a VR.

| (ii) | Zastupovanie – podnetné diskusie o spôsoboch zvýšenia účasti všetkých menšín na spoločenskom živote a s osobitným dôrazom na zvýšenú účasť rómskych a moslimských komunít. |
| --- | --- |

(ii)

Zastupovanie – podnetné diskusie o spôsoboch zvýšenia účasti všetkých menšín na spoločenskom živote a s osobitným dôrazom na zvýšenú účasť rómskych a moslimských komunít.

| (iii) | Uznávanie – zachovanie a prispôsobenie sa rozmanitosti. |
| --- | --- |

(iii)

Uznávanie – zachovanie a prispôsobenie sa rozmanitosti.

| (iv) | Rešpektovanie a tolerancia – podporovanie súdržnejšej spoločnosti a práca na eliminácii stereotypov a predsudkov. Významným nástrojom pri dosahovaní tohto cieľa by mohlo byť využívanie kultúrnych podujatí, vrátane hudby, divadla a športu. Komisia by mohla sponzorovať tieto podujatia a spolupracovať s národnými a miestnymi a regionálnymi orgánmi a občianskou spoločnosťou, aby zabezpečila uskutočňovanie takýchto podujatí vo všetkých zúčastnených krajinách. To všetko by mohlo vyvrcholiť veľkým európskym festivalom spájajúcim Európsky rok rovnakých príležitostí pre všetkých (2007) a Európsky rok medzikultúrneho dialógu (2008). Podujatie by sa mohlo uskutočniť v jednej z dvoch krajín, ktoré budú v roku 2008 vykonávať predsedníctvo (Slovinsko/Francúzsko), |
| --- | --- |

(iv)

Rešpektovanie a tolerancia – podporovanie súdržnejšej spoločnosti a práca na eliminácii stereotypov a predsudkov. Významným nástrojom pri dosahovaní tohto cieľa by mohlo byť využívanie kultúrnych podujatí, vrátane hudby, divadla a športu. Komisia by mohla sponzorovať tieto podujatia a spolupracovať s národnými a miestnymi a regionálnymi orgánmi a občianskou spoločnosťou, aby zabezpečila uskutočňovanie takýchto podujatí vo všetkých zúčastnených krajinách. To všetko by mohlo vyvrcholiť veľkým európskym festivalom spájajúcim Európsky rok rovnakých príležitostí pre všetkých (2007) a Európsky rok medzikultúrneho dialógu (2008). Podujatie by sa mohlo uskutočniť v jednej z dvoch krajín, ktoré budú v roku 2008 vykonávať predsedníctvo (Slovinsko/Francúzsko),

| 2.14 | víta názor Komisie, že zúčastnené krajiny by mali vymenovať národný koordinačný výbor, ktorého členmi by boli zástupcovia národnej vlády, sociálnych partnerov, cieľových komunít a ostatných častí občianskej spoločnosti, ale vyzýva, aby každý koordinačný výbor mal aj zástupcov z miestnych a regionálnych orgánov, |
| --- | --- |

2.14

víta názor Komisie, že zúčastnené krajiny by mali vymenovať národný koordinačný výbor, ktorého členmi by boli zástupcovia národnej vlády, sociálnych partnerov, cieľových komunít a ostatných častí občianskej spoločnosti, ale vyzýva, aby každý koordinačný výbor mal aj zástupcov z miestnych a regionálnych orgánov,

| 2.15 | vyzýva regionálne a miestne orgány, aby pri zverejňovaní aktivít rovnakých príležitostí, ktoré zrealizujú v roku 2007, používali logo Európskeho roka, |
| --- | --- |

2.15

vyzýva regionálne a miestne orgány, aby pri zverejňovaní aktivít rovnakých príležitostí, ktoré zrealizujú v roku 2007, používali logo Európskeho roka,

| 2.16 | navrhuje, aby VR usporiadal na začiatku roku 2007 konferenciu, ktorou by sa oficiálne začal uvedený Európsky rok, ako to bolo aj v prípade európskych rokov s iným zameraním. |
| --- | --- |

2.16

navrhuje, aby VR usporiadal na začiatku roku 2007 konferenciu, ktorou by sa oficiálne začal uvedený Európsky rok, ako to bolo aj v prípade európskych rokov s iným zameraním.

V Bruseli 16. novembra 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. ES C 226, 8.8.2000, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 121, 30.4.2004, s. 25.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 71, 22.3.2005, s. 62.

3

---

| 16.5.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 115/69 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 115/69

---

Uznesenie Výboru regiónov k pracovnému programu Európskej komisie a prioritám Výboru regiónov na rok 2006

(2006/C 115/15)

VÝBOR REGIÓNOV,

SO ZRETEĽOM NA

pracovný program Komisie: Uvoľnenie celého potenciálu Európy (KOM(2005) 531, konečné znenie),

SO ZRETEĽOM NA strategické ciele 2005 – 2009 (KOM(2005) 12, konečné znenie),

SO ZRETEĽOM NA viacročný strategický program šiestich predsedníctiev (2004 – 2006),

SO ZRETEĽOM NA oznámenie Komisie: Príspevok Komisie k obdobiu hodnotenia a po ňom: Plán D pre demokraciu, dialóg a diskusiu (KOM(2005) 494, konečné znenie),

SO ZRETEĽOM NA protokol k dohode o spolupráci medzi Európskou komisiou a Výborom regiónov (DI CdR 81/2001 rev. 2),

SO ZRETEĽOM NA uznesenie Výboru regiónov k obnoveniu dynamiky Lisabonskej stratégie (CdR 518/2004),

SO ZRETEĽOM NA uznesenie Výboru regiónov k finančným perspektívam 2007 – 2013 (CdR 334/2005),

KEĎŽE regionálne a miestne orgány sú zodpovedné za uplatňovanie najväčšej časti opatrení EÚ;

KEĎŽE regionálne a miestne orgány pomáhajú definovať priority, ktoré vo veľkej miere napomáhajú zvýšiť demokratickú legitímnosť opatrení EÚ;

KEĎŽE Výbor regiónov bude stanovovať svoje priority na obdobie štyroch rokov vo februári 2006, na začiatku svojho štvrtého funkčného obdobia (2006-2010),

prijal na svojom 62. plenárnom zasadnutí 16. a 17. novembra 2005 (schôdza zo 17. novembra) nasledujúce uznesenie:

VÝBOR REGIÓNOV

FINANČNÝ VÝHĽAD

Domnieva sa, že prijatie ambiciózneho finančného výhľadu ešte počas britského predsedníctva je nevyhnutné pre to, aby Európska únia mohla splniť svoju úlohu a zabezpečiť silnejšiu verejnú podporu pre pokračovanie v procesoch reforiem, pre zabezpečenie európskeho prínosu spoločnej kohéznej a poľnohospodárskej politiky a pre položenie základov pre efektívny výskum na úrovni Spoločenstva a politiku inovácie.

OBDOBIE REFLEXIE

Potvrdzuje svoju podporu Zmluve o Ústave a jej pokrokom, ktoré zaručujú lepšie európske riadenie prostredníctvom podstatného zlepšenia fungovania, jednoduchosti a transparentnosti EÚ v porovnaní s existujúcimi zmluvami.

Odporúča, aby Európska komisia vzala do úvahy jeho plán decentralizovaných diskusií počas obdobia reflexie, čím by naznačila potrebu jednania na úrovni bližšej obyčajným občanom, vedených na pôde orgánov miestnej a regionálnej správy, ktoré by sa zameriavali na dôvod a prínos existencie Európskej únie, jej základné hodnoty a princípy.

Vyzýva Európsku komisiu, aby prijala ambiciózny, proaktívny a predovšetkým decentralizovaný prístup pri uplatňovaní Plánu D ako aj svojej budúcej informačnej a komunikačnej politiky, s cieľom získať podporu verejnosti pre európsky projekt.

Je pripravený v tomto ohľade prijať zodpovednosť za miestne a regionálne orgány verejnej správy a miestnu a regionálnu tlač, ktoré predstavujú hlavné spojivo s občanmi; žiada preto navýšenie finančných prostriedkov, ktoré mu boli pridelené, aby mohol efektívne prispieť k obdobiu reflexie.

EURÓPSKE RIADENIE

Víta postoj Európskej komisie, že Európska únia bude môcť dosiahnuť svoje ciele len vtedy, pokiaľ k nim spoločne prispejú jej inštitúcie a národné, regionálne a miestne orgány ako aj občania. Dúfa, že toto partnerstvo v procese prípravy a uplatňovania opatrení Spoločenstva povedie najmä k:

| — | zohľadneniu možného prínosu cielených tripartitných dohôd a zmlúv pre opatrenia na obnovenie dynamiky Lisabonskej stratégie, |
| --- | --- |

—

zohľadneniu možného prínosu cielených tripartitných dohôd a zmlúv pre opatrenia na obnovenie dynamiky Lisabonskej stratégie,

| — | systematickým konzultáciám s regionálnymi a miestnymi orgánmi v skorej fáze prípravy európskej legislatívy, a to bez ohľadu na vývoj ratifikačného procesu, |
| --- | --- |

—

systematickým konzultáciám s regionálnymi a miestnymi orgánmi v skorej fáze prípravy európskej legislatívy, a to bez ohľadu na vývoj ratifikačného procesu,

| — | čoraz systematickejšiemu používaniu nových metód hodnotenia dosahu v prípade hlavných iniciatív Európskej komisie, a zapojenie do metód hodnotenia dosahu, |
| --- | --- |

—

čoraz systematickejšiemu používaniu nových metód hodnotenia dosahu v prípade hlavných iniciatív Európskej komisie, a zapojenie do metód hodnotenia dosahu,

| — | zavedeniu regionálnej dimenzie do národných akčných plánov na zjednodušenie legislatívy, |
| --- | --- |

—

zavedeniu regionálnej dimenzie do národných akčných plánov na zjednodušenie legislatívy,

| — | špeciálnemu zameraniu na transpozíciu legislatívy Spoločenstva a jej účinku na právne predpisy na úrovni miestnych a regionálnych orgánov. |
| --- | --- |

—

špeciálnemu zameraniu na transpozíciu legislatívy Spoločenstva a jej účinku na právne predpisy na úrovni miestnych a regionálnych orgánov.

Víta zintenzívnenie konzultačného procesu a procesu hodnotenia dosahu prijatých právnych predpisov, ktoré Komisia zamýšľa realizovať v rámci cieľa lepšej tvorby právnych predpisov. V súvislosti s možnými dôsledkami spoločnej obchodnej politiky na regióny a obce vyzýva VR Komisiu, aby prekonzultovala s VR aj iniciatívy spoločnej obchodnej politiky, predovšetkým pri vypracovaní odporúčaní pre rokovacie mandáty pre medzinárodné obchodné dohody.

Nalieha následne na Európsku komisiu, aby podporovala proaktívnejšiu úlohu Výboru regiónov pred tým, ako sa začne konať na úrovni Spoločenstva, a to prostredníctvom výhľadových stanovísk o budúcich opatreniach Spoločenstva, zameraných na ich dosah na miestne a regionálne orgány, ako aj prostredníctvom správ o dosahu z miestneho a regionálneho pohľadu k určitým smerniciam.

V kontexte úsilia o kodifikáciu a konsolidáciu legislatívnych návrhov, ku ktorým pristúpila Komisia, zdôrazňuje, že „lepšia tvorba právnych predpisov“ by nemala výhradne znamenať „tvorbu menšieho množstva predpisov“. Každé stiahnutie legislatívneho návrhu Komisie musí byť zdôvodnené hodnotením európskeho prínosu legislatívneho návrhu.

PROSPERITA

Znovu potvrdzuje svoje presvedčenie, že by mala byť venovaná rovnaká pozornosť všetkým trom pilierom Lisabonského procesu: hospodárskemu, sociálnemu a environmentálnemu.

Vyzýva Európsku komisiu, aby zohľadnila dôležitú úlohu, ktorú zohrávajú miestne a regionálne orgány pri dosahovaní vyššieho rastu a zamestnanosti v EÚ v kontexte revízie a uplatňovania integrovaných usmernení pre rast a zamestnanosť.

Verí, že súdržnosť a konkurencieschopnosť sú dva vzájomne sa podporujúce ciele, ktoré je potrebné sledovať spoločne: využitie dosiaľ neuvoľneného potenciálu a kapitálu môže zlepšiť konkurencieschopnosť a prispieť v pozitívnom zmysle slova k dosiahnutiu cieľov územnej vyváženosti a súdržnosti. Okrem toho podporuje myšlienku, že konkurencieschopnosť závisí od fungujúceho jednotného trhu a trvá na tom, že je potrebné venovať zvláštnu pozornosť cezhraničným oblastiam.

Domnieva sa, že štruktúra riadenia Lisabonskej stratégie v jednotlivých členských štátoch by mala byť prispôsobená tak, aby umožňovala priamejšiu a užšiu formálnu integráciu podpory zo štrukturálnych fondov a Lisabonskej stratégie.

Plne súhlasí s odhadom Európskej komisie, podľa ktorého globalizácia je realitou, ktorú je potrebné využiť na obnovenie dynamiky rastu a vytvárania kvalitných miest v Európe, najmä zdôrazňovaním anticipácie a sprevádzaním globalizáciou podmienenej reštrukturalizácie.

Vyzýva Európsku komisiu, aby pokračovala v odstraňovaní bariér, ktoré bránia mobilite občanov a aby povzbudzovala občanov v tom, aby využívali pracovné príležitosti v celej Únii, čím sa vytvorí reálny proces dynamickej ekonomiky.

Uznáva, že vzdelávanie a odborná príprava sú kľúčovými nástrojmi na dosiahnutie Lisabonských cieľov a zabezpečenie zahrnutia všetkých občanov EÚ do spoločnosti založenej na vedomostiach. V tejto súvislosti víta skutočnosť, že Európska komisia sa chce zamerať na uznávanie kvalifikácií ako aj podporu mobility a investícií do podnikateľského sektora.

Pripisuje veľký význam podpore regionálnych a sociálne spravodlivých informačných spoločností, ktoré zaručujú, že občania majú všetky schopnosti potrebné na život a prácu v tejto novej digitálnej dobe. VR prispel a bude naďalej prispievať k rozvoju miestnych a regionálnych e-služieb a e-vlády, zdôrazňujúc, že aktivity na miestnej a regionálnej úrovni by boli najefektívnejším spôsobom dosiahnutia výsledkov.

Súhlasí s názorom Komisie, podľa ktorého je potrebné vybudovať transeurópsku sieť iniciatív rastu zabezpečením, že podstatné mimoriadne zdroje pre rast sa vyrovnajú novým metódam na zoperatívnenie a lepšiu koordináciu týchto sietí.

Domnieva sa, že transeurópske siete v oblasti dopravy, energetiky a telekomunikácií sú nevyhnutné pre dosiahnutie plného potenciálu európskeho hospodárstva, spojenie rozšírenej Európy a zlepšenie územnej súdržnosti.

SOLIDARITA

Naďalej je odhodlaný zameriavať svoje úsilie na zavedenie vhodného programu pre nové obdobie štrukturálnych fondov, ale upozorňuje v tejto súvislosti na administratívne a finančné dôsledky, ktoré pre miestne a regionálne orgány vyplývajú z oneskorení, ktoré sú v súvislosti s dohodou o finančnom výhľade.

Bude podrobne dozerať na uplatňovanie cieľa európskej územnej spolupráce, najmä s ohľadom na definíciu oblastí, ktoré majú nárok na podporu, zjednodušenie administratívnych procesov a konzistentnosť aktivít v rámci európskych usmernení.

Dôrazne odporúča, aby budúce programy, ktoré budú financované zo štrukturálnych fondov pokrývali aj také oblasti ako napríklad obnova miest, sociálna deprivácia, špecifické iniciatívy pre bývanie, hospodárska reštrukturalizácia a verejná doprava, ktoré sa všetky zvyknú vyskytovať v oblastiach veľkomiest, hoci uznáva dôležitosť všetkých európskych regiónov a dôležitosť zaistenia rovnováhy medzi mestom a dedinou v budúcich programoch.

Vyzýva členské štáty a ich regionálne a miestne orgány, aby finančné prostriedky ESF využívali cieleným spôsobom na pomoc oblastiam zasiahnutým mestskými násilnosťami. Vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že iniciatíva URBAN a jej ciele budú zachované v rámci štrukturálnych fondov.

Silne podporuje prínos nového právneho nástroja, ktorý predstavilo Európske združenie pre územnú spoluprácu (EGCT) na podporu iniciatív v oblasti spolupráce medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi, a pripomína dôležitosť nepreťažovania monitorovacích procesov počas pilotnej fázy zavádzania EGCT. Výbor vytvoril platformu miestnych a regionálnych aktérov spolupráce na monitorovanie procesu zavádzania nariadenia a začatia prvých EGCT.

Potvrdzuje potrebu zachovania formy poľnohospodárstva, ktorá je multifunkčná vo všetkých regiónoch Európy, keďže vidiecke oblasti pokrývajú 90 % územia Spoločenstva, a víta pokračujúcu reformu spoločnej poľnohospodárskej politiky v tých sektoroch, ktoré dosiaľ ešte neboli reformované; pripomína v tejto súvislosti, že príležitosť, ktorú ponúkla revízia opatrení Spoločenstva by mala byť využitá na hľadanie nových možností kompenzácie prírodných znevýhodnení, ktorým čelia najmä poľnohospodári, ale aj opatrení na podporu riadenia veľkých oblastí a, všeobecnejšie, ich hospodárskeho rozvoja.

Považuje za nevyhnutné, aby sa naďalej pokračovalo v aktivitách týkajúcich sa sektoru služieb všeobecného záujmu, ktoré majú pre územné samosprávy strategický význam. Obzvlášť zdôrazňuje potrebu horizontálneho, medzisektorového referenčného rámca Spoločenstva na definovanie rozsahu služieb všeobecného záujmu na základe pravidiel hospodárskej súťaže. V tejto súvislosti bude sledovať so zvláštnym záujmom oznámenie o sociálnom sektore služieb všeobecného záujmu v roku 2006.

Pripomína politickú, hospodársku a sociálnu výzvu, ktorú predstavujú demografické zmeny pre európske územné celky. Tieto zmeny by mali byť podnetom na aktivitu vo všetkých oblastiach verejného života, pretože udržateľnosť našej spoločnosti bude záležať na schopnosti tieto zmeny predvídať. Z tohto dôvodu vyzýva Komisiu, aby počas roku 2006 operatívne sledovala Zelenú knihu o demografických zmenách.

Víta iniciatívu Komisie na vytvorenie pracovnej stratégie pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci, ktorá umožní Európskej únii vytvoriť koherentnejší rámec v tejto oblasti. Zdôrazňuje potrebu efektívneho zapojenia regionálnych a miestnych orgánov, najmä pri vytvorení zdravotných indikátorov a budúceho benchmarkingu.

Zdôrazňuje dôležitosť rovnosti príležitostí, oblasť, v ktorej zohrávajú miestne a regionálne orgány kľúčovú rolu, najmä s ohľadom na ich úlohu veľkých zamestnávateľov, ako aj ich zodpovednosť ako poskytovateľov tovaru a služieb. V tejto súvislosti očakáva oznámenie Európskej komisie o stratégie pre rovnosť pohlaví.

Víta návrh, aby bol rok 2008 rokom interkultúrneho dialógu a opätovne zdôrazňuje, že pre VR je rešpektovanie kultúrnej a jazykovej diverzity jedným zo základných princípov, na ktorých sa zakladá proces európskej integrácie, ktorý neznamená stieranie rozdielov alebo vytváranie jednotných identít, ale podporu väčšej spolupráce a pochopenia medzi občanmi Európy.

Súhlasí s názorom Európskej komisie, že boj proti klimatickým zmenám je jednou z najväčších výziev, ktorým bude EÚ v budúcnosti čeliť, a ktorá by mala byť riešená prostredníctvom portfóliového prístupu, prostredníctvom spolupráce medzi všetkými úrovňami riadenia, v partnerstve medzi verejným a súkromným sektorom, zdravotníctvom, spoločenskými a vzdelávacími skupinami a organizáciami pre energetickú účinnosť.

Vyzýva Európsku komisiu, aby zahrnula viac opatrení zameraných na zásobovanie energiou a distribučný priemysel do akčného plánu, a navrhuje podporu hospodárskych podnetov pre zavádzanie opatrení energetickej účinnosti – najmä tých, ktoré podporujú využívanie obnoviteľných zdrojov – a umožnenie využívania štátnej pomoci na zavedenie environmentálnych opatrení a zlepšení produktivity s cieľom zlepšiť energetickú účinnosť a tým podnietiť inováciu, čím sa Európa stane konkurencieschopnejšou a pritom bude zaručovať trvalo udržateľnú a bezpečnú dodávku energie.

Zdôrazňuje potrebu vytvorenia dynamického morského sektora založeného na trvalo udržateľnom rozvoji, avšak súčasne vyžaduje, aby bol príspevok miestnych a regionálnych orgánov k riadeniu morských zdrojov plne uznaný a zakomponovaný do novej politiky EÚ v tejto oblasti.

BEZPEČNOSŤ

Podporuje implementáciu desiatich priorít haagskeho programu pre obdobie nasledujúcich piatich rokov, ktoré sú dôkazom vôle a odhodlania podporiť priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, a vyzýva Európsku komisiu, aby vypracovala konkrétny akčný plán pre miestne a regionálne orgány, prostredníctvom ktorého by miestna a regionálna úroveň mohla zohrávať efektívnejšiu úlohu v postupe Spoločenstva.

Podporuje záväzok Európskej komisie, bojovať proti organizovanému zločinu a terorizmu a znovu opakuje svoj návrh zriadiť Európske monitorovacie stredisko pre bezpečnosť v mestách, ktorého členmi by boli zástupcovia miestnych a regionálnych orgánov z členských štátov, schopní poskytovať VR a všetkým ďalším príslušným európskym orgánom a inštitúciám všetky informácie týkajúce sa plánov polície, podpory a koordinácie výskumu a zhromažďovania, usporadúvania a spracovávania bezpečnostných údajov, najmä prostredníctvom šírenia príkladov a osvedčených postupov a budovaním partnerstiev na regionálnej a miestnej úrovni.

Opätovne predkladá svoje odporúčanie využívať štrukturálne fondy na udržanie a rozvoj nástrojov na realizáciu priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti a vyzýva Európsku komisiu, aby v rámci nového finančného výhľadu zaviedla do praxe podstatnú časť Tretej správy o súdržnosti.

Vyjadruje svoj súhlas s tým, že bezpečnosť dopravných systémov spadá najmä do kompetencie prevádzkovateľov dopravy a kľúčových zúčastnených strán, ako sú verejné orgány a cestujúci. Nedávne teroristické útoky v Londýne a Madride sú silným pripomenutím skutočnosti, že je potrebné intenzívnejšie sa venovať otázke bezpečnosti dopravných systémov v celej EÚ.

Nalieha na Komisiu, aby navrhla a vypracovala cezhraničný projekt, ktorý by vyžadoval aktívnu účasť pohraničných regiónov, a aby zlepšila koordináciu medzi novým fondom solidarity a štrukturálnymi fondmi. Ďalej navrhuje zlepšiť koordináciu európskeho mechanizmu v oblasti civilnej ochrany prostredníctvom zriadenia regionálnych centier civilnej ochrany v každej ohrozenej oblasti, ktoré by boli zodpovedné za zhromažďovanie a kontrolu údajov a zavedenie systému včasného varovania.

EURÓPA AKO GLOBÁLNY AKTÉR

Zamýšľa rozšíriť svoj záväzok v oblasti zabezpečenia interkultúrneho politického dialógu medzi predstaviteľmi miestnych a regionálnych orgánov členských štátov a pristupujúcimi a kandidátskymi krajinami; v tejto súvislosti považuje za vhodné založiť zmiešaný poradný výbor s Tureckom, a opätovne žiada Európsku komisiu, aby navrhla operatívne riešenie čo najskôr, s cieľom preklenúť nedostatočný právny základ pre ustanovenie zmiešaného poradného výboru v rámci Stabilizačnej a asociačnej dohody s Chorvátskom a krajinami západného Balkánu.

Podporuje Európsku komisiu, aby, v úzkej spolupráci s miestnymi a regionálnymi orgánmi a občianskou spoločnosťou, vyzdvihovala a podporovala informačné kampane o procese rozširovania EÚ na miestnej a regionálnej úrovni, ako v členských štátoch, tak aj v kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajinách.

Prihovára sa za rozšírenie politiky susedstva prostredníctvom nového akčného plánu; vyzýva Európsku komisiu, aby vzala do úvahy prínos cezhraničnej a medziregionálnej spolupráce v týchto plánoch a žiada, aby bol zapojený do ich prípravy, zavádzania a hodnotenia.

Opätovne potvrdzuje svoj záväzok posilňovať partnerstvo Európa-Stredomorie, spolu so svojimi výzvami na uskutočnenie krokov na zvýšenie zapojenia miestnych a regionálnych orgánov, a vyzýva na vytvorenie nového fóra spadajúceho do európsko-stredomorského inštitučného rámca, ktorý by mal za úlohu podporovať územnú a decentralizovanú spoluprácu a podporovať partnerstvá a rozvíjať programy, ktoré zahŕňajú schémy, ktoré je potrebné rozvinúť v stredomorskej oblasti.

Ľutuje, že príspevok európskych miestnych a regionálnych orgánov k európskej rozvojovej politike zostáva až dodnes v podstate neznámy, a preto odporúča nové prehodnotenie úlohy decentralizovanej spolupráce, spolu s uznaním skutočnosti, že miestne a regionálne orgány majú, okrem iných aktérov, špecifický know-how a skúsenosti, ktorými môžu prispieť ku globálnemu prístupu v boji proti celosvetovej chudobe a úsiliu pre dosiahnutie cieľov pre tisícročie OSN

Poveril svojho predsedu predložiť toto uznesenie Európskej komisii, Európskemu parlamentu, Rade, a rakúskemu a fínskemu predsedníctvu.

V Bruseli 17. novembra 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

| 16.5.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 115/73 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 115/73

---

Uznesenie na tému: „Ako ďalej v otázke finančného výhľadu na obdobie 2007 – 2013“

(2006/C 115/16)

VÝBOR REGIÓNOV,

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko k finančnému výhľadu na tému „Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu: Budovanie našej spoločnej budúcnosti: Politické výzvy a rozpočtové prostriedky rozšírenej Únie v rokoch 2007-2013“ (CdR 162/2004 fin),

SO ZRETEĽOM NA uznesenie Európskeho parlamentu na tému „Politické výzvy a rozpočtové prostriedky rozšírenej Únie na obdobie 2007 – 2013“ (A6-0153/2005),

| 1) | KEĎŽE sa Európskej rade na jej zasadnutí 16. – 17. júna 2005 nepodarilo dohodnúť na rozpočte pre ďalšie obdobie plánovacie obdobie EÚ 2007 – 2013; |
| --- | --- |

1)

KEĎŽE sa Európskej rade na jej zasadnutí 16. – 17. júna 2005 nepodarilo dohodnúť na rozpočte pre ďalšie obdobie plánovacie obdobie EÚ 2007 – 2013;

| 2) | KEĎŽE britské predsedníctvo bolo vyzvané, aby viedlo ďalej tieto základe dosiahnutého pokroku, s cieľom nájsť riešenia problémov, potrebné pre dosiahnutie dohody čo najskôr; |
| --- | --- |

2)

KEĎŽE britské predsedníctvo bolo vyzvané, aby viedlo ďalej tieto základe dosiahnutého pokroku, s cieľom nájsť riešenia problémov, potrebné pre dosiahnutie dohody čo najskôr;

| 3) | KEĎŽE je potrebné schváliť finančný výhľad v roku 2005, čo by umožnilo efektívnu politiku v oblastiach solidarity, územnej súdržnosti a väčší rast a viac pracovných miest v Európe od roku 2007, |
| --- | --- |

3)

KEĎŽE je potrebné schváliť finančný výhľad v roku 2005, čo by umožnilo efektívnu politiku v oblastiach solidarity, územnej súdržnosti a väčší rast a viac pracovných miest v Európe od roku 2007,

prijal na svojom 62. plenárnom zasadnutí 16. a 17. novembra 2005 (schôdza zo 17. novembra) nasledujúce uznesenie:

VÝBOR REGIÓNOV

| 1. | opätovne zdôrazňuje svoju podporu pôvodnému vyrovnanému návrhu Európskej komisie (CdR 162/2004 fin), vypočítanému na základe realistických potrieb a schváleného po rozsiahlych konzultáciách s miestnymi a regionálnym orgánmi počas štyroch rokov, ako to bolo uvedené v jeho stanovisku a potvrdené uznesením prijatým spoločne s Európskym parlamentom 6. apríla 2005 a záverečným vyhlásením z Vroclavu z 20. mája 2005; |
| --- | --- |

1.

opätovne zdôrazňuje svoju podporu pôvodnému vyrovnanému návrhu Európskej komisie (CdR 162/2004 fin), vypočítanému na základe realistických potrieb a schváleného po rozsiahlych konzultáciách s miestnymi a regionálnym orgánmi počas štyroch rokov, ako to bolo uvedené v jeho stanovisku a potvrdené uznesením prijatým spoločne s Európskym parlamentom 6. apríla 2005 a záverečným vyhlásením z Vroclavu z 20. mája 2005;

| 2. | s uznaním sa vyjadruje o návrhoch, predložených luxemburským predsedníctvom a súhlasí s vyjadrením Európskeho parlamentu, že finančný výhľad by mal byť zostavený tak, aby zabezpečil, že budú dostupné dostatočné prostriedky na splnenie cieľov konkurencieschopnosti a rastu a zabezpečil dostupnosť regionálnych a štrukturálnych fondov pre všetky regióny Európy. Toto je nevyhnutne nutné, pokiaľ chce Únia splniť svoje záväzky a vyhnúť sa nárastu verejného rozčarovania z Európskej únie. Akékoľvek zníženie rozpočtového stropu ohrozí základné princípy kohéznej politiky a následne podkope princíp solidarity, ktorý predstavuje dôležitý a základný prvok európskej integrácie a modelu európskej spoločnosti. Krátenie rozpočtu v tejto oblasti by mohlo viesť k renacionalizácii regionálnej politiky vo väčšine bývalej EÚ-15 a je v priamom protiklade k názoru európskych miestnych a regionálnych orgánov; |
| --- | --- |

2.

s uznaním sa vyjadruje o návrhoch, predložených luxemburským predsedníctvom a súhlasí s vyjadrením Európskeho parlamentu, že finančný výhľad by mal byť zostavený tak, aby zabezpečil, že budú dostupné dostatočné prostriedky na splnenie cieľov konkurencieschopnosti a rastu a zabezpečil dostupnosť regionálnych a štrukturálnych fondov pre všetky regióny Európy. Toto je nevyhnutne nutné, pokiaľ chce Únia splniť svoje záväzky a vyhnúť sa nárastu verejného rozčarovania z Európskej únie. Akékoľvek zníženie rozpočtového stropu ohrozí základné princípy kohéznej politiky a následne podkope princíp solidarity, ktorý predstavuje dôležitý a základný prvok európskej integrácie a modelu európskej spoločnosti. Krátenie rozpočtu v tejto oblasti by mohlo viesť k renacionalizácii regionálnej politiky vo väčšine bývalej EÚ-15 a je v priamom protiklade k názoru európskych miestnych a regionálnych orgánov;

| 3. | zdôrazňuje zhodu názorov Európskeho parlamentu a Výboru regiónov, ktoré vyzdvihujú význam úlohy, ktorú zohráva Európsky parlament ako rovnocenný partner v procese rozhodovania o rozpočte; |
| --- | --- |

3.

zdôrazňuje zhodu názorov Európskeho parlamentu a Výboru regiónov, ktoré vyzdvihujú význam úlohy, ktorú zohráva Európsky parlament ako rovnocenný partner v procese rozhodovania o rozpočte;

| 4. | nalieha na členské štáty, aby odolali nátlaku na zníženie rozpočtu Únie, a navrhuje, aby členské štáty poskytli EÚ taký rozpočet, ktorý umožní efektívnu prácu v oblastiach, v ktorých už Únia bola a naďalej môže byť významným prínosom pre život európskych občanov a miesta, kde žijú a pracujú. Poznamenáva, že toto si bude vyžadovať silné vedenie, demonštráciu jasného medzisektorového partnerstva a trvalú verejnú diskusiu v budúcich mesiacoch, aby bolo možné sa dohodnúť na týchto kľúčových oblastiach, v ktorých je EÚ skutočným prínosom; |
| --- | --- |

4.

