# Úradný vestník C 91/19.

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 91 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 4919. apríla 2006 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 91

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 4919. apríla 2006

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informácie |
| | Komisia |
| 2006/C 091/1 | Výmenný kurz eura | 1 |
| 2006/C 091/2 | Výmenný kurz eura | 2 |
| 2006/C 091/3 | Oznámenie Komisie v rámci implementácie smernice Rady z 21. decembra 1989 o aproximácii právnych predpisov členských štátov, týkajúcich sa osobných ochranných prostriedkov (89/686/EHS) (
  1
  ) | 3 |
| 2006/C 091/4 | Štátná pomoc — Portugalsko — Pomoc C 4/2006 (ex N 180/2005) — Pomoc pre spoločnosť Djebel, S.A. — Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  ) | 25 |
| 2006/C 091/5 | Štátna pomoc — Francúzsko — Štátna pomoc č. C 9/2006 (ex NN 85/2005) — Fond na predchádzanie rizikám v oblasti rybolovu — Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  ) | 30 |
| 2006/C 091/6 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Prípad č. COMP/M. 4114 — Lottomatica/GTECH) (
  1
  ) | 35 |
| 2006/C 091/7 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad č. COMP/COMP/M.4121 — Allianz Group/Sofinim/United Broadcast Facilities) (
  1
  ) | 36 |
| 2006/C 091/8 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad č. COMP/M.4172 — Barclays/Tuja) (
  1
  ) | 36 |
| 2006/C 091/9 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad č. COMP/M.4130 — ENI/Grupo Amorim/CGD/GALP) (
  1
  ) | 37 |
| 2006/C 091/0 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad č. COMP/M.4087 — Eiffage/Macquarie/APRR) (
  1
  ) | 37 |
| | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov |
| 2006/C 091/1 | Stanovisko Európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov | 38 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Informácie

Komisia

2006/C 091/1

Výmenný kurz eura

1

2006/C 091/2

Výmenný kurz eura

2

2006/C 091/3

Oznámenie Komisie v rámci implementácie smernice Rady z 21. decembra 1989 o aproximácii právnych predpisov členských štátov, týkajúcich sa osobných ochranných prostriedkov (89/686/EHS) (
  1
  )

1

3

2006/C 091/4

Štátná pomoc — Portugalsko — Pomoc C 4/2006 (ex N 180/2005) — Pomoc pre spoločnosť Djebel, S.A. — Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  )

1

25

2006/C 091/5

Štátna pomoc — Francúzsko — Štátna pomoc č. C 9/2006 (ex NN 85/2005) — Fond na predchádzanie rizikám v oblasti rybolovu — Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  )

1

30

2006/C 091/6

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Prípad č. COMP/M. 4114 — Lottomatica/GTECH) (
  1
  )

1

35

2006/C 091/7

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad č. COMP/COMP/M.4121 — Allianz Group/Sofinim/United Broadcast Facilities) (
  1
  )

1

36

2006/C 091/8

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad č. COMP/M.4172 — Barclays/Tuja) (
  1
  )

1

36

2006/C 091/9

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad č. COMP/M.4130 — ENI/Grupo Amorim/CGD/GALP) (
  1
  )

1

37

2006/C 091/0

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad č. COMP/M.4087 — Eiffage/Macquarie/APRR) (
  1
  )

1

37

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov

2006/C 091/1

Stanovisko Európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Informácie

Komisia

| 19.4.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 91/1

---

Výmenný kurz eura (1)

18. apríla 2006

(2006/C 91/01)

1 euro=

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,2252 |
| JPY | Japonský jen | 144,53 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4621 |
| GBP | Britská libra | 0,6915 |
| SEK | Švédska koruna | 9,3068 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,5645 |
| ISK | Islandská koruna | 93,15 |
| NOK | Nórska koruna | 7,854 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CYP | Cyperská libra | 0,5762 |
| CZK | Česká koruna | 28,565 |
| EEK | Estónska koruna | 15,6466 |
| HUF | Maďarský forint | 266,67 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,696 |
| MTL | Maltská líra | 0,4293 |
| PLN | Poľský zlotý | 3,9268 |
| RON | Rumunský lei | 3,4876 |
| SIT | Slovinský toliar | 239,6 |
| SKK | Slovenská koruna | 37,48 |
| TRY | Turecká líra | 1,6464 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,66 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,4029 |
| HKD | Hongkongský dolár | 9,5029 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,9576 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,9626 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 168,6 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 7,4234 |
| CNY | Čínsky juan | 9,8188 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,3048 |
| IDR | Indonézska rupia | 11 005,36 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,5008 |
| PHP | Filipínske peso | 63,037 |
| RUB | Ruský rubeľ | 33,778 |
| THB | Thajský baht | 46,482 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,2252

JPY

Japonský jen

144,53

DKK

Dánska koruna

7,4621

GBP

Britská libra

0,6915

SEK

Švédska koruna

9,3068

CHF

Švajčiarsky frank

1,5645

ISK

Islandská koruna

93,15

NOK

Nórska koruna

7,854

BGN

Bulharský lev

1,9558

CYP

Cyperská libra

0,5762

CZK

Česká koruna

28,565

EEK

Estónska koruna

15,6466

HUF

Maďarský forint

266,67

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,696

MTL

Maltská líra

0,4293

PLN

Poľský zlotý

3,9268

RON

Rumunský lei

3,4876

SIT

Slovinský toliar

239,6

SKK

Slovenská koruna

37,48

TRY

Turecká líra

1,6464

AUD

Austrálsky dolár

1,66

CAD

Kanadský dolár

1,4029

HKD

Hongkongský dolár

9,5029

NZD

Novozélandský dolár

1,9576

SGD

Singapurský dolár

1,9626

KRW

Juhokórejský won

1 168,6

ZAR

Juhoafrický rand

7,4234

CNY

Čínsky juan

9,8188

HRK

Chorvátska kuna

7,3048

IDR

Indonézska rupia

11 005,36

MYR

Malajzijský ringgit

4,5008

PHP

Filipínske peso

63,037

RUB

Ruský rubeľ

33,778

THB

Thajský baht

46,482

---

(1)

Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

| 19.4.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 91/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 91/2

---

Výmenný kurz eura (1)

13. apríla 2006

(2006/C 91/02)

1 euro=

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,2094 |
| JPY | Japonský jen | 143,48 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4624 |
| GBP | Britská libra | 0,6903 |
| SEK | Švédska koruna | 9,326 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,5705 |
| ISK | Islandská koruna | 92,25 |
| NOK | Nórska koruna | 7,8562 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CYP | Cyperská libra | 0,5764 |
| CZK | Česká koruna | 28,645 |
| EEK | Estónska koruna | 15,6466 |
| HUF | Maďarský forint | 267,73 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,6961 |
| MTL | Maltská líra | 0,4293 |
| PLN | Poľský zlotý | 3,9476 |
| RON | Rumunský lei | 3,4904 |
| SIT | Slovinský toliar | 239,61 |
| SKK | Slovenská koruna | 37,49 |
| TRY | Turecká líra | 1,635 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,6634 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,3885 |
| HKD | Hongkongský dolár | 9,3822 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,9605 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,9444 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 162,96 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 7,4242 |
| CNY | Čínsky juan | 9,7052 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,3075 |
| IDR | Indonézska rupia | 10 869,48 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,4397 |
| PHP | Filipínske peso | 61,982 |
| RUB | Ruský rubeľ | 33,516 |
| THB | Thajský baht | 46,127 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,2094

JPY

Japonský jen

143,48

DKK

Dánska koruna

7,4624

GBP

Britská libra

0,6903

SEK

Švédska koruna

9,326

CHF

Švajčiarsky frank

1,5705

ISK

Islandská koruna

92,25

NOK

Nórska koruna

7,8562

BGN

Bulharský lev

1,9558

CYP

Cyperská libra

0,5764

CZK

Česká koruna

28,645

EEK

Estónska koruna

15,6466

HUF

Maďarský forint

267,73

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,6961

MTL

Maltská líra

0,4293

PLN

Poľský zlotý

3,9476

RON

Rumunský lei

3,4904

SIT

Slovinský toliar

239,61

SKK

Slovenská koruna

37,49

TRY

Turecká líra

1,635

AUD

Austrálsky dolár

1,6634

CAD

Kanadský dolár

1,3885

HKD

Hongkongský dolár

9,3822

NZD

Novozélandský dolár

1,9605

SGD

Singapurský dolár

1,9444

KRW

Juhokórejský won

1 162,96

ZAR

Juhoafrický rand

7,4242

CNY

Čínsky juan

9,7052

HRK

Chorvátska kuna

7,3075

IDR

Indonézska rupia

10 869,48

MYR

Malajzijský ringgit

4,4397

PHP

Filipínske peso

61,982

RUB

Ruský rubeľ

33,516

THB

Thajský baht

46,127

---

(1)

Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

| 19.4.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 91/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 91/3

---

Oznámenie Komisie v rámci implementácie smernice Rady z 21. decembra 1989 o aproximácii právnych predpisov členských štátov, týkajúcich sa osobných ochranných prostriedkov (89/686/EHS)

(2006/C 91/03)

(Text s významom pre EHP)

(Uverejnenie názvov a odkazov harmonizovaných noriem podľa smernice)

| ESO (1) | Odkaz na harmonizovanú normu a jej názov
  (a referenčný dokument) | Prvá publikácia Ú. v. | Odkaz na starú normu | Dátum ukončenia predpokladu zhody starej normy
  Poznámka 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 132:1998
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Definície termínov a piktogramov (obsahuje Opravu AC:1999) | 4. 6. 1999 | EN 132:1990 | Dátum uplynul
  (30. 6. 1999) |
| CEN | EN 133:2001
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Klasifikácia | 10. 8. 2002 | EN 133:1990 | Dátum uplynul
  (10. 8. 2002) |
| CEN | EN 134:1998
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Terminológia súčiastok | 13. 6. 1998 | EN 134:1990 | Dátum uplynul
  (31. 7. 1998) |
| CEN | EN 135:1998
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Zoznam ekvivalentných termínov | 4. 6. 1999 | EN 135:1990 | Dátum uplynul
  (30. 6. 1999) |
| CEN | EN 136:1998
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Tvárové masky. Požiadavky, skúšanie, označovanie | 13. 6. 1998 | EN 136:1989
  EN 136-10:1992 | Dátum uplynul
  (31. 7. 1998) |
| EN 136:1998/AC:1999 | | | |
| CEN | EN 137:1993
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Autonómne dýchacie prístroje s otvoreným okruhom na stlačený vzduch. Požiadavky, skúšanie, označovanie (obsahuje Opravu AC:1993) | 23. 12. 1993 | EN 137:1986 | Dátum uplynul
  (23. 12. 1993) |
| EN 137:1993/AC:1993 | | | |
| CEN | EN 138:1994
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Hadicový dýchací prístroj s prívodom čistého vzduchu na použitie s tvárovou maskou, polmaskou alebo náustkovým spojením. Požiadavky, skúšanie a označovanie | 16. 12. 1994 | — | |
| CEN | EN 140:1998
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Polmasky a štvrťmasky. Požiadavky, skúšanie, označovanie | 6. 11. 1998 | EN 140:1989 | Dátum uplynul
  (31. 3. 1999) |
| EN 140:1998/AC:1999 | | | |
| CEN | EN 142:2002
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Náustkové spojenia. Požiadavky, skúšanie, označovanie | 10. 4. 2003 | EN 142:1989 | Dátum uplynul
  (10. 4. 2003) |
| CEN | EN 143:2000
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Filtre proti časticiam. Požiadavky, skúšanie, označovanie | 24. 1. 2001 | EN 143:1990 | Dátum uplynul
  (24. 1. 2001) |
| Upozornenie: Pokiaľ ide o filtre proti časticiam, filtračná účinnosť ktorých sa výlučne alebo čiastočne dosahuje použitím materiálov, ktoré sú založené na netkaných, elektricky nabíjaných vláknach a toto uverejnenie sa netýka poslednej vety v článku 8.7.2.4 a poslednej vety článku 8.7.3.4 a článku 10 normy, u ktorých nie je predpoklad zhody so základnými požiadavkami na ochranu zdravia a bezpečnosti podľa smernice 89/686/EHS. Toto upozornenie sa zohľadní tiež pri uplatňovaní nasledujúcich harmonizovaných noriem: EN 149:2001; EN 405:2001; EN 1827:1999; EN 12083:1998; EN 12941:1998; EN 12941:1998/A1:2003; EN 12942:1998; EN 12942:1998/A1:2002; EN 13274-7:2002. |
| CEN | EN 144-1:2000
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Ventily plynových fliaš. Časť 1: Závitové spojenie čapu ventilu | 24. 1. 2001 | EN 144-1:1991 | Dátum uplynul
  (24. 1. 2001) |
| EN 144-1:2000/A1:2003 | 21. 2. 2004 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (31. 10. 2003) |
| EN 144-1:2000/A2:2005 | 6. 10. 2005 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (31. 12. 2005) |
| CEN | EN 144-2:1998
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Ventily plynových fliaš. Časť 2: Závitové spojenie na výstupe | 4. 6. 1999 | — | |
| CEN | EN 144-3:2003
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Ventily plynových fliaš. Časť 3: Závitové spojenie pre plyn Nitrox na potápanie a kyslík | 21. 2. 2004 | — | |
| CEN | EN 145:1997
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Samostatné dýchacie prístroje s uzavretým okruhom a stlačeným kyslíkom alebo zmesou kyslík-dusík. Požiadavky, skúšanie, označovanie | 19. 2. 1998 | EN 145:1988
  EN 145-2:1992 | Dátum uplynul
  (28. 2. 1998) |
| EN 145:1997/A1:2000 | 24. 1. 2001 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (24. 1. 2001) |
| CEN | EN 148-1:1999
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Závity na lícnicové časti. Časť 1: Pripájací oblý závit | 4. 6. 1999 | EN 148-1:1987 | Dátum uplynul
  (31. 8. 1999) |
| CEN | EN 148-2:1999
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Závity na lícnicové časti. Časť 2: Prípojka s centrálnym závitom | 4. 6. 1999 | EN 148-2:1987 | Dátum uplynul
  (31. 8. 1999) |
| CEN | EN 148-3:1999
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Závity na lícnicové časti. Časť 3: Pripájací závit M 45x3 | 4. 6. 1999 | EN 148-3:1992 | Dátum uplynul
  (31. 8. 1999) |
| CEN | EN 149:2001
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Filtračné polmasky na ochranu pred časticami. Požiadavky, skúšanie a označovanie | 21. 12. 2001 | EN 149:1991 | Dátum uplynul
  (21. 12. 2001) |
| CEN | EN 165:2005
  Osobné prostriedky na ochranu očí. Slovník | Toto je prvá publikácia | EN 165:1995 | 31. 5. 2006 |
| CEN | EN 166:2001
  Osobné prostriedky na ochranu očí. Základné ustanovenia | 10. 8. 2002 | EN 166:1995 | Dátum uplynul
  (10. 8. 2002) |
| CEN | EN 167:2001
  Osobné prostriedky na ochranu očí. Optické skúšobné metódy | 10. 8. 2002 | EN 167:1995 | Dátum uplynul
  (10. 8. 2002) |
| CEN | EN 168:2001
  Osobné prostriedky na ochranu očí. Neoptické skúšobné metódy | 10. 8. 2002 | EN 168:1995 | Dátum uplynul
  (10. 8. 2002) |
| CEN | EN 169:2002
  Osobné prostriedky na ochranu očí. Filtre na zváranie a podobné techniky. Požiadavky na transmitanciu a odporúčané použitie | 28. 8. 2003 | EN 169:1992 | Dátum uplynul
  (28. 8. 2003) |
| CEN | EN 170:2002
  Osobné prostriedky na ochranu očí. Filtre proti ultrafialovému žiareniu. Požiadavky na činiteľ prestupu a odporúčané použitie | 28. 8. 2003 | EN 170:1992 | Dátum uplynul
  (28. 8. 2003) |
| CEN | EN 171:2002
  Osobné prostriedky na ochranu očí. Filtre proti infračervenému žiareniu. Požiadavky na činiteľa prestupu a odporúčané použitie | 10. 4. 2003 | EN 171:1992 | Dátum uplynul
  (10. 4. 2003) |
| CEN | EN 172:1994
  Osobné prostriedky na ochranu očí. Protislnečné filtre na používanie v priemysle | 15. 5. 1996 | — | |
| EN 172:1994/A1:2000 | 4. 7. 2000 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (31. 10. 2000) |
| EN 172:1994/A2:2001 | 10. 8. 2002 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (10. 8. 2005) |
| CEN | EN 174:2001
  Osobné prostriedky na ochranu očí. Okuliare na zjazdové lyžovanie | 21. 12. 2001 | EN 174:1996 | Dátum uplynul
  (21. 12. 2001) |
| CEN | EN 175:1997
  Osobné ochranné prostriedky. Ochrana oči a tváre pri zváraní a príbuzných činnostiach | 19. 2. 1998 | — | |
| CEN | EN 207:1998
  Osobné prostriedky na ochranu očí. Filtre a prostriedky na ochranu očí proti laserovému žiareniu (Ochranné okuliare proti laserovému žiareniu) | 21. 11. 1998 | EN 207:1993 | Dátum uplynul
  (31. 3. 1999) |
| EN 207:1998/A1:2002 | 28. 8. 2003 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (28. 8. 2003) |
| CEN | EN 208:1998
  Osobné prostriedky na ochranu očí. Prostriedky na ochranu očí počas nastavovania laserov a laserových systémov (Ochranné okuliare pri nastavovaní laserov) | 21. 11. 1998 | EN 208:1993 | Dátum uplynul
  (31. 3. 1999) |
| EN 208:1998/A1:2002 | 28. 8. 2003 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (28. 8. 2003) |
| CEN | EN 250:2000
  Dýchacie prístroje. Autonómne dýchacie prístroje na tlakový vzduch s otvoreným okruhom pre potápačov. Požiadavky, skúšanie a označovanie | 8. 6. 2000 | EN 250:1993 | Dátum uplynul
  (19. 7. 2000) |
| CEN | EN 269:1994
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Hadicový dýchací prístroj s kuklou a ventilátorom na prívod čistého vzduchu. Požiadavky, skúšanie a označovanie | 16. 12. 1994 | — | |
| CEN | EN 340:2003
  Ochranné odevy. Všeobecné požiadavky | 6. 10. 2005 | EN 340:1993 | Dátum uplynul
  (6. 10. 2005) |
| CEN | EN 341:1992
  Osobné ochranné prostriedky proti pádu z výšky. Zlanovacie zariadenia | 23. 12. 1993 | — | |
| EN 341:1992/A1:1996 | 6. 11. 1998 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (6. 11. 1998) |