nalieha na členské štáty, aby odolali nátlaku na zníženie rozpočtu Únie, a navrhuje, aby členské štáty poskytli EÚ taký rozpočet, ktorý umožní efektívnu prácu v oblastiach, v ktorých už Únia bola a naďalej môže byť významným prínosom pre život európskych občanov a miesta, kde žijú a pracujú. Poznamenáva, že toto si bude vyžadovať silné vedenie, demonštráciu jasného medzisektorového partnerstva a trvalú verejnú diskusiu v budúcich mesiacoch, aby bolo možné sa dohodnúť na týchto kľúčových oblastiach, v ktorých je EÚ skutočným prínosom;

| 5. | pripomína členským štátom, že kohézna politika, je práve takouto oblasťou, v ktorej je EÚ významným prínosom, keďže výdavky na európskej úrovni v tejto oblasti prinášajú lepšie výsledky a majú väčší účinok než výdavky na úrovni jednotlivých štátov. Kohézna politika sa ukázala byť obzvlášť dôležitým faktorom v boji proti hospodárskym a sociálnym rozdielom medzi európskymi regiónmi aj v ich rámci, ktoré sú najväčšími prekážkami dosiahnutia a efektívnosti európskeho vnútorného trhu. Kohézna politika je príležitosťou na dosiahnutie cieľov Lisabonskej stratégie pre regióny, ktoré zaostávajú za európskym priemerom, a preto musí byť výslovne uznaná ako dôležitý politický doplnok všetkých stratégií pre rast a zamestnanosť v Európe; |
| --- | --- |

5.

pripomína členským štátom, že kohézna politika, je práve takouto oblasťou, v ktorej je EÚ významným prínosom, keďže výdavky na európskej úrovni v tejto oblasti prinášajú lepšie výsledky a majú väčší účinok než výdavky na úrovni jednotlivých štátov. Kohézna politika sa ukázala byť obzvlášť dôležitým faktorom v boji proti hospodárskym a sociálnym rozdielom medzi európskymi regiónmi aj v ich rámci, ktoré sú najväčšími prekážkami dosiahnutia a efektívnosti európskeho vnútorného trhu. Kohézna politika je príležitosťou na dosiahnutie cieľov Lisabonskej stratégie pre regióny, ktoré zaostávajú za európskym priemerom, a preto musí byť výslovne uznaná ako dôležitý politický doplnok všetkých stratégií pre rast a zamestnanosť v Európe;

| 6. | podporuje úsilie predsedu Európskej komisie o opätovné oživenie rokovaní o finančnom výhľade a domnieva sa, že táto iniciatíva by mohla napomôcť rozvoju diskusie o modernizácii európskeho rozpočtu, trvá však trvá na tom, že takéto návrhy musia byť robené na základe minimálneho adekvátneho rozpočtového rámca. V tejto súvislosti si všíma návrh na vytvorenie nového fondu pre prispôsobenie sa globalizácii a mechanizmov JEREMIE a JASPERS a myslí si, že by tieto nástroje mali byť doplňujúcimi nástrojmi a nemali by byť zavádzané ako alternatívy rozpočtových kapitol zameraných na dosiahnutie cieľa konvergencie, konkurencieschopnosti a zamestnanosti; |
| --- | --- |

6.

podporuje úsilie predsedu Európskej komisie o opätovné oživenie rokovaní o finančnom výhľade a domnieva sa, že táto iniciatíva by mohla napomôcť rozvoju diskusie o modernizácii európskeho rozpočtu, trvá však trvá na tom, že takéto návrhy musia byť robené na základe minimálneho adekvátneho rozpočtového rámca. V tejto súvislosti si všíma návrh na vytvorenie nového fondu pre prispôsobenie sa globalizácii a mechanizmov JEREMIE a JASPERS a myslí si, že by tieto nástroje mali byť doplňujúcimi nástrojmi a nemali by byť zavádzané ako alternatívy rozpočtových kapitol zameraných na dosiahnutie cieľa konvergencie, konkurencieschopnosti a zamestnanosti;

| 7. | okrem toho v tejto súvislosti varuje pred prideľovaním prostriedkov z európskych fondov na opatrenia týkajúce sa len dosiahnutia konkurencieschopnosti a zamestnanosti v jednotlivých členských štátoch, keďže fondy EÚ môžu byť najlepšie využité na ďalší rozvoj územnej súdržnosti v rámci hlavného zamerania programu pre konkurencieschopnosť a zamestnanosť ako súčasti kohéznej politiky v rámci EÚ. Požaduje tiež, aby pravidlá pre spolufinancovanie zo štrukturálnych fondov aj naďalej poskytovali možnosť spolufinancovania zo súkromných zdrojov. |
| --- | --- |

7.

okrem toho v tejto súvislosti varuje pred prideľovaním prostriedkov z európskych fondov na opatrenia týkajúce sa len dosiahnutia konkurencieschopnosti a zamestnanosti v jednotlivých členských štátoch, keďže fondy EÚ môžu byť najlepšie využité na ďalší rozvoj územnej súdržnosti v rámci hlavného zamerania programu pre konkurencieschopnosť a zamestnanosť ako súčasti kohéznej politiky v rámci EÚ. Požaduje tiež, aby pravidlá pre spolufinancovanie zo štrukturálnych fondov aj naďalej poskytovali možnosť spolufinancovania zo súkromných zdrojov.

| 8. | ľutuje, že sa počas neformálneho stretnutia v Hampton Court 27. októbra nepodarilo dosiahnuť obnovenie rokovaní o finančných perspektívach; |
| --- | --- |

8.

ľutuje, že sa počas neformálneho stretnutia v Hampton Court 27. októbra nepodarilo dosiahnuť obnovenie rokovaní o finančných perspektívach;

| 9. | obzvlášť sa obáva, že oneskorená dohoda bude mať negatívny vplyv na pohľad občanov na Európu, ohrozí hladký začiatok ďalšieho programového obdobia a vytvorí situáciu finančnej nestability medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi EÚ, čo bude mať negatívny hospodársky dosah, predovšetkým na nové členské štáty, ktoré by mohli mať veľké ťažkosti s dodržaním svojich záväzkov z prechodného obdobia, záväzkov, ktorých sa členské štáty zaviazali zhostiť v prístupových dohodách pred posledným rozšírením Európskej únie. |
| --- | --- |

9.

obzvlášť sa obáva, že oneskorená dohoda bude mať negatívny vplyv na pohľad občanov na Európu, ohrozí hladký začiatok ďalšieho programového obdobia a vytvorí situáciu finančnej nestability medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi EÚ, čo bude mať negatívny hospodársky dosah, predovšetkým na nové členské štáty, ktoré by mohli mať veľké ťažkosti s dodržaním svojich záväzkov z prechodného obdobia, záväzkov, ktorých sa členské štáty zaviazali zhostiť v prístupových dohodách pred posledným rozšírením Európskej únie.

| 10. | opätovne apeluje na britské predsedníctvo, aby podniklo všetky kroky potrebné na dosiahnutie dohody do konca roka. |
| --- | --- |

10.

opätovne apeluje na britské predsedníctvo, aby podniklo všetky kroky potrebné na dosiahnutie dohody do konca roka.

V Bruseli 17. novembra 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

| 16.5.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 115/75 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 115/75

---

Výhľadové stanovisko Výboru regiónov na tému: „Bezpečnosť všetkých spôsobov dopravy vrátane otázky financovania“

(2006/C 115/17)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na odporúčajúci list komisárky Wallströmovej predsedovi Straubovi z 3. júna 2005, v ktorom komisárka žiada VR o stanovisko na tému „bezpečnosť všetkých spôsobov dopravy vrátane otázky financovania“, podľa prvého odseku článku 265 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na Bielu knihu o európskom riadení, ktorú Európska komisia predložila roku 2001 a ktorá vyzýva Výbor regiónov, aby „zohral aktívnejšiu úlohu pri vykonávaní politiky, napríklad vo forme prípravy prieskumných správ ešte v predstihu pred návrhmi Komisie“,

so zreteľom na Protokol o spolupráci zo septembra 2001 medzi Európskou komisiou a Výborom regiónov, ktorý vyzýva Výbor regiónov, „aby vypracoval strategické dokumenty s prehľadom záležitostí, ktoré Komisia považuje za dôležité. Tieto“ výhľadové správy „preskúmajú do väčšej hĺbky problémy v tých oblastiach, v ktorých má Výbor regiónov príslušné miestne informačné zdroje,“

so zreteľom na rozhodnutie predsedu výboru z 25. júla 2005 o tom, že poverí svoju komisiu pre politiku územnej súdržnosti, aby vypracovala na túto tému stanovisko,

so zreteľom na svoje stanovisko k oznámeniu Komisie Rade a Európskemu parlamentu: Prevencia, pripravenosť a reakcia na teroristické útoky, Prevencia a boj proti financovaniu teroristov prostredníctvom opatrení zameraných na skvalitnenie výmeny informácií, zvýšenie transparentnosti a zlepšenie sledovateľnosti finančných transakcií, Pripravenosť a zvládnutie dôsledkov v boji proti terorizmu, Ochrana najdôležitejšej infraštruktúry v boji proti terorizmu KOM(2004) 698, konečné znenie – KOM(2004) 700, konečné znenie – KOM(2004) 701, konečné znenie – KOM(2004) 702, konečné znenie, KOM (2004) 702, konečné znenie – CdR 465/2004 fin,

so zreteľom na svoj návrh stanoviska (CdR 209/2005 rev. 1) prijatý 30. septembra 2005 svojou komisiou pre politiku územnej súdržnosti (spravodajca: pán Robert Neill, člen Londýnskeho zhromaždenia (UK, EĽS),

keďže:

| (1) | Bezpečnosť dopravných systémov bola vždy v centre pozornosti prevádzkovateľov dopravy a hlavných zainteresovaných skupín, ako napr. verejné orgány a cestujúci. Avšak nedávne teroristické násilnosti v Londýne a Madride naliehavo poukazujú na potrebu zvýšiť dôraz na bezpečnosť dopravných systémov v rámci EÚ. Výbor regiónov víta zámer Európskej komisie uverejniť koncom roku 2005 oznámenie o tejto problematike, vrátane otázky financovania bezpečnostných opatrení. Po zverejnení oznámenia by členské štáty a ich regionálne a miestne orgány mali čo najskôr zvážiť, ako reagovať na toto oznámenie. |
| --- | --- |

(1)

Bezpečnosť dopravných systémov bola vždy v centre pozornosti prevádzkovateľov dopravy a hlavných zainteresovaných skupín, ako napr. verejné orgány a cestujúci. Avšak nedávne teroristické násilnosti v Londýne a Madride naliehavo poukazujú na potrebu zvýšiť dôraz na bezpečnosť dopravných systémov v rámci EÚ. Výbor regiónov víta zámer Európskej komisie uverejniť koncom roku 2005 oznámenie o tejto problematike, vrátane otázky financovania bezpečnostných opatrení. Po zverejnení oznámenia by členské štáty a ich regionálne a miestne orgány mali čo najskôr zvážiť, ako reagovať na toto oznámenie.

| (2) | VR rovnako víta aj opatrenia, ktoré sú prijaté alebo predpokladané na úrovni EÚ alebo jednotlivých štátov v oblasti bezpečnosti leteckej, námornej a nákladnej dopravy. |
| --- | --- |

(2)

VR rovnako víta aj opatrenia, ktoré sú prijaté alebo predpokladané na úrovni EÚ alebo jednotlivých štátov v oblasti bezpečnosti leteckej, námornej a nákladnej dopravy.

| (3) | Vlády členských štátov EÚ pripomínajú, že v dohľadnej dobe musíme žiť s reálnou hrozbou teroristických útokov. Táto hrozba sa týka najmä dopravných systémov, pretože sa v nich pravidelne nachádza veľké množstvo ľudí a často nie je možné vykonať systematické bezpečnostné kontroly. |
| --- | --- |

(3)

Vlády členských štátov EÚ pripomínajú, že v dohľadnej dobe musíme žiť s reálnou hrozbou teroristických útokov. Táto hrozba sa týka najmä dopravných systémov, pretože sa v nich pravidelne nachádza veľké množstvo ľudí a často nie je možné vykonať systematické bezpečnostné kontroly.

| (4) | Regionálne a miestne orgány spolu s pridruženými verejnými inštitúciami zohrávajú – vzhľadom na ich zodpovednosť za celý rad otázok súvisiacich s dopravou – hlavnú úlohu pri hľadaní spôsobov ako zmierniť hrozbu a následky teroristických činov. |
| --- | --- |

(4)

Regionálne a miestne orgány spolu s pridruženými verejnými inštitúciami zohrávajú – vzhľadom na ich zodpovednosť za celý rad otázok súvisiacich s dopravou – hlavnú úlohu pri hľadaní spôsobov ako zmierniť hrozbu a následky teroristických činov.

| (5) | Žiaden dopravný systém nemôže byť úplne bezpečný. Vždy bude hroziť riziko teroristického útoku, preto je potrebné vypracovať a aktualizovať stratégie na zníženie a zvládnutie takého rizika. Vo svete už existujú postupy na riadenie rizík, ktoré boli vyvinuté ako reakcia na teroristické útoky z posledných desaťročí, ako aj na útoky z 11. septembra 2001 a neskoršie. Teraz musíme vyriešiť problém, ako využiť tieto postupy v takých zložitých sieťach, akými sú dopravné systémy, čo si môže vyžadovať mnoho rozličných aktérov z verejného i súkromného sektora, a tiež problém, ako financovať zmeny existujúcich praktík, ktoré sú s tým spojené. |
| --- | --- |

(5)

Žiaden dopravný systém nemôže byť úplne bezpečný. Vždy bude hroziť riziko teroristického útoku, preto je potrebné vypracovať a aktualizovať stratégie na zníženie a zvládnutie takého rizika. Vo svete už existujú postupy na riadenie rizík, ktoré boli vyvinuté ako reakcia na teroristické útoky z posledných desaťročí, ako aj na útoky z 11. septembra 2001 a neskoršie. Teraz musíme vyriešiť problém, ako využiť tieto postupy v takých zložitých sieťach, akými sú dopravné systémy, čo si môže vyžadovať mnoho rozličných aktérov z verejného i súkromného sektora, a tiež problém, ako financovať zmeny existujúcich praktík, ktoré sú s tým spojené.

| (6) | Bezproblémový prístup k účinnej dopravnej infraštruktúre za primeranú cenu je základnou súčasťou života v členských štátoch EÚ. Občania EÚ môžu byť častými užívateľmi miestnych dopravných systémov, ale rovnako sa spoliehajú aj na celosvetovú dopravnú a logistickú sieť, ktorá poskytuje nielen príležitosti pre zamestnanie a podnikateľskú činnosť, ale je aj nevyhnutná pre zásobovanie základným tovarom vrátane potravín. Je potrebné prijať aj ďalšie opatrenia na odvrátenie teroristickej hrozby, ale tieto nesmú neúmerne narúšať dopravnú sieť. Závažné a trvalé narušenie, o ktoré sa teroristi v súčasnosti pokúšajú, by mohlo mať vážne dôsledky pre hospodársky a sociálny život v EÚ. |
| --- | --- |

(6)

Bezproblémový prístup k účinnej dopravnej infraštruktúre za primeranú cenu je základnou súčasťou života v členských štátoch EÚ. Občania EÚ môžu byť častými užívateľmi miestnych dopravných systémov, ale rovnako sa spoliehajú aj na celosvetovú dopravnú a logistickú sieť, ktorá poskytuje nielen príležitosti pre zamestnanie a podnikateľskú činnosť, ale je aj nevyhnutná pre zásobovanie základným tovarom vrátane potravín. Je potrebné prijať aj ďalšie opatrenia na odvrátenie teroristickej hrozby, ale tieto nesmú neúmerne narúšať dopravnú sieť. Závažné a trvalé narušenie, o ktoré sa teroristi v súčasnosti pokúšajú, by mohlo mať vážne dôsledky pre hospodársky a sociálny život v EÚ.

| (7) | Táto správa nie je v nijakom prípade pokusom popísať celé spektrum opatrení v rámci stratégie boja proti terorizmu. Sústreďuje sa na otázky, ktoré sú v kompetencii regionálnych a miestnych orgánov a najmä na tie, ktoré sa týkajú činnosti služieb verejnej dopravy. Táto správa sa snaží predovšetkým identifikovať niektoré problémy, na ktoré by sa regionálne a miestne orgány mali zamerať (a v mnohých prípadoch sa na ne už aj zameriavajú) a určiť, ako možno zintenzívniť toto úsilie prostredníctvom spolupráce s inými členskými štátmi na úrovni EÚ, |
| --- | --- |

(7)

Táto správa nie je v nijakom prípade pokusom popísať celé spektrum opatrení v rámci stratégie boja proti terorizmu. Sústreďuje sa na otázky, ktoré sú v kompetencii regionálnych a miestnych orgánov a najmä na tie, ktoré sa týkajú činnosti služieb verejnej dopravy. Táto správa sa snaží predovšetkým identifikovať niektoré problémy, na ktoré by sa regionálne a miestne orgány mali zamerať (a v mnohých prípadoch sa na ne už aj zameriavajú) a určiť, ako možno zintenzívniť toto úsilie prostredníctvom spolupráce s inými členskými štátmi na úrovni EÚ,

jednomyseľne prijal na svojom 62. plenárnom zasadnutí 16. a 17. novembra 2005 (schôdza zo 17. novembra) nasledujúce stanovisko:

Názory Výboru regiónov

Hlavné problémy, ktorými sa treba zaoberať

1.   Spolupráca

| 1.1 | Efektívna bezpečnosť dopravných sietí závisí od čo najužšej spolupráce medzi všetkými zainteresovanými organizáciami, počnúc od zamestnancov dopravných služieb pozemnej prevádzky, ich manažérov a politikov (na miestnej, regionálnej alebo celoštátnej úrovni), ktorým sa zodpovedajú, až po políciu a spravodajské služby. Podstatné je zabezpečiť dôsledný prístup k odstrašovaniu a účinnej akcii v prípade útoku, napríklad zabezpečiť, aby sa zároveň poskytla pomoc cestujúcim, zaistili sa dôkazy a čo najskôr obnovili služby. Je nevyhnutné, aby vo všetkých organizáciách bolo do tejto činnosti zapojené aj vrcholné vedenie. |
| --- | --- |

1.1

Efektívna bezpečnosť dopravných sietí závisí od čo najužšej spolupráce medzi všetkými zainteresovanými organizáciami, počnúc od zamestnancov dopravných služieb pozemnej prevádzky, ich manažérov a politikov (na miestnej, regionálnej alebo celoštátnej úrovni), ktorým sa zodpovedajú, až po políciu a spravodajské služby. Podstatné je zabezpečiť dôsledný prístup k odstrašovaniu a účinnej akcii v prípade útoku, napríklad zabezpečiť, aby sa zároveň poskytla pomoc cestujúcim, zaistili sa dôkazy a čo najskôr obnovili služby. Je nevyhnutné, aby vo všetkých organizáciách bolo do tejto činnosti zapojené aj vrcholné vedenie.

| 1.2 | Taká spolupráca musí dosiahnuť rovnováhu medzi utajením v prípadoch, keď je to nevyhnutné, a výmenou informácií medzi organizáciami, medzi členskými štátmi a verejnosťou v prípadoch, keď je to možné. v prípadoch s účasťou súkromného sektora, napríklad ako prevádzkovateľa dopravných služieb alebo služieb, ktoré sú poskytované v tesnej blízkosti dopravných centier (napr. čistiace služby alebo predajcovia, či iní podnikatelia, ktorí vyvíjajú svoju činnosť na železničnej stanici), by mali byť všetci pracovníci súkromného sektora plne zapojení do stratégií na zachovanie bezpečnosti. |
| --- | --- |

1.2

Taká spolupráca musí dosiahnuť rovnováhu medzi utajením v prípadoch, keď je to nevyhnutné, a výmenou informácií medzi organizáciami, medzi členskými štátmi a verejnosťou v prípadoch, keď je to možné. v prípadoch s účasťou súkromného sektora, napríklad ako prevádzkovateľa dopravných služieb alebo služieb, ktoré sú poskytované v tesnej blízkosti dopravných centier (napr. čistiace služby alebo predajcovia, či iní podnikatelia, ktorí vyvíjajú svoju činnosť na železničnej stanici), by mali byť všetci pracovníci súkromného sektora plne zapojení do stratégií na zachovanie bezpečnosti.

| 1.3 | Táto spolupráca musí byť rozšírená aj medzi regiónmi členského štátu a medzi členskými štátmi EÚ kvôli tomu, aby sa mohli šíriť osvedčené praktiky, a aby všetky významné organizácie, od pohotovostnej služby po dopravné úrady boli v prípade teroristického útoku okamžite informované a mohli vhodne zakročiť. |
| --- | --- |

1.3

Táto spolupráca musí byť rozšírená aj medzi regiónmi členského štátu a medzi členskými štátmi EÚ kvôli tomu, aby sa mohli šíriť osvedčené praktiky, a aby všetky významné organizácie, od pohotovostnej služby po dopravné úrady boli v prípade teroristického útoku okamžite informované a mohli vhodne zakročiť.

| 1.4 | Okrem analýzy predošlých útokov v EÚ, najmä vlakových bombových útokov v Madride roku 2004, by sa mala EÚ poučiť aj od iných krajín vo svete, ktoré zažili teroristické útoky, ako napr. New York, Tokio a Moskva (1). Okrem toho by sa malo vynaložiť úsilie na využitie skúseností v iných sektoroch (napr. porovnať reakcie v odvetviach leteckej a pozemnej dopravy). |
| --- | --- |

1.4

Okrem analýzy predošlých útokov v EÚ, najmä vlakových bombových útokov v Madride roku 2004, by sa mala EÚ poučiť aj od iných krajín vo svete, ktoré zažili teroristické útoky, ako napr. New York, Tokio a Moskva (1). Okrem toho by sa malo vynaložiť úsilie na využitie skúseností v iných sektoroch (napr. porovnať reakcie v odvetviach leteckej a pozemnej dopravy).

| 1.5 | Základné prvky európskej spolupráce v oblasti bezpečnosti dopravy už fungujú, ale toto úsilie je potrebné ešte zintenzívniť. Dopravní prevádzkovatelia spolupracujú prostredníctvom fór, ako napr. pracovná skupina pre bezpečnosť Medzinárodného združenia verejnej dopravy (UITP). Príslušníci železničnej polície a železničné spoločnosti v Európe spolupracujú prostredníctvom skupiny COLPOFER (Collaboration des services de police ferroviaire et de sécurité), ktorá je pridruženým orgánom Medzinárodnej únie železníc (UIC) (2). Policajné jednotky na železniciach a v metrách z Holandska, Nemecka, Belgicka, Talianska a Veľkej Británie si vymieňajú informácie a osvedčené postupy a hľadajú oblasti spolupráce prostredníctvom skupiny RAILPOL. Holandská polícia zabezpečuje sídlo a sekretariát skupiny RAILPOL, ktorá dostáva určitú finančnú podporu na svoje aktivity z EÚ. k skupine sa chcú pripojiť niektoré ďalšie členské štáty, čo je potrebné podporiť. |
| --- | --- |

1.5

Základné prvky európskej spolupráce v oblasti bezpečnosti dopravy už fungujú, ale toto úsilie je potrebné ešte zintenzívniť. Dopravní prevádzkovatelia spolupracujú prostredníctvom fór, ako napr. pracovná skupina pre bezpečnosť Medzinárodného združenia verejnej dopravy (UITP). Príslušníci železničnej polície a železničné spoločnosti v Európe spolupracujú prostredníctvom skupiny COLPOFER (Collaboration des services de police ferroviaire et de sécurité), ktorá je pridruženým orgánom Medzinárodnej únie železníc (UIC) (2). Policajné jednotky na železniciach a v metrách z Holandska, Nemecka, Belgicka, Talianska a Veľkej Británie si vymieňajú informácie a osvedčené postupy a hľadajú oblasti spolupráce prostredníctvom skupiny RAILPOL. Holandská polícia zabezpečuje sídlo a sekretariát skupiny RAILPOL, ktorá dostáva určitú finančnú podporu na svoje aktivity z EÚ. k skupine sa chcú pripojiť niektoré ďalšie členské štáty, čo je potrebné podporiť.

2.   Odborná príprava a plánovanie

| 2.1 | Dopravné a pohotovostné služby, ktoré zvládli nedávne útoky v Londýne, dostali pochvalu za dobre zorganizovanú reakciu. Zdá sa, že sa to podarilo vďaka vhodnej odbornej príprave a plánovaniu pre prípad nepredvídaných udalostí v rôznych zložkách. Pomocou efektívneho využitia ľudských zdrojov možno vytvoriť tímy odborníkov vrátane starostlivého monitorovania dopravných sietí, či dopravného alebo policajného personálu špeciálne vyškoleného na sledovanie záberov bezpečnostných kamier (kamier s uzavretým TV okruhom – CCTV). |
| --- | --- |

2.1

Dopravné a pohotovostné služby, ktoré zvládli nedávne útoky v Londýne, dostali pochvalu za dobre zorganizovanú reakciu. Zdá sa, že sa to podarilo vďaka vhodnej odbornej príprave a plánovaniu pre prípad nepredvídaných udalostí v rôznych zložkách. Pomocou efektívneho využitia ľudských zdrojov možno vytvoriť tímy odborníkov vrátane starostlivého monitorovania dopravných sietí, či dopravného alebo policajného personálu špeciálne vyškoleného na sledovanie záberov bezpečnostných kamier (kamier s uzavretým TV okruhom – CCTV).

| 2.2 | Neoceniteľné je pravidelné zaškoľovanie pracovníkov v doprave zahŕňajúce cvičenia simulujúce teroristické útoky a zapájanie všetkých relevantných organizácií, najmä pri zvládaní situácie hneď po útoku. |
| --- | --- |

2.2

Neoceniteľné je pravidelné zaškoľovanie pracovníkov v doprave zahŕňajúce cvičenia simulujúce teroristické útoky a zapájanie všetkých relevantných organizácií, najmä pri zvládaní situácie hneď po útoku.

| 2.3 | Plánovanie pre prípad nepredvídaných udalostí zahŕňa škálu od opätovného obnovenia prevádzky po určitom incidente až po širšie podnikateľské súvislosti. Tieto plány možno pravidelne skúšať a aktualizovať podľa každodenných incidentov, ako napr. poruchy zariadení alebo udalosti spôsobené treťou stranou (napr. prasknutie hlavného prívodu vody alebo vážne dopravné nehody). Plánovanie nepredvídaných udalostí by podobne malo mať aj cezhraničný aspekt, napríklad je potrebné prideliť jasné úlohy v prípade incidentu na hraniciach alebo v blízkosti hraničného priechodu, alebo zabezpečiť pomoc odborníkov v členskom štáte, ktorému prípadne chýbajú tieto ľudské zdroje. |
| --- | --- |

2.3

Plánovanie pre prípad nepredvídaných udalostí zahŕňa škálu od opätovného obnovenia prevádzky po určitom incidente až po širšie podnikateľské súvislosti. Tieto plány možno pravidelne skúšať a aktualizovať podľa každodenných incidentov, ako napr. poruchy zariadení alebo udalosti spôsobené treťou stranou (napr. prasknutie hlavného prívodu vody alebo vážne dopravné nehody). Plánovanie nepredvídaných udalostí by podobne malo mať aj cezhraničný aspekt, napríklad je potrebné prideliť jasné úlohy v prípade incidentu na hraniciach alebo v blízkosti hraničného priechodu, alebo zabezpečiť pomoc odborníkov v členskom štáte, ktorému prípadne chýbajú tieto ľudské zdroje.

| 2.4 | Hodnotenie rizík je základnou súčasťou plánovania a odbornej prípravy. Patrí k nemu monitorovanie svetových hrozieb, systematická analýza predošlých incidentov s cieľom získať skúsenosti pre budúcnosť a vyhodnotenie jednotlivých incidentov, keď sa vyskytnú (ako napríklad batožina bez dozoru), čím sa minimalizuje zbytočné narušenie prevádzky. |
| --- | --- |

2.4

Hodnotenie rizík je základnou súčasťou plánovania a odbornej prípravy. Patrí k nemu monitorovanie svetových hrozieb, systematická analýza predošlých incidentov s cieľom získať skúsenosti pre budúcnosť a vyhodnotenie jednotlivých incidentov, keď sa vyskytnú (ako napríklad batožina bez dozoru), čím sa minimalizuje zbytočné narušenie prevádzky.

| 2.5 | Rovnako dôležitú úlohu zohrávajú aj cestujúci využívajúci služby verejnej dopravy a samozrejme aj užívatelia dopravy s obchodnými zámermi. Potrebujú však jasné a pohotovo dostupné informácie napríklad o tom, ako nevyvolať neodôvodnene stav pohotovosti, čo robiť, ak zbadajú podozrivé správanie a čo robiť v prípade útoku. Tieto informácie by sa mali prehľadne sprístupniť v samotnom dopravnom systéme a podrobnejšie na príslušných internetových stránkach. Okrem toho sú potrebné stratégie na presvedčovanie cestujúcich o bezpečnosti siete, napríklad prostredníctvom viditeľnej prítomnosti zamestnancov či polície, alebo prostredníctvom reklamných kampaní (3). |
| --- | --- |

2.5

Rovnako dôležitú úlohu zohrávajú aj cestujúci využívajúci služby verejnej dopravy a samozrejme aj užívatelia dopravy s obchodnými zámermi. Potrebujú však jasné a pohotovo dostupné informácie napríklad o tom, ako nevyvolať neodôvodnene stav pohotovosti, čo robiť, ak zbadajú podozrivé správanie a čo robiť v prípade útoku. Tieto informácie by sa mali prehľadne sprístupniť v samotnom dopravnom systéme a podrobnejšie na príslušných internetových stránkach. Okrem toho sú potrebné stratégie na presvedčovanie cestujúcich o bezpečnosti siete, napríklad prostredníctvom viditeľnej prítomnosti zamestnancov či polície, alebo prostredníctvom reklamných kampaní (3).

| 2.6 | Bolo by účelné vykonať v školách, iných vzdelávacích zariadeniach a podnikoch školenia o možných teroristických útokoch a o správaní v prípade týchto útokov a tiež rozdávať letáky, resp. iné názorné prostriedky, aby sa dosiahla zvýšená pozornosť a obmedzili dôsledky možnej paniky. |
| --- | --- |

2.6

Bolo by účelné vykonať v školách, iných vzdelávacích zariadeniach a podnikoch školenia o možných teroristických útokoch a o správaní v prípade týchto útokov a tiež rozdávať letáky, resp. iné názorné prostriedky, aby sa dosiahla zvýšená pozornosť a obmedzili dôsledky možnej paniky.

3.   Využitie informačných technológií

| 3.1 | Ukázalo sa, že účinné televízne systémy s uzavretým okruhom (CCTV) a monitorovanie má kľúčový význam pre odstrašenie, ako aj pre odhalenie zločinu. Tieto systémy musia podliehať určitým štandardom a jasným prevádzkovým požiadavkám, aby sa umožnil napríklad prenos údajov, pričom systém by naďalej vykonával svoju monitorovaciu funkciu. Okrem toho firmy fungujúce na stanici alebo v jej okolí alebo ako súčasť dopravnej infraštruktúry možno majú vlastné systémy bezpečnostných kamier. Ak budú ich pracovníci vhodne poučení a zaškolení, môžu sa tieto zariadenia stať ďalšími „očami a ušami“ na zlepšenie bezpečnosti v blízkosti dopravných systémov, pričom v podstate neovplyvnia normálne fungovanie podnikov. |
| --- | --- |

3.1

Ukázalo sa, že účinné televízne systémy s uzavretým okruhom (CCTV) a monitorovanie má kľúčový význam pre odstrašenie, ako aj pre odhalenie zločinu. Tieto systémy musia podliehať určitým štandardom a jasným prevádzkovým požiadavkám, aby sa umožnil napríklad prenos údajov, pričom systém by naďalej vykonával svoju monitorovaciu funkciu. Okrem toho firmy fungujúce na stanici alebo v jej okolí alebo ako súčasť dopravnej infraštruktúry možno majú vlastné systémy bezpečnostných kamier. Ak budú ich pracovníci vhodne poučení a zaškolení, môžu sa tieto zariadenia stať ďalšími „očami a ušami“ na zlepšenie bezpečnosti v blízkosti dopravných systémov, pričom v podstate neovplyvnia normálne fungovanie podnikov.

| 3.2 | Veľmi dôležité sú aj pružné siete mobilných telefónov. Hoci za určitých okolností môže nastať potreba znefunkčniť mobilné siete alebo obmedziť ich použitie na pohotovostné služby, obyčajne zohrávajú mobilné telefóny pri zvládaní incidentov významnú úlohu. Napríklad pozemní zamestnanci dopravy v oblastiach postihnutých incidentom môžu potrebovať mobilné telefóny na komunikovanie s riadiacim centrom. Rovnako aj cestujúci môžu potrebovať súrne komunikovať s priateľmi alebo príbuznými, čo môže prispieť k zníženiu obáv a zmätku v prípade incidentu. |
| --- | --- |

3.2

Veľmi dôležité sú aj pružné siete mobilných telefónov. Hoci za určitých okolností môže nastať potreba znefunkčniť mobilné siete alebo obmedziť ich použitie na pohotovostné služby, obyčajne zohrávajú mobilné telefóny pri zvládaní incidentov významnú úlohu. Napríklad pozemní zamestnanci dopravy v oblastiach postihnutých incidentom môžu potrebovať mobilné telefóny na komunikovanie s riadiacim centrom. Rovnako aj cestujúci môžu potrebovať súrne komunikovať s priateľmi alebo príbuznými, čo môže prispieť k zníženiu obáv a zmätku v prípade incidentu.