| EN 341:1992/AC:1993 | | | |
| CEN | EN 342:2004
  Ochranné odevy. Odevné komplety a jednotlivé odevy na ochranu proti chladu | 6. 10. 2005 | — | |
| CEN | EN 343:2003
  Ochranné odevy. Ochrana proti dažďu | 21. 2. 2004 | — | |
| CEN | EN 348:1992
  Ochranné pracovné odevy. Skúšobná metóda: Stanovenie správania materiálov pri dopade malých rozstreknutých častíc roztavených kovov | 23. 12. 1993 | — | |
| EN 348:1992/AC:1993 | | | |
| CEN | EN 352-1:2002
  Chrániče sluchu. Všeobecné požiadavky. Časť 1: Slúchadlové chrániče sluchu | 28. 8. 2003 | EN 352-1:1993 | Dátum uplynul
  (28. 8. 2003) |
| CEN | EN 352-2:2002
  Chrániče sluchu. Všeobecné požiadavky. Časť 2: Zátkové chrániče sluchu | 28. 8. 2003 | EN 352-2:1993 | Dátum uplynul
  (28. 8. 2003) |
| CEN | EN 352-3:2002
  Chrániče sluchu. Všeobecné požiadavky. Časť 3: Slúchadlové chrániče pripojené k ochranným prilbám používaným v priemysle | 28. 8. 2003 | EN 352-3:1996 | Dátum uplynul
  (28. 8. 2003) |
| CEN | EN 352-4:2001
  Chrániče sluchu. Bezpečnostno-technické požiadavky a skúšanie. Časť 4: Mušľové chrániče s amplitúdovo závislým útlmom | 10. 8. 2002 | — | |
| EN 352-4:2001/A1:2005 | Toto je prvá publikácia | Poznámka 3 | 30. 4. 2006 |
| CEN | EN 352-5:2002
  Chrániče sluchu. Bezpečnostno-technické požiadavky a skúšanie. Časť 5: Slúchadlové chrániče sluchu s aktívnym útlmom hluku | 28. 8. 2003 | — | |
| CEN | EN 352-6:2002
  Chrániče sluchu. Bezpečnostno-technické požiadavky a skúšanie. Časť 6: Slúchadlové chrániče sluchu s elektrickým dorozumievacím zariadením | 28. 8. 2003 | — | |
| CEN | EN 352-7:2002
  Chrániče sluchu. Bezpečnostno-technické požiadavky a skúšanie. Časť 7: Zátkové chrániče sluchu s hladinovo závislým útlmom | 28. 8. 2003 | — | |
| CEN | EN 353-1:2002
  Osobné ochranné prostriedky proti pádu z výšky. Časť 1: Záchytné zariadenia vedeného typu na pevnom kotviacom vedení | 28. 8. 2003 | EN 353-1:1992 | Dátum uplynul
  (28. 8. 2003) |
| CEN | EN 353-2:2002
  Osobné ochranné prostriedky proti pádu z výšky. Časť 2: Záchytné zariadenia vedeného typu na pružnom kotviacom vedení | 28. 8. 2003 | EN 353-2:1992 | Dátum uplynul
  (28. 8. 2003) |
| CEN | EN 354:2002
  Osobné ochranné prostriedky proti pádu z výšky. Záchytné laná | 28. 8. 2003 | EN 354:1992 | Dátum uplynul
  (28. 8. 2003) |
| CEN | EN 355:2002
  Osobné ochranné prostriedky proti pádu z výšky. Tlmiče pádu | 28. 8. 2003 | EN 355:1992 | Dátum uplynul
  (28. 8. 2003) |
| CEN | EN 358:1999
  Osobné ochranné prostriedky zabezpečujúce pracovnú polohu a zachytávajúce pád z výšky. Systémy na zabezpečenie pracovnej polohy | 21. 12. 2001 | EN 358:1992 | Dátum uplynul
  (21. 12. 2001) |
| CEN | EN 360:2002
  Osobné ochranné prostriedky proti pádu z výšky. Zaťahovacie záchytávače pádu | 28. 8. 2003 | EN 360:1992 | Dátum uplynul
  (28. 8. 2003) |
| CEN | EN 361:2002
  Osobné ochranné prostriedky proti pádu z výšky. Nosné popruhy | 28. 8. 2003 | EN 361:1992 | Dátum uplynul
  (28. 8. 2003) |
| CEN | EN 362:2004
  Osobné ochranné prostriedky proti pádu z výšky. Karabíny | 6. 10. 2005 | EN 362:1992 | Dátum uplynul
  (6. 10. 2005) |
| CEN | EN 363:2002
  Osobné ochranné prostriedky proti pádu z výšky. Systémy na zabránenie pádu | 28. 8. 2003 | EN 363:1992 | Dátum uplynul
  (28. 8. 2003) |
| CEN | EN 364:1992
  Osobné ochranné prostriedky proti pádu z výšky. Skúšobné metódy | 23. 12. 1993 | — | |
| EN 364:1992/AC:1993 | | | |
| CEN | EN 365:2004
  Osobné ochranné prostriedky proti pádu z výšky. Všeobecné požiadavky na návody na použitie, údržbu, periodické skúšanie, opravu, označovanie a balenie | 6. 10. 2005 | EN 365:1992 | Dátum uplynul
  (6. 10. 2005) |
| CEN | EN 367:1992
  Ochranné pracovné odevy. Ochrana proti teplu a plameňu. Skúšobná metóda: Stanovenie prestupu tepla pri vystavení účinku plameňa | 23. 12. 1993 | — | |
| EN 367:1992/AC:1992 | | | |
| CEN | EN 373:1993
  Ochranné odevy. Posudzovanie odolnosti materiálov proti rozstrekom roztaveného kovu | 23. 12. 1993 | — | |
| CEN | EN 374-1:2003
  Ochranné rukavice proti chemikáliám a mikroorganizmom. Časť 1: Terminológia a požadované vlastnosti | 6. 10. 2005 | EN 374-1:1994 | Dátum uplynul
  (6. 10. 2005) |
| CEN | EN 374-2:2003
  Ochranné rukavice proti chemikáliám a mikroorganizmom. Časť 2: Stanovenie odolnosti proti penetrácii | 6. 10. 2005 | EN 374-2:1994 | Dátum uplynul
  (6. 10. 2005) |
| CEN | EN 374-3:2003
  Ochranné rukavice proti chemikáliám a mikroorganizmom. Časť 3: Stanovenie odolnosti proti permeácii chemikálií | 6. 10. 2005 | EN 374-3:1994 | Dátum uplynul
  (6. 10. 2005) |
| CEN | EN 379:2003
  Osobné prostriedky na ochranu očí. Automatické filtre na zváranie | 6. 10. 2005 | EN 379:1994 | Dátum uplynul
  (6. 10. 2005) |
| CEN | EN 381-1:1993
  Ochranné odevy pre používateľov ručných reťazových píl. Časť 1: Skúšobné zariadenie na skúšanie odolnosti proti porezaniu reťazovou pílou | 23. 12. 1993 | — | |
| CEN | EN 381-2:1995
  Ochranné odevy pre používateľov ručných reťazových píl. Časť 2: Skúšobné metódy na chrániče nôh | 12. 1. 1996 | — | |
| CEN | EN 381-3:1996
  Ochranné odevy pre používateľov ručných reťazových píl. Časť 3: Skúšobné metódy na obuv | 10. 10. 1996 | — | |
| CEN | EN 381-4:1999
  Ochranné odevy pre používateľov ručných reťazových píl. Časť 4: Skúšobné metódy na ochranné rukavice | 16. 3. 2000 | — | |
| CEN | EN 381-5:1995
  Ochranné odevy pre používateľov ručných reťazových píl. Časť 5: Požiadavky na chrániče nôh | 12. 1. 1996 | — | |
| CEN | EN 381-7:1999
  Ochranné odevy pre používateľov ručných reťazových píl. Časť 7: Požiadavky na ochranné rukavice | 16. 3. 2000 | — | |
| CEN | EN 381-8:1997
  Ochranné odevy pre používateľov ručných reťazových píl. Časť 8: Skúšobné metódy na ochranné gamaše | 18. 10. 1997 | — | |
| CEN | EN 381-9:1997
  Ochranné odevy pre používateľov ručných reťazových píl. Časť 9: Požiadavky na ochranné gamaše | 18. 10. 1997 | — | |
| CEN | EN 381-10:2002
  Ochranné odevy pre používateľov ručných reťazových píl. Časť 10: Skúšobné metódy na chrániče hornej časti tela | 28. 8. 2003 | — | |
| CEN | EN 381-11:2002
  Ochranné odevy pre používateľov ručných reťazových píl. Časť 11: Požiadavky na chrániče hornej časti tela | 28. 8. 2003 | — | |
| CEN | EN 388:2003
  Ochranné rukavice proti mechanickým rizikám | 6. 10. 2005 | EN 388:1994 | Dátum uplynul
  (6. 10. 2005) |
| CEN | EN 393:1993
  Záchranné vesty a osobné plávacie pomôcky. Plávacie pomôcky 50 N | 16. 12. 1994 | — | |
| EN 393:1993/A1:1998 | 6. 11. 1998 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (6. 11. 1998) |
| EN 393:1993/AC:1995 | | | |
| CEN | EN 394:1993
  Záchranné vesty a osobné pomôcky na plávanie. Doplnkové príslušenstvo | 16. 12. 1994 | — | |
| CEN | EN 395:1993
  Záchranné vesty a osobné pomôcky na plávanie. Záchranné vesty – 100 N (obsahuje Zmenu A1:1998) | 16. 12. 1994 | — | |
| EN 395:1993/A1:1998 | 6. 11. 1998 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (6. 11. 1998) |
| EN 395:1993/AC:1995 | | | |
| CEN | EN 396:1993
  Záchranné vesty a osobné plávacie pomôcky. Záchranné vesty 150 N (obsahuje Zmenu A1:1998) | 16. 12. 1994 | — | |
| EN 396:1993/A1:1998 | 6. 11. 1998 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (6. 11. 1998) |
| EN 396:1993/AC:1995 | | | |
| CEN | EN 397:1995
  Ochranné prilby používané v priemysle | 12. 1. 1996 | — | |
| EN 397:1995/A1:2000 | 24. 1. 2001 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (24. 1. 2001) |
| CEN | EN 399:1993
  Záchranné plávacie vesty a osobné pomôcky na plávanie. Záchranné plávacie vesty – 275 N (obsahuje Zmenu A1:1998) | 16. 12. 1994 | — | |
| EN 399:1993/A1:1998 | 6. 11. 1998 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (6. 11. 1998) |
| EN 399:1993/AC:1995 | | | |
| CEN | EN 402:2003
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Autonómne únikové dýchacie prístroje na stlačený vzduch s otvoreným okruhom s tvárovou maskou alebo náustkovým spojením. Požiadavky, skúšanie a označovanie | 21. 2. 2004 | EN 402:1993 | Dátum uplynul
  (21. 2. 2004) |
| CEN | EN 403:2004
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov na sebazáchranu. Filtračné dýchacie prístroje s kuklou na únik pred ohňom. Požiadavky, skúšanie, označovanie | 6. 10. 2005 | EN 403:1993 | Dátum uplynul