4.   Projektovanie

| 4.1 | Pri poskytovaní alebo obstarávaní služieb verejnej dopravy a infraštruktúry je dôležité, aby sa v zmluvných podmienkach venovala plná pozornosť záväzkom v súvislosti s bezpečnosťou. Rovnako by sa mala brať do úvahy aj flexibilita pri pozmeňovaní alebo dopĺňaní týchto záväzkov podľa meniacej sa situácie v oblasti bezpečnosti. |
| --- | --- |

4.1

Pri poskytovaní alebo obstarávaní služieb verejnej dopravy a infraštruktúry je dôležité, aby sa v zmluvných podmienkach venovala plná pozornosť záväzkom v súvislosti s bezpečnosťou. Rovnako by sa mala brať do úvahy aj flexibilita pri pozmeňovaní alebo dopĺňaní týchto záväzkov podľa meniacej sa situácie v oblasti bezpečnosti.

| 4.2 | Je potrebné podporiť dopravné orgány a iných užívateľov dopravných priestorov pri prehodnocovaní projektov existujúcich zariadení, napríklad terminálov a dopravných prostriedkov, aby bolo ťažšie ukryť v nich bombu, aby sa uľahčila evakuácia a aby sa znížil počet obetí a škôd v prípade explózie alebo inej formy teroristického útoku. Ako príklad možno uviesť, že široko využívané sklenené a odľahčené materiály v rámci súčasných stavebných trendov, najmä na miestach, kde sa prelínajú rôzne prevádzkové a obchodné plochy, sa už možno nebudú považovať za vhodné. Zároveň sa dokázalo, že je účinné zabezpečiť dobrý výhľad a eliminovať možné úkryty. |
| --- | --- |

4.2

Je potrebné podporiť dopravné orgány a iných užívateľov dopravných priestorov pri prehodnocovaní projektov existujúcich zariadení, napríklad terminálov a dopravných prostriedkov, aby bolo ťažšie ukryť v nich bombu, aby sa uľahčila evakuácia a aby sa znížil počet obetí a škôd v prípade explózie alebo inej formy teroristického útoku. Ako príklad možno uviesť, že široko využívané sklenené a odľahčené materiály v rámci súčasných stavebných trendov, najmä na miestach, kde sa prelínajú rôzne prevádzkové a obchodné plochy, sa už možno nebudú považovať za vhodné. Zároveň sa dokázalo, že je účinné zabezpečiť dobrý výhľad a eliminovať možné úkryty.

5.   Financovanie a zdroje

| 5.1 | Opatrenia na zlepšenie bezpečnosti dopravných sietí si vyžiadajú navýšenie zdrojov. v mnohých prípadoch budú tieto zdroje významné a dlhodobé, napr. sofistikovanejšie informačné technológie, viac výhybiek, viac autobusov, viac pracovníkov v doprave a viac starostlivého monitorovania, viac školení a rozsiahlejšie informačné kampane. Takéto nové iniciatívy pravdepodobne prevýšia predošlé investičné plány, ktoré sa zameriavali hlavne na obnovu dopravnej infraštruktúry a sietí. Je možné, že v niektorých prípadoch súčasné finančné procesy pre schvaľovanie dopravných investícií nemusia celkom vyhovovať získavaniu financií pre opatrenia na zaručenie väčšej bezpečnosti dopravných systémov. |
| --- | --- |

5.1

Opatrenia na zlepšenie bezpečnosti dopravných sietí si vyžiadajú navýšenie zdrojov. v mnohých prípadoch budú tieto zdroje významné a dlhodobé, napr. sofistikovanejšie informačné technológie, viac výhybiek, viac autobusov, viac pracovníkov v doprave a viac starostlivého monitorovania, viac školení a rozsiahlejšie informačné kampane. Takéto nové iniciatívy pravdepodobne prevýšia predošlé investičné plány, ktoré sa zameriavali hlavne na obnovu dopravnej infraštruktúry a sietí. Je možné, že v niektorých prípadoch súčasné finančné procesy pre schvaľovanie dopravných investícií nemusia celkom vyhovovať získavaniu financií pre opatrenia na zaručenie väčšej bezpečnosti dopravných systémov.

| 5.2 | Kým prevádzkovatelia dopravných sietí vo verejnom a súkromnom sektore a iných dôležitých organizáciách musia rozhodnúť, aká reakcia je pre nich najlepšia, je nevyhnutné, aby sa po odsúhlasení priorít neotáľalo so zavedením do praxe pre nezhody okolo financovania. Komisia, členské štáty a regionálne i miestne orgány by mali zohrať úlohu pri zabezpečení vhodného riešenia tohto problému. |
| --- | --- |

5.2

Kým prevádzkovatelia dopravných sietí vo verejnom a súkromnom sektore a iných dôležitých organizáciách musia rozhodnúť, aká reakcia je pre nich najlepšia, je nevyhnutné, aby sa po odsúhlasení priorít neotáľalo so zavedením do praxe pre nezhody okolo financovania. Komisia, členské štáty a regionálne i miestne orgány by mali zohrať úlohu pri zabezpečení vhodného riešenia tohto problému.

| 5.3 | Otázka financovania sa preto musí vyriešiť už na začiatku, súbežne s inými problémami. V ďalšom štádiu sa musia zhodnotiť potenciálne náklady, ale je možné, že rozsah nevyhnutnej odozvy znemožní presunúť celkové náklady na bezpečnostné opatrenia na cestujúcich bez závažného narušenia atraktívnosti verejnej dopravy. Je nutné vyhnúť sa výraznému zvýšeniu cestovného v čase, keď z viacerých dôvodov (životné prostredie, zdravie, hospodárstvo) je nevyhnutné podporiť používanie verejnej dopravy. |
| --- | --- |

5.3

Otázka financovania sa preto musí vyriešiť už na začiatku, súbežne s inými problémami. V ďalšom štádiu sa musia zhodnotiť potenciálne náklady, ale je možné, že rozsah nevyhnutnej odozvy znemožní presunúť celkové náklady na bezpečnostné opatrenia na cestujúcich bez závažného narušenia atraktívnosti verejnej dopravy. Je nutné vyhnúť sa výraznému zvýšeniu cestovného v čase, keď z viacerých dôvodov (životné prostredie, zdravie, hospodárstvo) je nevyhnutné podporiť používanie verejnej dopravy.

| 5.4 | Pri odhade nákladov by mali členské štáty a verejné orgány vziať do úvahy náklady v prípade nevyvinutia maximálneho úsilia na zníženie hrozby a dôsledkov teroristického útoku. Okrem priamych nákladov súvisiacich so zranenými a škodami v dôsledku útoku môže k týmto nákladom pribudnúť aj strata príjmov zo zníženej miery cestovného ruchu, cestovania, investovania a inej hospodárskej činnosti počas dlhšie trvajúceho obdobia. |
| --- | --- |

5.4

Pri odhade nákladov by mali členské štáty a verejné orgány vziať do úvahy náklady v prípade nevyvinutia maximálneho úsilia na zníženie hrozby a dôsledkov teroristického útoku. Okrem priamych nákladov súvisiacich so zranenými a škodami v dôsledku útoku môže k týmto nákladom pribudnúť aj strata príjmov zo zníženej miery cestovného ruchu, cestovania, investovania a inej hospodárskej činnosti počas dlhšie trvajúceho obdobia.

| 5.5 | Potenciálne dôsledky môžu byť omnoho vyššie v dôsledku koordinovaných, možno simultánnych útokov na vybrané kritické časti jednej alebo viacerých infraštruktúr s úmyslom maximalizovať narušenie, stratu životov a paniku. Dosah a význam sú jasne demonštrované v uvedenej tabuľke.
  Straty v prípade útokov







  Opis | Náklady |
| --- | --- | --- |
| Odhadnuté náklady na celkový zásobovací reťazec pre zbrane hromadného ničenia prepravovanú v kontajneri | 770 miliárd € |
| Pokles na európskych trhoch (FTSE) nasledujúci bezprostredne po útokoch v Madride | 42 miliárd € |
| Náklady spojené s počítačovými útokmi proti firmám v roku 2003 | 9,6 miliárd € |
| Náklady spojené s útokmi z 11. septembra na budovy Svetového obchodného centra (priame a nepriame) | 64 miliárd € |
| Zdroj: Deloitte Research (údaje sú prepočítané na základe kurzu 1 € = 1,3 $) |

5.5

Potenciálne dôsledky môžu byť omnoho vyššie v dôsledku koordinovaných, možno simultánnych útokov na vybrané kritické časti jednej alebo viacerých infraštruktúr s úmyslom maximalizovať narušenie, stratu životov a paniku. Dosah a význam sú jasne demonštrované v uvedenej tabuľke.

Straty v prípade útokov

Opis

Náklady

Odhadnuté náklady na celkový zásobovací reťazec pre zbrane hromadného ničenia prepravovanú v kontajneri

770 miliárd €

Pokles na európskych trhoch (FTSE) nasledujúci bezprostredne po útokoch v Madride

42 miliárd €

Náklady spojené s počítačovými útokmi proti firmám v roku 2003

9,6 miliárd €

Náklady spojené s útokmi z 11. septembra na budovy Svetového obchodného centra (priame a nepriame)

64 miliárd €

Zdroj: Deloitte Research (údaje sú prepočítané na základe kurzu 1 € = 1,3 $)

| 5.6 | Je však potrebné poznamenať, že existujú potenciálne výhody spojené so zvýšením bezpečnosti dopravných systémov. Opatrenia na odstrašenie teroristov odstrašujú aj iných pred páchaním krádeží a vandalizmu, ako aj agresívnych činov. Lepšie naprojektované a monitorované dopravné terminály vedú k väčšej dôvere užívateľov a cestujúcich a potenciálne môžu viesť k celkovému väčšiemu využívaniu verejnej dopravy. Zlepšené plánovanie pre prípad nepredvídaných udalostí a precvičovanie reakcií na incidenty veľkého rozsahu sa využije aj v prípade stavu pohotovosti z neteroristických dôvodov. |
| --- | --- |

5.6

Je však potrebné poznamenať, že existujú potenciálne výhody spojené so zvýšením bezpečnosti dopravných systémov. Opatrenia na odstrašenie teroristov odstrašujú aj iných pred páchaním krádeží a vandalizmu, ako aj agresívnych činov. Lepšie naprojektované a monitorované dopravné terminály vedú k väčšej dôvere užívateľov a cestujúcich a potenciálne môžu viesť k celkovému väčšiemu využívaniu verejnej dopravy. Zlepšené plánovanie pre prípad nepredvídaných udalostí a precvičovanie reakcií na incidenty veľkého rozsahu sa využije aj v prípade stavu pohotovosti z neteroristických dôvodov.

Odporúčania Výboru regiónov

| 1. | VR vyzýva Komisiu a všetky členské štáty, aby otázka bezpečnosti v doprave mala najvyššiu prioritu. VR sa domnieva, že všetky úrovne verejnej správy – EÚ, národná, regionálna i miestna – musia mať integrované a kompatibilné stratégie v rámci svojej zodpovednosti na odvrátenie hrozieb zameraných proti bezpečnosti a na zmiernenie incidentov, ktoré sa napriek všetkému vyskytnú. |
| --- | --- |

1.

VR vyzýva Komisiu a všetky členské štáty, aby otázka bezpečnosti v doprave mala najvyššiu prioritu. VR sa domnieva, že všetky úrovne verejnej správy – EÚ, národná, regionálna i miestna – musia mať integrované a kompatibilné stratégie v rámci svojej zodpovednosti na odvrátenie hrozieb zameraných proti bezpečnosti a na zmiernenie incidentov, ktoré sa napriek všetkému vyskytnú.

| 2. | VR zdôrazňuje, že kým sa pracuje na vytváraní a zlepšovaní bezpečnostných stratégií, je nevyhnutné, aby systémy verejnej dopravy naďalej účinne fungovali, pretože v opačnom prípade by to malo negatívne sociálne, hospodárske a environmentálne dôsledky. |
| --- | --- |

2.

VR zdôrazňuje, že kým sa pracuje na vytváraní a zlepšovaní bezpečnostných stratégií, je nevyhnutné, aby systémy verejnej dopravy naďalej účinne fungovali, pretože v opačnom prípade by to malo negatívne sociálne, hospodárske a environmentálne dôsledky.

| 3. | VR vyzýva EÚ a členské štáty, aby podporili prevádzkovateľov verejnej dopravy a všetky zodpovedné organizácie v tom, aby vyvíjali väčšiu spoluprácu v rámci členských štátov, ako aj medzi jednotlivými štátmi, budujúc na existujúcich sieťach dopravných operátorov a dopravných policajných zložiek. |
| --- | --- |

3.

VR vyzýva EÚ a členské štáty, aby podporili prevádzkovateľov verejnej dopravy a všetky zodpovedné organizácie v tom, aby vyvíjali väčšiu spoluprácu v rámci členských štátov, ako aj medzi jednotlivými štátmi, budujúc na existujúcich sieťach dopravných operátorov a dopravných policajných zložiek.

| 4. | VR je toho názoru, že spolupráca by sa mala zamerať na princípy výmeny informácií, aby sa zvýšilo povedomie o teroristických útokoch, umožnil sa odhad rizík a získalo sa poučenie z predošlých incidentov a osvedčených postupov v celom rade odvetví. |
| --- | --- |

4.

VR je toho názoru, že spolupráca by sa mala zamerať na princípy výmeny informácií, aby sa zvýšilo povedomie o teroristických útokoch, umožnil sa odhad rizík a získalo sa poučenie z predošlých incidentov a osvedčených postupov v celom rade odvetví.

| 5. | VR blahoželá pohotovostným jednotkám, prevádzkovateľom dopravy a verejnosti za ich reakciu na nedávne teroristické útoky. VR zdôrazňuje, že takáto reakcia bola v neposlednom rade možná vďaka dobrej odbornej príprave, plánovaniu pre prípad nepredvídaných situácií a výmene informácií a je toho názoru, že spolu s využitím vhodného projektovania a s využitím primeraných informačných technológií sú tieto prvky nevyhnutnou súčasťou každej stratégie na zaistenie bezpečnosti v doprave. |
| --- | --- |

5.

VR blahoželá pohotovostným jednotkám, prevádzkovateľom dopravy a verejnosti za ich reakciu na nedávne teroristické útoky. VR zdôrazňuje, že takáto reakcia bola v neposlednom rade možná vďaka dobrej odbornej príprave, plánovaniu pre prípad nepredvídaných situácií a výmene informácií a je toho názoru, že spolu s využitím vhodného projektovania a s využitím primeraných informačných technológií sú tieto prvky nevyhnutnou súčasťou každej stratégie na zaistenie bezpečnosti v doprave.

| 6. | VR vyzýva Komisiu a členské štáty, aby spolupracovali s prevádzkovateľmi mobilných telefónnych sietí a prevádzkovateľmi verejnej dopravy, aby tak podporili vývoj kvalitnejších služieb cez mobilné telefóny v prípade vážnych incidentov, čo prinesie úžitok prevádzkovateľom i cestujúcim. Okrem toho akékoľvek návrhy na uchovanie elektronických a telefonických dát pre bezpečnostné účely zo strany EÚ by nemali slúžiť na oslabenie existujúcej relevantnej legislatívy členských štátov. |
| --- | --- |

6.

VR vyzýva Komisiu a členské štáty, aby spolupracovali s prevádzkovateľmi mobilných telefónnych sietí a prevádzkovateľmi verejnej dopravy, aby tak podporili vývoj kvalitnejších služieb cez mobilné telefóny v prípade vážnych incidentov, čo prinesie úžitok prevádzkovateľom i cestujúcim. Okrem toho akékoľvek návrhy na uchovanie elektronických a telefonických dát pre bezpečnostné účely zo strany EÚ by nemali slúžiť na oslabenie existujúcej relevantnej legislatívy členských štátov.

| 7. | VR upozorňuje EÚ a členské štáty na citlivosť sektora cestnej dopravy voči teroristickým útokom, ďalej na potrebu uplatniť uvedené odporúčania v prípadoch, kde je to pre tento sektor vhodné, a poznamenáva, že EHSV zamýšľa venovať sa tejto otázke podrobne v stanovisku, ktoré je v súčasnosti pripravované. |
| --- | --- |

7.

VR upozorňuje EÚ a členské štáty na citlivosť sektora cestnej dopravy voči teroristickým útokom, ďalej na potrebu uplatniť uvedené odporúčania v prípadoch, kde je to pre tento sektor vhodné, a poznamenáva, že EHSV zamýšľa venovať sa tejto otázke podrobne v stanovisku, ktoré je v súčasnosti pripravované.

| 8. | VR sa domnieva, že vzhľadom na pretrvávajúcu hrozbu teroristických útokov nie je pravdepodobne možné dosiahnuť podstatné zlepšenie bezpečnostných stratégií v doprave bez značného navýšenia zdrojov. VR preto vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa touto otázkou začali bezodkladne zaoberať a aby tak zabezpečili, že sa výrazné zlepšenie v otázke bezpečnosti nebude odkladať kvôli nedostatočnému finančnému plánovaniu. |
| --- | --- |

8.

VR sa domnieva, že vzhľadom na pretrvávajúcu hrozbu teroristických útokov nie je pravdepodobne možné dosiahnuť podstatné zlepšenie bezpečnostných stratégií v doprave bez značného navýšenia zdrojov. VR preto vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa touto otázkou začali bezodkladne zaoberať a aby tak zabezpečili, že sa výrazné zlepšenie v otázke bezpečnosti nebude odkladať kvôli nedostatočnému finančnému plánovaniu.

V Bruseli 17. novembra 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Pozri prílohu č. 1, ktorá uvádza zoznam nedávnych teroristických útokov.

1

(2)  Pozri napríklad spoločné vyhlásenie UITP a UIC o verejnej doprave a obrane proti terorizmu: http://www.uitp.com/mediaroom/june-2004/full-declaration-geneva-en.cfm

2

(3)  Príkladom tohto prístupu z USA je kampaň Tranzitného úradu metropolitnej oblasti Washington, ktorá popisuje úlohu svojich zamestnancov pri udržiavaní bezpečnosti. Pozri Public Transport International, máj 2004.

3

Public Transport International, máj 2004.

---

Príloha 1

Nedávne príklady dramatických a veľmi závažných teroristických útokov na systémy verejnej dopravy (okrem posledných útokov v Londýne):

| 1986 | Paríž | RER (sieť regionálnych vlakov vo Francúzsku) línia A: Výbušnina ukrytá v športovej taške vybuchla po tom, čo ju jeden cestujúci vyhodil z vlaku. |
| --- | --- | --- |
| 1994 | Baku | Dva bombové útoky v metre, výsledok: 19 mŕtvych a 90 ranených |
| 1995 | Tokio | Systém metra zažil útok plynu sarin, ktorý usmrtil 12 ľudí a zranil ďalších 5600. |
| | Paríž | Bombový útok na stanici Saint Michel, 8 mŕtvych a 120 zranených. |
| 1996 | Paríž | Výbuch na stanici Port-Royal usmrtil 4 ľudí a zranil 91 ďalších. |
| | Moskva | Výbuch vo vozni metra usmrtil 4 cestujúcich a zranil 12 ďalších. |
| 2000 | Moskva | Výbuch v podchode pre chodcov blízko zastávky metra s výsledkom 11 mŕtvych a 60 zranených. |
| 2003 | Daegu | Kontajner na mlieko, v ktorom bola vložená horľavá kvapalina, bol zapálený vo vozni. Oheň usmrtil 120 ľudí a zranil ďalších 100. |
| 2004 | Moskva | Samovražedný bombový útok zničil vlak metra počas rannej špičky a mal za následok 40 obetí a asi 140 zranených cestujúcich. |
| 2004 | Madrid | 10 bômb skrytých v ruksakoch vybuchlo v rozpätí niekoľkých minút v prímestských vlakoch počas rannej dopravnej špičky. Výbuch usmrtil 190 cestujúcich a zranil asi 1400 ľudí. Boli nájdené a zneškodnené ďalšie tri bomby. |

1986

Paríž

RER (sieť regionálnych vlakov vo Francúzsku) línia A: Výbušnina ukrytá v športovej taške vybuchla po tom, čo ju jeden cestujúci vyhodil z vlaku.

1994

Baku

Dva bombové útoky v metre, výsledok: 19 mŕtvych a 90 ranených

1995

Tokio

Systém metra zažil útok plynu sarin, ktorý usmrtil 12 ľudí a zranil ďalších 5600.

Paríž

Bombový útok na stanici Saint Michel, 8 mŕtvych a 120 zranených.

1996

Paríž

Výbuch na stanici Port-Royal usmrtil 4 ľudí a zranil 91 ďalších.

Moskva

Výbuch vo vozni metra usmrtil 4 cestujúcich a zranil 12 ďalších.

2000

Moskva

Výbuch v podchode pre chodcov blízko zastávky metra s výsledkom 11 mŕtvych a 60 zranených.

2003

Daegu

Kontajner na mlieko, v ktorom bola vložená horľavá kvapalina, bol zapálený vo vozni. Oheň usmrtil 120 ľudí a zranil ďalších 100.

2004

Moskva

Samovražedný bombový útok zničil vlak metra počas rannej špičky a mal za následok 40 obetí a asi 140 zranených cestujúcich.

2004

Madrid

10 bômb skrytých v ruksakoch vybuchlo v rozpätí niekoľkých minút v prímestských vlakoch počas rannej dopravnej špičky. Výbuch usmrtil 190 cestujúcich a zranil asi 1400 ľudí. Boli nájdené a zneškodnené ďalšie tri bomby.

---

| 16.5.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 115/81 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 115/81

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému: „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa na obdobie rokov 2007 – 2013 ustanovuje program ‚Občania pre Európu’ na podporu aktívneho európskeho občianstva“

(2006/C 115/18)

VÝBOR REGIÓNOV,

SO ZRETEĽOM NA Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa na obdobie rokov 2007-2013 ustanovuje program „Občania pre Európu“ na podporu aktívneho európskeho občianstva (KOM (2005) 116, konečné znenie),

SO ZRETEĽOM NA rozhodnutie Európskej komisie zo 6. apríla 2005 prekonzultovať s ním Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa na obdobie rokov 2007-2013 ustanovuje program „Občania pre Európu“ na podporu aktívneho európskeho občianstva, v súlade s článkami 151 a 265, odsek 1 a 308 Zmluvy o Ústave pre Európu,

SO ZRETEĽOM NA rozhodnutie svojho predsedu z 20. januára 2005 poveriť komisiu pre ústavné záležitosti a európske riadenie vypracovaním stanoviska na tému Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa na obdobie rokov 2007-2013 ustanovuje program „Občania pre Európu“ na podporu aktívneho európskeho občianstva,

SO ZRETEĽOM NA Zmluvu o Ústave pre Európu, ktorá bola podpísaná 29. októbra 2004, obzvlášť na články I-10 a III-280,

SO ZRETEĽOM NA Rozhodnutie č. 2004/100/ES Rady z 26. januára 2004, ktorým sa ustanovuje program Spoločenstva na podporu aktívneho európskeho občianstva (občianska účasť) (1),

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko z 20. novembra 2003 na tému Návrh rozhodnutia rady, ktorým sa ustanovuje program Spoločenstva na podporu aktívneho európskeho občianstva (občianska účasť) a na tému Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade o opatreniach, ktoré by mali prijať členské štáty s cieľom zabezpečiť účasť všetkých občanov Únie na voľbách do Európskeho parlamentu v rozšírenej Európe (CdR 170/2003, konečné znenie (2)),

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko z 21. novembra 2002 na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o informačnej a komunikačnej stratégii pre Európsku úniu (KOM (2002) 350, konečné znenie) (CdR 124/2002, konečné znenie (3)),

SO ZRETEĽOM NA štvrtú správu Európskej komisie o občianstve v Únii – 1. máj 2001-30. apríl 2004 – (KOM (2004) 695, konečné znenie),

SO ZRETEĽOM NA Oznámenie Európskej komisie „Občianstvo v akcii: podpora pre európsku kultúru a rozmanitosť programami v oblasti mládeže a kultúry, audiovizuálnej oblasti a v oblasti účasti občanov“ – (KOM (2004) 154, konečné znenie),

SO ZRETEĽOM NA svoj návrh stanoviska (CdR 120/2005 rev 2), ktorý bol prijatý dňa 4. októbra 2005 komisiou pre ústavné záležitosti a európske riadenie (spravodajkyňa: pani Claude du GRANRUT, členka regionálnej rady Pikardie, prvá zástupkyňa primátora mesta Senlis (FR/EĽS),

| (1) | KEĎŽE druhá časť Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva zavádza pojem „európske občianstvo“ a v zmysle jej článku 17 toto občianstvo dopĺňa štátne občianstvo, bez toho, aby ho nahrádzalo; keďže tieto ustanovenia preberá Zmluva o Ústave pre Európu v článku I-10; keďže táto zmluva obsahuje takisto hlavu VI nazvanú „Demokratický život Únie“; |
| --- | --- |

(1)

KEĎŽE druhá časť Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva zavádza pojem „európske občianstvo“ a v zmysle jej článku 17 toto občianstvo dopĺňa štátne občianstvo, bez toho, aby ho nahrádzalo; keďže tieto ustanovenia preberá Zmluva o Ústave pre Európu v článku I-10; keďže táto zmluva obsahuje takisto hlavu VI nazvanú „Demokratický život Únie“;

| (2) | KEĎŽE občianstvo sa uplatňuje predovšetkým na miestnej úrovni; keďže miestne a regionálne orgány by mali zohrávať v súlade s princípom subsidiarity aktívnu rolu pri jeho propagovaní; |
| --- | --- |

(2)

KEĎŽE občianstvo sa uplatňuje predovšetkým na miestnej úrovni; keďže miestne a regionálne orgány by mali zohrávať v súlade s princípom subsidiarity aktívnu rolu pri jeho propagovaní;

| (3) | KEĎŽE sa ako orgán zastupujúci miestne a regionálne samosprávy a ochranca demokracie blízkosti v rozhodovacom procese Spoločenstva zaujíma o propagovanie a uplatňovanie tohto európskeho občianstva; |
| --- | --- |

(3)

KEĎŽE sa ako orgán zastupujúci miestne a regionálne samosprávy a ochranca demokracie blízkosti v rozhodovacom procese Spoločenstva zaujíma o propagovanie a uplatňovanie tohto európskeho občianstva;

| (4) | KEĎŽE v uvedenom rozhodnutí z 26. januára 2004 Rada ustanovila trojročný program Spoločenstva na podporu aktívneho európskeho občianstva; keďže by sa malo pokračovať v aktivitách doteraz podniknutých v rámci tohto programu, na ktoré bolo vyhradených 72 miliónov eúr; |
| --- | --- |

(4)

KEĎŽE v uvedenom rozhodnutí z 26. januára 2004 Rada ustanovila trojročný program Spoločenstva na podporu aktívneho európskeho občianstva; keďže by sa malo pokračovať v aktivitách doteraz podniknutých v rámci tohto programu, na ktoré bolo vyhradených 72 miliónov eúr;

| (5) | KEĎŽE je v súvislosti s rozširovaním Európskej únie potrebné vyvinúť mimoriadne úsilie na podporu európskeho občianstva v nových členských štátoch; |
| --- | --- |

(5)

KEĎŽE je v súvislosti s rozširovaním Európskej únie potrebné vyvinúť mimoriadne úsilie na podporu európskeho občianstva v nových členských štátoch;

| (6) | KEĎŽE rok 2005 Rada Európy vyhlásila za Európsky rok občianstva prostredníctvom vzdelávania, s cieľom vyzdvihnúť dôležitosť vzdelávania pri podpore a ochrane ľudských práv; keďže v roku 2005 sa vo Varšave konal popri 3. summite Rady Európy aj summit mládeže, ktorý dokázal, že aktívna mládež vedomá si svojej novej identity predstavuje najlepšiu podporu pre aktívne občianstvo, |
| --- | --- |

(6)

KEĎŽE rok 2005 Rada Európy vyhlásila za Európsky rok občianstva prostredníctvom vzdelávania, s cieľom vyzdvihnúť dôležitosť vzdelávania pri podpore a ochrane ľudských práv; keďže v roku 2005 sa vo Varšave konal popri 3. summite Rady Európy aj summit mládeže, ktorý dokázal, že aktívna mládež vedomá si svojej novej identity predstavuje najlepšiu podporu pre aktívne občianstvo,

jednohlasne prijal na svojom 62. plenárnom zasadnutí zo 16. a 17. novembra 2005 (schôdza z 17. novembra) nasledujúce stanovisko:

1.   Názory Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV:

| 1.1 | sa domnieva, že Európska únia by mala zvýšiť povedomie svojich občanov vo vzťahu k európskemu rozmeru ich občianstva; |
| --- | --- |

1.1

sa domnieva, že Európska únia by mala zvýšiť povedomie svojich občanov vo vzťahu k európskemu rozmeru ich občianstva;

| 1.2 | je presvedčený, že obohatená rôznorodosť Únie, ktorá vyplýva z pristúpenia desiatich nových členských štátov 1. mája 2004 a z budúcich pristúpení iných štátov si vyžaduje špecifické úsilie na podporu aktívneho európskeho občianstva v týchto nových členských štátoch – ako aj vo zvyšných pätnástich, kde sa pri propagovaní európskeho občianstva musí zohľadňovať kultúrne, spoločenské a jazykové obohatenie vyplývajúce z rozšírenia; |
| --- | --- |

1.2

je presvedčený, že obohatená rôznorodosť Únie, ktorá vyplýva z pristúpenia desiatich nových členských štátov 1. mája 2004 a z budúcich pristúpení iných štátov si vyžaduje špecifické úsilie na podporu aktívneho európskeho občianstva v týchto nových členských štátoch – ako aj vo zvyšných pätnástich, kde sa pri propagovaní európskeho občianstva musí zohľadňovať kultúrne, spoločenské a jazykové obohatenie vyplývajúce z rozšírenia;

| 1.3 | je znepokojený nad skutočnosťou, že európski občania sa cítia byť príliš vzdialení od rozhodovacích centier Európskej únie a chýbajú im informácie, čo sa odráža na ich zdržanlivom postoji k politickému vývoju Európskej únie; |
| --- | --- |

1.3

je znepokojený nad skutočnosťou, že európski občania sa cítia byť príliš vzdialení od rozhodovacích centier Európskej únie a chýbajú im informácie, čo sa odráža na ich zdržanlivom postoji k politickému vývoju Európskej únie;

| 1.4 | zdôrazňuje dôležitú rolu miestnych a regionálnych orgánov, ktorú zohrávajú pri rozvoji aktívneho európskeho občianstva; |
| --- | --- |

1.4

zdôrazňuje dôležitú rolu miestnych a regionálnych orgánov, ktorú zohrávajú pri rozvoji aktívneho európskeho občianstva;

| 1.5 | vyzdvihuje Návrh rozhodnutia, ktorým sa ustanovuje program činnosti pre podporu aktívneho európskeho občianstva, na ktorý bol pre obdobie 2007-2013 vyčlenený rozpočet 235 miliónov eúr a ktorý preberá štafetu po programe na obdobie 2004-2006, ktorému výbor vyčítal vo svojom stanovisku 170/2003 nízke rozpočtové prostriedky predstavujúce 72 miliónov eúr; |
| --- | --- |

1.5

vyzdvihuje Návrh rozhodnutia, ktorým sa ustanovuje program činnosti pre podporu aktívneho európskeho občianstva, na ktorý bol pre obdobie 2007-2013 vyčlenený rozpočet 235 miliónov eúr a ktorý preberá štafetu po programe na obdobie 2004-2006, ktorému výbor vyčítal vo svojom stanovisku 170/2003 nízke rozpočtové prostriedky predstavujúce 72 miliónov eúr;

| 1.6 | zastáva názor, že podpora občianstva je širokou tematikou a že by mala byť zohľadnená aj v iných činnostiach Európskej únie. Rozmeru občianstva by sa mali venovať aj programy prijaté v oblasti vzdelávania, kultúry a mládeže ako aj aktivity iniciované Generálnym riaditeľstvom pre slobodu, bezpečnosť a spravodlivosť v rámci programu o základných právach a občianstve na obdobie 2007-2013; |
| --- | --- |

1.6

zastáva názor, že podpora občianstva je širokou tematikou a že by mala byť zohľadnená aj v iných činnostiach Európskej únie. Rozmeru občianstva by sa mali venovať aj programy prijaté v oblasti vzdelávania, kultúry a mládeže ako aj aktivity iniciované Generálnym riaditeľstvom pre slobodu, bezpečnosť a spravodlivosť v rámci programu o základných právach a občianstve na obdobie 2007-2013;

| 1.7 | domnieva sa, naopak, že niektoré časti programov, ako napr. zložky týkajúce sa spoločných hodnôt európskych občanov ako aj významných udalostí z ich dejín obsahujú silný „občiansky“ rozmer a bolo by vhodné ich začleniť do programu „Občania za Európu“; |
| --- | --- |

1.7

domnieva sa, naopak, že niektoré časti programov, ako napr. zložky týkajúce sa spoločných hodnôt európskych občanov ako aj významných udalostí z ich dejín obsahujú silný „občiansky“ rozmer a bolo by vhodné ich začleniť do programu „Občania za Európu“;

| 1.8 | domnieva sa, že občianske projekty by sa dali vylepšiť pomocou podporných opatrení pre výmeny osvedčenej praxe nadobudnutej na miestnej a regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

1.8

domnieva sa, že občianske projekty by sa dali vylepšiť pomocou podporných opatrení pre výmeny osvedčenej praxe nadobudnutej na miestnej a regionálnej úrovni;

| 1.9 | víta úsilie Európskej komisie dať v rámci vypracovania tohto návrhu priestor k čo najširšej verejnej konzultácii, ktorá vyvrcholila usporiadaním poradného fóra 3. a 4. februára 2005, na ktorom sa výbor zúčastnil; |
| --- | --- |

1.9

víta úsilie Európskej komisie dať v rámci vypracovania tohto návrhu priestor k čo najširšej verejnej konzultácii, ktorá vyvrcholila usporiadaním poradného fóra 3. a 4. februára 2005, na ktorom sa výbor zúčastnil;

| 1.10 | podporuje prioritu udelenú družobným partnerstvám miest v programe, ktorého rozpočet predstavuje približne tretinu celkového programu; |
| --- | --- |

1.10

podporuje prioritu udelenú družobným partnerstvám miest v programe, ktorého rozpočet predstavuje približne tretinu celkového programu;

| 1.11 | konštatuje však, že vo finančných vyhliadkach nového programu sa počíta so znížením počtu financovaných projektov a znepokojuje sa nad odradzujúcim účinkom, ktorý toto zníženie bude mať na nositeľov projektov; |
| --- | --- |

1.11

konštatuje však, že vo finančných vyhliadkach nového programu sa počíta so znížením počtu financovaných projektov a znepokojuje sa nad odradzujúcim účinkom, ktorý toto zníženie bude mať na nositeľov projektov;

| 1.12 | domnieva sa, že by sa mali podporovať aj družobné partnerstvá ostatných miestnych a regionálnych územných celkov, pričom by sa mala rešpektovať legislatíva jednotlivých členských štátov; |
| --- | --- |

1.12

domnieva sa, že by sa mali podporovať aj družobné partnerstvá ostatných miestnych a regionálnych územných celkov, pričom by sa mala rešpektovať legislatíva jednotlivých členských štátov;

| 1.13 | zastáva názor, že cezhraničné oblasti predstavujú vďaka kontaktu s viacerými národnými kultúrami najbohatší potenciál pre rozvoj európskej identity a podporuje úvahy rozvíjané hlavne Generálnym riaditeľstvom REGIO v súvislosti so zavedením štruktúr cezhraničnej spolupráce v snahe zapracovať do nich rozmer občianstva; |
| --- | --- |

1.13

zastáva názor, že cezhraničné oblasti predstavujú vďaka kontaktu s viacerými národnými kultúrami najbohatší potenciál pre rozvoj európskej identity a podporuje úvahy rozvíjané hlavne Generálnym riaditeľstvom REGIO v súvislosti so zavedením štruktúr cezhraničnej spolupráce v snahe zapracovať do nich rozmer občianstva;

| 1.14 | schvaľuje princíp, podľa ktorého by sa mal program otvoriť krajinám EZVO, ktoré sú zmluvnými stranami Dohody o EHP, kandidátskym krajinám čerpajúcim výhody z predvstupovej stratégie a krajinám západného Balkánu v súlade so závermi zasadnutia Európskej rady v Solúne, ktoré sa konalo 19. a 20. júna 2003; vyjadruje však poľutovanie nad skutočnosťou, že návrh rozhodnutia nezohľadňuje občanov Spoločenstva žijúcich mimo územia Únie; |
| --- | --- |

1.14

schvaľuje princíp, podľa ktorého by sa mal program otvoriť krajinám EZVO, ktoré sú zmluvnými stranami Dohody o EHP, kandidátskym krajinám čerpajúcim výhody z predvstupovej stratégie a krajinám západného Balkánu v súlade so závermi zasadnutia Európskej rady v Solúne, ktoré sa konalo 19. a 20. júna 2003; vyjadruje však poľutovanie nad skutočnosťou, že návrh rozhodnutia nezohľadňuje občanov Spoločenstva žijúcich mimo územia Únie;

| 1.15 | schvaľuje podporu aktívnej občianskej spoločnosti v Európe a zdôrazňuje, že jej projektom by mala byť udeľovaná priorita; |
| --- | --- |

1.15

schvaľuje podporu aktívnej občianskej spoločnosti v Európe a zdôrazňuje, že jej projektom by mala byť udeľovaná priorita;

| 1.16 | vyzdvihuje záujem o dlhodobú aktívnu informačnú a komunikačnú politiku, ktorú uprednostňuje pred systematickým poriadaním vysoko profilovaných podujatí, pretože ich účinok nie je vždy dostatočný; |
| --- | --- |

1.16

vyzdvihuje záujem o dlhodobú aktívnu informačnú a komunikačnú politiku, ktorú uprednostňuje pred systematickým poriadaním vysoko profilovaných podujatí, pretože ich účinok nie je vždy dostatočný;

| 1.17 | vyzdvihuje úsilie vynaložené s cieľom znížiť administratívne obmedzenia, ktoré sú prekážkou pre príjemcov podpory, pričom by sa mali rešpektovať platné finančné predpisy, ktoré by sa mohli ešte viac vylepšiť; |
| --- | --- |

1.17

vyzdvihuje úsilie vynaložené s cieľom znížiť administratívne obmedzenia, ktoré sú prekážkou pre príjemcov podpory, pričom by sa mali rešpektovať platné finančné predpisy, ktoré by sa mohli ešte viac vylepšiť;

| 1.18 | vyjadruje potešenie nad plánovaným procesom monitorovania a hodnotenia a obzvlášť nad plánovaným vypracovaním troch správ v rokoch 2010, 2011 a 2015, ale takisto aj poľutovanie nad skutočnosťou, že v súčasnosti nie je k dispozícii žiadne predbežné hodnotenie trojročného programu na obdobie 2004-2006. |
| --- | --- |

1.18

vyjadruje potešenie nad plánovaným procesom monitorovania a hodnotenia a obzvlášť nad plánovaným vypracovaním troch správ v rokoch 2010, 2011 a 2015, ale takisto aj poľutovanie nad skutočnosťou, že v súčasnosti nie je k dispozícii žiadne predbežné hodnotenie trojročného programu na obdobie 2004-2006.

2.   Odporúčania Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

| 2.1 | očakáva, že Európsky parlament a Rada bezodkladne prijmú toto rozhodnutie, aby sa tým zabezpečila kontinuita aktivít, ktoré v súčasnosti prebiehajú v rámci trojročného programu na obdobie 2004-2006; |
| --- | --- |

2.1

očakáva, že Európsky parlament a Rada bezodkladne prijmú toto rozhodnutie, aby sa tým zabezpečila kontinuita aktivít, ktoré v súčasnosti prebiehajú v rámci trojročného programu na obdobie 2004-2006;

| 2.2. | vyzýva Európsku komisiu, aby do všetkých svojich návrhov a obzvlášť do návrhov, ktorých vypracovaním bola poverená v oblasti vzdelávania, kultúry, mládeže a ochrany základných práv zahrnula zohľadnenie občianskeho rozmeru a aby presunula niektoré zložky iných programov do tohto programu v prípade, ak je ich hlavným cieľom podpora občianstva; |
| --- | --- |

2.2.

vyzýva Európsku komisiu, aby do všetkých svojich návrhov a obzvlášť do návrhov, ktorých vypracovaním bola poverená v oblasti vzdelávania, kultúry, mládeže a ochrany základných práv zahrnula zohľadnenie občianskeho rozmeru a aby presunula niektoré zložky iných programov do tohto programu v prípade, ak je ich hlavným cieľom podpora občianstva;

| 2.3 | zastáva názor, že by sa mali zvýšiť plánované dotácie a vymedziť špecifická rozpočtová položka na podporu aktívneho európskeho občianstva v nových členských štátoch; |
| --- | --- |

2.3

zastáva názor, že by sa mali zvýšiť plánované dotácie a vymedziť špecifická rozpočtová položka na podporu aktívneho európskeho občianstva v nových členských štátoch;

| 2.4 | zdôrazňuje potrebu rozširovania družobných partnerstiev medzi mestami a navrhuje, aby sa aj iným miestnym a regionálnym samosprávam poskytla podpora na vytváranie takýchto partnerstiev ako aj na zapájanie sa do partnerstiev, ktoré už na ich území existujú, pričom by sa inšpirovali už nadobudnutou osvedčenou praxou; |
| --- | --- |

2.4

zdôrazňuje potrebu rozširovania družobných partnerstiev medzi mestami a navrhuje, aby sa aj iným miestnym a regionálnym samosprávam poskytla podpora na vytváranie takýchto partnerstiev ako aj na zapájanie sa do partnerstiev, ktoré už na ich území existujú, pričom by sa inšpirovali už nadobudnutou osvedčenou praxou;

| 2.5 | želá si, aby sa osobitná pozornosť venovala podpore európskeho občianstva v cezhraničných oblastiach; |
| --- | --- |

2.5

želá si, aby sa osobitná pozornosť venovala podpore európskeho občianstva v cezhraničných oblastiach;

| 2.6 | požaduje, aby sa otvorila diskusia o prostriedkoch na podporu európskeho občianstva pre občanov Spoločenstva žijúcich mimo územia Únie; |
| --- | --- |

2.6

požaduje, aby sa otvorila diskusia o prostriedkoch na podporu európskeho občianstva pre občanov Spoločenstva žijúcich mimo územia Únie;

| 2.7 | podporuje dlhodobú informačnú a komunikačnú politiku určenú predovšetkým pre mládež, ktorej európsky pôvod musí byť jasne zdôraznený; |
| --- | --- |

2.7

podporuje dlhodobú informačnú a komunikačnú politiku určenú predovšetkým pre mládež, ktorej európsky pôvod musí byť jasne zdôraznený;

| 2.8 | požaduje, aby sa naďalej pokračovalo v úsilí vynaloženom na zníženie administratívnych prekážok; |
| --- | --- |

2.8

požaduje, aby sa naďalej pokračovalo v úsilí vynaloženom na zníženie administratívnych prekážok;

| 2.9 | želá si, aby miestne a regionálne orgány vystupovali ako sprostredkovatelia informačnej a komunikačnej politiky; |
| --- | --- |

2.9

želá si, aby miestne a regionálne orgány vystupovali ako sprostredkovatelia informačnej a komunikačnej politiky;

| 2.10 | navrhuje, aby sa vypracovalo odporúčanie, ktorého cieľom by bolo podporiť vzdelávanie o európskom občianstve v školskom a univerzitnom prostredí. Záštitu nad týmto projektom by mala prevziať Európska komisia a mala by doňho zapojiť aj Výbor regiónov ako predstaviteľa orgánov zodpovedných za oblasť vzdelávania. |
| --- | --- |

2.10

navrhuje, aby sa vypracovalo odporúčanie, ktorého cieľom by bolo podporiť vzdelávanie o európskom občianstve v školskom a univerzitnom prostredí. Záštitu nad týmto projektom by mala prevziať Európska komisia a mala by doňho zapojiť aj Výbor regiónov ako predstaviteľa orgánov zodpovedných za oblasť vzdelávania.

V Bruseli, 17. novembra 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. EÚ L 30, 2.2.2004, s. 6.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 73, 23.3.2004, s. 46.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 73, 26.3.2003, s. 46.

3

---

| 16.5.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 115/84 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 115/84

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému: „Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Podávanie správ o implementovaní stratégie lesného hospodárstva EÚ“

(2006/C 115/19)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – „Podávanie správ o implementovaní stratégie lesného hospodárstva EÚ“, KOM(2005) 84, konečné znenie,

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie zo 17. marca 2005 prekonzultovať s ním túto tému podľa prvého odseku článku 265 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie svojho grémia z 16. novembra 2004 poveriť komisiu pre trvalo udržateľný rozvoj vypracovaním stanoviska na túto tému,

so zreteľom na uznesenie Rady z 15. decembra 1998 o Stratégii lesného hospodárstva Európskej únie,

so zreteľom na svoje stanovisko z 19. novembra 1997 na tému „Využívanie, obhospodarovanie a ochrana lesov Európskej únie“ (CdR 268/1997) (1),

so zreteľom na svoje stanovisko z 18. novembra 1999 na tému „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o stratégii lesného hospodárstva Európskej únie (CdR 184/1999)“ (2),

so zreteľom na svoje stanovisko z 12. februára 2003 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady týkajúceho sa monitorovania lesov a environmentálnych interakcií v Spoločenstve (Forest Focus) (3),

so zreteľom na svoj návrh stanoviska (CdR 213/2005 rev. 1), prijatý 6. októbra 2005 komisiou pre trvalo udržateľný rozvoj (spravodajca: Enrico Borghi, člen mestskej rady, Vogogna (IT-ALDE),

prijal nasledujúce stanovisko na svojom 62. plenárnom zasadnutí 16. a 17. novembra 2005 (schôdza z 17. novembra):

1.   Pripomienky Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.1 | kladne hodnotí skutočnosť, že Komisia vypracovala dokument na hodnotenie implementovania stratégie lesného hospodárstva EÚ v súlade s rezolúciou Rady z 15. decembra 1998; |
| --- | --- |

1.1

kladne hodnotí skutočnosť, že Komisia vypracovala dokument na hodnotenie implementovania stratégie lesného hospodárstva EÚ v súlade s rezolúciou Rady z 15. decembra 1998;

| 1.2 | vyjadruje svoje uspokojenie nad skutočnosťou, že sa všetky inštitúcie Spoločenstva zaoberajú týmto dokumentom, čo je znakom záujmu, ktorý problematika lesného hospodárstva vzbudzuje na čoraz vyšších úrovniach; |
| --- | --- |

1.2

vyjadruje svoje uspokojenie nad skutočnosťou, že sa všetky inštitúcie Spoločenstva zaoberajú týmto dokumentom, čo je znakom záujmu, ktorý problematika lesného hospodárstva vzbudzuje na čoraz vyšších úrovniach;

| 1.3 | berie na vedomie, že Komisia






  — | sa nevyjadruje explicitne o výsledkoch dosiahnutých uplatňovaním stratégie, |
| --- | --- | --- |

1.3

berie na vedomie, že Komisia

—

sa nevyjadruje explicitne o výsledkoch dosiahnutých uplatňovaním stratégie,

| — | potvrdzuje pretrvávajúcu platnosť jej základných princípov a elementov: trvalo udržateľné obhospodarovanie lesa, multifunkčná úloha lesov, odkazy na vnútroštátne lesnícke programy; |
| --- | --- |

—

potvrdzuje pretrvávajúcu platnosť jej základných princípov a elementov: trvalo udržateľné obhospodarovanie lesa, multifunkčná úloha lesov, odkazy na vnútroštátne lesnícke programy;

| — | pokladá za potrebné prehodnotiť postavenie stratégie v rámci „meniaceho sa kontextu politiky“; |
| --- | --- |

—

pokladá za potrebné prehodnotiť postavenie stratégie v rámci „meniaceho sa kontextu politiky“;

| — | navrhuje vypracovanie akčného plánu EÚ pre trvalo udržateľné obhospodarovanie lesa, prehodnotenie existujúcich nástrojov na uľahčenie koordinácie a spolupráce medzi rôznymi oblasťami politiky, ktoré sa týkajú lesov, ako aj reorganizáciu Stáleho výboru pre lesníctvo |
| --- | --- |

—

navrhuje vypracovanie akčného plánu EÚ pre trvalo udržateľné obhospodarovanie lesa, prehodnotenie existujúcich nástrojov na uľahčenie koordinácie a spolupráce medzi rôznymi oblasťami politiky, ktoré sa týkajú lesov, ako aj reorganizáciu Stáleho výboru pre lesníctvo

| 1.4 | konštatuje, že platná zmluva o Únii, ako ani nová Zmluva o Ústave, neráta so spoločnou politikou lesného hospodárstva a nezahŕňa drevo medzi poľnohospodárske výrobky: vyplýva z toho, že na európskej úrovni naďalej existuje len nástroj pre koordináciu a nástroje politiky v oblasti životného prostredia, a v rámci poľnohospodárskej legislatívy opatrenia v prospech lesov, keďže Komisia nechcela využiť svoje právo iniciatívy na vytvorenie jedného právneho základu; |
| --- | --- |

1.4

konštatuje, že platná zmluva o Únii, ako ani nová Zmluva o Ústave, neráta so spoločnou politikou lesného hospodárstva a nezahŕňa drevo medzi poľnohospodárske výrobky: vyplýva z toho, že na európskej úrovni naďalej existuje len nástroj pre koordináciu a nástroje politiky v oblasti životného prostredia, a v rámci poľnohospodárskej legislatívy opatrenia v prospech lesov, keďže Komisia nechcela využiť svoje právo iniciatívy na vytvorenie jedného právneho základu;

| 1.5 | berie preto na vedomie návrh Komisie pokračovať, aj so zreteľom na lisabonskú a göteborskú stratégiu, v rozvoji stratégie vypracovaním akčného plánu EÚ pre trvalo udržateľné obhospodarovanie lesa, pričom by sa mohli dať k dispozícii nástroje, ktoré by v porovnaní so súčasnou situáciou boli štruktúrovanejšie a podrobnejšie definované a uplatňované bezpečnejším spôsobom v jednotlivých členských štátoch; |
| --- | --- |

1.5

berie preto na vedomie návrh Komisie pokračovať, aj so zreteľom na lisabonskú a göteborskú stratégiu, v rozvoji stratégie vypracovaním akčného plánu EÚ pre trvalo udržateľné obhospodarovanie lesa, pričom by sa mohli dať k dispozícii nástroje, ktoré by v porovnaní so súčasnou situáciou boli štruktúrovanejšie a podrobnejšie definované a uplatňované bezpečnejším spôsobom v jednotlivých členských štátoch;

| 1.6 | oceňuje, pokiaľ ide o rozvoj stratégie vo svetovom meradle, uvedenie vyčerpávajúceho zoznamu dokumentov a existujúcich dohôd, i keď konštatuje, že aj v týchto prípadoch sa uplatňuje princíp subsidiarity, takže je nevyhnutná ratifikácia medzinárodných dohôd jednotlivými štátmi tvoriacimi Úniu, alebo rôzne formy koordinácie zo strany orgánov Spoločenstva; |
| --- | --- |

1.6

oceňuje, pokiaľ ide o rozvoj stratégie vo svetovom meradle, uvedenie vyčerpávajúceho zoznamu dokumentov a existujúcich dohôd, i keď konštatuje, že aj v týchto prípadoch sa uplatňuje princíp subsidiarity, takže je nevyhnutná ratifikácia medzinárodných dohôd jednotlivými štátmi tvoriacimi Úniu, alebo rôzne formy koordinácie zo strany orgánov Spoločenstva;

| 1.7 | nazdáva sa, že les, tak ako voda – a vzťah medzi týmito dvoma prvkami sa dá ľahko vytušiť – tvoria hodnoty strategického významu vo svetovom meradle, ktoré by mali byť predmetom politiky Spoločenstva, a nie súhrnom mnohých políčok, z ktorých nie vždy ľahko vybadať jasný súvislý spoločný obraz. Tento význam sa potvrdzuje hlavne vo vzťahu medzi odlesňovaním a povodňami, ktoré zapríčiňuje. |
| --- | --- |

1.7

nazdáva sa, že les, tak ako voda – a vzťah medzi týmito dvoma prvkami sa dá ľahko vytušiť – tvoria hodnoty strategického významu vo svetovom meradle, ktoré by mali byť predmetom politiky Spoločenstva, a nie súhrnom mnohých políčok, z ktorých nie vždy ľahko vybadať jasný súvislý spoločný obraz. Tento význam sa potvrdzuje hlavne vo vzťahu medzi odlesňovaním a povodňami, ktoré zapríčiňuje.

Prvky stratégie lesného hospodárstva

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.8 | sa nazdáva, že v rámci politík Spoločenstva v oblasti hospodárskeho rozvoja doteraz nebola systému les/drevo venovaná potrebná pozornosť, takže napriek tomu, že v rámci reťazca drevospracujúceho priemyslu a príbuzných priemyselných odvetví má vcelku výrazný podiel na celkovej zamestnanosti a objeme obratu, je pokladaný za okrajový sektor; |
| --- | --- |

1.8

sa nazdáva, že v rámci politík Spoločenstva v oblasti hospodárskeho rozvoja doteraz nebola systému les/drevo venovaná potrebná pozornosť, takže napriek tomu, že v rámci reťazca drevospracujúceho priemyslu a príbuzných priemyselných odvetví má vcelku výrazný podiel na celkovej zamestnanosti a objeme obratu, je pokladaný za okrajový sektor;

| 1.9 | pokladá za potrebné vypracovať dlhodobú stratégiu Spoločenstva venovanú využívaniu jednotlivých druhov dreva produkovaného v Európe, vrátane dreva z porastov určených na energetické využitie. Presadzovanie využívania dreva musí zahŕňať projekty v oblasti informovanosti a komunikácie, ktoré by objasnili technické vlastnosti a možnosti využitia presahujúce jeho tradičné formy so zameraním sa na náhradu iných materiálov, ktorých celkové náklady nepretržite narastajú vzhľadom na ich odstraňovanie na konci životnosti; |
| --- | --- |

1.9

pokladá za potrebné vypracovať dlhodobú stratégiu Spoločenstva venovanú využívaniu jednotlivých druhov dreva produkovaného v Európe, vrátane dreva z porastov určených na energetické využitie. Presadzovanie využívania dreva musí zahŕňať projekty v oblasti informovanosti a komunikácie, ktoré by objasnili technické vlastnosti a možnosti využitia presahujúce jeho tradičné formy so zameraním sa na náhradu iných materiálov, ktorých celkové náklady nepretržite narastajú vzhľadom na ich odstraňovanie na konci životnosti;

| 1.10 | zvažuje potrebu podporovať prostredníctvom politík hospodárskeho rozvoja, tak ako je to v prípade drevárskych výrobkov, aj iné produkty lesného hospodárstva, z ktorých niektoré boli uvedené v správe – ako korok, živica, liečivé rastliny, huby a lesné plody – a ďalšie, ktoré správa neuvádza, ako poľovníctvo, včelárstvo, píniové oriešky, gaštany a bylinky; |
| --- | --- |

1.10

zvažuje potrebu podporovať prostredníctvom politík hospodárskeho rozvoja, tak ako je to v prípade drevárskych výrobkov, aj iné produkty lesného hospodárstva, z ktorých niektoré boli uvedené v správe – ako korok, živica, liečivé rastliny, huby a lesné plody – a ďalšie, ktoré správa neuvádza, ako poľovníctvo, včelárstvo, píniové oriešky, gaštany a bylinky;

| 1.11 | podporuje rozvoj udeľovania osvedčení o stave lesov, ktoré sa musí stať nástrojom výrobcov na prezentáciu dreva na vnútornom trhu vytvárajúc prvok hospodárskej súťaže, ktorý dokážu postrehnúť používatelia a občania. Systémy udeľovania týchto osvedčení musia byť naďalej založené na dobrovoľnosti a zahŕňať prvky stanovené jednotlivými organizáciami, ktoré ich navrhujú. Orgány by nemali zasahovať do vypracovávania jednotlivých systémov stanovovaním noriem, s výnimkou tých, ktoré sú nevyhnutné na zaručenie transparentnosti a zabránenie zavádzajúcim informáciám; |
| --- | --- |

1.11

podporuje rozvoj udeľovania osvedčení o stave lesov, ktoré sa musí stať nástrojom výrobcov na prezentáciu dreva na vnútornom trhu vytvárajúc prvok hospodárskej súťaže, ktorý dokážu postrehnúť používatelia a občania. Systémy udeľovania týchto osvedčení musia byť naďalej založené na dobrovoľnosti a zahŕňať prvky stanovené jednotlivými organizáciami, ktoré ich navrhujú. Orgány by nemali zasahovať do vypracovávania jednotlivých systémov stanovovaním noriem, s výnimkou tých, ktoré sú nevyhnutné na zaručenie transparentnosti a zabránenie zavádzajúcim informáciám;

| 1.12 | považuje za prospešné pokračovať a zároveň zintenzívniť opatrenia v prospech využívania drevnej hmoty menšej hodnoty, odpadu vznikajúceho pri spracovávaní dreva a dreva z porastov určených na energetické využitie na výrobu tepla a energie v oblastiach nachádzajúcich sa v blízkosti výroby s cieľom nahradiť iné minerálne palivá. Treba naplánovať opatrenia, ktoré by umožnili vznik trhu s energiou vyrobenou z dreva; |
| --- | --- |

1.12

považuje za prospešné pokračovať a zároveň zintenzívniť opatrenia v prospech využívania drevnej hmoty menšej hodnoty, odpadu vznikajúceho pri spracovávaní dreva a dreva z porastov určených na energetické využitie na výrobu tepla a energie v oblastiach nachádzajúcich sa v blízkosti výroby s cieľom nahradiť iné minerálne palivá. Treba naplánovať opatrenia, ktoré by umožnili vznik trhu s energiou vyrobenou z dreva;

| 1.13 | považuje za potrebné, aby budúci akčný plán podporoval rôzne organizácie sektoru lesného hospodárstva – vlastníctvo pozemkov a využívanie – venujúc osobitnú pozornosť konsolidácii, či opätovnému vytvoreniu článkov reťazca lesného hospodárstva; zároveň sa musí urýchliť a podporiť zjednocovanie v oblasti lesného hospodárstva; |
| --- | --- |

1.13

považuje za potrebné, aby budúci akčný plán podporoval rôzne organizácie sektoru lesného hospodárstva – vlastníctvo pozemkov a využívanie – venujúc osobitnú pozornosť konsolidácii, či opätovnému vytvoreniu článkov reťazca lesného hospodárstva; zároveň sa musí urýchliť a podporiť zjednocovanie v oblasti lesného hospodárstva;

| 1.14 | berie na vedomie medzičasom rozšírené uvedomenie si viacúčelovej úlohy lesa, pričom ponúkaný potenciál sa vo väčšine prípadov nevyužíva v dostatočnej miere v hospodárstve príslušných oblastí, ani sa neodráža v príjmoch miestnych obyvateľov a v mnohých prípadoch sa vlastníci dokonca musia potýkať s prekážkami a obmedzeniami stanovenými orgánmi. Nepodnikli sa kroky na nápravu tejto situácie a kohézne politiky a politiky na rozvoj vidieka dosiaľ nedokázali adekvátne finančne podporovať hospodárstvo lesných oblastí. Na vyriešenie tejto situácie, aspoň čiastočne, je dôležité schváliť opatrenia, ktoré prepájajú politiku lesného hospodárstva a rozvoja vidieka obsiahnuté v návrhu komisie KOM (2004) 490 v konečnom znení; |
| --- | --- |

1.14

berie na vedomie medzičasom rozšírené uvedomenie si viacúčelovej úlohy lesa, pričom ponúkaný potenciál sa vo väčšine prípadov nevyužíva v dostatočnej miere v hospodárstve príslušných oblastí, ani sa neodráža v príjmoch miestnych obyvateľov a v mnohých prípadoch sa vlastníci dokonca musia potýkať s prekážkami a obmedzeniami stanovenými orgánmi. Nepodnikli sa kroky na nápravu tejto situácie a kohézne politiky a politiky na rozvoj vidieka dosiaľ nedokázali adekvátne finančne podporovať hospodárstvo lesných oblastí. Na vyriešenie tejto situácie, aspoň čiastočne, je dôležité schváliť opatrenia, ktoré prepájajú politiku lesného hospodárstva a rozvoja vidieka obsiahnuté v návrhu komisie KOM (2004) 490 v konečnom znení;

| 1.15 | nazdáva sa, že treba mať na pamäti lisabonské a göteborské ciele zamerané na kvalitatívne a kvantitatívne zlepšenie zamestnanosti a dosiahnutie čoraz väčšej sociálnej súdržnosti aj pri vypracovávaní akčného plánu, keďže sa týka tak pracovníkov v lesníctve, drevospracujúceho priemyslu a príbuzných priemyselných odvetví ako aj zainteresovaných území; |
| --- | --- |

1.15

nazdáva sa, že treba mať na pamäti lisabonské a göteborské ciele zamerané na kvalitatívne a kvantitatívne zlepšenie zamestnanosti a dosiahnutie čoraz väčšej sociálnej súdržnosti aj pri vypracovávaní akčného plánu, keďže sa týka tak pracovníkov v lesníctve, drevospracujúceho priemyslu a príbuzných priemyselných odvetví ako aj zainteresovaných území;

| 1.16 | pokladá za potrebné, aby akčný plán umožnil začleniť do sektoru väčší počet lesných technikov so špecifickými odbornosťami, od ktorých sa dá skôr očakávať väčšia schopnosť ďalej rozvíjať obhospodarovanie lesov. Príchod týchto odborníkov umožní prispieť k organizácii a podpore reťazca lesného hospodárstva a združovania vlastníkov a aktérov činných v tomto sektore. Akčný plán bude musieť obsahovať aj programy a iniciatívy zamerané na podporu primeraného profesionálneho rastu a celkovej odbornej prípravy pracovníkov reťazca lesného hospodárstva; |
| --- | --- |

1.16

pokladá za potrebné, aby akčný plán umožnil začleniť do sektoru väčší počet lesných technikov so špecifickými odbornosťami, od ktorých sa dá skôr očakávať väčšia schopnosť ďalej rozvíjať obhospodarovanie lesov. Príchod týchto odborníkov umožní prispieť k organizácii a podpore reťazca lesného hospodárstva a združovania vlastníkov a aktérov činných v tomto sektore. Akčný plán bude musieť obsahovať aj programy a iniciatívy zamerané na podporu primeraného profesionálneho rastu a celkovej odbornej prípravy pracovníkov reťazca lesného hospodárstva;

| 1.17 | uznáva, že je nevyhnutné, aby sa o trvalo udržateľnom obhospodarovaní lesa, legislatíve v rámci sektoru a v oblasti životného prostredia, tvorbe a realizácii programov podávali správne informácie a aby boli predmetom vzdelávania na zainteresovaných územiach s cieľom dosiahnuť zaangažovanie a spoluprácu obyvateľov a sociálny a kultúrny rast miestnych spoločenstiev; |
| --- | --- |

1.17

uznáva, že je nevyhnutné, aby sa o trvalo udržateľnom obhospodarovaní lesa, legislatíve v rámci sektoru a v oblasti životného prostredia, tvorbe a realizácii programov podávali správne informácie a aby boli predmetom vzdelávania na zainteresovaných územiach s cieľom dosiahnuť zaangažovanie a spoluprácu obyvateľov a sociálny a kultúrny rast miestnych spoločenstiev;

| 1.18 | podporuje iniciatívy FLEGT zamerané na boj proti nelegálnemu odlesňovaniu, a na zabezpečenie dodržiavania medzinárodných dohôd žiada o predĺženie ich platnosti a želá si, aby boli v plnej miere implementované po legislatívnej stránke; |
| --- | --- |

1.18

podporuje iniciatívy FLEGT zamerané na boj proti nelegálnemu odlesňovaniu, a na zabezpečenie dodržiavania medzinárodných dohôd žiada o predĺženie ich platnosti a želá si, aby boli v plnej miere implementované po legislatívnej stránke;

| 1.19 | vyzýva inštitúcie Spoločenstva, aby vyvinuli iniciatívy na ochranu európskych výrobcov pred nečestnou konkurenciou výrobkov z oblastí, kde sa nerešpektujú záruky na ochranu pracovníkov a pôvodného miestneho obyvateľstva, ktorí sú často predmetom vykorisťovania; |
| --- | --- |