  (6. 10. 2005) |
| CEN | EN 404:2005
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov na sebazáchranu. Sebazáchranný filter proti oxidu uhoľnatému. Požiadavky, skúšanie, označovanie | 6. 10. 2005 | EN 404:1993 | Dátum uplynul
  (2. 12. 2005) |
| CEN | EN 405:2001
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Ventilové filtračné polmasky na ochranu proti plynom alebo proti plynom a časticiam. Požiadavky, skúšanie, označovanie | 10. 8. 2002 | EN 405:1992 | Dátum uplynul
  (10. 8. 2002) |
| CEN | EN 407:2004
  Ochranné rukavice proti tepelným rizikám (teplu a/alebo ohňu) | 6. 10. 2005 | EN 407:1994 | Dátum uplynul
  (6. 10. 2005) |
| CEN | EN 420:2003
  Ochranné rukavice. Všeobecné požiadavky a skúšobné metódy
  Poznámka 4 | 2. 12. 2005 | EN 420:1994 | Dátum uplynul
  (2. 12. 2005) |
| CEN | EN 421:1994
  Ochranné rukavice proti ionizujúcemu žiareniu a rádioaktívnemu zamoreniu | 16. 12. 1994 | — | |
| CEN | EN 443:1997
  Prilby pre požiarnikov | 19. 2. 1998 | — | |
| CEN | EN 458:2004
  Chrániče sluchu. Odporúčania na výber, použitie, starostlivosť a údržbu. Dokument s poučeniami | 6. 10. 2005 | EN 458:1993 | Dátum uplynul
  (6. 10. 2005) |
| CEN | EN 463:1994
  Ochranné odevy. Ochrana proti kvapalným chemikáliám. Skúšobná metóda: Stanovenie odolnosti proti prenikaniu prúdu kvapaliny (Jet – test) (obsahuje Opravu:1994) | 16. 12. 1994 | — | |
| CEN | EN 464:1994
  Ochranné odevy. Ochrana pred kvapalnými a plynnými chemikáliami vrátane aerosólov a pevných častíc. Skúšobná metóda: Stanovenie tesnosti plynotesných odevov (skúška vnútorným tlakom) | 16. 12. 1994 | — | |
| CEN | EN 468:1994
  Ochranné odevy. Ochrana proti kvapalným chemikáliám. Skúšobná metóda: Stanovenie odolnosti proti prenikaniu pri postreku (Sprej test) | 16. 12. 1994 | — | |
| CEN | EN 469:2005
  Ochranný odev pre požiarnikov. Požiadavky a skúšobné metódy pre ochranné odevy na požiarny zásah | Toto je prvá publikácia | EN 469:1995 | 30. 6. 2005 |
| CEN | EN 470-1:1995
  Ochranné odevy na používanie pri zváraní a podobných postupoch. Časť 1: Všeobecné požiadavky (obsahuje Zmenu A1:1998) | 12. 1. 1996 | — | |
| EN 470-1:1995/A1:1998 | 13. 6. 1998 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (31. 8. 1998) |
| CEN | EN 471:2003
  Výstražné odevy s vysokou viditeľnosťou na profesionálne použitie. Skúšobné metódy a požiadavky | 6. 10. 2005 | EN 471:1994 | Dátum uplynul
  (6. 10. 2005) |
| CEN | EN 510:1993
  Požiadavky na ochranné odevy určené na použitie v prípadoch výskytu nebezpečenstva zachytenia pohyblivými časťami | 16. 12. 1994 | — | |
| CEN | EN 511:1994
  Ochranné rukavice proti chladu | 16. 3. 2000 | — | |
| CEN | EN 530:1994
  Odolnosť materiálov ochranných odevov proti oderu. Skúšobné metódy (obsahuje Zmenu AC:1995) | 30. 8. 1995 | — | |
| EN 530:1994/AC:1995 | | | |
| CEN | EN 531:1995
  Ochranné odevy pre pracovníkov vystavených teplu (obsahuje Zmenu A1: 1998) | 6. 11. 1998 | — | |
| EN 531:1995/A1:1998 | 4. 6. 1999 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (4. 6. 1999) |
| CEN | EN 533:1997
  Ochranné odevy. Ochrana proti teplu a plameňu. Ohraničené šírenia plameňa materiálmi a materiálovými kombináciami | 14. 6. 1997 | — | |
| CEN | EN 564:1997
  Horolezecké vybavenie. Pomocná šnúra. Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy | 10. 8. 2002 | — | |
| CEN | EN 565:1997
  Horolezecké vybavenie. Popruh. Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy | 10. 8. 2002 | — | |
| CEN | EN 566:1997
  Horolezecké vybavenie. Slučky. Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy | 10. 8. 2002 | — | |
| CEN | EN 567:1997
  Horolezecké vybavenie. Upínače lana. Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy | 10. 8. 2002 | — | |
| CEN | EN 568:1997
  Horolezecké vybavenie. Skoby do ľadu. Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy | 14. 6. 1997 | — | |
| CEN | EN 569:1997
  Horolezecké vybavenie. Zatľkacie skoby do skalných puklín s okom na prichytenie karabíny. Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy | 10. 8. 2002 | — | |
| CEN | EN 659:2003
  Ochranné rukavice pre hasičov | 21. 2. 2004 | EN 659:1996 | Dátum uplynul
  (21. 2. 2004) |
| CEN | EN 702:1994
  Ochranné odevy. Ochrana proti teplu a plameňu. Skúšobná metóda: Stanovenie prestupu kontaktného tepla cez ochranný odev alebo jeho materiály | 12. 1. 1996 | — | |
| CEN | EN 795:1996
  Ochrana proti pádu z výšky. Kotviace zariadenia. Požiadavky a skúšanie | 12. 2. 2000 | — | |
| Upozornenie: Táto publikácia sa netýka zariadení uvedených v triedach A (stavebné kotvy), C (kotviace zariadenia, ktoré využívajú horizontálne pružné laná) a D (kotevné zariadenia, ktoré využívajú horizontálne pevné kotevné koľajnice) uvedené v odsekoch 3.13.1, 3.13.3, 3.13.4, 4.3.1, 4.3.3, 4.3.4, 5.2.1, 5.2.2, 5.2.4, 5.2.5, 5.3.2 (pokiaľ ide o triedu A1), 5.3.3, 5.3.4, 5.3.5, 6 (pokiaľ ide o triedy A, C a D), príloha A (odseky A.2, A.3, A.5 a A.6), príloha B a príloha ZA (pokiaľ ide o triedy A, C a D), pri ktorých sa nepredpokladá súlad s ustanoveniami smernice 89/686/EHS. |
| | EN 795:1996/A1:2000 | 24. 1. 2001 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (30. 4. 2001) |
| CEN | EN 812:1997
  Protinárazové čiapky používané v priemysle | 19. 2. 1998 | — | |
| EN 812:1997/A1:2001 | 10. 8. 2002 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (10. 8. 2002) |
| CEN | EN 813:1997
  Osobné ochranné prostriedky proti pádu z výšky. Sedacie výstroje | 14. 6. 1997 | — | |
| CEN | EN 863:1995
  Ochranné odevy. Mechanické vlastnosti. Skúšobná metóda: Odolnosť proti prepichnutiu | 15. 5. 1996 | — | |
| CEN | EN 892:2004
  Horolezecké vybavenie. Dynamické horolezecké laná. Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy | 6. 10. 2005 | EN 892:1996 | Dátum uplynul
  (6. 10. 2005) |
| CEN | EN 893:1999
  Horolezecké vybavenie. Stúpacie železá. Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy | 10. 8. 2002 | — | |
| CEN | EN 943-1:2002
  Ochranné odevy proti kvapalným a plynným chemikáliám vrátane aerosólov a pevných častíc. Časť 1: Funkčné požiadavky na ventilované a neventilované, plynotesné (typ 1) a neplynotesné (typ 2) protichemické ochranné obleky | 28. 8. 2003 | — | |
| CEN | EN 943-2:2002
  Ochranné odevy proti kvapalným a plynným chemikáliám vrátane aerosólov a pevných častíc. Časť 2: Funkčné požiadavky na plynotesné (typ 1) protichemické ochranné obleky pre záchranné zbory (ET) | 10. 8. 2002 | — | |
| CEN | EN 958:1996
  Horolezecké vybavenie. Tlmiče nárazu na použitie na zaistených cestách (via ferrata). Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy | 14. 6. 1997 | — | |
| CEN | EN 960:1994
  Skúšobné hlavy na skúšanie ochranných prílb | 15. 5. 1996 | — | |
| EN 960:1994/A1:1998 | 6. 11. 1998 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (6. 11. 1998) |
| CEN | EN 966:1996
  Prilby na vzdušné športy | 10. 10. 1996 | — | |
| EN 966:1996/A1:2000 | 4. 7. 2000 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (30. 9. 2000) |
| CEN | EN 1073-1:1998
  Ochranné odevy proti rádioaktívnej kontaminácii. Časť 1: Požiadavky a skúšobné metódy na ochranné odevy s nútenou ventiláciou proti kontaminácii rádioaktívnymi časticami | 6. 11. 1998 | — | |
| CEN | EN 1073-2:2002
  Ochranné odevy proti rádioaktívnej kontaminácii. Časť 2: Požiadavky a skúšobné metódy na ochranné odevy bez nútenej ventilácie proti kontaminácii rádioaktívnymi časticami | 28. 8. 2003 | — | |
| CEN | EN 1077:1996
  Prilby na zjazdové lyžovanie | 10. 10. 1996 | — | |
| CEN | EN 1078:1997
  Prilby pre cyklistov a pre používateľov skejtbordov a kolieskových korčúľ | 14. 6. 1997 | — | |
| EN 1078:1997/A1:2005 | Toto je prvá publikácia | Poznámka 3 | 30. 6. 2006 |
| CEN | EN 1080:1997
  Prilby proti nárazom pre malé deti | 14. 6. 1997 | — | |
| EN 1080:1997/A1:2002 | 28. 8. 2003 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (28. 8. 2003) |
| EN 1080:1997/A2:2005 | Toto je prvá publikácia | Poznámka 3 | 30. 6. 2006 |
| CEN | EN 1082-1:1996
  Ochranné odevy. Rukavice a chrániče horných končatín chrániace proti porezaniu a bodnutiu ručnými nožmi. Časť 1: Rukavice a chrániče horných končatín z krúžkového pletiva | 14. 6. 1997 | — | |
| CEN | EN 1082-2:2000
  Ochranné odevy. Rukavice a chrániče horných končatín chrániace proti porezaniu a bodnutiu ručnými nožmi. Časť 2: Rukavice a chrániče horných končatín z iných materiálov ako z krúžkového pletiva | 21. 12. 2001 | — | |
| CEN | EN 1082-3:2000
  Ochranné odevy. Rukavice a chrániče horných končatín chrániace proti porezaniu a bodnutiu ručnými nožmi. Časť 3: Skúška nárazovým rezom na textílie, kožu a iné materiály | 21. 12. 2001 | — | |
| CEN | EN 1095:1998
  Palubný bezpečnostný postroj a bezpečnostné lano na použitie na rekreačnom plavidle. Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy | 6. 11. 1998 | — | |
| CEN | EN 1146:2005
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov na sebazáchranu. Autonómne dýchacie prístroje na stlačený vzduch s otvoreným okruhom s kuklou (únikový prístroj na stlačený vzduch s kuklou). Požiadavky, skúšanie, označovanie | Toto je prvá publikácia. | EN 1146:1997 | 30. 4. 2006 |
| CEN | EN 1149-1:1995
  Ochranné odevy. Elektrostatické vlastnosti. Časť 1: Merný povrchový odpor (Skúšobné metódy a požiadavky) | 10. 10. 1996 | — | |
| CEN | EN 1149-2:1997
  Ochranné odevy. Elektrostatické vlastnosti. Časť 2: Skúšobná metóda na meranie vnútorného elektrického odporu materiálu | 19. 2. 1998 | — | |
| CEN | EN 1149-3:2004
  Ochranné odevy. Elektrostatické vlastnosti. Časť 3: Skúšobné metódy na meranie rozptylu elektrického náboja | 6. 10. 2005 | — | |
| CEN | EN 1150:1999
  Ochranné odevy. Odevy s vysokou viditeľnosťou na neprofesionálne použitie. Skúšobné metódy a požiadavky | 4. 6. 1999 | — | |
| CEN | EN 1384:1996
  Prilby na jazdecký šport | 14. 6. 1997 | — | |
| EN 1384:1996/A1:2001 | 10. 8. 2002 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (10. 8. 2002) |
| CEN | EN 1385:1997
  Prilby na kanoistiku a športy na divokej vode | 13. 6. 1998 | — | |
| EN 1385:1997/A1:2005 | 6. 10. 2005 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (6. 10. 2005) |
| CEN | EN 1486:1996
  Ochranné odevy pre hasičov. Skúšobné metódy a požiadavky na reflexný odev na špeciálne hasenie ohňa | 3. 12. 1996 | — | |
| CEN | EN 1621-1:1997
  Ochranné odevy pre motoristov proti mechanickým nárazom. Časť 1: Požiadavky a skúšobné metódy na chrániče proti nárazu | 13. 6. 1998 | — | |
| CEN | EN 1621-2:2003
  Ochranné odevy pre motocyklistov proti mechanickým nárazom. Časť 2: Chrániče chrbta pre motocyklistov. Požiadavky a skúšobné metódy | 6. 10. 2005 | — | |
| CEN | EN 1731:1997
  Prostriedky na ochranu očí a tváre pred mechanickými nebezpečenstvami a/alebo žiarom z pletiva na priemyselné a nepriemyselné používanie | 14. 6. 1997 | — | |
| EN 1731:1997/A1:1997 | 13. 6. 1998 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (30. 6. 1998) |
| CEN | EN 1809:1997
  Vybavenie na potápanie. Kompenzátory vztlaku. Požiadavky na funkčnosť a bezpečnosť, skúšobné metódy | 13. 6. 1998 | — | |
| CEN | EN 1827:1999
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Polmasky bez vdychovacích ventilov a s vymeniteľnými filtrami na ochranu proti plynom, plynom a časticiam alebo iba proti časticiam. Požiadavky, skúšanie, označovanie | 24. 2. 2001 | — | |
| CEN | EN 1836:2005
  Osobné prostriedky na ochranu očí. Slnečné okuliare a slnečné filtre na všeobecné používanie a filtre na priame pozorovanie slnka | 2. 12. 2005 | EN 1836:1997 | Dátum uplynul
  (31. 3. 2006) |
| CEN | EN 1868:1997
  Osobné ochranné prostriedky proti pádu z výšky. Zoznam ekvivalentných termínov | 18. 10. 1997 | — | |
| CEN | EN 1891:1998
  Osobné ochranné prostriedky proti pádu z výšky. Nízkoprieťažné laná s jadrom a opletom | 6. 11. 1998 | — | |
| CEN | EN 1938:1998
  Osobné prostriedky na ochranu očí. Okuliare s ventiláciou a bez ventilácie pre vodičov motocyklov a mopedov | 4. 6. 1999 | — | |
| CEN | EN ISO 4869-2:1995
  Akustika. Chrániče sluchu. Časť 2: Odhad účinných vážených hladín A akustického tlaku za nasadenými chráničmi sluchu (ISO 4869-2:1994) | 15. 5. 1996 | — | |
| CEN | EN ISO 4869-4:2000
  Akustika. Chrániče sluchu. Časť 4: Meranie hladiny akustického tlaku mušľových chráničov sluchu s amplitúdovo závislým útlmom (ISO/TR 4869-4:1998) | 6. 10. 2005 | — | |
| CEN | EN ISO 6529:2001
  Ochranné odevy. Ochrana proti chemikáliám. Zisťovanie odolnosti materiálov ochranných odevov proti permeácii kvapalín a plynov (ISO 6529:2001) | 6. 10. 2005 | EN 369:1993 | Dátum uplynul
  (6. 10. 2005) |
| CEN | EN ISO 6530:2005
  Ochranné odevy proti kvapalným chemikáliám. Skúšobná metóda na odolnosť materiálov proti prieniku kvapalín (ISO 6530:2005) | 6. 10. 2005 | EN 368:1992 | Dátum uplynul
  (6. 10. 2005) |
| CEN | EN ISO 6942:2002
  Ochranné odevy. Ochrana proti teplu a ohňu. Skúšobná metóda: Hodnotenie materiálov a kombinácií materiálov vystavených účinkom sálavého tepla (ISO 6942:2002) | 28. 8. 2003 | EN 366:1993 | Dátum uplynul
  (28. 8. 2003 |
| CEN | EN ISO 10256:2003
  Ochrana hlavy a tváre používaná pri ľadovom hokeji (ISO 10256:2003) | 6. 10. 2005 | EN 967:1996 | Dátum uplynul
  (6. 10. 2005) |
| CEN | EN ISO 10819:1996
  Mechanické kmitanie a otrasy. Kmitanie pôsobiace na ruky. Metóda merania a hodnotenie prenosu kmitania rukavicami na dlaň ruky (ISO 10819:1996) | 3. 12. 1996 | — | |
| CEN | EN 12083:1998
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Filtre s dýchacou hadicou (filtre, ktoré sa nepripevňujú k maske). Protiplynové filtre, filtre proti časticiam a filtre kombinované. Požiadavky, skúšanie a označovanie (obsahuje Opravu AC:2000) | 4. 7. 2000 | — | |
| EN 12083:1998/AC:2000 | | | |
| CEN | EN 12270:1998
  Horolezecké vybavenie. Zarážky (kliny). Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy | 16. 3. 2000 | — | |
| CEN | EN 12275:1998
  Horolezecké vybavenie. Karabíny. Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy | 16. 3. 2000 | — | |
| CEN | EN 12276:1998
  Horolezecké vybavenie. Trecie skoby. Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy (obsahuje opravu AC:2000) | 24. 2. 2001 | — | |
| EN 12276:1998/AC:2000 | | | |
| CEN | EN 12277:1998
  Horolezecké vybavenie. Postroje. Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy | 6. 11. 1998 | — | |
| CEN | EN 12278:1998
  Horolezecké vybavenie. Kladky. Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy | 6. 11. 1998 | — | |
| CEN | EN 12477:2001
  Ochranné rukavice pre zváračov | 10. 8. 2002 | — | |
| EN 12477:2001/A1:2005 | 6. 10. 2005 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (31. 12. 2005) |
| CEN | EN 12492:2000
  Horolezecké vybavenie. Prilby pre horolezcov. Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy | 21. 12. 2001 | — | |
| EN 12492:2000/A1:2002 | 28. 8. 2003 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (28. 8. 2003) |
| CEN | EN 12568:1998
  Prostriedky na ochranu chodidiel a nôh. Požiadavky a skúšobné metódy na tužinky a kovové stielky odolné proti prepichnutiu | 6. 11. 1998 | — | |
| CEN | EN 12628:1999
  Potápačské vybavenie. Kombinované vztlakové a záchranné zariadenia. Funkčné a bezpečnostné požiadavky, skúšobné metódy | 4. 7. 2000 | — | |
| EN 12628:1999/AC:2000 | | | |
| CEN | EN 12941:1998
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Filtračné prostriedky s pomocnou ventiláciou pripojenou k prilbe alebo ku kukle. Požiadavky, skúšanie a označovanie | 4. 6. 1999 | EN 146:1991 | Dátum uplynul
  (4. 6. 1999) |
| EN 12941:1998/A1:2003 | 6. 10. 2005 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (6. 10. 2005) |
| CEN | EN 12942:1998
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Filtračné zariadenie s pomocným motorovým pohonom, ktoré obsahuje tvárové masky, polmasky alebo štvrťmasky. Požiadavky, skúšanie, označovanie | 4. 6. 1999 | EN 147:1991 | Dátum uplynul
  (4. 6. 1999) |
| EN 12942:1998/A1:2002 | 28. 8. 2003 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (28. 8. 2003) |
| CEN | EN 13034:2005
  Ochranné odevy proti kvapalným chemikáliám. Funkčné požiadavky na odevy chrániace pred chemikáliami, poskytujúce obmedzenú ochranu pred kvapalnými chemikáliami (prostriedky typu 6 a typu PB [6]) | 6. 10. 2005 | — | |
| CEN | EN 13061:2001
  Ochranné odevy. Chrániče holennej kosti pre futbalových hráčov. Požiadavky a skúšobné metódy | 10. 8. 2002 | — | |
| CEN | EN 13087-1:2000
  Ochranné prilby. Skúšobné metódy. Časť 1: Podmienky a kondicionovanie | 10. 8. 2002 | — | |