1.19

vyzýva inštitúcie Spoločenstva, aby vyvinuli iniciatívy na ochranu európskych výrobcov pred nečestnou konkurenciou výrobkov z oblastí, kde sa nerešpektujú záruky na ochranu pracovníkov a pôvodného miestneho obyvateľstva, ktorí sú často predmetom vykorisťovania;

| 1.20 | potvrdzuje svoju podporu environmentálnym politikám EÚ, ktoré sa týkajú lesných oblastí a vyslovuje uspokojenie s výrazným nárastom chránených oblastí v Európe, iniciatív na ochranu biodiverzity a boj proti dezertifikácii; |
| --- | --- |

1.20

potvrdzuje svoju podporu environmentálnym politikám EÚ, ktoré sa týkajú lesných oblastí a vyslovuje uspokojenie s výrazným nárastom chránených oblastí v Európe, iniciatív na ochranu biodiverzity a boj proti dezertifikácii;

| 1.21 | berie s uspokojením na vedomie, že environmentálne opatrenia sa čoraz viac stávajú súčasťou života celej európskej spoločnosti a že akcie Spoločenstva prispeli výraznou mierou k dosiahnutiu týchto pozitívnych výsledkov; |
| --- | --- |

1.21

berie s uspokojením na vedomie, že environmentálne opatrenia sa čoraz viac stávajú súčasťou života celej európskej spoločnosti a že akcie Spoločenstva prispeli výraznou mierou k dosiahnutiu týchto pozitívnych výsledkov;

| 1.22 | zdôrazňuje, že akčný plán bude musieť podporovať transformáciu lesov, aby sa vyzdvihol ich viacúčelový charakter, presadzovala biodiverzita, vytvoril charakteristický prvok krajiny a predovšetkým kvôli ochrane vodných zdrojov a kvality ovzdušia. V každom prípade treba zaviesť do praxe zásady pre trvalo udržateľné obhospodarovanie lesa definované v Rio de Janeiro, ako aj strategické zameranie na prispôsobenie sa lesa a celého lesného hospodárstva klimatickým zmenám; |
| --- | --- |

1.22

zdôrazňuje, že akčný plán bude musieť podporovať transformáciu lesov, aby sa vyzdvihol ich viacúčelový charakter, presadzovala biodiverzita, vytvoril charakteristický prvok krajiny a predovšetkým kvôli ochrane vodných zdrojov a kvality ovzdušia. V každom prípade treba zaviesť do praxe zásady pre trvalo udržateľné obhospodarovanie lesa definované v Rio de Janeiro, ako aj strategické zameranie na prispôsobenie sa lesa a celého lesného hospodárstva klimatickým zmenám;

| 1.23 | je znepokojený environmentálnymi škodami, ktoré môžu byť spôsobené činnosťami v rámci lesného hospodárstva a pridruženými činnosťami na environmentálne citlivých územiach. Najmä náhorné rašeliniská si vyžadujú osobitnú ochranu; |
| --- | --- |

1.23

je znepokojený environmentálnymi škodami, ktoré môžu byť spôsobené činnosťami v rámci lesného hospodárstva a pridruženými činnosťami na environmentálne citlivých územiach. Najmä náhorné rašeliniská si vyžadujú osobitnú ochranu;

| 1.24 | pokladá za nevyhnutné, aby akčný plán obsahoval aj iniciatívy v oblasti vedeckého a technologického výskumu zamerané predovšetkým na tieto oblasti:






  — | inovačné použitie dreva, najmä v sektore stavebníctva a ostatných materiálov na báze dreva |
| --- | --- | --- |

1.24

pokladá za nevyhnutné, aby akčný plán obsahoval aj iniciatívy v oblasti vedeckého a technologického výskumu zamerané predovšetkým na tieto oblasti:

—

inovačné použitie dreva, najmä v sektore stavebníctva a ostatných materiálov na báze dreva

| — | inovácie pre stroje a technológie v sektore lesníctva |
| --- | --- |

—

inovácie pre stroje a technológie v sektore lesníctva

| — | obhospodarovanie lesa zamerané na ich viacúčelovosť; |
| --- | --- |

—

obhospodarovanie lesa zamerané na ich viacúčelovosť;

| 1.25 | nazdáva sa, že najpálčivejšími otázkami výskumu sú tie, ktoré sa týkajú spôsobov zalesňovania, obnovy lesných porastov zalesňovaním a obhospodarovania lesa na posilnenie zachytávania uhlíka v krátkych i dlhých časových obdobiach. Tieto smery výskumu musia byť náležite zohľadnené v siedmom rámcovom programe so zreteľom na rôzne prostredia a klímy jednotlivých európskych regiónov; |
| --- | --- |

1.25

nazdáva sa, že najpálčivejšími otázkami výskumu sú tie, ktoré sa týkajú spôsobov zalesňovania, obnovy lesných porastov zalesňovaním a obhospodarovania lesa na posilnenie zachytávania uhlíka v krátkych i dlhých časových obdobiach. Tieto smery výskumu musia byť náležite zohľadnené v siedmom rámcovom programe so zreteľom na rôzne prostredia a klímy jednotlivých európskych regiónov;

| 1.26 | verí, že akčný plán bude zahŕňať plánované a trvalé iniciatívy na európskej úrovni zamerané na zvyšovanie povedomia verejnosti o mnohostranných aspektoch lesov Spoločenstva a ich prínose; konkrétne sú naplánované informačné kampane určené pre všetkých a ďalšie špecifickejšie, adresované mládeži, programy návštev chránených miest, jednotlivých článkov reťazca lesného hospodárstva, podnikov, ktoré využívajú drevo ako surovinu; |
| --- | --- |

1.26

verí, že akčný plán bude zahŕňať plánované a trvalé iniciatívy na európskej úrovni zamerané na zvyšovanie povedomia verejnosti o mnohostranných aspektoch lesov Spoločenstva a ich prínose; konkrétne sú naplánované informačné kampane určené pre všetkých a ďalšie špecifickejšie, adresované mládeži, programy návštev chránených miest, jednotlivých článkov reťazca lesného hospodárstva, podnikov, ktoré využívajú drevo ako surovinu;

| 1.27 | zdôrazňuje, že do akčného plánu treba zaradiť konkrétne odkazy týkajúce sa ochrany lesov pred požiarmi, znečisťovaním a biotickými škodcami a vyzdvihnúť v ňom potenciál lesných porastov pri zabezpečovaní ochrany pred zosuvmi skál a pôdy, lavínami a záplavami; |
| --- | --- |

1.27

zdôrazňuje, že do akčného plánu treba zaradiť konkrétne odkazy týkajúce sa ochrany lesov pred požiarmi, znečisťovaním a biotickými škodcami a vyzdvihnúť v ňom potenciál lesných porastov pri zabezpečovaní ochrany pred zosuvmi skál a pôdy, lavínami a záplavami;

| 1.28 | zastáva názor, že daňové sústavy sú rozhodujúcim nástrojom v rukách členských štátov na podporu vhodných návrhov a politických usmernení lesného hospodárstva, ktoré sa osobitne vzťahujú na združovanie alebo majú spoločenský a ekologický význam. Akčný plán by mohol obsahovať informácie o iniciatívach v rôznych štátoch a podporovať opatrenia na ich vzájomné prepojenie. |
| --- | --- |

1.28

zastáva názor, že daňové sústavy sú rozhodujúcim nástrojom v rukách členských štátov na podporu vhodných návrhov a politických usmernení lesného hospodárstva, ktoré sa osobitne vzťahujú na združovanie alebo majú spoločenský a ekologický význam. Akčný plán by mohol obsahovať informácie o iniciatívach v rôznych štátoch a podporovať opatrenia na ich vzájomné prepojenie.

2.   Odporúčania Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

| 2.1 | Výbor navrhuje, aby sa preskúmali všetky možnosti vytvorenia právneho základu stratégie lesného hospodárstva EÚ vzhľadom na to, že táto problematika nadobudla celosvetový význam; |
| --- | --- |

2.1

Výbor navrhuje, aby sa preskúmali všetky možnosti vytvorenia právneho základu stratégie lesného hospodárstva EÚ vzhľadom na to, že táto problematika nadobudla celosvetový význam;

| 2.2 | žiada, aby všetky inštitúcie Spoločenstva vyvíjali úsilie na dosiahnutie urýchlenej realizácie návrhu Komisie tam, kde nedošlo k zmenám, a zabezpečili, že budúci plán nebude predstavovať len usmernenie pre štáty, ale že stanoví presné zodpovednosti a zdroje pre svoju realizáciu; |
| --- | --- |

2.2

žiada, aby všetky inštitúcie Spoločenstva vyvíjali úsilie na dosiahnutie urýchlenej realizácie návrhu Komisie tam, kde nedošlo k zmenám, a zabezpečili, že budúci plán nebude predstavovať len usmernenie pre štáty, ale že stanoví presné zodpovednosti a zdroje pre svoju realizáciu;

| 2.3 | nazdáva sa, že európsky akčný plán treba schváliť s uistením, že plány lesného hospodárstva jednotlivých členských štátov budú vypracované v stanovených lehotách a že prevezmú usmernenia obsiahnuté v pláne Spoločenstva; |
| --- | --- |

2.3

nazdáva sa, že európsky akčný plán treba schváliť s uistením, že plány lesného hospodárstva jednotlivých členských štátov budú vypracované v stanovených lehotách a že prevezmú usmernenia obsiahnuté v pláne Spoločenstva;

| 2.4 | navrhuje, aby akčný plán obsahoval návrhy podpory pre jednotlivé články reťazca lesného hospodárstva a rátal s finančnými príspevkami na zabezpečenie fungovania tohto reťazca, údržbu lesov s nepatrnou alebo nulovou hodnotou z ekonomického hľadiska, vytváranie združení vlastníkov a nájomníkov či správcov s účasťou kvalifikovaných pracovníkov lesného hospodárstva, realizáciu a údržbu stavebných prác, iniciatív, sociálnych služieb, služieb v oblasti životného prostredia a ochrany lesov, ak sú zahrnuté v programoch miestnych alebo regionálnych orgánov; |
| --- | --- |

2.4

navrhuje, aby akčný plán obsahoval návrhy podpory pre jednotlivé články reťazca lesného hospodárstva a rátal s finančnými príspevkami na zabezpečenie fungovania tohto reťazca, údržbu lesov s nepatrnou alebo nulovou hodnotou z ekonomického hľadiska, vytváranie združení vlastníkov a nájomníkov či správcov s účasťou kvalifikovaných pracovníkov lesného hospodárstva, realizáciu a údržbu stavebných prác, iniciatív, sociálnych služieb, služieb v oblasti životného prostredia a ochrany lesov, ak sú zahrnuté v programoch miestnych alebo regionálnych orgánov;

| 2.5 | vyzýva, aby sa s cieľom dosiahnuť dohovory skutočne realizovateľné na celosvetovej úrovni vyvinulo maximálne úsilie na vypracovanie novej medzinárodnej dohody o lesoch, ktorá by predstavovala celosvetovo platný nástroj v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, uplatňujúc tak závery Rady z 26. apríla 2005; |
| --- | --- |

2.5

vyzýva, aby sa s cieľom dosiahnuť dohovory skutočne realizovateľné na celosvetovej úrovni vyvinulo maximálne úsilie na vypracovanie novej medzinárodnej dohody o lesoch, ktorá by predstavovala celosvetovo platný nástroj v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, uplatňujúc tak závery Rady z 26. apríla 2005;

| 2.6 | opätovne odporúča zaručiť najvyššiu prioritu vzťahu medzi aktivitami v oblasti lesného hospodárstva a drevospracujúcim priemyslom, obchodovaniu s jednotlivými druhmi európskeho dreva, podpore celkového reťazca lesného hospodárstva, pričom by sa orgány Komisie mali v najväčšej možnej miere postarať o koordináciu; |
| --- | --- |

2.6

opätovne odporúča zaručiť najvyššiu prioritu vzťahu medzi aktivitami v oblasti lesného hospodárstva a drevospracujúcim priemyslom, obchodovaniu s jednotlivými druhmi európskeho dreva, podpore celkového reťazca lesného hospodárstva, pričom by sa orgány Komisie mali v najväčšej možnej miere postarať o koordináciu;

| 2.7 | požaduje zlepšenie a ďalší rozvoj možností využívania obnoviteľnej energie z lesného hospodárstva a oproti doterajšku jej väčšiu integráciu do tematickej stratégie Komisie o obnoviteľných zdrojoch energie tak, aby poskytovala konkrétne výhody hospodárskym subjektom činným v sektore lesníctva; |
| --- | --- |

2.7

požaduje zlepšenie a ďalší rozvoj možností využívania obnoviteľnej energie z lesného hospodárstva a oproti doterajšku jej väčšiu integráciu do tematickej stratégie Komisie o obnoviteľných zdrojoch energie tak, aby poskytovala konkrétne výhody hospodárskym subjektom činným v sektore lesníctva;

| 2.8 | pokladá za potrebné, aby sa akčný plán zaoberal tematikou služieb v súvislosti s lesom a jeho významom v oblasti životného prostredia, cestovného ruchu, kultúry a sociálnej sféry, aby boli ocenené pre to, čo predstavujú a aby sa naznačili spôsoby zhodnotenia týchto služieb po ekonomickej stránke s cieľom povzbudiť vlastníkov a správcov, aby ich trhu poskytovali dobrovoľne. Pokiaľ takýto trh neexistuje, akčný plán by mal navrhnúť spôsob a viaceré opatrenia na zabezpečenie premeny predpokladaného environmentálneho prínosu na príjmy majiteľa alebo správcu majetku; |
| --- | --- |

2.8

pokladá za potrebné, aby sa akčný plán zaoberal tematikou služieb v súvislosti s lesom a jeho významom v oblasti životného prostredia, cestovného ruchu, kultúry a sociálnej sféry, aby boli ocenené pre to, čo predstavujú a aby sa naznačili spôsoby zhodnotenia týchto služieb po ekonomickej stránke s cieľom povzbudiť vlastníkov a správcov, aby ich trhu poskytovali dobrovoľne. Pokiaľ takýto trh neexistuje, akčný plán by mal navrhnúť spôsob a viaceré opatrenia na zabezpečenie premeny predpokladaného environmentálneho prínosu na príjmy majiteľa alebo správcu majetku;

| 2.9 | žiada, aby akčný plán stanovil, že aktivity financované orgánmi môžu byť realizované organizáciami vlastníkov a výrobcov, ak o to prejavia záujem a majú na to schopnosti; |
| --- | --- |

2.9

žiada, aby akčný plán stanovil, že aktivity financované orgánmi môžu byť realizované organizáciami vlastníkov a výrobcov, ak o to prejavia záujem a majú na to schopnosti;

| 2.10 | pokladá za nevyhnutné, aby akčný plán poskytol základné prvky, ktoré by boli prospešné pre členské štáty a ostatné orgány pri revízii v súčasnosti platných právnych predpisov, ktorých niektoré aspekty isto predstavujú prekážky pre dosiahnutie cieľov Spoločenstva; treba naplánovať opatrenia na zjednodušenie administratívnych postupov na všetkých úrovniach; |
| --- | --- |

2.10

pokladá za nevyhnutné, aby akčný plán poskytol základné prvky, ktoré by boli prospešné pre členské štáty a ostatné orgány pri revízii v súčasnosti platných právnych predpisov, ktorých niektoré aspekty isto predstavujú prekážky pre dosiahnutie cieľov Spoločenstva; treba naplánovať opatrenia na zjednodušenie administratívnych postupov na všetkých úrovniach;

| 2.11 | schvaľuje návrh Komisie na reorganizáciu Stáleho výboru pre lesníctvo, aby bol schopný spolupôsobiť pri vypracovávaní a uskutočňovaní akčného plánu a udržiavať autoritatívne vzťahy s jednotlivými štátmi; |
| --- | --- |

2.11

schvaľuje návrh Komisie na reorganizáciu Stáleho výboru pre lesníctvo, aby bol schopný spolupôsobiť pri vypracovávaní a uskutočňovaní akčného plánu a udržiavať autoritatívne vzťahy s jednotlivými štátmi;

| 2.12 | pokladá za nevyhnutné, aby sa lesnícke záležitosti v rámci Komisie štruktúrne a personálne posilnili tak, aby sa akčný plán EÚ mohol účinne uplatňovať; |
| --- | --- |

2.12

pokladá za nevyhnutné, aby sa lesnícke záležitosti v rámci Komisie štruktúrne a personálne posilnili tak, aby sa akčný plán EÚ mohol účinne uplatňovať;

| 2.13 | navrhuje, aby Komisia a členské štáty zriadili vedecko-technické fórum v oblasti lesného hospodárstva a prizvala na účasť v ňom zástupcov univerzít, výskumných stredísk, združení odborníkov s úlohou rozširovať spoločné vedomosti o stave, typológii a problematike jednotlivých lesných útvarov Spoločenstva, navrhovať iniciatívy a programy vedecko-technologického výskumu: činnosť fóra musí byť koordinovaná a financovaná Komisiou; |
| --- | --- |

2.13

navrhuje, aby Komisia a členské štáty zriadili vedecko-technické fórum v oblasti lesného hospodárstva a prizvala na účasť v ňom zástupcov univerzít, výskumných stredísk, združení odborníkov s úlohou rozširovať spoločné vedomosti o stave, typológii a problematike jednotlivých lesných útvarov Spoločenstva, navrhovať iniciatívy a programy vedecko-technologického výskumu: činnosť fóra musí byť koordinovaná a financovaná Komisiou;

| 2.14 | žiada vzhľadom na strategický význam politiky lesného hospodárstva pre budúcnosť miestnych spoločenstiev, aby bol návrh akčného plánu predložený tomuto výboru na preskúmanie a zistenie jeho stanoviska, a to aj vzhľadom na skutočnosť, že problematika lesného hospodárstva je v mnohých štátoch v právomoci miestnych a regionálnych orgánov. |
| --- | --- |

2.14

žiada vzhľadom na strategický význam politiky lesného hospodárstva pre budúcnosť miestnych spoločenstiev, aby bol návrh akčného plánu predložený tomuto výboru na preskúmanie a zistenie jeho stanoviska, a to aj vzhľadom na skutočnosť, že problematika lesného hospodárstva je v mnohých štátoch v právomoci miestnych a regionálnych orgánov.

V Bruseli 17. novembra 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. ES C 64, 27.2.1998, s. 25.

1

(2)  Ú. v. ES C 57, 29.2.2000, s. 96.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 128, 29.5.2003, s. 41.

3

---

| 16.5.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 115/88 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 115/88

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému: „Príspevok miestnych a regionálnych orgánov v boji proti klimatickým zmenám“

(2006/C 115/20)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na požiadavku britského predsedníctva Európskej únie z 30. júna 2005 na vypracovanie správy „The Contribution of Local and Regional Authorities to Combating Climate Change“ (Príspevok miestnych a regionálnych orgánov v boji proti klimatickým zmenám) podľa článku 265 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie predsedu Výboru regiónov z 25. júla 2005 poveriť komisiu pre trvalo udržateľný rozvoj vypracovaním stanoviska na túto tému,

so zreteľom na závery Rady z 22. a 23. marca 2005 a Rady ministrov životného prostredia zo 7. marca 2005,

so zreteľom na svoje stanovisko z 21. septembra 2000 k zelenej knihe na tému „Obchodovanie s emisiami skleníkových plynov v rámci Európskej únie“ a oznámeniu Komisie Rade a Európskemu parlamentu na tému „Politika EÚ a opatrenia na zníženie emisií skleníkových plynov: Európsky program klimatických zmien (ECCP)“, KOM(2000) 87 v konečnom znení a KOM(2000) 88 v konečnom znení (CdR 189/2000 fin (1)),

so zreteľom na návrh stanoviska (CdR 65/2005 rev. 1) prijatý 28. júna 2005 komisiou pre trvalo udržateľný rozvoj na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: „Víťazne v zápase s globálnymi klimatickými zmenami“ (KOM(2005) 35 v konečnom znení),

so zreteľom na návrh stanoviska (CdR 215/2005 rev. 1) prijatý 6. októbra komisiou pre trvalo udržateľný rozvoj (spravodajca: Ken Bodfish, predseda rady mesta Brighton and Hove),

keďže:

| (1) | Klíma sa mení a vedci všeobecne uznávajú, že do roku 2100 môžeme očakávať globálny nárast teploty o 1,4 až 5,8 °C. |
| --- | --- |

(1)

Klíma sa mení a vedci všeobecne uznávajú, že do roku 2100 môžeme očakávať globálny nárast teploty o 1,4 až 5,8 °C.

| (2) | Rada ministrov EÚ vyhlásila v roku 1996, že „je toho názoru, že priemerná globálna teplota by nemala prevýšiť svoju predindustriálnu úroveň o viac ako 2 °C“. |
| --- | --- |

(2)

Rada ministrov EÚ vyhlásila v roku 1996, že „je toho názoru, že priemerná globálna teplota by nemala prevýšiť svoju predindustriálnu úroveň o viac ako 2 °C“.

| (3) | Účinky klimatických zmien budeme pociťovať po celej zemeguli a predovšetkým miestne sa prejavia rôznymi dopadmi, napríklad zníženou produkciou plodín, záplavami, lesnými požiarmi, devastáciou a eróziou pôdy, obmedzeniami v používaní vody, poškodzovaním cestnej a železničnej infraštruktúry, stratou biologickej rôznorodosti, prerušovaním dodávok elektrickej energie, zníženými zásobami fosílnych palív, poškodeniami štruktúry a sadaním pôdy, miestnou akumuláciou tepla (2) a problémami s kvalitou ovzdušia. |
| --- | --- |

(3)

Účinky klimatických zmien budeme pociťovať po celej zemeguli a predovšetkým miestne sa prejavia rôznymi dopadmi, napríklad zníženou produkciou plodín, záplavami, lesnými požiarmi, devastáciou a eróziou pôdy, obmedzeniami v používaní vody, poškodzovaním cestnej a železničnej infraštruktúry, stratou biologickej rôznorodosti, prerušovaním dodávok elektrickej energie, zníženými zásobami fosílnych palív, poškodeniami štruktúry a sadaním pôdy, miestnou akumuláciou tepla (2) a problémami s kvalitou ovzdušia.

| (4) | Extrémne poveternostné podmienky, napríklad záplavy už majú značné dopady na európske hospodárstvo a mohli by sa prejaviť katastroficky s postupom predpovedaných klimatických zmien. |
| --- | --- |

(4)

Extrémne poveternostné podmienky, napríklad záplavy už majú značné dopady na európske hospodárstvo a mohli by sa prejaviť katastroficky s postupom predpovedaných klimatických zmien.

| (5) | Uznáva sa, že prevenciou sa dosahujú výsledky pokiaľ ide o klimatické zmeny, pričom je však takisto potrebné zmierňovanie už sa objavujúcich účinkov klimatických zmien a adaptácia na ne. |
| --- | --- |

(5)

Uznáva sa, že prevenciou sa dosahujú výsledky pokiaľ ide o klimatické zmeny, pričom je však takisto potrebné zmierňovanie už sa objavujúcich účinkov klimatických zmien a adaptácia na ne.

| (6) | Miestne a regionálne orgány zohrávajú hlavnú úlohu pri sledovaní a vyhodnocovaní klimatických zmien a informovaní obyvateľov obcí a regiónov o potenciálnych dopadoch, ako aj pri rozvoji stratégií na zmierňovanie dopadov klimatických zmien a adaptáciu na ne a pri podporovaní využívania energie trvalo udržateľným spôsobom, |
| --- | --- |

(6)

Miestne a regionálne orgány zohrávajú hlavnú úlohu pri sledovaní a vyhodnocovaní klimatických zmien a informovaní obyvateľov obcí a regiónov o potenciálnych dopadoch, ako aj pri rozvoji stratégií na zmierňovanie dopadov klimatických zmien a adaptáciu na ne a pri podporovaní využívania energie trvalo udržateľným spôsobom,

Jednohlasne prijal na svojom 62. plenárnom zasadnutí 16. a 17. novembra 2005 (schôdza zo 17. novembra) nasledujúce stanovisko:

1.   Názory Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

Úvod

| 1.1 | víta vedúcu úlohu, ktorú doteraz preukázala Európska komisia a Rada ministrov v súvislosti s klimatickými zmenami, a vyzýva ich, aby v tejto svojej oddanosti danej veci naďalej vytrvali aj v budúcej politike ohľadom klimatických zmien po roku 2012; |
| --- | --- |

1.1

víta vedúcu úlohu, ktorú doteraz preukázala Európska komisia a Rada ministrov v súvislosti s klimatickými zmenami, a vyzýva ich, aby v tejto svojej oddanosti danej veci naďalej vytrvali aj v budúcej politike ohľadom klimatických zmien po roku 2012;

| 1.2 | oceňuje záväzok Rady ministrov z marca 2005 v podobe schválenia ďalších cieľov znižovania emisií, a vyzýva EÚ, aby posilnila svoje zameranie na celosvetové reakcie na klimatické zmeny, aby sa zabezpečilo, že sa takéto záväzky budú prijímať aj inde; |
| --- | --- |

1.2

oceňuje záväzok Rady ministrov z marca 2005 v podobe schválenia ďalších cieľov znižovania emisií, a vyzýva EÚ, aby posilnila svoje zameranie na celosvetové reakcie na klimatické zmeny, aby sa zabezpečilo, že sa takéto záväzky budú prijímať aj inde;

| 1.3 | zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány majú kľúčovú a nepostrádateľnú úlohu v ochrane klímy. Miestne a regionálne samosprávy sú miestom, kde sa stretáva zodpovednosť za podporovanie prosperity oblasti, poskytovanie základných služieb, vplývanie na spôsob života a práce obyvateľov, výkonná moc, praktické znalosti a demokratická legitímnosť. Miestna a regionálna samospráva môže prispieť k stabilnej klíme používaním energie z trvalo udržateľných zdrojov spôsobom, ku ktorému by sa iná jednotlivá organizácia nedopracovala; |
| --- | --- |

1.3

zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány majú kľúčovú a nepostrádateľnú úlohu v ochrane klímy. Miestne a regionálne samosprávy sú miestom, kde sa stretáva zodpovednosť za podporovanie prosperity oblasti, poskytovanie základných služieb, vplývanie na spôsob života a práce obyvateľov, výkonná moc, praktické znalosti a demokratická legitímnosť. Miestna a regionálna samospráva môže prispieť k stabilnej klíme používaním energie z trvalo udržateľných zdrojov spôsobom, ku ktorému by sa iná jednotlivá organizácia nedopracovala;

| 1.4 | sa domnieva, že by sa mala viac všeobecne uznávať združujúca úloha, ktorú môžu miestne a regionálne orgány zohrávať v boji s klimatickými zmenami, a na to by sa im mali poskytovať zodpovedajúce zdroje; |
| --- | --- |

1.4

sa domnieva, že by sa mala viac všeobecne uznávať združujúca úloha, ktorú môžu miestne a regionálne orgány zohrávať v boji s klimatickými zmenami, a na to by sa im mali poskytovať zodpovedajúce zdroje;

| 1.5 | zdôrazňuje, že v EÚ aj mimo nej sú klimatickými zmenami často najviac postihnutí tí najchudobnejší a že ich schopnosť prispôsobiť sa účinkom klimatických zmien je často obmedzená. Riešenie klimatických zmien musí zahŕňať väčšie zameranie na riešenie cenovej nedostupnosti vykurovania a zlepšovanie energetickej účinnosti a umožniť obciam dosiahnuť väčšiu odolnosť voči očakávaným budúcim dopadom; |
| --- | --- |

1.5

zdôrazňuje, že v EÚ aj mimo nej sú klimatickými zmenami často najviac postihnutí tí najchudobnejší a že ich schopnosť prispôsobiť sa účinkom klimatických zmien je často obmedzená. Riešenie klimatických zmien musí zahŕňať väčšie zameranie na riešenie cenovej nedostupnosti vykurovania a zlepšovanie energetickej účinnosti a umožniť obciam dosiahnuť väčšiu odolnosť voči očakávaným budúcim dopadom;

| 1.6 | zastáva názor, že všetky politické opatrenia musia mať nasledovnú energetickú hierarchiu:






  a) | znižovanie energetickej potreby |
| --- | --- | --- |

1.6

zastáva názor, že všetky politické opatrenia musia mať nasledovnú energetickú hierarchiu:

a)

znižovanie energetickej potreby

| b) | efektívnejšie využívanie energie |
| --- | --- |

b)

efektívnejšie využívanie energie

| c) | využívanie obnoviteľných zdrojov energie |
| --- | --- |

c)

využívanie obnoviteľných zdrojov energie

| d) | čisté a efektívne ďalšie využívanie fosílnych palív; |
| --- | --- |

d)

čisté a efektívne ďalšie využívanie fosílnych palív;

| 1.7 | poukazuje na to, že boj proti klimatickým zmenám má často veľa regionálne a miestne využiteľných prínosov, vrátane zlepšenia konkurencieschopnosti regionálneho hospodárstva; |
| --- | --- |

1.7

poukazuje na to, že boj proti klimatickým zmenám má často veľa regionálne a miestne využiteľných prínosov, vrátane zlepšenia konkurencieschopnosti regionálneho hospodárstva;

2.   Klimatické zmeny ako príležitosť, nielen ako hrozba

| 2.1 | zdôrazňuje, že so zmenšovaním bezpečnosti dodávok, keď fosílnych palív ubúda, a negatívnymi dopadmi spôsobenými zmenou dlhodobých poveternostných podmienok, klimatické zmeny predstavujú priame ohrozenie bezpečnosti Európy, a že Európa ako celok sa bude potýkať so stúpajúcimi nákladmi na poistenie a v mnohých prípadoch nebude vôbec možné majetok poistiť; |
| --- | --- |

2.1

zdôrazňuje, že so zmenšovaním bezpečnosti dodávok, keď fosílnych palív ubúda, a negatívnymi dopadmi spôsobenými zmenou dlhodobých poveternostných podmienok, klimatické zmeny predstavujú priame ohrozenie bezpečnosti Európy, a že Európa ako celok sa bude potýkať so stúpajúcimi nákladmi na poistenie a v mnohých prípadoch nebude vôbec možné majetok poistiť;

| 2.2 | tvrdí, že klimatické zmeny predstavujú jedno z najväčších nebezpečenstiev pre náš spôsob života, ale aj veľkú príležitosť na vytváranie budúcnosti s udržateľnejším, prístupnejším a konkurencieschopnejším prostredím; |
| --- | --- |

2.2

tvrdí, že klimatické zmeny predstavujú jedno z najväčších nebezpečenstiev pre náš spôsob života, ale aj veľkú príležitosť na vytváranie budúcnosti s udržateľnejším, prístupnejším a konkurencieschopnejším prostredím;

| 2.3 | sa domnieva, že skúsenosti miestnych a regionálnych samospráv môžu značne prispieť k budúcej politike EÚ v oblasti klimatických zmien. Na tento účel uvádzame niekoľko príkladov približujúcich niektoré hlavné námety na činnosť v boji proti klimatickým zmenám a vyzdvihujúcich odporúčania do budúcnosti. |
| --- | --- |

2.3

sa domnieva, že skúsenosti miestnych a regionálnych samospráv môžu značne prispieť k budúcej politike EÚ v oblasti klimatických zmien. Na tento účel uvádzame niekoľko príkladov približujúcich niektoré hlavné námety na činnosť v boji proti klimatickým zmenám a vyzdvihujúcich odporúčania do budúcnosti.

3.   Príklady miestnej a regionálnej činnosti (3)

3.1   Podpora zdokonaľovania a výmeny praktických poznatkov

Partnerstvo na podporu rozvíjania odborných znalostí môže posilňovať a koordinovať uplatňovanie regionálnych stratégií boja proti klimatickým zmenám, ako aj rozširovanie a výmenu dobrých postupov. Skúsenosti partnerstiev miestnych a regionálnych orgánov preukázali významné výsledky a mali by byť informáciou pre európsku politiku a národné politiky:

Ocenenie „Climate Star Awards“, ktoré udeľuje združenie európskych miest a domorodých obyvateľov dažďových pralesov Climate Alliance, vyznamenáva príkladné aktivity týkajúce sa riešenia klimatických zmien a dokumentuje nadobudnuté skúseností a úspechy dosiahnuté po celej Európe. Okrem oceňovania znamenitých aktivít podporuje „Climate Star Awards“ výmenu skúseností medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi. Národné programy pre trvalo udržateľné zdroje energie, napríklad „Beacon Council Scheme“ (Anglicko a Wales), sa takisto zameriavajú na výmenu poznatkov a dialóg o úlohách, ktoré vznikajú na miestnej úrovni.