| EN 13087-1:2000/A1:2001 | 10. 8. 2002 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (10. 8. 2002) |
| CEN | EN 13087-2:2000
  Ochranné prilby. Skúšobné metódy. Časť 2: Odolnosť proti nárazu | 10. 8. 2002 | — | |
| EN 13087-2:2000/A1:2001 | 10. 8. 2002 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (10. 8. 2002) |
| CEN | EN 13087-3:2000
  Ochranné prilby. Skúšobné metódy. Časť 3: Odolnosť proti prerazeniu | 10. 8. 2002 | — | |
| EN 13087-3:2000/A1:2001 | 10. 8. 2002 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (10. 8. 2002) |
| CEN | EN 13087-4:2000
  Ochranné prilby. Skúšobné metódy. Časť 4: Účinnosť systému upnutia prilby | 21. 12. 2001 | — | |
| CEN | EN 13087-5:2000
  Ochranné prilby. Skúšobné metódy. Časť 5: Pevnosť systému upnutia prilby | 24. 2. 2001 | — | |
| CEN | EN 13087-6:2000
  Ochranné prilby. Skúšobné metódy. Časť 6: Zorné pole | 10. 8. 2002 | — | |
| EN 13087-6:2000/A1:2001 | 10. 8. 2002 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (10. 8. 2002) |
| CEN | EN 13087-7:2000
  Ochranné prilby. Skúšobné metódy. Časť 7: Odolnosť proti plameňu | 10. 8. 2002 | — | |
| EN 13087-7:2000/A1:2001 | 10. 8. 2002 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (10. 8. 2002) |
| CEN | EN 13087-8:2000
  Ochranné prilby. Skúšobné metódy. Časť 8: Elektrické vlastnosti | 21. 12. 2001 | — | |
| EN 13087-8:2000/A1:2005 | 6. 10. 2005 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (6. 10. 2005) |
| CEN | EN 13087-10:2000
  Ochranné prilby. Skúšobné metódy. Časť 10: Odolnosť proti sálavému teplu | 21. 12. 2001 | — | |
| CEN | EN 13138-1:2003
  Plávacie pomôcky na plavecký výcvik. Časť 1: Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy na plávacie pomôcky na nosenie | 6. 10. 2005 | — | |
| CEN | EN 13158:2000
  Ochranné odevy. Ochranné kabáty, chrániče tela a ramien pre jazdcov na koňoch. Požiadavky a skúšobné metódy | 24. 2. 2001 | — | |
| CEN | EN 13178:2000
  Osobné prostriedky na ochranu očí. Chrániče očí pre používateľov snežných skútrov | 21. 12. 2001 | — | |
| CEN | EN 13274-1:2001
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Skúšobné metódy. Časť 1: Stanovenie prieniku a celkového prieniku | 21. 12. 2001 | — | |
| CEN | EN 13274-2:2001
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Skúšobné metódy. Časť 2: Praktické skúšky nosením | 21. 12. 2001 | — | |
| CEN | EN 13274-3:2001
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Skúšobné metódy. Časť 3: Stanovenie dýchacieho odporu | 10. 8. 2002 | — | |
| CEN | EN 13274-4:2001
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Skúšobné metódy. Časť 4: Skúška plameňom | 10. 8. 2002 | — | |
| CEN | EN 13274-5:2001
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Skúšobné metódy. Časť 5: Kondicionovanie | 21. 12. 2001 | — | |
| CEN | EN 13274-6:2001
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Skúšobné metódy. Časť 6: Stanovenie obsahu oxidu uhličitého vo vdychovanom vzduchu | 10. 8. 2002 | — | |
| CEN | EN 13274-7:2002
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Skúšobné metódy. Časť 7: Stanovenie prieniku častíc cez filter | 28. 8. 2003 | — | |
| CEN | EN 13274-8:2002
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Skúšobné metódy. Časť 8: Stanovenie zanášania dolomitovým prachom | 28. 8. 2003 | — | |
| CEN | EN 13277-1:2000
  Ochranné vybavenie pre bojové umenia. Časť 1: Všeobecné požiadavky a skúšobné metódy | 24. 2. 2001 | — | |
| CEN | EN 13277-2:2000
  Ochranné vybavenie pre bojové umenia. Časť 2: Doplnkové požiadavky a skúšobné metódy na chrániče priehlavku, predkolenia a predlaktia | 24. 2. 2001 | — | |
| CEN | EN 13277-3:2000
  Ochranné vybavenie pre bojové umenia. Časť 3: Doplnkové požiadavky a skúšobné metódy na chrániče trupu | 24. 2. 2001 | — | |
| CEN | EN 13277-4:2001
  Ochranné vybavenie pre bojové umenia. Časť 4: Doplnkové požiadavky a skúšobné metódy na chrániče hlavy | 10. 8. 2002 | — | |
| CEN | EN 13277-5:2002
  Ochranné vybavenie pre bojové umenia. Časť 5: Doplnkové požiadavky a skúšobné metódy na chrániče genitálií a brucha | 10. 8. 2002 | — | |
| CEN | EN 13277-6:2003
  Ochranné prostriedky pre bojové umenia. Časť 6: Doplnkové požiadavky a skúšobné metódy na chrániče hrude pre ženy | 21. 2. 2004 | — | |
| CEN | EN 13287:2004
  Osobné ochranné prostriedky. Obuv. Skúšobná metóda na stanovenie odolnosti proti šmyku | 6. 10. 2005 | — | |
| CEN | EN 13356:2001
  Výstražné doplnky na neprofesionálne použitie. Skúšobné metódy a požiadavky | 21. 12. 2001 | — | |
| CEN | EN 13484:2001
  Prilby pre používateľov saní | 10. 8. 2002 | — | |
| CEN | EN 13546:2002
  Ochranné odevy. Ochranné prostriedky rúk, horných končatín, hrudníka, brucha, dolných končatín, nôh a genitálií pre brankárov pozemného hokeja a chrániče píšťaly pre hráčov pozemného hokeja. Požiadavky a skúšobné metódy | 28. 8. 2003 | — | |
| CEN | EN 13567:2002
  Ochranné odevy. Ochranné prostriedky rúk, horných končatín, hrudníka, brucha, dolných končatín, genitálií a tváre pre šermiarov. Požiadavky a skúšobné metódy | 28. 8. 2003 | — | |
| CEN | EN 13594:2002
  Ochranné rukavice pre profesionálnych motocyklových jazdcov. Požiadavky a skúšobné metódy | 28. 8. 2003 | — | |
| CEN | EN 13595-1:2002
  Ochranné odevy pre profesionálnych vodičov motocyklov. Bundy, nohavice, kombinézy alebo viacdielne obleky. Časť 1: Všeobecné požiadavky | 28. 8. 2003 | — | |
| CEN | EN 13595-2:2002
  Ochranné odevy pre profesionálnych vodičov motocyklov. Bundy, nohavice, kombinézy alebo viacdielne obleky. Časť 2: Skúšobná metóda na zisťovanie odolnosti proti oderu nárazmi | 28. 8. 2003 | — | |
| CEN | EN 13595-3:2002
  Ochranné odevy pre profesionálnych vodičov motocyklov. Bundy, nohavice, kombinézy alebo viacdielne obleky. Časť 3: Skúšobná metóda na zisťovanie pevnosti pri pretrhnutí | 28. 8. 2003 | — | |
| CEN | EN 13595-4:2002
  Ochranné odevy pre profesionálnych vodičov motocyklov. Bundy, nohavice, kombinézy alebo viacdielne obleky. Časť 4: Skúšobná metóda na zisťovanie odolnosti proti prerezaniu pri náraze | 28. 8. 2003 | — | |
| CEN | EN 13634:2002
  Ochranná obuv pre profesionálnych vodičov motocyklov. Požiadavky a skúšobné metódy | 28. 8. 2003 | — | |
| CEN | EN 13781:2001
  Ochranné prilby pre vodičov a spolucestujúcich na snežných skútroch a boboch | 10. 8. 2002 | — | |
| CEN | EN 13794:2002
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Autonómne únikové dýchacie prístroje s uzavretým okruhom. Požiadavky, skúšanie, označovanie | 28. 8. 2003 | EN 1061:1996
  EN 400:1993
  EN 401:1993 | Dátum uplynul
  (28. 8. 2003) |
| CEN | EN 13819-1:2002
  Chrániče sluchu. Skúšanie. Časť 1: Fyzikálne skúšobné metódy | 28. 8. 2003 | — | |
| CEN | EN 13819-2:2002
  Chrániče sluchu. Skúšanie. Časť 2: Akustické skúšobné metódy | 28. 8. 2003 | — | |
| CEN | EN 13911:2004
  Ochranné odevy pre hasičov. Požiadavky a skúšobné metódy na protipožiarne kukly pre hasičov | 6. 10. 2005 | — | |
| CEN | EN 13949:2003
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Autonómny dýchací prístroj na potápanie s otvoreným okruhom na použitie so stlačeným plynom Nitrox a kyslíkom. Požiadavky, skúšanie, označovanie | 21. 2. 2004 | — | |
| CEN | EN ISO 13982-1:2004
  Ochranné odevy na použitie proti tuhým časticiam. Časť 1: Funkčné požiadavky na protichemické ochranné odevy zabezpečujúce ochranu celého tela pred vzduchom sa šíriacim tuhým časticiam (odevy typu 5) (ISO 13982-1:2004) | 6. 10. 2005 | — | |
| CEN | EN ISO 13982-2:2004
  Ochranné odevy na použitie proti tuhým časticiam. Časť 2: Skúšobná metóda na stanovenie prieniku jemných častíc aerosólu do vnútra odevu (ISO 13982-2:2004) | 6. 10. 2005 | — | |
| CEN | EN ISO 13995:2000
  Ochranné odevy. Mechanické vlastnosti. Skúšobná metóda na stanovenie odolnosti proti pretrhnutiu a ďalšiemu dynamickému trhaniu (ISO 13995:2000) | 6. 10. 2005 | — | |
| CEN | EN ISO 13997:1999
  Ochranné odevy. Mechanické vlastnosti. Stanovenie odolnosti proti prerezaniu ostrými predmetmi(ISO 13997:1999) (ISO 13997:1999) | 4. 7. 2000 | — | |
| EN ISO 13997:1999/AC:2000 | | | |
| CEN | EN ISO 13998:2003
  Ochranné odevy. Zástery, nohavice a vesty chrániace proti porezaniu a bodnutiu ručnými nožmi (ISO 13998:2003) | 28. 8. 2003 | EN 412:1993 | Dátum uplynul
  (28. 8. 2003) |
| CEN | EN 14021:2003
  Chrániče pred kameňmi a úlomkami pre jazdcov na terénnych motocykloch. Požiadavky a skúšobné metódy | 6. 10. 2005 | — | |
| CEN | EN 14126:2003
  Ochranné odevy. Požiadavky a skúšobné metódy na ochranný odev proti nositeľom nákazy | Toto je prvá publikácia | — | |
| CEN | EN 14058:2004
  Ochranné odevy. Odevy na ochranu proti chladným prostrediam | 6. 10. 2005 | — | |
| CEN | EN 14120:2003
  Ochranné odevy. Chrániče zápästia, dlane, kolena a lakťa pre používateľov kolieskového športového vybavenia. Požiadavky a skúšobné metódy | 21. 2. 2004 | — | |
| CEN | EN 14126:2003
  Ochranné odevy. Požiadavky a skúšobné metódy na ochranný odev proti nositeľom nákazy | 6. 10. 2005 | — | |
| CEN | EN 14143:2003
  Zariadenie na ochranu dýchacích orgánov. Autonómny izolačný potápačský dýchací prístroj | 6. 10. 2005 | — | |
| CEN | EN 14225-1:2005
  Potápačské obleky. Časť 1: Mokré obleky. Požiadavky a skúšobné metódy | 6. 10. 2005 | — | |
| CEN | EN 14225-2:2005
  Potápačské obleky. Časť 2: Suché obleky. Požiadavky a skúšobné metódy | 6. 10. 2005 | — | |
| CEN | EN 14225-3:2005
  Odevy na potápanie. Časť 3: Aktívne zahrievané alebo ochladzované odevy (systémy). Požiadavky a skúšobné metódy | 6. 10. 2005 | — | |
| CEN | EN 14225-4:2005
  Odevy na potápanie. Časť 4: Odevy na ponáranie pri jednobarovom tlaku vzduchu na dýchanie | 6. 10. 2005 | — | |
| CEN | EN 14325:2004
  Ochranné odevy proti chemikáliám. Skúšobné metódy a klasifikácia funkčných vlastností materiálov, švov, spojov a zostáv odevov chrániacich proti chemikáliám | 6. 10. 2005 | — | |
| CEN | EN 14328:2005
  Ochranné odevy. Rukavice a chrániče rúk na ochranu pred porezaním mechanickými nožmi. Požiadavky a skúšobné metódy | 6. 10. 2005 | — | |
| CEN | EN 14360:2004
  Ochranné odevy proti dažďu. Skúšobná metóda pre odevy pripravené na použitie. Náraz zhora kvapkami s vysokou energiou | 6. 10. 2005 | — | |
| CEN | EN 14387:2004
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Protiplynové a kombinované filtre. Požiadavky, skúšanie a označovanie | 6. 10. 2005 | EN 141:2000
  EN 371:1992
  EN 372:1992 | Dátum uplynul
  (6. 10. 2005) |
| CEN | EN 14404:2004
  Osobné ochranné prostriedky. Chrániče kolien pri práci v kľačiacej polohe | 6. 10. 2005 | — | |
| CEN | EN 14435:2004
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Autonómny dýchací prístroj s tlakovým vzduchom a polmaskou navrhnutou iba na používanie s pretlakom. Požiadavky, skúšanie a označovanie | 6. 10. 2005 | — | |
| CEN | EN 14458:2004
  Osobné prostriedky na ochranu očí. Ochranné štíty na tvár a priezory pre priemyselné vysoko odolné prilby používané hasičmi, službami prvej pomoci a záchrannej služby | 6. 10. 2005 | — | |
| CEN | EN ISO 14460:1999
  Ochranné odevy pre automobilových pretekárov. Ochrana proti teplu a plameňu. Funkčné požiadavky a skúšobné metódy (ISO 14460:1999) | 16. 3. 2000 | — | |
| EN ISO 14460:1999/A1:2002 | 10. 8. 2002 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (30.9.2002) |
| EN ISO 14460:1999/AC:1999 | | | |
| CEN | EN 14529:2005
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov.Autonómny únikový dýchací prístroj s otvoreným okruhom na stlačený vzduch s polomaskou a riadenou pĺúcnou automatikou s pretlakom | Toto je prvá publikácia | — | |
| CEN | EN 14572:2005
  Vysokofunkčné helmy na jazdecké aktivity | 6. 10. 2005 | — | |
| CEN | EN 14593-1:2005
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Hadicový dýchací prístroj na stlačený vzduch s pľúcnou automatikou. Časť 1: Prístroj s celotvárovou maskou. Požiadavky, skúšanie, označovanie | 6. 10. 2005 | EN 139:1994 | Dátum uplynul
  (2. 12. 2005) |
| CEN | EN 14593-2:2005
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Hadicový dýchací prístroj na stlačený vzduch s pľúcnou automatikou. Časť 2: Prístroj s polomaskou s pretlakom. Požiadavky, skúšanie, označovanie | 6. 10. 2005 | EN 139:1994 | Dátum uplynul
  (2. 12. 2005) |
| EN 14593-2:2005/AC:2005 | | | |
| CEN | EN 14594:2005
  Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Hadicový dýchací prístroj na stlačený vzduch s kontinuálnym prietokom. Požiadavky, skúšanie, označovanie | 6. 10. 2005 | EN 271:1995
  EN 12419:1999
  EN 139:1994
  EN 1835:1999
  EN 270:1994 | Dátum uplynul
  (2. 12. 2005) |
| EN 14594:2005/AC:2005 | | | |
| CEN | EN 14605:2005
  Ochranné odevy proti kvapalným chemikáliám. Funkčné požiadavky na odevy s kvapalinotesnými (typ 3) alebo sprejotesnými (typ 4) spojmi vrátane súčastí odevu chrániacich iba časti tela (typy PB [3] a PB [4]) | 6. 10. 2005 | EN 467:1995
  EN 466:1995
  EN 465:1995 | Dátum uplynul
  (6. 10. 2005) |
| CEN | EN ISO 14877:2002
  Ochranné odevy na abrazívne čistenie ošľahávaním zrnitými brúsnymi materiálmi (ISO 14877:2002) | 28. 8. 2003 | — | |
| CEN | EN ISO 15025:2002
  Ochranné odevy. Ochrana proti teplu a ohňu. Metóda skúšania ohraničeného šírenia plameňa (ISO 15025:2000) | 28. 8. 2003 | EN 532:1994 | Dátum uplynul
  (28. 8. 2003) |
| CEN | EN ISO 15027-1:2002
  Obleky na ponáranie. Časť 1: Obleky na stále nosenie – požiadavky vrátane bezpečnosti (ISO 15027-1:2002) | 10. 4. 2003 | — | |
| CEN | EN ISO 15027-2:2002
  Obleky na ponáranie. Časť 2: Únikové obleky – požiadavky vrátane bezpečnosti (ISO 15027-2:2002) | 10. 4. 2003 | — | |
| CEN | EN ISO 15027-3:2002
  Obleky na ponáranie. Časť 3: Skúšobné metódy (ISO 15027-3:2002) | 10. 4. 2003 | — | |
| CEN | EN ISO 15831:2004
  Odevy. Fyziologické účinky. Meranie tepelnej izolácie pomocou tepelnej figuríny (ISO 15831:2004) | 6. 10. 2005 | — | |
| CEN | EN ISO 17249:2004
  Bezpečnostná obuv s odolnosťou proti prerezaniu reťazovou pílou (ISO 17249:2004) | 6. 10. 2005 | — | |
| CEN | EN ISO 20344:2004
  Osobné ochranné prostriedky. Skúšobné metódy na obuv (ISO 20344:2004) | 6. 10. 2005 | EN 344:1992
  EN 344-2:1996 | Dátum uplynul
  (6. 10. 2005) |
| CEN | EN ISO 20345:2004
  Osobné ochranné prostriedky. Bezpečnostná obuv (ISO 20345:2004) | 6. 10. 2005 | EN 345:1992
  EN 345-2:1996 | Dátum uplynul
  (6. 10. 2005) |
| CEN | EN ISO 20346:2004
  Osobné ochranné prostriedky. Ochranná obuv (ISO 20346:2004) | 6. 10. 2005 | EN 346-2:1996
  EN 346:1992 | Dátum uplynul
  (6. 10. 2005) |
| CEN | EN ISO 20347:2004
  Osobné ochranné prostriedky. Pracovná obuv (ISO 20347:2004) | 6. 10. 2005 | EN 347:1992
  EN 347-2:1996 | Dátum uplynul
  (6. 10. 2005) |
| CEN | EN 24869-1:1992
  Akustika. Chrániče sluchu. Časť 1: Subjektívna metóda merania vloženého útlmu (idt EN 24869-1:1992) (ISO 4869-1:1990) | 16. 12. 1994 | — | |
| CEN | EN 24869-3:1993
  Akustika. Chrániče sluchu. Časť 3: Zjednodušená metóda merania vloženého útlmu slúchadlových chráničov sluchu na kontrolu kvality (ISO/TR 4869-3:1989) | 16. 12. 1994 | — | |
| CENELEC | EN 50237:1997
  Rukavice s mechanickou ochranou pre elektrotechniku | 4. 6. 1999 | — | |
| CENELEC | EN 50286:1999
  Elektroizolačné ochranné odevy pre práce na inštaláciách nízkeho napätia | 16. 3. 2000 | — | |
| CENELEC | EN 50321:1999
  Elektroizolačná obuv na prácu v inštaláciách nízkeho napätia | 16. 3. 2000 | — | |
| CENELEC | EN 50365:2002
  Elektroizolačné prilby na používanie pri prácach v inštaláciách nízkeho napätia | 10. 4. 2003 | — | |
| CENELEC | EN 60743:2001
  Práce pod napätím. Terminológia náradia, pomôcok a zariadení (IEC 60743:2001) | 10. 4. 2003 | EN 60743:1996
  Poznámka 2.1 | Dátum uplynul
  (1. 12. 2004) |
| CENELEC | EN 60895:2003
  Práce pod napätím. Vodivé oblečenie na použitie pri menovitom striedavom napätí do 800 kV a pri jednosmernom napätí ± 600 kV (IEC 60895:2002 (Modifikovaná)) | 6. 10. 2005 | EN 60895:1996
  Poznámka 2.1 | 1. 7. 2006 |
| CENELEC | EN 60903:2003
  Práce pod napätím. Rukavice z izolačného materiálu (IEC 60903:2002 (Modifikovaná)) | 6. 10. 2005 | EN 60903:1992
  a jej zmena + EN 50237:1997
  Poznámka 2.1 | 1. 7. 2006 |
| CENELEC | EN 60984:1992
  Rukávy z izolačného materiálu na práce pod napätím (IEC 60984:1990 (Modifikovaná)) | 4. 6. 1999 | — | |
| EN 60984:1992/A1:2002 (IEC 60984:1990/A1:2002) | 10. 4. 2003 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (6. 10. 2005) |
| EN 60984:1992/A11:1997 | 4. 6. 1999 | Poznámka 3 | Dátum uplynul
  (4. 6. 1999) |