3.2   Podpora obnoviteľných zdrojov energie

Kvôli ohrozeniu klimatickej stability budeme stále viac potrebovať miestnu výrobu energie. Miestne vyrábaná energia je často efektívnejšia a prenáša sa na kratšie vzdialenosti. Miestne a regionálne samosprávy majú v rukách kľúče k rozvoju väčších kapacít pre obnoviteľné zdroje energie. Vďaka svojím úlohám v plánovaní a obstarávaní, sú hlavným správcom miestnych energetických kapacít a spotreby energie. Rozvoj miestnych obnoviteľných zdrojov energie je takisto nevyhnutný pri vytváraní miestnych poznatkov a technologickej základne. Avšak záväzky na vysokej úrovni v rámci EÚ nezodpovedajú záväzkom, ktoré sa prijímajú na miestnej úrovni. To sa musí zmeniť, ak chceme zavádzať techniky a technológiu pre budúcnosť s nízkymi emisiami oxidu uhličitého.

Švédske mesto Malmö vybudovalo prostredníctvom programu Medzinárodnej rady pre miestne ekologické iniciatívy (ICLEI) v rámci kampane miest za ochranu podnebia „Cities for Climate Protection“ novú obytnú štvrť s jedným tisícom bytových jednotiek, ktoré sú na 100 % zásobované energiou z obnoviteľných zdrojov. Dodávky energie sú založené na miestnych zdrojoch slnečnej, veternej a vodnej energie spolu s energiou z tuhých odpadov a odpadových vôd štvrte. Bytové jednotky sú vybavené samostatnými meračmi spotreby elektrickej energie, aby sa zabezpečilo, že mesto bude môcť identifikovať spotrebiteľské návyky a zodpovedajúco plánovať kapacity výroby energie z obnoviteľných zdrojov.

3.3   Miestne meranie a znižovanie emisií skleníkových plynov

Miestne a regionálne orgány môžu zohrávať dôležitú úlohu v hodnotení a usmerňovaní emisií skleníkových plynov a využívania energie v obciach, vrátane domácej a obchodnej spotreby energie. Na dosiahnutie toho sa musí klásť väčší dôraz na rozvoj nástrojov na hodnotenie dopadov emisií oxidu uhličitého a zvyšovanie dostupnosti overiteľných údajov o spotrebe energie.

Celoeurópska kampaň „DISPLAY“ pomáha miestnym orgánom kalkulovať využívanie energie v obecných budovách pomocou špecializovaného programového vybavenia a pobáda ich k tomu, aby vo verejných budovách prístupným spôsobom zverejňovali údaje o spotrebe energie a pomáhali tak pri propagovaní povedomia o efektívnom využívaní energie.

3.4   Boj proti klimatickým zmenám – celý rad sociálnych, ekologických a hospodárskych výhod

Prijatie modelov nízkoenergetickej spotreby a výroby prinesie zvýšenú kvalitu života miestnych občanov znížením ich vystavovania rizikám vďaka zlepšeniu bezpečnosti na cestách podporou trvalo udržateľnej mobility a rozvojom príjemnejšieho bývania bez ohľadu na poveternostné podmienky. Všetky tieto zlepšenia budú zabezpečené prácou miestnej a regionálnej samosprávy na podpore miestnych činností, vytváraní miestne sústredenejších trhov a zlepšovaní riadenia zdrojov v obci.

Rada mesta Brighton and Hove (Anglicko) zriadila energetické partnerstvo „Energy Action Partnership“, ktoré sa zameriava na vytváranie príjemnejšieho obytného prostredia pre najviac ohrozené osoby, vrátane starších ľudí a obyvateľov menších obytných domov, ako aj osôb nedávno prepustených z nemocnice. Do roku 2005, len po dvoch rokoch partnerstva bolo zlepšené obytné prostredie 361 domácností a emisie CO2 sa znížili o 128 ton. Zjednodušené postupy poskytovania príspevkov a starostlivé usporadúvanie verejných súťaží v rámci partnerstva pomohlo mestu dosiahnuť značný úžitok za krátke obdobie.

V spolupráci s miestnymi orgánmi škótskej oblasti Midlothian vyvíja holandské mesto Heerlen sústavu na vykurovanie mestskej štvrti, ktorá využíva horúcu vodu z opustených uhoľných baní na vykurovanie miestnych budov. Táto technológia sa kombinuje s výdatným nárastom využívania slnečnej energie, aj v obecných budovách, aby sa zabezpečilo všeobecné rozšírenie inovácie a povedomia o obnoviteľných zdrojoch energie v meste i v susedných obciach v Nemecku.

3.5   Propagovanie miestnej činnosti v politikách

Jestvujúce budovy, sídliská, bývanie a spôsob život sa musia upraviť, aby sa zabezpečilo, že budeme schopní zvládať nepredvídateľné, premenlivé a potenciálne extrémne počasie. Na dosiahnutie tohto cieľa pomôže obciam jednoduchosť, robustnosť a krátke dodávateľské reťazce. Odolnosť voči klimatickým zmenám je možné zlepšiť, ak zabezpečíme, že základné potreby, ako sú potraviny, teplo, svetlo a ostatné občianske vybavenie, napríklad nákupné možnosti, budú zabezpečované čo najlokálnejšie.

Rada mesta Bristol (Anglicko) pracuje na pilotnom programe nazvanom „Food for Life“ (potraviny pre život) v 20 oblastných školách. Nakupujú sa nespracované, čerstvé sezónne potraviny pre školské jedálne. Mestská rada pritom spolupracuje s organizáciou zdravotnej starostlivosti „Primary Healthcare Trust“ a združením pre ekologické poľnohospodárstvo a potravinárstvo „Soil Association“.

3.6   Podpora vytvárania pracovných miest

Klimatické zmeny a trvalo udržateľné energetické stratégie predstavujú príležitosť na riešenie základných problémov ohrozujúcich našu spoločnosť a rozvíjať pevnú základňu odborností a zručností pre budúcnosť. Partnerstvo miestnych komunít, miestnych a regionálnych samospráv, vzdelávacích inštitúcií a zdravotníctva, a čo je dôležité, aj súkromných spoločností, vyústi do silného zmyslu pre všeobecnú prospešnosť a silného prístupu podľa hesla „Investuj do zachovania!“.

Rada okresu Newark and Sherwood (Anglicko) takmer odstránila problém cenovej nedostupnosti vykurovania pre obyvateľov verejných bytov. V roku 1984 bolo iba 6 % bytových jednotiek schopných poskytnúť dostupné teplo. Vďaka investíciám do energetickej účinnosti je to teraz 98,4 %. Vylepšovacie programy vytvorili každý rok lokálne 30 pracovných miest počas 18 rokov. Celkové výdavky na 7 500 nehnuteľností dosiahnu za obdobie rokov 1988 – 2008 približne 24 miliónov EUR (16 miliónov GBP). Okrem vytvorenia pracovných miest v Newarku zaznamenávajú lepšie výsledky v školách a menšie problémy s duševným zdravím. Okresná rada zistila, že sprievodné príspevky sa splatia za štyri roky.

3.7   Zlepšovanie zdravia a duševnej pohody miestneho obyvateľstva

Problém cenovej nedostupnosti vykurovania postihuje mnohé domácnosti v Európe a predstavuje závažný zdravotný problém. Podobne aj neprimerané horúčavy počas leta v posledných rokoch už spôsobili vyššiu než priemernú úmrtnosť z prehriatia. Miestne a regionálne orgány môžu pracovať so svojím bytovým fondom a prostredníctvom stavebných a projektových predpisov, efektívnejšieho kúrenia a ostatného vybavenia zabezpečiť, aby boli byty pohodlnejšie a menej náchylné na vonkajšie poveternostné podmienky pri súčasnom zabezpečení, že celkové emisie skleníkových plynov sa znížia lepším vetraním a zlepšenou energetickou účinnosťou.

Rada okresu Carrick (Anglicko) spolu so združeniami nájomníkov a inými členmi regeneračného partnerstva „Beacon Community Regeneration Partnership“ zaviedli zlepšenia energetickej účinnosti v beaconskom sídlisku vo Falmouthe, kedysi jednej z najzanedbanejších oblastí Cornwallu. Ak chceme hovoriť vo výsledkoch: v 900 bytových jednotkách bola zlepšená energetická účinnosť, v prvom roku sa v 300 nehnuteľnostiach nainštalovalo ústredné kúrenie a urobili sa izolačné opatrenia, na kúrení sa celkovo ušetrilo 274 000 EUR (186 000 GBP). Regeneračné partnerstvo je presvedčené, že rad ďalších zmien sa môže takisto pripísať zlepšeniu bývania: Zlepšil sa zdravotný stav obyvateľstva, vrátane zníženia počtu pacientov trpiacich na astmu o 50 %. Miestne školy hlásia stopercentné zlepšenie vo výsledkoch štandardných školských skúšok u chlapcov. Dramaticky sa znížila kriminalita, vrátane prípadov domáceho násilia a počtu detí v registri rizikových detí. Vandalizmus je na najnižšej úrovni všetkých čias. Zvýšila sa zamestnanosť. Viac ľudí sa chce nasťahovať do tohto sídliska a pozoruhodne sa pozdvihol spoločenský duch.

Obyvateľstvo holandského Lewenborgu sa sťažovalo na zdravotné ťažkosti, ktoré boli výsledkom vlhkosti v domoch, problémov s vykurovaním a prievanu. Mesto Groningen koordinuje projekt s Groningenskou provinciou, federálnou agentúrou, konzultantmi a veľkou bankou pri vypracovaní energetických auditov domov a poskytnutí výhodných hypoték majiteľom domov na zlepšenie klímy v domoch bez ďalších nákladov. Výsledkom bolo zlepšenie zdravotného stavu a nižšie náklady na energie.

3.8   Zmena zaužívaného správania

Miestne a regionálne orgány musia spolupracovať so súkromným sektorom a ostatnými oblasťami verejného sektoru pri vytváraní partnerstiev, ktoré povedú k želanej nižšej spotrebe energie. Uplatnilo sa to už v Anglicku a Walese, kde národná Asociácia miestnych samospráv vypracovala víziu „Anytown 2025“, podľa ktorej by bolo možné vytvoriť obec fungujúcu udržateľnejším spôsobom s využitím súčasných technológií. Táto trvalo udržateľná budúcnosť s využívaním elektrických vozidiel, väčšími plochami zelene, kogeneráciou tepla a elektrickej energie a riešením ulíc, ktoré odrádza od používania automobilov, je možná bez vývoja akýchkoľvek nových technológií. Tento druh vízie by sa mal stať prvkom rôznych politík, ako je budúca „Tematická stratégia pre mestské životné prostredie“ za účelom pomoci miestnym a regionálnym orgánom pri rozhodovaní o uberaní sa k udržateľnejšej budúcnosti s využívaním jestvujúcich technológií a poznatkov.

Primátor Londýna zaviedol vo februári 2002 ako prvý v Európe denný poplatok za vstup automobilom do určitých častí mesta s názvom „daily congestion charge“. Systém úspešne znížil nával dopravy o 30 % a emisie CO2 v spoplatnenej zóne sú teraz o 20 % nižšie oproti úrovni v roku 2002. S menším počtom automobilov na cestách sa zvýšila rýchlosť cestovania mestskou dopravou a stále viac Londýnčanov si na dopravu do práce vyberá bicykel. Dodatočné príjmy pomohli zlepšiť verejnú dopravu v Londýne. K ďalším iniciatívam primátora Londýna určeným na boj proti klimatickým zmenám patrí otvorenie novej agentúry „London Climate Change Agency“. V partnerstve so súkromnými firmami bude agentúra realizovať projekty s nízkymi alebo nulovými emisiami oxidu uhličitého po celom Londýne s použitím najčistejších technológií a poskytovať nové príležitosti hospodárskeho rozvoja. Primátor takisto plánuje zaviesť „zónu s nízkymi emisiami“, ktorou sa od roku 2008 na najviac znečisťujúce nákladné vozidlá, autokary, autobusy a taxíky uvalí zákaz vjazdu do ulíc veľkého Londýna.

V Taliansku viac ako 350 územných celkov (miestnych a regionálnych orgánov) prijalo a začalo uplatňovať tzv. „Miestne agendy 21“. Tieto samosprávy sa spojili v roku 1999 do združenia, aby mohli ďalej šíriť koncepciu a výsledky realizácie integrovaného miestneho plánovania. Na základe niekoľkých indikátorov vypracovalo každé mesto stratégiu na zníženie emisií CO2, ktorá predpokladá zníženie spotreby energie, senzibilizáciu rôznych skupín obyvateľstva resp. cieľových skupín (okrem iného aj prostredníctvom vzdelávacích zariadení), podporu kolektívnej zodpovednosti voči životnému prostrediu a realizáciu krátkodobých, strednodobých aj dlhodobo zameraných aktivít a informačných kampaní.

3.9   Energetické služby, nielen samotná energia

Spoločnosť musí byť povzbudzovaná k tomu, aby pochopila, že ľudia nechcú iba spotrebovávať energiu, ale že majú záujem o služby alebo prínosy, ktorý spotreba energie poskytuje, ako je teplo, svetlo a súkromná doprava. Niektoré z týchto prínosov spojených s energiou je možné dosiahnuť bez tradičnej spotreby energie projektovaním budov vykurovaných slnečným žiarením a sprístupnením potrebných služieb ľuďom bez používania automobilov.

Zásada „zmluvného energetického manažmentu“ by sa mala viac rozšíriť po EÚ, aby sa zabezpečilo, že všetky komunity budú môcť ťažiť z úspor energie, ktoré môžu dosiahnuť vďaka „spoločnostiam pre úsporu energie“. Zákazníci majú prospech zo zásobovania energiou od spoločností pre úsporu energie, lebo majú modernizovanú energetickú sústavu bez potreby investovania do nej alebo jej spravovania. Spoločnosti pre úsporu energie nie sú iba dodávateľmi energie, ale poskytujú aj energetické služby, ako sú opatrenia na zlepšenie energetickej účinnosti. Miestne orgány zohrávajú nepostrádateľnú úlohu ako dôveryhodní sprostredkovatelia energetických projektov prostredníctvom úprav ohľadom inštalovania energeticky účinných zariadení a poskytovania príspevkov na zlepšenie energetickej účinnosti v obecnej obytnej zástavbe. Miestne orgány majú ideálne postavenie pokiaľ ide o rozširovanie potenciálu úspor energie zriaďovaním spoločností pre úsporu energie alebo povzbudzovaním energetických spoločností, aby sa ony samotné stali spoločnosťami pre úsporu energie zavedením balíkov opatrení pre domácnosti a kompenzovaním nákladov na úspory energie. Je nevyhnutné zapojiť miestne alebo regionálne orgány, aby aj domácnosti aj podniky mohli ťažiť z úspor energie.

3.10   Efektívnejšie využívanie energie

EÚ sa musí zamerať na získanie väčšieho úžitku z jednotky spotrebovávanej energie, napríklad využívaním účinnejších zariadení, kogeneráciou tepla a elektrickej energie a izolovaním budov, aby zadržiavali teplo.

V roku 1990 rada mesta Leicester (Anglicko) stanovila cieľ znížiť spotrebu energie a emisie CO2 o 50 % do roku 2025. Ústrednou úlohou je sledovanie spotreby energie v meste pomocou inteligentných meracích zariadení, ktoré v spätnej väzbe každých 30 minút poskytujú mestskej rade údaje z celého mesta. Mestská rada taktiež zriadila energetické centrum, ktoré poskytuje komplexné energetické služby všetkým obyvateľom, vrátane predaja efektívnych zariadení a zariadení na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov. Energetické centrum bolo priekopníkom v rozvoji technológií z nízkymi emisiami oxidu uhličitého a fungovalo ako sprostredkovateľ medzi zákazníkmi a dodávateľmi. Činnosť zahŕňala vyškoľovanie miestnych obchodníkov v oblasti inštalácie technológií s nízkymi emisiami oxidu uhličitého.

3.11   Získavanie energie z obnoviteľných zdrojov, kde je to len možné

Miestne a regionálne orgány zodpovedajú za 16 % celého hrubého domáceho produktu v Európe. Mnohé orgány teraz špecifikujú niektoré obnoviteľné zdroje energie pre určité časti svojej spotreby alebo celú svoju spotrebu a určujú ich ako kritérium výstavby nových obytných budov.

Londýnsky samosprávny mestský obvod Lewisham prijal politiku obstarávania ekologicky vyrábanej energie v roku 1999. Do novembra 2000 bolo 100 % energie obstarávaných z obnoviteľných zdrojov a Lewisham sa stal tretím najväčším nákupcom ekologicky vyrábanej energie v západnej Európe. Nedostatočná stabilita dodávok elektriny z ekologických zdrojov spôsobila, že keď sa v roku 2004 otvorilo druhé kolo verejného obstarávania, iba 80 % elektriny pochádzalo z obnoviteľných zdrojov. Cieľom Lewishamu bolo pomáhať pri vytváraní trhu s elektrinou z obnoviteľných zdrojov a mnohé miestne orgány a inštitúcie verejného sektoru teraz tento príklad nasledujú.

3.12   Zohľadňovanie klimatických zmien a preverovanie politiky z hľadiska klimatických dopadov

Európska, národná, regionálna a miestna politika by sa mala preverovať z hľadiska klimatických dopadov a zohľadňovať hrozby pre klimatickú bezpečnosť. Dosiahnuť by sa to mohlo využívaním hodnotení regulačných dopadov, ale aj tlakom na národné vlády, aby zvážili vypracovanie finančných stimulov pre udržateľnejšie spôsoby využívania energie.

Rada samosprávnej oblasti Middlesborough (Anglicko) vyvinula postup hodnotenia na identifikáciu dopadov klimatických zmien v celej škále svojich služieb. V spolupráci s jednou nevládnou organizáciou bol vyvinutý modul hodnotenia dopadov klimatických zmien a umožnil hodnotenie potenciálneho dopadu zmien dlhodobej poveternostnej situácie na všetky služby ktoré samosprávne orgány poskytujú. Hodnotených bolo 16 oblastí služieb a výsledkom je, že sa urobili zmeny v poskytovaní služieb, vrátane zvýšenia prostriedkov na údržby ciest v prípade povodní, inštalovania tienidiel okolo obecných budov na zamedzenie prehrievania a nadmerného oslňovania a zaradenie asfaltových povrchov ciest k činiteľom v ďalšom zaťažovaní teplom, ktoré možno očakávať v najbližších 20 rokoch.

3.13   Zapojenie obyvateľstva do problematicky klimatických zmien

Rozsah úloh ochrany klímy treba chápať tak, že prispôsobovanie sa klimatickým zmenám a ich zmierňovanie bude skutočne účinné iba vtedy, keď sa mu budú venovať všetky časti spoločnosti, od miestnych a regionálnych samospráv až po spotrebiteľov a podniky. Bude si to tiež vyžadovať celý balík opatrení na zabezpečenie toho, aby sme mohli čo najviac využiť zlepšenie kvality života, ktoré môže riešenie problematicky klimatických zmien naozaj priniesť. Mnohé riešenia týkajúce sa klimatických zmien, ktoré sme tu spomenuli, budú fungovať iba ako súčasť integrovaného balíka opatrení. Napríklad rozsiahle znižovanie používania súkromných automobilov bude pre väčšinu ľudí akceptovateľné iba vtedy, ak bude k dispozícii kvalitná miestna občianska vybavenosť a dobrá, trvalo udržateľná verejná doprava. Menšie používanie súkromných automobilov by viedlo k zredukovaniu dopravy a voľnejšiemu pohybu tovarov a služieb so zlepšením plynulosti premávky prostriedkov verejnej dopravy, ako ukazujú skúsenosti zo spoplatnenej zóny v centrálnom Londýne. Takýto obrat zatraktívňuje iné formy trvalo udržateľnej mobility, napríklad dopravu bicyklom. Na dosiahnutie takéhoto pozitívneho kruhu neustáleho zlepšovania sa musia zapojiť všetky časti obyvateľstva.

Londýnsky samosprávny mestský obvod Islington vyvinul model „energetických vyslancov“, ktorí sú školení v oblasti energetickej účinnosti a zapájania obyvateľstva. Vyslanci navštevujú miestnych obyvateľov, malé a stredné podniky a školy, aby upozornili na využívanie energie v mestskom obvode a metódy znižovania jej spotreby vykonávaním energetických kontrol budov.

4.   Odporúčania Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

| 4.1 | vyzýva Komisiu, aby uznala, že s klimatickými zmenami sa treba vysporiadať súborom opatrení, spoluprácou všetkých sfér správy v partnerstve so súkromným sektorom, zdravotníctvom, obecnými a vzdelávacími skupinami a organizáciami zaoberajúcimi sa energetickou efektívnosťou; |
| --- | --- |

4.1

vyzýva Komisiu, aby uznala, že s klimatickými zmenami sa treba vysporiadať súborom opatrení, spoluprácou všetkých sfér správy v partnerstve so súkromným sektorom, zdravotníctvom, obecnými a vzdelávacími skupinami a organizáciami zaoberajúcimi sa energetickou efektívnosťou;

| 4.2 | vyzýva Komisiu, aby uznala jedinečnú úlohu miestnych a regionálnych samospráv a poskytla zodpovedajúce zdroje na predvádzacie a šíriace projekty a ozrejmila túto úlohu v politických dokumentoch, ako napríklad v budúcej Bielej knihe o energetickej účinnosti; |
| --- | --- |

4.2

vyzýva Komisiu, aby uznala jedinečnú úlohu miestnych a regionálnych samospráv a poskytla zodpovedajúce zdroje na predvádzacie a šíriace projekty a ozrejmila túto úlohu v politických dokumentoch, ako napríklad v budúcej Bielej knihe o energetickej účinnosti;

| 4.3 | žiada, aby sa EÚ zaviazala k ďalšiemu zníženiu emisií o 60 – 80 % do roku 2050 dohodnutému ako minimum na zasadnutí Európskej komisie v marci 2005 a zabezpečila, že sa o rovnaké ciele bude zasadzovať na medzinárodných fórach, vrátane Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o klimatických zmenách; |
| --- | --- |

4.3

žiada, aby sa EÚ zaviazala k ďalšiemu zníženiu emisií o 60 – 80 % do roku 2050 dohodnutému ako minimum na zasadnutí Európskej komisie v marci 2005 a zabezpečila, že sa o rovnaké ciele bude zasadzovať na medzinárodných fórach, vrátane Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o klimatických zmenách;

| 4.4 | víta zameranie súčasného predsedníctva EÚ a G8 na klimatické zmeny a vyzýva budúce predsedníctva EÚ, aby pokračovali v tomto postoji; |
| --- | --- |

4.4

víta zameranie súčasného predsedníctva EÚ a G8 na klimatické zmeny a vyzýva budúce predsedníctva EÚ, aby pokračovali v tomto postoji;

| 4.5 | povzbudzuje Komisiu a národné vlády, aby svoju politiku a politiku Svetovej obchodnej organizácie a medzinárodných finančných inštitúcií ako je Svetová banka preverovali z hľadiska klimatických dopadov; |
| --- | --- |

4.5

povzbudzuje Komisiu a národné vlády, aby svoju politiku a politiku Svetovej obchodnej organizácie a medzinárodných finančných inštitúcií ako je Svetová banka preverovali z hľadiska klimatických dopadov;

| 4.6 | vyzýva Komisiu, aby vynaložila úsilie na odstránenie výrobkov, ktoré najneúčinnejšie využívajú energiu zvýšením minimálnych dovolených úrovní energetickej účinnosti zariadení o 10 percent alebo 20 percent každých niekoľko rokov vo všetkých kategóriách v ktorých je významný rozdiel v spotrebe energie medzi najlepším a najhorším výrobkom; |
| --- | --- |

4.6

vyzýva Komisiu, aby vynaložila úsilie na odstránenie výrobkov, ktoré najneúčinnejšie využívajú energiu zvýšením minimálnych dovolených úrovní energetickej účinnosti zariadení o 10 percent alebo 20 percent každých niekoľko rokov vo všetkých kategóriách v ktorých je významný rozdiel v spotrebe energie medzi najlepším a najhorším výrobkom;

| 4.7 | žiada Komisiu, aby uznala, že významný nárast potreby nových obytných domov, ktorý bude potrebný na zvládnutie nárastu obyvateľstva, predovšetkým na mestských územiach, poskytuje veľkú príležitosť na stanovenie záväzných noriem energetickej účinnosti v budovách oveľa prísnejších, než žiada Smernica o energetickej hospodárnosti budov z roku 2002. Táto príležitosť by sa nemala prepásť. Stavebné normy by sa takisto mali zamerať viac na podporu využívania prirodzeného tienenia a vetrania na zmenšenie spoliehania sa na klimatizačné zariadenia; |
| --- | --- |

4.7

žiada Komisiu, aby uznala, že významný nárast potreby nových obytných domov, ktorý bude potrebný na zvládnutie nárastu obyvateľstva, predovšetkým na mestských územiach, poskytuje veľkú príležitosť na stanovenie záväzných noriem energetickej účinnosti v budovách oveľa prísnejších, než žiada Smernica o energetickej hospodárnosti budov z roku 2002. Táto príležitosť by sa nemala prepásť. Stavebné normy by sa takisto mali zamerať viac na podporu využívania prirodzeného tienenia a vetrania na zmenšenie spoliehania sa na klimatizačné zariadenia;

| 4.8 | podporuje integráciu problematicky klimatických zmien do plánovania a spravovania vodných zdrojov; |
| --- | --- |

4.8

podporuje integráciu problematicky klimatických zmien do plánovania a spravovania vodných zdrojov;

| 4.9 | žiada Komisiu, aby užšie spolupracovala so súkromným sektorom na rozvoji nových foriem poistenia, ktoré zohľadňuje klimatické zmeny a reaguje na ne; |
| --- | --- |

4.9

žiada Komisiu, aby užšie spolupracovala so súkromným sektorom na rozvoji nových foriem poistenia, ktoré zohľadňuje klimatické zmeny a reaguje na ne;

| 4.10 | žiada Komisiu, aby zabezpečila, že miestne a regionálne orgány budú mať väčší a jednotnejší prístup k miestne relevantným údajom o spotrebe v reálnom čase so súčasnou platnosťou až na najnižšiu úroveň obcí, pričom sa zachová ochrana súkromia individuálnych spotrebiteľov. Bez týchto informácií miestne a regionálne orgány nemôžu úplne riadiť smerovanie k hospodárstvu s nízkymi emisiami oxidu uhličitého; |
| --- | --- |

4.10

žiada Komisiu, aby zabezpečila, že miestne a regionálne orgány budú mať väčší a jednotnejší prístup k miestne relevantným údajom o spotrebe v reálnom čase so súčasnou platnosťou až na najnižšiu úroveň obcí, pričom sa zachová ochrana súkromia individuálnych spotrebiteľov. Bez týchto informácií miestne a regionálne orgány nemôžu úplne riadiť smerovanie k hospodárstvu s nízkymi emisiami oxidu uhličitého;

| 4.11 | vyzýva Komisiu, aby zohľadňovala príspevok miestnych stratégií a činností v boji proti klimatickým zmenám k cieľom Lisabonskej stratégie, ktorými sú rozvoj pracovných miest, rast a konkurencieschopnosť, a vytvorila silnejšie prepojenie medzi programom lisabonskej politiky a politiky zaoberajúcej sa klimatickými zmenami. |
| --- | --- |

4.11

vyzýva Komisiu, aby zohľadňovala príspevok miestnych stratégií a činností v boji proti klimatickým zmenám k cieľom Lisabonskej stratégie, ktorými sú rozvoj pracovných miest, rast a konkurencieschopnosť, a vytvorila silnejšie prepojenie medzi programom lisabonskej politiky a politiky zaoberajúcej sa klimatickými zmenami.

| 4.12 | vyzýva Komisiu a národné vlády, aby v spolupráci s miestnymi a regionálnymi orgánmi vytvorili spoločnú komunikačnú kampaň na identifikovanie a sprostredkovanie naliehavosti situácie ohľadom klimatických zmien a potreby bezprostredného konania; |
| --- | --- |

4.12

vyzýva Komisiu a národné vlády, aby v spolupráci s miestnymi a regionálnymi orgánmi vytvorili spoločnú komunikačnú kampaň na identifikovanie a sprostredkovanie naliehavosti situácie ohľadom klimatických zmien a potreby bezprostredného konania;

| 4.13 | vyzýva Komisiu, aby stavala na práci, ktorá sa už vykonala na miestnej a regionálnej úrovni ohľadom rozdielnych dopadov klimatických zmien na osoby rôzneho pohlavia a sociálneho postavenia, aby sa zabezpečilo, že ženy nebudú neúmerne postihnuté dopadmi klimatických zmien (4). |
| --- | --- |

4.13

vyzýva Komisiu, aby stavala na práci, ktorá sa už vykonala na miestnej a regionálnej úrovni ohľadom rozdielnych dopadov klimatických zmien na osoby rôzneho pohlavia a sociálneho postavenia, aby sa zabezpečilo, že ženy nebudú neúmerne postihnuté dopadmi klimatických zmien (4).

| 4.14 | podporuje návrh používať hlavné financovanie regionálnej politiky na trvalo udržateľný rozvoj (a ochranu pred klimatickými zmenami); |
| --- | --- |

4.14

podporuje návrh používať hlavné financovanie regionálnej politiky na trvalo udržateľný rozvoj (a ochranu pred klimatickými zmenami);

| 4.15 | vyzýva Komisiu na podporu pevného prepojenia nadchádzajúcej Tematickej stratégie pre mestské životné prostredie a Tematickej stratégie pre kvalitu ovzdušia, aby sa zabezpečilo, že bojom proti klimatickým zmenám sa budú zaoberať všetky politické oblasti; |
| --- | --- |

4.15

vyzýva Komisiu na podporu pevného prepojenia nadchádzajúcej Tematickej stratégie pre mestské životné prostredie a Tematickej stratégie pre kvalitu ovzdušia, aby sa zabezpečilo, že bojom proti klimatickým zmenám sa budú zaoberať všetky politické oblasti;

| 4.16 | vyzýva Radu ministrov, aby si stanovila vyššie a dlhodobejšie ciele v oblasti obnoviteľných zdrojov energie, aby sa miestnym orgánom s rozhodovacou právomocou umožnilo popohnať budovanie miestnych kapacít výroby energie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

4.16

vyzýva Radu ministrov, aby si stanovila vyššie a dlhodobejšie ciele v oblasti obnoviteľných zdrojov energie, aby sa miestnym orgánom s rozhodovacou právomocou umožnilo popohnať budovanie miestnych kapacít výroby energie z obnoviteľných zdrojov;

| 4.17 | vyzýva Komisiu, aby sa zaviazala pracovať s miestnymi a regionálnymi orgánmi a ich európskymi sieťami na rozvoji solídnej vízie budúcnosti s nízkymi emisiami oxidu uhličitého pre rôzne typy obcí a regiónov umožňujúcej čo najlepšie využívanie jestvujúcej technológie a rozvoj potrebnej odbornej základne na realizáciu tohto cieľa. Komisia na to musí vytvoriť predpoklady silnejšou podporou výmeny skúseností z miestnej a regionálnej úrovne. |
| --- | --- |

4.17

vyzýva Komisiu, aby sa zaviazala pracovať s miestnymi a regionálnymi orgánmi a ich európskymi sieťami na rozvoji solídnej vízie budúcnosti s nízkymi emisiami oxidu uhličitého pre rôzne typy obcí a regiónov umožňujúcej čo najlepšie využívanie jestvujúcej technológie a rozvoj potrebnej odbornej základne na realizáciu tohto cieľa. Komisia na to musí vytvoriť predpoklady silnejšou podporou výmeny skúseností z miestnej a regionálnej úrovne.

V Bruseli 17. novembra 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. ES C 22, 24.1.2001, s. 30

1

(2)  Počas teplých dní môže mať vzduch v zastavanom území asi o 4 °C vyššiu teplotu ako v okolitých oblastiach. Rozsiahle mestské a prímestské územia v kombinácii s nedostatkom vetra a trochu zamračeným počasím sú príčinou miestnej akumulácie tepla v mestách.

2

(3)  Nasledujúce príklady sme zhromaždili prostredníctvom sietí poznatkov a miestnych samospráv po celej EÚ. Mnoho príkladov pochádza z Veľkej Británie, ako výsledok národných projektov v oblasti boja proti klimatickým zmenám príslušných miestnych samosprávnych združení vo Veľkej Británii. Spravodajca uznáva, že v EÚ je oveľa viac príkladov, a víta väčšie sústredenie sa na propagovanie výmeny skúseností medzinárodne podporovanej Európskou úniou.

3

(4)  Podľa nedávneho výskumu, ktorý vykonala Climate Alliance, www.klimabuendnis.org

4

---

| 16.5.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 115/95 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 115/95

---

Výhľadová správa Výboru regiónov na tému: „Implementácia smernice Rady 1999/31/ES o skládkach odpadov na regionálnej a miestnej úrovni“

(2006/C 115/21)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na žiadosť Komisie z 10. decembra 2004 o vypracovanie výhľadovej správy na tému Implementácia smernice Rady 1999/31/ES o skládkach odpadov na regionálnej a miestnej úrovni podľa článku 265 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na protokol o spolupráci zo septembra 2001 medzi Európskou komisiou a Výborom regiónov, ktorý vyzýva Výbor regiónov, aby „vypracoval strategické dokumenty na preskúmanie záležitostí, ktoré Komisia pokladá za dôležité“. Tieto výhľadové správy majú za úlohu podrobnejšie preskúmať problémy v tých oblastiach, v ktorých má Výbor regiónov príslušné miestne zdroje informácií,

so zreteľom na rozhodnutie svojho predsedu z 20. januára 2005 poveriť komisiu pre trvalo udržateľný rozvoj vypracovaním výhľadovej správy na túto tému,

so zreteľom na smernicu Rady 1999/31/ES z 26. apríla 1999 o skládkach odpadov,

so zreteľom na Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu o národných stratégiách zameraných na redukciu biologicky rozložiteľného odpadu smerujúceho na skládky v súlade s článkom 5 ods. 1 smernice Rady 1999/31/ES o skládkach odpadov (KOM (2005) 105 v konečnom znení),

so zreteľom na smernicu Rady 75/442/EHS z 15. júla 1975 o odpade (smernica o odpadoch) v súlade s doplnením na základe smernice 91/156/EHS, 91/692/EHS a rozhodnutí 76/431/EHS, 94/3/ES a 96/350/ES,

so zreteľom na svoje stanovisko k Oznámeniu Komisie o tematickej stratégii zameranej na prevenciu tvorby a recykláciu odpadu (KOM (2003) 301 – CdR 239/2003 fin (1)),

so zreteľom na výsledky prieskumu na tému Implementácia smernice 1999/31/ES o skládkach odpadov na regionálnej a miestnej úrovni, ktorého realizáciu inicioval Výbor regiónov (2),

so zreteľom na svoj návrh výhľadovej správy (CdR 254/2005 rev. 1), ktorý bol prijatý 6. októbra 2005 komisiou pre trvalo udržateľný rozvoj (spravodajca: pán Wim van Gelder, komisár kráľovnej v provincii Zeeland (NL/EĽS)),

keďže:

| 1) | Počas posledných desaťročí výrazne vzrástlo množstvo odpadu vyprodukovaného v Európe. Prevencia vzniku odpadu, spracovanie a skládkovanie odpadu patria medzi hlavné environmentálne výzvy EÚ. Šiesty environmentálny akčný program EÚ označuje v súlade s uvedeným prevenciu vzniku odpadu a odpadové hospodárstvo za najvyššiu prioritu. |
| --- | --- |

1)

Počas posledných desaťročí výrazne vzrástlo množstvo odpadu vyprodukovaného v Európe. Prevencia vzniku odpadu, spracovanie a skládkovanie odpadu patria medzi hlavné environmentálne výzvy EÚ. Šiesty environmentálny akčný program EÚ označuje v súlade s uvedeným prevenciu vzniku odpadu a odpadové hospodárstvo za najvyššiu prioritu.

| 2) | Skládkovanie zostáva naďalej prevažujúcim spôsobom likvidácie odpadu v mnohých častiach EÚ. Skládky s nízkymi environmentálnymi štandardami často predstavujú hrozbu pre zdravie človeka a pre životné prostredie, pretože znečisťujú vzduch, vodu a pôdu a prispievajú ku globálnemu otepľovaniu tým, že produkujú skleníkové plyny. |
| --- | --- |

2)

Skládkovanie zostáva naďalej prevažujúcim spôsobom likvidácie odpadu v mnohých častiach EÚ. Skládky s nízkymi environmentálnymi štandardami často predstavujú hrozbu pre zdravie človeka a pre životné prostredie, pretože znečisťujú vzduch, vodu a pôdu a prispievajú ku globálnemu otepľovaniu tým, že produkujú skleníkové plyny.

| 3) | Podľa tzv. hierarchie odpadového hospodárstva by malo byť skládkovanie odpadu až poslednou možnosťou. Uprednostňované by mali byť metódy ako prevencia, opätovné využitie a recyklovanie odpadu. |
| --- | --- |

3)

Podľa tzv. hierarchie odpadového hospodárstva by malo byť skládkovanie odpadu až poslednou možnosťou. Uprednostňované by mali byť metódy ako prevencia, opätovné využitie a recyklovanie odpadu.

| 4) | Zásada blízkosti a cieľ sebestačnosti pri likvidácii odpadu na každej úrovni boli definované ako piliere politík EÚ v oblasti odpadového hospodárstva, |
| --- | --- |

4)

Zásada blízkosti a cieľ sebestačnosti pri likvidácii odpadu na každej úrovni boli definované ako piliere politík EÚ v oblasti odpadového hospodárstva,

jednohlasne prijal na svojom 62. plenárnom zasadnutí zo 16. a 17. novembra 2005 (schôdza zo 17. novembra) nasledujúcu výhľadovú správu:

1.   Názory Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

Všeobecné poznámky

| 1.1 | víta žiadosť Európskej komisie o správu, pretože ide o prvú žiadosť tohto druhu vzťahujúcu sa na implementáciu smernice EÚ o environmentálnej politike na regionálnej a miestnej úrovni, čo prehlbuje spoluprácu medzi Komisiou a Výborom regiónov; |
| --- | --- |

1.1

víta žiadosť Európskej komisie o správu, pretože ide o prvú žiadosť tohto druhu vzťahujúcu sa na implementáciu smernice EÚ o environmentálnej politike na regionálnej a miestnej úrovni, čo prehlbuje spoluprácu medzi Komisiou a Výborom regiónov;

| 1.2 | víta aktívnu účasť regionálnych a miestnych orgánov na prieskume implementácie smernice o skládkach odpadov na regionálnej a miestnej úrovni, ktorá poukazuje na dôležitosť tejto smernice pre regionálnu a miestnu úroveň; |
| --- | --- |

1.2

víta aktívnu účasť regionálnych a miestnych orgánov na prieskume implementácie smernice o skládkach odpadov na regionálnej a miestnej úrovni, ktorá poukazuje na dôležitosť tejto smernice pre regionálnu a miestnu úroveň;

| 1.3 | poukazuje na to, že v súvislosti s rôznou demografickou a geografickou situáciou sa odlišujú aj organizačné štruktúry a systémy odpadového hospodárstva v členských krajinách, ich regiónoch a obciach, stupeň implementácie smernice o skládkach odpadov na regionálnej a miestnej úrovni v krajinách EÚ 25; |
| --- | --- |

1.3

poukazuje na to, že v súvislosti s rôznou demografickou a geografickou situáciou sa odlišujú aj organizačné štruktúry a systémy odpadového hospodárstva v členských krajinách, ich regiónoch a obciach, stupeň implementácie smernice o skládkach odpadov na regionálnej a miestnej úrovni v krajinách EÚ 25;

| 1.4 | zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány v krajinách EÚ 25 sú zodpovedné za uplatňovanie významnej časti environmentálnej politiky EÚ, v rámci ktorej predstavuje odpadové hospodárstvo jeden z najdôležitejších aspektov. Zodpovednosť za udeľovanie povolení skládok, schvaľovanie plánov na údržbu skládok, postup pri ich zatváraní, kontrolu a inšpekcie majú najčastejšie regionálne orgány, zatiaľ čo miestne orgány zohrávajú vo všeobecnosti významnejšiu úlohu pri lokalizácii skládok a sú zodpovedné za infraštruktúru pri zbere domového odpadu. To poukazuje na potrebu úzkej spolupráce medzi všetkými úrovňami správy pri implementácii smernice; |
| --- | --- |

1.4

zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány v krajinách EÚ 25 sú zodpovedné za uplatňovanie významnej časti environmentálnej politiky EÚ, v rámci ktorej predstavuje odpadové hospodárstvo jeden z najdôležitejších aspektov. Zodpovednosť za udeľovanie povolení skládok, schvaľovanie plánov na údržbu skládok, postup pri ich zatváraní, kontrolu a inšpekcie majú najčastejšie regionálne orgány, zatiaľ čo miestne orgány zohrávajú vo všeobecnosti významnejšiu úlohu pri lokalizácii skládok a sú zodpovedné za infraštruktúru pri zbere domového odpadu. To poukazuje na potrebu úzkej spolupráce medzi všetkými úrovňami správy pri implementácii smernice;

| 1.5 | upozorňuje, že presun od jednoduchého skládkovania odpadu smerom k trvalejším postupom so zameraním na prevenciu, opätovné používanie a recykláciu si vyžaduje výrazné úsilie spolu s väčším objemom ľudských a finančných zdrojov v rámci regionálnych a miestnych orgánov; |
| --- | --- |

1.5

upozorňuje, že presun od jednoduchého skládkovania odpadu smerom k trvalejším postupom so zameraním na prevenciu, opätovné používanie a recykláciu si vyžaduje výrazné úsilie spolu s väčším objemom ľudských a finančných zdrojov v rámci regionálnych a miestnych orgánov;

| 1.6 | zastáva názor, že dôsledky politiky odpadového hospodárstva vo všeobecnosti a politiky skládkovania osobitne majú najvýraznejší dosah na miestnej úrovni, a preto je potrebné osobitne zapojiť zainteresované strany na miestnej úrovni. Väčšina regionálnych a miestnych orgánov vykonáva konzultácie s miestnym obyvateľstvom vzhľadom na plánovanú lokalizáciu skládok a v rámci schvaľovacieho konania. Zatiaľ čo konzultácie s mimovládnymi organizáciami vykonáva zhruba polovica orgánov, miestne hospodárske subjekty do tohto procesu nie sú takmer vôbec zapájané. |
| --- | --- |

1.6

zastáva názor, že dôsledky politiky odpadového hospodárstva vo všeobecnosti a politiky skládkovania osobitne majú najvýraznejší dosah na miestnej úrovni, a preto je potrebné osobitne zapojiť zainteresované strany na miestnej úrovni. Väčšina regionálnych a miestnych orgánov vykonáva konzultácie s miestnym obyvateľstvom vzhľadom na plánovanú lokalizáciu skládok a v rámci schvaľovacieho konania. Zatiaľ čo konzultácie s mimovládnymi organizáciami vykonáva zhruba polovica orgánov, miestne hospodárske subjekty do tohto procesu nie sú takmer vôbec zapájané.

Implementácia a jej súčasná úroveň

| 1.7 | konštatuje, že vo väčšine členských štátov sa na národnej a regionálnej úrovni vynakladá významné úsilie na transpozíciu smernice o skládkach odpadov do národnej a/alebo regionálnej legislatívy. No niektoré členské štáty nerešpektovali termín (3) pre vypracovanie národnej stratégie pre implementáciu zníženia objemu biologicky rozložiteľného odpadu, ktorý sa dostáva na skládky, čo viedlo k oneskoreniu pri dosahovaní stanovených cieľov znižovania objemu tohto odpadu; |
| --- | --- |

1.7

konštatuje, že vo väčšine členských štátov sa na národnej a regionálnej úrovni vynakladá významné úsilie na transpozíciu smernice o skládkach odpadov do národnej a/alebo regionálnej legislatívy. No niektoré členské štáty nerešpektovali termín (3) pre vypracovanie národnej stratégie pre implementáciu zníženia objemu biologicky rozložiteľného odpadu, ktorý sa dostáva na skládky, čo viedlo k oneskoreniu pri dosahovaní stanovených cieľov znižovania objemu tohto odpadu;

| 1.8 | konštatuje, že odpovede na dotazník a ďalší výskum preukázali výrazné rozdiely úrovne implementácie v EÚ. Mnohé členské štáty a podobne aj mnohé miestne a regionálne orgány sú konfrontované s veľkými ťažkosťami pri plnení požiadaviek tejto smernice, zatiaľ čo iné sa týmto požiadavkám prispôsobujú bez väčších problémov; |
| --- | --- |

1.8

konštatuje, že odpovede na dotazník a ďalší výskum preukázali výrazné rozdiely úrovne implementácie v EÚ. Mnohé členské štáty a podobne aj mnohé miestne a regionálne orgány sú konfrontované s veľkými ťažkosťami pri plnení požiadaviek tejto smernice, zatiaľ čo iné sa týmto požiadavkám prispôsobujú bez väčších problémov;

| 1.9 | poukazuje na to, že podľa regionálnych a miestnych orgánov sa vynaložilo značné úsilie, aby sa zabezpečilo, že skládky vyhovujú odborným požiadavkám. Mnohé členské štáty budú však musieť vynaložiť ďalšie úsilie v tejto oblasti. Veľká väčšina existujúcich skládok podľa vyhlásení už spĺňa požiadavky smernice alebo budú uvedené do požadovaného stavu do roku 2007. Nevyhovujúce skládky budú zatvorené; |
| --- | --- |

1.9

poukazuje na to, že podľa regionálnych a miestnych orgánov sa vynaložilo značné úsilie, aby sa zabezpečilo, že skládky vyhovujú odborným požiadavkám. Mnohé členské štáty budú však musieť vynaložiť ďalšie úsilie v tejto oblasti. Veľká väčšina existujúcich skládok podľa vyhlásení už spĺňa požiadavky smernice alebo budú uvedené do požadovaného stavu do roku 2007. Nevyhovujúce skládky budú zatvorené;

| 1.10 | konštatuje, že existujúce skládky v nových členských krajinách v súčasnosti vo všeobecnosti spĺňajú požiadavky smernice o skládkach v nižšej miere ako skládky v starých členských štátoch, a to najmä kvôli krátkej tradícii pri riešení problémov súvisiacich s odpadom a kvôli tomu, že národné stratégie odpadového hospodárstva boli vypracované len prednedávnom; |
| --- | --- |

1.10

konštatuje, že existujúce skládky v nových členských krajinách v súčasnosti vo všeobecnosti spĺňajú požiadavky smernice o skládkach v nižšej miere ako skládky v starých členských štátoch, a to najmä kvôli krátkej tradícii pri riešení problémov súvisiacich s odpadom a kvôli tomu, že národné stratégie odpadového hospodárstva boli vypracované len prednedávnom;

| 1.11 | vyjadruje poľutovanie, že vzhľadom na proces transpozície a následnej implementácie v príslušných členských štátoch väčšina miestnych a regionálnych orgánov zastáva názor, že neboli dostatočne informované alebo zapojené do konzultácií. V starých členských štátoch je vo všeobecnosti vyššia úroveň zapájania, v nových členských štátoch zasa vyššia úroveň informovania; |
| --- | --- |

1.11

vyjadruje poľutovanie, že vzhľadom na proces transpozície a následnej implementácie v príslušných členských štátoch väčšina miestnych a regionálnych orgánov zastáva názor, že neboli dostatočne informované alebo zapojené do konzultácií. V starých členských štátoch je vo všeobecnosti vyššia úroveň zapájania, v nových členských štátoch zasa vyššia úroveň informovania;

| 1.12 | víta, že smernica o skládkach odpadov zohrala pozitívnu úlohu pri prenose kompetencií na regionálne a miestne orgány pri riešení problematiky skládok vo viacerých krajinách, predovšetkým v nových členských krajinách, ale vyjadruje poľutovanie, že tento prenos bol len vo výnimočných prípadoch doprevádzaný presunom finančných a ľudských zdrojov na splnenie nových úloh, na základe čoho sa regionálne a miestne orgány museli vyrovnať s novými problémami; |
| --- | --- |

1.12

víta, že smernica o skládkach odpadov zohrala pozitívnu úlohu pri prenose kompetencií na regionálne a miestne orgány pri riešení problematiky skládok vo viacerých krajinách, predovšetkým v nových členských krajinách, ale vyjadruje poľutovanie, že tento prenos bol len vo výnimočných prípadoch doprevádzaný presunom finančných a ľudských zdrojov na splnenie nových úloh, na základe čoho sa regionálne a miestne orgány museli vyrovnať s novými problémami;

| 1.13 | potvrdzuje, že v dôsledku implementácie smernice o skládkach odpadov sa znížil objem biologicky rozložiteľného odpadu odvážaného na skládky. Výraznejší pokles bol zaznamenaný v oblastiach, kde regionálne a miestne orgány prijali opatrenia na zníženie množstva biologicky rozložiteľného odpadu odvážaného na skládku už pred vstupom smernice o skládkach odpadov do platnosti, ako napr. kampane na zvýšenie povedomia, vytvorenie infraštruktúry na oddelené systémy zberu odpadu a právne nástroje (napr. predpisy o separovanom zbere); |
| --- | --- |

1.13

potvrdzuje, že v dôsledku implementácie smernice o skládkach odpadov sa znížil objem biologicky rozložiteľného odpadu odvážaného na skládky. Výraznejší pokles bol zaznamenaný v oblastiach, kde regionálne a miestne orgány prijali opatrenia na zníženie množstva biologicky rozložiteľného odpadu odvážaného na skládku už pred vstupom smernice o skládkach odpadov do platnosti, ako napr. kampane na zvýšenie povedomia, vytvorenie infraštruktúry na oddelené systémy zberu odpadu a právne nástroje (napr. predpisy o separovanom zbere);

| 1.14 | zdôrazňuje, že smernica len stanovuje cieľ presmerovať časť odpadu, ktorý by inak smeroval na skládky, na iné spracovanie, no nestanovuje cieľ pre použitie iných spôsobov spracovania odpadu, ako napr. stanovenie cieľa pre recykláciu, ako bolo uvedené napríklad v smernici o odpade z elektrických a elektronických zariadení; |
| --- | --- |

1.14

zdôrazňuje, že smernica len stanovuje cieľ presmerovať časť odpadu, ktorý by inak smeroval na skládky, na iné spracovanie, no nestanovuje cieľ pre použitie iných spôsobov spracovania odpadu, ako napr. stanovenie cieľa pre recykláciu, ako bolo uvedené napríklad v smernici o odpade z elektrických a elektronických zariadení;

Dôležitosť skládkovania odpadu

| 1.15 | opakuje, že v rámci EÚ existujú výrazné rozdiely ohľadom produkcie odpadu a jeho spracovania vo všeobecnosti a významu skládkovania osobitne. Viaceré členské štáty dokázali oddeliť produkciu odpadu od hospodárskeho rastu, výrazne znížili množstvo biologicky rozložiteľného odpadu odvážaného na skládky a už dnes spĺňajú budúci cieľ zníženia objemu stanovený v smernici. No v iných členských krajinách objem vyprodukovaného odpadu neustále narastá a skládkovanie je prevažujúcim spôsobom likvidácie odpadu; |
| --- | --- |

1.15

opakuje, že v rámci EÚ existujú výrazné rozdiely ohľadom produkcie odpadu a jeho spracovania vo všeobecnosti a významu skládkovania osobitne. Viaceré členské štáty dokázali oddeliť produkciu odpadu od hospodárskeho rastu, výrazne znížili množstvo biologicky rozložiteľného odpadu odvážaného na skládky a už dnes spĺňajú budúci cieľ zníženia objemu stanovený v smernici. No v iných členských krajinách objem vyprodukovaného odpadu neustále narastá a skládkovanie je prevažujúcim spôsobom likvidácie odpadu;

| 1.16 | poukazuje na to, že v budúcnosti možno očakávať pokles významu skládkovania odpadu, aspoň čo sa týka komunálneho odpadu. No napriek iniciatívam zameraným na prevenciu vzniku odpadu a jeho recykláciu bude aj naďalej pretrvávať potreba uložiť nespáliteľný odpad a nerecyklovateľné zvyšky, a preto sa očakáva, že skládkovanie odpadu bude naďalej zohrávať určitú úlohu v systéme likvidácie odpadu; |
| --- | --- |

1.16

poukazuje na to, že v budúcnosti možno očakávať pokles významu skládkovania odpadu, aspoň čo sa týka komunálneho odpadu. No napriek iniciatívam zameraným na prevenciu vzniku odpadu a jeho recykláciu bude aj naďalej pretrvávať potreba uložiť nespáliteľný odpad a nerecyklovateľné zvyšky, a preto sa očakáva, že skládkovanie odpadu bude naďalej zohrávať určitú úlohu v systéme likvidácie odpadu;

Hlavné problémy pri implementácii

| 1.17 | identifikuje nasledovné problémy, s ktorými sa stretáva väčšina miestnych a regionálnych orgánov pri implementácii smernice:






  a. | Splnenie cieľa znížiť množstvo biologicky rozložiteľného odpadu odvážaného na skládky. Regionálne a miestne orgány, predovšetkým z členských štátov, v ktorých ešte nebola prijatá národná stratégia na zníženie biologického odpadu alebo bola prijatá len nedávno, vnímajú tento problém ako kritický. To často súvisí s tým, že v týchto krajinách chýba rozvinutý trh pre opätovné použitie biologicky rozložiteľného odpadu. Ako problém sa okrem toho vníma chýbanie efektívnych nástrojov na zníženie množstva biologicky rozložiteľného odpadu v národných stratégiách. |
| --- | --- | --- |

1.17

identifikuje nasledovné problémy, s ktorými sa stretáva väčšina miestnych a regionálnych orgánov pri implementácii smernice:

a.

Splnenie cieľa znížiť množstvo biologicky rozložiteľného odpadu odvážaného na skládky. Regionálne a miestne orgány, predovšetkým z členských štátov, v ktorých ešte nebola prijatá národná stratégia na zníženie biologického odpadu alebo bola prijatá len nedávno, vnímajú tento problém ako kritický. To často súvisí s tým, že v týchto krajinách chýba rozvinutý trh pre opätovné použitie biologicky rozložiteľného odpadu. Ako problém sa okrem toho vníma chýbanie efektívnych nástrojov na zníženie množstva biologicky rozložiteľného odpadu v národných stratégiách.

| b. | Plánovanie, prevádzkovanie a starostlivosť o skládky po zastavení ich užívania: Väčšina orgánov niekedy považuje plánovanie, prevádzkovanie a starostlivosť o skládky po zastavení ich užívania za náročnú úlohu; najväčším problémom sa zdá byť starostlivosť o skládky po zastavení ich užívania. Prísnosť odborných požiadaviek tiež niekedy predstavuje problém, pretože neposkytuje priestor pre prípadnú adaptáciu vzhľadom na konkrétne geologické podmienky alebo v prípade, inovatívnych postupov alebo progresívnych poznatkov. |
| --- | --- |

b.

Plánovanie, prevádzkovanie a starostlivosť o skládky po zastavení ich užívania: Väčšina orgánov niekedy považuje plánovanie, prevádzkovanie a starostlivosť o skládky po zastavení ich užívania za náročnú úlohu; najväčším problémom sa zdá byť starostlivosť o skládky po zastavení ich užívania. Prísnosť odborných požiadaviek tiež niekedy predstavuje problém, pretože neposkytuje priestor pre prípadnú adaptáciu vzhľadom na konkrétne geologické podmienky alebo v prípade, inovatívnych postupov alebo progresívnych poznatkov.

| c. | Nedostatok finančných a ľudských zdrojov: Zmena stratégie odpadového hospodárstva z prevažujúceho skládkovania smerom k trvalo udržateľným postupom si vyžaduje značné finančné a ľudské zdroje. Väčšina regionálnych a miestnych orgánov, predovšetkým z nových členských štátov a najmä v prípadoch implementácie cieľov pre biologicky rozložiteľný odpad, považuje nedostatok týchto zdrojov za závažný problém. |
| --- | --- |

c.

Nedostatok finančných a ľudských zdrojov: Zmena stratégie odpadového hospodárstva z prevažujúceho skládkovania smerom k trvalo udržateľným postupom si vyžaduje značné finančné a ľudské zdroje. Väčšina regionálnych a miestnych orgánov, predovšetkým z nových členských štátov a najmä v prípadoch implementácie cieľov pre biologicky rozložiteľný odpad, považuje nedostatok týchto zdrojov za závažný problém.

| d. | Chýbajúce povedomie verejnosti: Mnohé regionálne a miestne orgány sa snažia zvýšiť povedomie verejnosti a motivovať občanov a podniky k spolupráci v rámci oddelených systémov zberu odpadu. |
| --- | --- |

d.

Chýbajúce povedomie verejnosti: Mnohé regionálne a miestne orgány sa snažia zvýšiť povedomie verejnosti a motivovať občanov a podniky k spolupráci v rámci oddelených systémov zberu odpadu.

| e. | Komplexnosť postupu: V dôsledku smernice o skládkach odpadov, predovšetkým v krajinách, v ktorých predtým neexistovala diferencovaná politika skládkovania odpadu, sa schvaľovací proces stal komplexnejším a dlhším. |
| --- | --- |

e.

Komplexnosť postupu: V dôsledku smernice o skládkach odpadov, predovšetkým v krajinách, v ktorých predtým neexistovala diferencovaná politika skládkovania odpadu, sa schvaľovací proces stal komplexnejším a dlhším.

| f. | Ilegálne skládky: Skládkovanie bolo doteraz často lacným spôsobom likvidácie odpadu. Spolu s nárastom poplatkov za skládkovanie odpadu sa často objavuje zakladanie ilegálnych skládok, čo si vyžaduje rozhodné protiopatrenia. |
| --- | --- |

f.

Ilegálne skládky: Skládkovanie bolo doteraz často lacným spôsobom likvidácie odpadu. Spolu s nárastom poplatkov za skládkovanie odpadu sa často objavuje zakladanie ilegálnych skládok, čo si vyžaduje rozhodné protiopatrenia.

| g. | Preprava odpadu: V dôsledku smernice o skládkach odpadov prichádza k zatváraniu mnohých miestnych skládok a nové skládky sú k dispozícii pre väčšie územia. To často vedie k nárastu objemu prepravy, ktorá spôsobuje náklady a má negatívny vplyv na životné prostredie. Tento problém sa prejavuje najmä v riedko osídlených oblastiach. |
| --- | --- |

g.

Preprava odpadu: V dôsledku smernice o skládkach odpadov prichádza k zatváraniu mnohých miestnych skládok a nové skládky sú k dispozícii pre väčšie územia. To často vedie k nárastu objemu prepravy, ktorá spôsobuje náklady a má negatívny vplyv na životné prostredie. Tento problém sa prejavuje najmä v riedko osídlených oblastiach.

| h. | Chýbajúce jednotné rámcové podmienky: Kvôli rozdielnym časovým plánom implementácie, rozdielnym environmentálnym predpisom a nákladom na likvidáciu odpadu a čiastočne aj kvôli rozdielnym definíciám recyklovania ešte stále neexistujú jednotné rámcové podmienky medzi členskými štátmi (a niekedy aj v rámci jedného členského štátu). Následkom toho existujú často výrazné finančné stimuly vyvážať odpad – legálne či nelegálne – do susedných krajín, čo porušuje zásadu blízkosti a cieľ sebestačnosti pri likvidácii odpadu. Okrem toho prichádza k nárastu objemu prepravy odpadu na veľké vzdialenosti. |
| --- | --- |

h.

Chýbajúce jednotné rámcové podmienky: Kvôli rozdielnym časovým plánom implementácie, rozdielnym environmentálnym predpisom a nákladom na likvidáciu odpadu a čiastočne aj kvôli rozdielnym definíciám recyklovania ešte stále neexistujú jednotné rámcové podmienky medzi členskými štátmi (a niekedy aj v rámci jedného členského štátu). Následkom toho existujú často výrazné finančné stimuly vyvážať odpad – legálne či nelegálne – do susedných krajín, čo porušuje zásadu blízkosti a cieľ sebestačnosti pri likvidácii odpadu. Okrem toho prichádza k nárastu objemu prepravy odpadu na veľké vzdialenosti.

| i. | Nebezpečenstvo obmedzeného prístupu: Existuje nebezpečenstvo, že smernica vytvára stimul len na znižovanie množstva komunálneho odpadu, ale ignoruje ostatné kategórie odpadu, v rámci ktorých je znižovanie objemu odpadu takisto veľmi dôležité, napr. priemyselný odpad. |
| --- | --- |

i.

Nebezpečenstvo obmedzeného prístupu: Existuje nebezpečenstvo, že smernica vytvára stimul len na znižovanie množstva komunálneho odpadu, ale ignoruje ostatné kategórie odpadu, v rámci ktorých je znižovanie objemu odpadu takisto veľmi dôležité, napr. priemyselný odpad.

| j. | Chýbajúce predpisy: Niekedy je ťažké presadzovať separovaný zber biologicky rozložiteľného odpadu a vytvoriť trh pre opätovné využívanie takéhoto odpadu vzhľadom na chýbajúce predpisy alebo skúsenosti v tejto oblasti. |
| --- | --- |

j.

Chýbajúce predpisy: Niekedy je ťažké presadzovať separovaný zber biologicky rozložiteľného odpadu a vytvoriť trh pre opätovné využívanie takéhoto odpadu vzhľadom na chýbajúce predpisy alebo skúsenosti v tejto oblasti.

Náklady a úžitok

| 1.18 | zastáva názor, že regionálne a miestne orgány poukazujú na nárast nákladov skládkovania odpadu v dôsledku implementácie smernice. Hlavnú záťaž však neznášajú orgány, ale prevádzkovatelia skládok, občania a podniky, na ktorých prevádzkovatelia prenášajú zvýšené náklady; |
| --- | --- |

1.18

zastáva názor, že regionálne a miestne orgány poukazujú na nárast nákladov skládkovania odpadu v dôsledku implementácie smernice. Hlavnú záťaž však neznášajú orgány, ale prevádzkovatelia skládok, občania a podniky, na ktorých prevádzkovatelia prenášajú zvýšené náklady;

| 1.19 | zastáva názor, že len menšina miestnych a regionálnych orgánov obdržala finančné prostriedky pokrývajúce čiastočne alebo celkom náklady na implementáciu smernice o skládkach odpadov a že pre tie orgány, ktoré obdržali tieto osobitné prostriedky, je implementácia smernice vo všeobecnosti jednoduchšia; |
| --- | --- |

1.19

zastáva názor, že len menšina miestnych a regionálnych orgánov obdržala finančné prostriedky pokrývajúce čiastočne alebo celkom náklady na implementáciu smernice o skládkach odpadov a že pre tie orgány, ktoré obdržali tieto osobitné prostriedky, je implementácia smernice vo všeobecnosti jednoduchšia;

| 1.20 | zdôrazňuje pozitívny vplyv smernice na životné prostredie: vo vnímaní veľkej väčšiny regionálnych a miestnych orgánov má implementácia smernice pozitívny vplyv na životné prostredie. Pozitívne účinky sa vzťahujú na zníženie vplyvu skládky na povrchovú a spodnú vodu, pôdu, vzduch a zdravie človeka. Okrem toho môže prispieť aj k zníženiu produkcie skleníkových plynov. Orgány, ktoré vnímajú menší alebo dokonca žiadny pozitívny vplyv na životné prostredie, pochádzajú často z členských štátov, v ktorých bola už predtým v platnosti legislatíva podobná uvádzanej smernici; |
| --- | --- |

1.20

zdôrazňuje pozitívny vplyv smernice na životné prostredie: vo vnímaní veľkej väčšiny regionálnych a miestnych orgánov má implementácia smernice pozitívny vplyv na životné prostredie. Pozitívne účinky sa vzťahujú na zníženie vplyvu skládky na povrchovú a spodnú vodu, pôdu, vzduch a zdravie človeka. Okrem toho môže prispieť aj k zníženiu produkcie skleníkových plynov. Orgány, ktoré vnímajú menší alebo dokonca žiadny pozitívny vplyv na životné prostredie, pochádzajú často z členských štátov, v ktorých bola už predtým v platnosti legislatíva podobná uvádzanej smernici;

| 1.21 | poukazuje na to, že v dôsledku implementácie smernice o skládkach odpadov sa v budúcnosti očakáva zníženie celkových nákladov na vyčistenie pôdy skládky a spodných vôd; |
| --- | --- |

1.21

poukazuje na to, že v dôsledku implementácie smernice o skládkach odpadov sa v budúcnosti očakáva zníženie celkových nákladov na vyčistenie pôdy skládky a spodných vôd;

| 1.22 | zdôrazňuje, že väčšina miestnych a regionálnych orgánov zastáva názor, že implementácia smernice o skládkach odpadov prispela k presadzovaniu progresívnejších technológií skládkovania v porovnaní so situáciou pred implementáciou, čím prináša environmentálny a finančný úžitok, napr. využívanie plynov zo skládok na výrobu energie. Smernica však neposkytuje priestor pre uplatňovanie inovatívnych postupov, a preto po počiatočnom technologickom zlepšení spôsobuje zakonzervovanie daného stavu; |
| --- | --- |

1.22

zdôrazňuje, že väčšina miestnych a regionálnych orgánov zastáva názor, že implementácia smernice o skládkach odpadov prispela k presadzovaniu progresívnejších technológií skládkovania v porovnaní so situáciou pred implementáciou, čím prináša environmentálny a finančný úžitok, napr. využívanie plynov zo skládok na výrobu energie. Smernica však neposkytuje priestor pre uplatňovanie inovatívnych postupov, a preto po počiatočnom technologickom zlepšení spôsobuje zakonzervovanie daného stavu;

| 1.23 | poukazuje na to, že implementácia smernice o skládkach odpadov môže pomôcť pri vytváraní nových pracovných miest v odpadovom hospodárstve, ak prispeje k diverzifikácii systémov spracovania odpadu; |
| --- | --- |

1.23

poukazuje na to, že implementácia smernice o skládkach odpadov môže pomôcť pri vytváraní nových pracovných miest v odpadovom hospodárstve, ak prispeje k diverzifikácii systémov spracovania odpadu;

| 1.24 | konštatuje, že veľká väčšina regionálnych a miestnych orgánov uvádza, že poplatky, ktoré vyberajú prevádzkovatelia skládok, pokrývajú v plnej miere náklady skládkovania, čím sú splnené požiadavky smernice o skládkach odpadov. Varuje, že skládky, ktoré nespĺňajú tieto požiadavky a ktoré ponúkajú skládkovanie odpadu za nižšie náklady, budú pravdepodobne stimulovať vývoz odpadu. Nízke poplatky za skládkovanie okrem toho neposkytujú dostatočný stimul na skládkovanie odpadu trvalo udržateľným spôsobom; |
| --- | --- |

1.24

konštatuje, že veľká väčšina regionálnych a miestnych orgánov uvádza, že poplatky, ktoré vyberajú prevádzkovatelia skládok, pokrývajú v plnej miere náklady skládkovania, čím sú splnené požiadavky smernice o skládkach odpadov. Varuje, že skládky, ktoré nespĺňajú tieto požiadavky a ktoré ponúkajú skládkovanie odpadu za nižšie náklady, budú pravdepodobne stimulovať vývoz odpadu. Nízke poplatky za skládkovanie okrem toho neposkytujú dostatočný stimul na skládkovanie odpadu trvalo udržateľným spôsobom;

| 1.25 | zastáva názor, že usmerňovanie trhu v oblasti (likvidácie) odpadov využívaním finančných nástrojov, ako sú dane zo skládkovania odpadu a iné stimuly, môže podporovať uprednostňovaný spôsob likvidácie smerom k alternatívnym spôsobom spracovania odpadu; |
| --- | --- |

1.25

zastáva názor, že usmerňovanie trhu v oblasti (likvidácie) odpadov využívaním finančných nástrojov, ako sú dane zo skládkovania odpadu a iné stimuly, môže podporovať uprednostňovaný spôsob likvidácie smerom k alternatívnym spôsobom spracovania odpadu;

| 1.26 | konštatuje, že väčšina členských štátov uplatňuje daň zo skládkovania a že výška tejto dane v jednotlivých štátoch sa výrazne odlišuje. Vyše tretina regionálnych a miestnych orgánov však neuplatňuje žiadnu daň zo skládkovania alebo iné finančné stimuly na zníženie množstva biologicky rozložiteľného odpadu odvážaného na skládky. Vo väčšine členských štátov, v ktorých existuje daň zo skládkovania, je táto začlenená do všeobecných daňových zdrojov, no v niektorých prípadoch sa prevádza do špeciálnych environmentálnych zdrojov, ktoré majú byť využité napr. na podporu prevencie vzniku odpadu a financovanie systémov recyklácie; |
| --- | --- |

1.26

konštatuje, že väčšina členských štátov uplatňuje daň zo skládkovania a že výška tejto dane v jednotlivých štátoch sa výrazne odlišuje. Vyše tretina regionálnych a miestnych orgánov však neuplatňuje žiadnu daň zo skládkovania alebo iné finančné stimuly na zníženie množstva biologicky rozložiteľného odpadu odvážaného na skládky. Vo väčšine členských štátov, v ktorých existuje daň zo skládkovania, je táto začlenená do všeobecných daňových zdrojov, no v niektorých prípadoch sa prevádza do špeciálnych environmentálnych zdrojov, ktoré majú byť využité napr. na podporu prevencie vzniku odpadu a financovanie systémov recyklácie;

Činitele úspechu:

| 1.27 | zastáva názor, že nasledovné činitele možno identifikovať ako nevyhnutné pre úspešnú implementáciu smernice o skládkach odpadov:






  a. | Aktívny prístup: Je zjavné, že určitý pohyb smerom k implementácii opatrení, z ktorých sa neskôr stala smernica o skládkach odpadov, sa v niektorých členských štátoch začal v prvej polovici 90-tych rokov minulého storočia, ak nie skôr. Následkom tohto aktívneho prístupu boli mnohé regionálne a miestne orgány schopné pomerne ľahko splniť požiadavky v stanovených termínoch po tom, čo bola smernica prevzatá do národnej a regionálnej legislatívy. |
| --- | --- | --- |

1.27

zastáva názor, že nasledovné činitele možno identifikovať ako nevyhnutné pre úspešnú implementáciu smernice o skládkach odpadov:

a.

Aktívny prístup: Je zjavné, že určitý pohyb smerom k implementácii opatrení, z ktorých sa neskôr stala smernica o skládkach odpadov, sa v niektorých členských štátoch začal v prvej polovici 90-tych rokov minulého storočia, ak nie skôr. Následkom tohto aktívneho prístupu boli mnohé regionálne a miestne orgány schopné pomerne ľahko splniť požiadavky v stanovených termínoch po tom, čo bola smernica prevzatá do národnej a regionálnej legislatívy.

| b. | Začlenenie implementácie smernice do širšieho kontextu: Implementácia smernice by sa nemala považovať za izolované politické opatrenie. Likvidácia odpadu je súčasťou riadeného zaobchádzania so zdrojmi surovín a musí byť začlenená do tohto kontextu na politickej úrovni. Je preto dôležité vyvinúť integrované národné, regionálne a miestne stratégie, ktoré ju prepoja s ostatnými postupmi spracovania odpadu, ale aj s inými oblasťami politiky, napr. politikou zaobstarávania a efektívnosti zdrojov. |
| --- | --- |

b.

Začlenenie implementácie smernice do širšieho kontextu: Implementácia smernice by sa nemala považovať za izolované politické opatrenie. Likvidácia odpadu je súčasťou riadeného zaobchádzania so zdrojmi surovín a musí byť začlenená do tohto kontextu na politickej úrovni. Je preto dôležité vyvinúť integrované národné, regionálne a miestne stratégie, ktoré ju prepoja s ostatnými postupmi spracovania odpadu, ale aj s inými oblasťami politiky, napr. politikou zaobstarávania a efektívnosti zdrojov.

| c. | Poskytnutie nástrojov regionálnym a miestnym orgánom na splnenie ich úloh: Vytvorenie nových postupov v oblasti recyklácie a iných alternatívnych spôsobov spracovania odpadu, iniciovanie kampaní na zvýšenie povedomia, zlepšovanie kvality skládok atď. si vyžaduje poznatky a ľudské a finančné zdroje v rámci regionálnych a miestnych orgánov. Presun zdrojov z vyšších úrovní správy alebo vytvorenie možnosti pre orgány pre zavedenie fiškálnych mechanizmov je preto často predpokladom pre splnenie cieľov smernice o skládkach odpadov. |
| --- | --- |

c.

Poskytnutie nástrojov regionálnym a miestnym orgánom na splnenie ich úloh: Vytvorenie nových postupov v oblasti recyklácie a iných alternatívnych spôsobov spracovania odpadu, iniciovanie kampaní na zvýšenie povedomia, zlepšovanie kvality skládok atď. si vyžaduje poznatky a ľudské a finančné zdroje v rámci regionálnych a miestnych orgánov. Presun zdrojov z vyšších úrovní správy alebo vytvorenie možnosti pre orgány pre zavedenie fiškálnych mechanizmov je preto často predpokladom pre splnenie cieľov smernice o skládkach odpadov.

| d. | Spolupráca na všetkých úrovniach správy a výmena informácií: Úloha realizácie smernice v praxi takmer vo všetkých členských štátoch musí byť splnená rôznymi úrovňami správy. Úzka spolupráca medzi týmito úrovňami je preto rozhodujúca pre úspešnú implementáciu. To sa týka aj výmeny poznatkov o tom, ako splniť nové prísnejšie požiadavky pre zakladanie, prevádzkovanie, zatváranie skládok a následnú starostlivosť o bývalé skládky a ako realizovať v praxi alternatívne postupy spracovania odpadu. Politika v rámci odpadového hospodárstva musí navyše prekonať administratívne prekážky medzi susednými obcami a regiónmi, napr. pri vytváraní spoločných zariadení na spracovanie odpadu alebo systémov recyklácie. |
| --- | --- |

d.

Spolupráca na všetkých úrovniach správy a výmena informácií: Úloha realizácie smernice v praxi takmer vo všetkých členských štátoch musí byť splnená rôznymi úrovňami správy. Úzka spolupráca medzi týmito úrovňami je preto rozhodujúca pre úspešnú implementáciu. To sa týka aj výmeny poznatkov o tom, ako splniť nové prísnejšie požiadavky pre zakladanie, prevádzkovanie, zatváranie skládok a následnú starostlivosť o bývalé skládky a ako realizovať v praxi alternatívne postupy spracovania odpadu. Politika v rámci odpadového hospodárstva musí navyše prekonať administratívne prekážky medzi susednými obcami a regiónmi, napr. pri vytváraní spoločných zariadení na spracovanie odpadu alebo systémov recyklácie.

| e. | Finančné stimuly: Keďže podniky konajú predovšetkým na základe ekonomickej logiky, je dôležité vytvoriť stimuly na znižovanie množstva odpadu smerujúceho na skládky zdražením skládkovania, napr. formou dane zo skládkovania. |
| --- | --- |

e.

Finančné stimuly: Keďže podniky konajú predovšetkým na základe ekonomickej logiky, je dôležité vytvoriť stimuly na znižovanie množstva odpadu smerujúceho na skládky zdražením skládkovania, napr. formou dane zo skládkovania.

| f. | Podporné alternatívy: Aby bolo možné odkloniť tok odpadu smerujúceho na skládky, musia mať producenti odpadu k dispozícii ekonomicky použiteľné alternatívy na likvidáciu odpadu. Preto je nutné podporiť rozvoj takýchto alternatív na miestach, kde neexistujú alebo sú nedostatočné. Aby sa zabránilo nárastu objemu prepravy odpadu, je potrebné podporovať zavádzanie miestnych riešení ako napr. domáce zariadenia na kompostovanie alebo spracovanie odpadu v rámci podniku. |
| --- | --- |

f.

Podporné alternatívy: Aby bolo možné odkloniť tok odpadu smerujúceho na skládky, musia mať producenti odpadu k dispozícii ekonomicky použiteľné alternatívy na likvidáciu odpadu. Preto je nutné podporiť rozvoj takýchto alternatív na miestach, kde neexistujú alebo sú nedostatočné. Aby sa zabránilo nárastu objemu prepravy odpadu, je potrebné podporovať zavádzanie miestnych riešení ako napr. domáce zariadenia na kompostovanie alebo spracovanie odpadu v rámci podniku.

| g. | Boj proti zakladaniu ilegálnych skládok: Zvyšovanie nákladov na spracovanie odpadu môže viesť k nárastu vytvárania ilegálnych skládok. Proti likvidácii odpadu ilegálnym spôsobom možno uplatniť kombináciu opatrení. Tieto opatrenia si vyžadujú – aspoň počas prechodného obdobia – aby na túto úlohu bolo nasadených viac ľudských zdrojov. |
| --- | --- |

g.

Boj proti zakladaniu ilegálnych skládok: Zvyšovanie nákladov na spracovanie odpadu môže viesť k nárastu vytvárania ilegálnych skládok. Proti likvidácii odpadu ilegálnym spôsobom možno uplatniť kombináciu opatrení. Tieto opatrenia si vyžadujú – aspoň počas prechodného obdobia – aby na túto úlohu bolo nasadených viac ľudských zdrojov.

| h. | Zvyšovanie povedomia verejnosti a konzultácie so zainteresovanými stranami: Aby sa znížilo množstvo vyprodukovaného a skládkovaného odpadu, je nevyhnutná aktívna účasť občanov a podnikov. Preto sú potrebné informačné kampane a konzultácie so zainteresovanými stranami spolu s vytvorením efektívnej infraštruktúry. |
| --- | --- |

h.

Zvyšovanie povedomia verejnosti a konzultácie so zainteresovanými stranami: Aby sa znížilo množstvo vyprodukovaného a skládkovaného odpadu, je nevyhnutná aktívna účasť občanov a podnikov. Preto sú potrebné informačné kampane a konzultácie so zainteresovanými stranami spolu s vytvorením efektívnej infraštruktúry.

Osvedčené postupy

| 1.28 | zdôrazňuje, že v EÚ existujú mnohé prípady osvedčených postupov týkajúce sa implementácie smernice o skládkach odpadov. Týkajú sa inovatívnych techník ako aj politických opatrení, ktoré sa osvedčili ako úspešné. Uvádzame niektoré z nich: |
| --- | --- |

1.28

zdôrazňuje, že v EÚ existujú mnohé prípady osvedčených postupov týkajúce sa implementácie smernice o skládkach odpadov. Týkajú sa inovatívnych techník ako aj politických opatrení, ktoré sa osvedčili ako úspešné. Uvádzame niektoré z nich:

a)   Kampane na zvýšenie povedomia verejnosti

Recyklačné partnerstvo samosprávy v Devone naplánovalo a zrealizovalo šesťmesačnú regionálnu osvetovú kampaň na zvýšenie povedomia. Na základe verejnej súťaže obdržalo toto partnerstvo miestnej samosprávy 1,119 mil. GBP na kampaň zameranú na zvýšenie povedomia a analýzu, pričom prostriedky poskytlo britské Ministerstvo životného prostredia, potravín a vidieka (DEFRA).

Kampaň mala nasledovné ciele:

| — | zvýšiť množstvo recyklovaného materiálu, predovšetkým zvýšením účasti v systéme recyklácie a/alebo kvality a množstva vytriedeného odpadu, |
| --- | --- |

—

zvýšiť množstvo recyklovaného materiálu, predovšetkým zvýšením účasti v systéme recyklácie a/alebo kvality a množstva vytriedeného odpadu,

| — | zhromaždiť informácie o využití súčasných recyklačných zariadení a zistiť, prečo sa verejnosť zúčastňuje/nezúčastňuje systému recyklácie, a zároveň verejnosť motivovať k účasti, |
| --- | --- |

—

zhromaždiť informácie o využití súčasných recyklačných zariadení a zistiť, prečo sa verejnosť zúčastňuje/nezúčastňuje systému recyklácie, a zároveň verejnosť motivovať k účasti,

| — | využívať zhromaždené informácie, aby pri zverejnení v budúcnosti mali lepší účinok pri zvyšovaní povedomia verejnosti. |
| --- | --- |

—

využívať zhromaždené informácie, aby pri zverejnení v budúcnosti mali lepší účinok pri zvyšovaní povedomia verejnosti.

Kampaň pozostávala zo 4 hlavných častí: analýza odpadu, monitorovanie účasti, návštevy v domácnostiach a médiá/osveta.

Kampaň dosiahla nasledovné hlavné výsledky:

| — | občania majú kladný postoj k recyklácii a chcú sa do procesu zapojiť, |
| --- | --- |

—

občania majú kladný postoj k recyklácii a chcú sa do procesu zapojiť,

| — | nízka účasť nie je dôsledkom apatie, aby v prevažnej miere dôsledkom praktických problémov, ako napr. chýbajúce kontajnery na vytriedené zložky odpadu, chýbajúca preprava, chýbajúce miesto na uskladnenie, |
| --- | --- |

—

nízka účasť nie je dôsledkom apatie, aby v prevažnej miere dôsledkom praktických problémov, ako napr. chýbajúce kontajnery na vytriedené zložky odpadu, chýbajúca preprava, chýbajúce miesto na uskladnenie,

| — | separovaný zber domového odpadu je najpoužívanejšou metódou recyklácie, |
| --- | --- |

—

separovaný zber domového odpadu je najpoužívanejšou metódou recyklácie,

| — | separovaný zber domového odpadu zaznamenal výrazný nárast 31 % v porovnaní s údajmi s predchádzajúceho roka, |
| --- | --- |

—

separovaný zber domového odpadu zaznamenal výrazný nárast 31 % v porovnaní s údajmi s predchádzajúceho roka,

| — | v období 2002/2003 sa nárast zvyškového odpadu smerujúceho na skládky znížil na 0,88 % v porovnaní s 3,3 % v období 2001/2002, |
| --- | --- |

—

v období 2002/2003 sa nárast zvyškového odpadu smerujúceho na skládky znížil na 0,88 % v porovnaní s 3,3 % v období 2001/2002,

| — | verejnosť si želá recyklovať lepenku a plasty a hľadá možnosti, ako zahrnúť tieto materiály do separovania tam, kde sa ešte neseparujú, |
| --- | --- |

—

verejnosť si želá recyklovať lepenku a plasty a hľadá možnosti, ako zahrnúť tieto materiály do separovania tam, kde sa ešte neseparujú,

| — | televízna reklama sa osvedčila ako najúčinnejšie médium. |
| --- | --- |

—

televízna reklama sa osvedčila ako najúčinnejšie médium.

b)   Boj proti zakladaniu ilegálnych skládok

V meste Pezinok na Slovensku viedlo zatvorenie obecných skládok a zvýšenie poplatkov za skládkovanie k nárastu vzniku ilegálnych skládok.

Preto boli prijaté nasledovné opatrenia:

| — | zvyšovanie povedomia verejnosti s cieľom odstrániť nedostatok informácií u občanov, |
| --- | --- |

—

zvyšovanie povedomia verejnosti s cieľom odstrániť nedostatok informácií u občanov,

| — | zintenzívnenie ekologickej osvety v školách, |
| --- | --- |

—

zintenzívnenie ekologickej osvety v školách,

| — | zriadenie jednotky tzv. ekologickej polície a starostlivé monitorovanie postupov, ako verejnosť nakladá s odpadom, |
| --- | --- |

—

zriadenie jednotky tzv. ekologickej polície a starostlivé monitorovanie postupov, ako verejnosť nakladá s odpadom,

| — | presun širších právomocí na úrady, aby mohli postihovať osoby, ktoré porušujú predpisy o odpade, |
| --- | --- |

—

presun širších právomocí na úrady, aby mohli postihovať osoby, ktoré porušujú predpisy o odpade,

| — | zvýšenie pokút pre jednotlivcov a podniky, zjednodušenie sankčných postupov, |
| --- | --- |

—

zvýšenie pokút pre jednotlivcov a podniky, zjednodušenie sankčných postupov,

| — | umiestnenie zberných miest starého železa v blízkosti skládok, aby sa znížilo množstvo odpadu smerujúceho na skládku, |
| --- | --- |

—

umiestnenie zberných miest starého železa v blízkosti skládok, aby sa znížilo množstvo odpadu smerujúceho na skládku,

| — | zriadenie zberných miest pre materiály z PET v blízkosti obchodov predávajúcich tovar balený v PET, |
| --- | --- |

—

zriadenie zberných miest pre materiály z PET v blízkosti obchodov predávajúcich tovar balený v PET,

| — | poskytovanie školení pre občanov o domácom kompostovaní, |
| --- | --- |

—

poskytovanie školení pre občanov o domácom kompostovaní,

| — | práca so základnými školami s cieľom zorganizovať zber zložených (kombinovaných) obalov, |
| --- | --- |

—

práca so základnými školami s cieľom zorganizovať zber zložených (kombinovaných) obalov,

| — | zavedenie platieb za sklenený odpad, |
| --- | --- |

—

zavedenie platieb za sklenený odpad,

| — | zvýšenie poplatkov za komunálny odpad, |
| --- | --- |

—

zvýšenie poplatkov za komunálny odpad,

| — | zníženie poplatkov za vytriedený odpad. |
| --- | --- |

—

zníženie poplatkov za vytriedený odpad.

c)   Finančné dotácie na projekty zamerané na prevenciu vzniku alebo znižovanie množstva odpadu

Taliansky región Marche, oblasť spadajúce pod cieľ 2, využil štrukturálne fondy EÚ na implementáciu stratégie na prevenciu vzniku a znižovanie množstva vyprodukovaného komunálneho odpadu. Táto stratégia bola realizovaná predovšetkým vďaka financovaniu projektov uskutočnených na miestnej úrovni. Keďže bola dosiahnutá vysoká účasť obcí a dobré predbežné výsledky, región sa rozhodol pokračovať v tejto finančnej schéme aj po ukončení financovania zo strany EÚ.

d)   Úprava krajiny na miestach skládok po ich zatvorení

Na prevažne rovinatom vidieku Holandska sa vyskytujú skládky dosahujúce výšku 30 až 45 m. Z estetických dôvodov sa venuje osobitná starostlivosť úprave krajiny na miestach týchto skládok. Keďže priestor na vidieku je okrem toho limitovaný, a preto drahý, na zatvorených skládkach sa často vybudujú zariadenia s rekreačným účelom. Z tohto dôvodu a tiež kvôli zvýšeniu úrovne akceptácie pre skládky sa vo fáze starostlivosti po uzatvorení skládky často uskutočňuje rekultivácia krajiny.

Jedným z príkladov tohto prístupu je bývalá skládka v oblasti Spaarnwoude. Po uzatvorení bola táto oblasť rekultivovaná na rekreačnú oblasť s nasledovnými zariadeniami:

| — | krytá hala na lyžovanie, |
| --- | --- |

—

krytá hala na lyžovanie,

| — | stena na lezenie, |
| --- | --- |

—

stena na lezenie,

| — | oblasť pre turistiku, |
| --- | --- |

—

oblasť pre turistiku,

| — | cyklistická trasa, |
| --- | --- |

—

cyklistická trasa,

| — | sánkarská dráha. |
| --- | --- |

—

sánkarská dráha.

Okrem toho boli v oblasti vysadené stromy a kríky, aby rekreačná oblasť lepšie zapadla do okolitého prostredia.

2.   Odporúčania

VÝBOR REGIÓNOV

| 2.1 | odporúča Komisii, členským štátom a regionálnym a miestnym orgánom, aby v čo najširšej miere poskytovali informácie o vyššie uvedených činiteľoch úspechu s cieľom podporiť lepšiu implementáciu; |
| --- | --- |

2.1

odporúča Komisii, členským štátom a regionálnym a miestnym orgánom, aby v čo najširšej miere poskytovali informácie o vyššie uvedených činiteľoch úspechu s cieľom podporiť lepšiu implementáciu;

| 2.2 | navrhuje založiť odborné centrum, ktoré by národným, regionálnym a miestnym orgánom, prevádzkovateľom skládok, mimovládnym organizáciám a iným zainteresovaným stranám poskytovalo informácie, poradenstvo v prípade špecifických (odborných a organizačných) problémoch a výmenu osvedčených postupov a ktoré môže byť poverené úlohou prispieť k realizácii odporúčaní tejto správy. Bolo by vhodné, keby toto odborné centrum bolo vytvorené ako nová úloha v rámci niektorej z existujúcich organizácií; |
| --- | --- |

2.2

navrhuje založiť odborné centrum, ktoré by národným, regionálnym a miestnym orgánom, prevádzkovateľom skládok, mimovládnym organizáciám a iným zainteresovaným stranám poskytovalo informácie, poradenstvo v prípade špecifických (odborných a organizačných) problémoch a výmenu osvedčených postupov a ktoré môže byť poverené úlohou prispieť k realizácii odporúčaní tejto správy. Bolo by vhodné, keby toto odborné centrum bolo vytvorené ako nová úloha v rámci niektorej z existujúcich organizácií;

| 2.3 | odporúča, aby inovatívne postupy a progresívne poznatky boli pravidelne vyhodnocované a poskytované zainteresovaným stranám; |
| --- | --- |

2.3

odporúča, aby inovatívne postupy a progresívne poznatky boli pravidelne vyhodnocované a poskytované zainteresovaným stranám;

| 2.4 | odporúča výraznejšie začleniť smernicu o skládkach odpadov do politiky EÚ v oblasti odpadového hospodárstva a podporiť najmä integrovanú, a nie odvetvovú implementáciu; |
| --- | --- |

2.4

odporúča výraznejšie začleniť smernicu o skládkach odpadov do politiky EÚ v oblasti odpadového hospodárstva a podporiť najmä integrovanú, a nie odvetvovú implementáciu;

| 2.5 | apeluje na Komisiu, aby podporila ďalší rozvoj recyklačných iniciatív, najmä prostredníctvom aktuálnej stratégie na zabránenie vzniku odpadu a jeho recykláciu, a aby prípadne zahrnula podporné opatrenia, najmä v malých členských štátoch, v ktorých sa ťažšie dosahuje výhodný pomer nákladov a účinku; |
| --- | --- |

2.5

apeluje na Komisiu, aby podporila ďalší rozvoj recyklačných iniciatív, najmä prostredníctvom aktuálnej stratégie na zabránenie vzniku odpadu a jeho recykláciu, a aby prípadne zahrnula podporné opatrenia, najmä v malých členských štátoch, v ktorých sa ťažšie dosahuje výhodný pomer nákladov a účinku;

| 2.6 | vyzýva Komisiu, aby vyvinula úsilie s cieľom eliminovať stimuly pre „cestovanie odpadu“ spôsobené rozdielnymi environmentálnymi predpismi týkajúcimi sa spracovania/likvidácie odpadu medzi členskými štátmi a s cieľom urýchliť zjednodenie rámcových podmienok; |
| --- | --- |

2.6

vyzýva Komisiu, aby vyvinula úsilie s cieľom eliminovať stimuly pre „cestovanie odpadu“ spôsobené rozdielnymi environmentálnymi predpismi týkajúcimi sa spracovania/likvidácie odpadu medzi členskými štátmi a s cieľom urýchliť zjednodenie rámcových podmienok;

| 2.7 | vyzýva na lepšiu koordináciu medzi národnými orgánmi zodpovednými za dane za skládkovanie. Vzhľadom na značnú politickú citlivosť otázky zdaňovania vo všeobecnosti by toto opatrenie samozrejme nemuselo viesť k zavedeniu dane zo skládkovania harmonizovanej na úrovni Spoločenstva; |
| --- | --- |

2.7

vyzýva na lepšiu koordináciu medzi národnými orgánmi zodpovednými za dane za skládkovanie. Vzhľadom na značnú politickú citlivosť otázky zdaňovania vo všeobecnosti by toto opatrenie samozrejme nemuselo viesť k zavedeniu dane zo skládkovania harmonizovanej na úrovni Spoločenstva;

| 2.8 | odporúča Komisii, aby starostlivo monitorovala implementáciu smernice prostredníctvom štúdií a iných preventívnych opatrení s cieľom pomôcť národným, regionálnym a miestnym orgánom pri dodržiavaní predpisov a eliminovať konania v prípade ich porušenia. To zahŕňa aj vyčlenenie dostatočných ľudských zdrojov pre túto úlohu; |
| --- | --- |

2.8

odporúča Komisii, aby starostlivo monitorovala implementáciu smernice prostredníctvom štúdií a iných preventívnych opatrení s cieľom pomôcť národným, regionálnym a miestnym orgánom pri dodržiavaní predpisov a eliminovať konania v prípade ich porušenia. To zahŕňa aj vyčlenenie dostatočných ľudských zdrojov pre túto úlohu;

| 2.9 | vyzýva Komisiu, aby preskúmala, či pokles objemu biologicky rozložiteľného odpadu odvážaného na skládky viedol k zmene smerom k opatreniam, ktoré sú efektívnejšie pri znižovaní vplyvu na životné prostredie; |
| --- | --- |

2.9

vyzýva Komisiu, aby preskúmala, či pokles objemu biologicky rozložiteľného odpadu odvážaného na skládky viedol k zmene smerom k opatreniam, ktoré sú efektívnejšie pri znižovaní vplyvu na životné prostredie;

| 2.10 | vyzýva Komisiu, aby pri prehodnocovaní smernice o skládkach odpadov vytvorila priestor pre väčšiu flexibilitu vzhľadom na:






  — | požiadavky týkajúce sa projektov a výstavby skládok, aby bolo možné prispôsobiť ich miestnym geologickým podmienkam. To možno dosiahnuť prostredníctvom začlenenia definície cieľa (minimálna úroveň ochrany), a nie konkrétnych postupov na dosiahnutie tohto cieľa; |
| --- | --- | --- |

2.10

vyzýva Komisiu, aby pri prehodnocovaní smernice o skládkach odpadov vytvorila priestor pre väčšiu flexibilitu vzhľadom na:

—

požiadavky týkajúce sa projektov a výstavby skládok, aby bolo možné prispôsobiť ich miestnym geologickým podmienkam. To možno dosiahnuť prostredníctvom začlenenia definície cieľa (minimálna úroveň ochrany), a nie konkrétnych postupov na dosiahnutie tohto cieľa;

| — | inovatívne postupy, aby sa zabránilo zakonzervovaniu existujúceho stavu, pri ktorom by nebolo možné využívať nové trendy; |
| --- | --- |

—

inovatívne postupy, aby sa zabránilo zakonzervovaniu existujúceho stavu, pri ktorom by nebolo možné využívať nové trendy;

| 2.11 | vyzýva Komisiu, aby zahrnula regionálnu a miestnu dimenziu do formulovania budúcej európskej politiky odpadového hospodárstva vo všeobecnosti a skládkovania odpadu osobitne; |
| --- | --- |

2.11

vyzýva Komisiu, aby zahrnula regionálnu a miestnu dimenziu do formulovania budúcej európskej politiky odpadového hospodárstva vo všeobecnosti a skládkovania odpadu osobitne;

| 2.12 | vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že ich národné stratégie na zníženie objemu biologického odpadu smerujúceho na skládky nepovedú len k presmerovaniu tokov odpadu smerom k spaľovaniu, ale aby zahŕňala aj opatrenia, ktoré sú efektívnejšie pri znižovaní negatívneho vplyvu na životné prostredie; |
| --- | --- |

2.12

vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že ich národné stratégie na zníženie objemu biologického odpadu smerujúceho na skládky nepovedú len k presmerovaniu tokov odpadu smerom k spaľovaniu, ale aby zahŕňala aj opatrenia, ktoré sú efektívnejšie pri znižovaní negatívneho vplyvu na životné prostredie;

| 2.13 | vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že regionálne a miestne orgány budú v plnej miere zapojené do transpozície právnych predpisov EÚ, keď budú niesť – ako v prípade smernice o skládkach odpadu – hlavnú ťarchu pri jej realizácii v praxi; |
| --- | --- |

2.13

vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že regionálne a miestne orgány budú v plnej miere zapojené do transpozície právnych predpisov EÚ, keď budú niesť – ako v prípade smernice o skládkach odpadu – hlavnú ťarchu pri jej realizácii v praxi;

| 2.14 | vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že presun kompetencií na regionálne a miestne orgány bude doprevádzaný aj presunom zdrojov; |
| --- | --- |

2.14

vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že presun kompetencií na regionálne a miestne orgány bude doprevádzaný aj presunom zdrojov;

| 2.15 | apeluje na členské štáty, aby podporovali úzku spoluprácu na všetkých úrovniach vlády s cieľom rýchle implementovať smernicu; |
| --- | --- |

2.15

apeluje na členské štáty, aby podporovali úzku spoluprácu na všetkých úrovniach vlády s cieľom rýchle implementovať smernicu;

| 2.16 | apeluje na regionálne a miestne orgány, aby v plnej miere zapájali všetky zainteresované strany do rozhodovania o skládkach a tiež o odpadovom hospodárstve vo všeobecnosti; |
| --- | --- |

2.16

apeluje na regionálne a miestne orgány, aby v plnej miere zapájali všetky zainteresované strany do rozhodovania o skládkach a tiež o odpadovom hospodárstve vo všeobecnosti;

| 2.17 | ponúka, že bude zohrávať dôležitú úlohu ako partner pri konzultáciách súvisiacich s ďalším prehodnocovaním smernice o skládkach odpadu a politiky odpadového hospodárstva vo všeobecnosti. |
| --- | --- |

2.17

ponúka, že bude zohrávať dôležitú úlohu ako partner pri konzultáciách súvisiacich s ďalším prehodnocovaním smernice o skládkach odpadu a politiky odpadového hospodárstva vo všeobecnosti.

V Bruseli 17. novembra 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. EÚ C 73, 23.3.2004, s. 63.

1

(2)  Záverečná štúdia bude zverejnená koncom roku 2005. Takmer 200 regionálnych orgánov z 23 členských štátov sa zúčastnilo prieskumu, ktorý sa uskutočnil v júni/júli 2005. Ďalšie podrobnosti o výsledkoch štúdie nájdete v prílohe (len v anglickom jazyku).

2

(3)  16. júl 2003 pre staré členské štáty, 1. máj 2004 pre nové členské štáty.

3

---