ESO (1)

Odkaz na harmonizovanú normu a jej názov

(a referenčný dokument)

Prvá publikácia Ú. v.

Odkaz na starú normu

Dátum ukončenia predpokladu zhody starej normy

Poznámka 1

CEN

EN 132:1998

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Definície termínov a piktogramov (obsahuje Opravu AC:1999)

4. 6. 1999

EN 132:1990

Dátum uplynul

(30. 6. 1999)

CEN

EN 133:2001

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Klasifikácia

10. 8. 2002

EN 133:1990

Dátum uplynul

(10. 8. 2002)

CEN

EN 134:1998

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Terminológia súčiastok

13. 6. 1998

EN 134:1990

Dátum uplynul

(31. 7. 1998)

CEN

EN 135:1998

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Zoznam ekvivalentných termínov

4. 6. 1999

EN 135:1990

Dátum uplynul

(30. 6. 1999)

CEN

EN 136:1998

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Tvárové masky. Požiadavky, skúšanie, označovanie

13. 6. 1998

EN 136:1989

EN 136-10:1992

Dátum uplynul

(31. 7. 1998)

EN 136:1998/AC:1999

CEN

EN 137:1993

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Autonómne dýchacie prístroje s otvoreným okruhom na stlačený vzduch. Požiadavky, skúšanie, označovanie (obsahuje Opravu AC:1993)

23. 12. 1993

EN 137:1986

Dátum uplynul

(23. 12. 1993)

EN 137:1993/AC:1993

CEN

EN 138:1994

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Hadicový dýchací prístroj s prívodom čistého vzduchu na použitie s tvárovou maskou, polmaskou alebo náustkovým spojením. Požiadavky, skúšanie a označovanie

16. 12. 1994

—

CEN

EN 140:1998

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Polmasky a štvrťmasky. Požiadavky, skúšanie, označovanie

6. 11. 1998

EN 140:1989

Dátum uplynul

(31. 3. 1999)

EN 140:1998/AC:1999

CEN

EN 142:2002

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Náustkové spojenia. Požiadavky, skúšanie, označovanie

10. 4. 2003

EN 142:1989

Dátum uplynul

(10. 4. 2003)

CEN

EN 143:2000

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Filtre proti časticiam. Požiadavky, skúšanie, označovanie

24. 1. 2001

EN 143:1990

Dátum uplynul

(24. 1. 2001)

Upozornenie: Pokiaľ ide o filtre proti časticiam, filtračná účinnosť ktorých sa výlučne alebo čiastočne dosahuje použitím materiálov, ktoré sú založené na netkaných, elektricky nabíjaných vláknach a toto uverejnenie sa netýka poslednej vety v článku 8.7.2.4 a poslednej vety článku 8.7.3.4 a článku 10 normy, u ktorých nie je predpoklad zhody so základnými požiadavkami na ochranu zdravia a bezpečnosti podľa smernice 89/686/EHS. Toto upozornenie sa zohľadní tiež pri uplatňovaní nasledujúcich harmonizovaných noriem: EN 149:2001; EN 405:2001; EN 1827:1999; EN 12083:1998; EN 12941:1998; EN 12941:1998/A1:2003; EN 12942:1998; EN 12942:1998/A1:2002; EN 13274-7:2002.

CEN

EN 144-1:2000

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Ventily plynových fliaš. Časť 1: Závitové spojenie čapu ventilu

24. 1. 2001

EN 144-1:1991

Dátum uplynul

(24. 1. 2001)

EN 144-1:2000/A1:2003

21. 2. 2004

Poznámka 3

Dátum uplynul

(31. 10. 2003)

EN 144-1:2000/A2:2005

6. 10. 2005

Poznámka 3

Dátum uplynul

(31. 12. 2005)

CEN

EN 144-2:1998

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Ventily plynových fliaš. Časť 2: Závitové spojenie na výstupe

4. 6. 1999

—

CEN

EN 144-3:2003

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Ventily plynových fliaš. Časť 3: Závitové spojenie pre plyn Nitrox na potápanie a kyslík

21. 2. 2004

—

CEN

EN 145:1997

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Samostatné dýchacie prístroje s uzavretým okruhom a stlačeným kyslíkom alebo zmesou kyslík-dusík. Požiadavky, skúšanie, označovanie

19. 2. 1998

EN 145:1988

EN 145-2:1992

Dátum uplynul

(28. 2. 1998)

EN 145:1997/A1:2000

24. 1. 2001

Poznámka 3

Dátum uplynul

(24. 1. 2001)

CEN

EN 148-1:1999

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Závity na lícnicové časti. Časť 1: Pripájací oblý závit

4. 6. 1999

EN 148-1:1987

Dátum uplynul

(31. 8. 1999)

CEN

EN 148-2:1999

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Závity na lícnicové časti. Časť 2: Prípojka s centrálnym závitom

4. 6. 1999

EN 148-2:1987

Dátum uplynul

(31. 8. 1999)

CEN

EN 148-3:1999

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Závity na lícnicové časti. Časť 3: Pripájací závit M 45x3

4. 6. 1999

EN 148-3:1992

Dátum uplynul

(31. 8. 1999)

CEN

EN 149:2001

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Filtračné polmasky na ochranu pred časticami. Požiadavky, skúšanie a označovanie

21. 12. 2001

EN 149:1991

Dátum uplynul

(21. 12. 2001)

CEN

EN 165:2005

Osobné prostriedky na ochranu očí. Slovník

Toto je prvá publikácia

EN 165:1995

31. 5. 2006

CEN

EN 166:2001

Osobné prostriedky na ochranu očí. Základné ustanovenia

10. 8. 2002

EN 166:1995

Dátum uplynul

(10. 8. 2002)

CEN

EN 167:2001

Osobné prostriedky na ochranu očí. Optické skúšobné metódy

10. 8. 2002

EN 167:1995

Dátum uplynul

(10. 8. 2002)

CEN

EN 168:2001

Osobné prostriedky na ochranu očí. Neoptické skúšobné metódy

10. 8. 2002

EN 168:1995

Dátum uplynul

(10. 8. 2002)

CEN

EN 169:2002

Osobné prostriedky na ochranu očí. Filtre na zváranie a podobné techniky. Požiadavky na transmitanciu a odporúčané použitie

28. 8. 2003

EN 169:1992

Dátum uplynul

(28. 8. 2003)

CEN

EN 170:2002

Osobné prostriedky na ochranu očí. Filtre proti ultrafialovému žiareniu. Požiadavky na činiteľ prestupu a odporúčané použitie

28. 8. 2003

EN 170:1992

Dátum uplynul

(28. 8. 2003)

CEN

EN 171:2002

Osobné prostriedky na ochranu očí. Filtre proti infračervenému žiareniu. Požiadavky na činiteľa prestupu a odporúčané použitie

10. 4. 2003

EN 171:1992

Dátum uplynul

(10. 4. 2003)

CEN

EN 172:1994

Osobné prostriedky na ochranu očí. Protislnečné filtre na používanie v priemysle

15. 5. 1996

—

EN 172:1994/A1:2000

4. 7. 2000

Poznámka 3

Dátum uplynul

(31. 10. 2000)

EN 172:1994/A2:2001

10. 8. 2002

Poznámka 3

Dátum uplynul

(10. 8. 2005)

CEN

EN 174:2001

Osobné prostriedky na ochranu očí. Okuliare na zjazdové lyžovanie

21. 12. 2001

EN 174:1996

Dátum uplynul

(21. 12. 2001)

CEN

EN 175:1997

Osobné ochranné prostriedky. Ochrana oči a tváre pri zváraní a príbuzných činnostiach

19. 2. 1998

—

CEN

EN 207:1998

Osobné prostriedky na ochranu očí. Filtre a prostriedky na ochranu očí proti laserovému žiareniu (Ochranné okuliare proti laserovému žiareniu)

21. 11. 1998

EN 207:1993

Dátum uplynul

(31. 3. 1999)

EN 207:1998/A1:2002

28. 8. 2003

Poznámka 3

Dátum uplynul

(28. 8. 2003)

CEN

EN 208:1998

Osobné prostriedky na ochranu očí. Prostriedky na ochranu očí počas nastavovania laserov a laserových systémov (Ochranné okuliare pri nastavovaní laserov)

21. 11. 1998

EN 208:1993

Dátum uplynul

(31. 3. 1999)

EN 208:1998/A1:2002

28. 8. 2003

Poznámka 3

Dátum uplynul

(28. 8. 2003)

CEN

EN 250:2000

Dýchacie prístroje. Autonómne dýchacie prístroje na tlakový vzduch s otvoreným okruhom pre potápačov. Požiadavky, skúšanie a označovanie

8. 6. 2000

EN 250:1993

Dátum uplynul

(19. 7. 2000)

CEN

EN 269:1994

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Hadicový dýchací prístroj s kuklou a ventilátorom na prívod čistého vzduchu. Požiadavky, skúšanie a označovanie

16. 12. 1994

—

CEN

EN 340:2003

Ochranné odevy. Všeobecné požiadavky

6. 10. 2005

EN 340:1993

Dátum uplynul

(6. 10. 2005)

CEN

EN 341:1992

Osobné ochranné prostriedky proti pádu z výšky. Zlanovacie zariadenia

23. 12. 1993

—

EN 341:1992/A1:1996

6. 11. 1998

Poznámka 3

Dátum uplynul

(6. 11. 1998)

EN 341:1992/AC:1993

CEN

EN 342:2004

Ochranné odevy. Odevné komplety a jednotlivé odevy na ochranu proti chladu

6. 10. 2005

—

CEN

EN 343:2003

Ochranné odevy. Ochrana proti dažďu

21. 2. 2004

—

CEN

EN 348:1992

Ochranné pracovné odevy. Skúšobná metóda: Stanovenie správania materiálov pri dopade malých rozstreknutých častíc roztavených kovov

23. 12. 1993

—

EN 348:1992/AC:1993

CEN

EN 352-1:2002

Chrániče sluchu. Všeobecné požiadavky. Časť 1: Slúchadlové chrániče sluchu

28. 8. 2003

EN 352-1:1993

Dátum uplynul

(28. 8. 2003)

CEN

EN 352-2:2002

Chrániče sluchu. Všeobecné požiadavky. Časť 2: Zátkové chrániče sluchu

28. 8. 2003

EN 352-2:1993

Dátum uplynul

(28. 8. 2003)

CEN

EN 352-3:2002

Chrániče sluchu. Všeobecné požiadavky. Časť 3: Slúchadlové chrániče pripojené k ochranným prilbám používaným v priemysle

28. 8. 2003

EN 352-3:1996

Dátum uplynul

(28. 8. 2003)

CEN

EN 352-4:2001

Chrániče sluchu. Bezpečnostno-technické požiadavky a skúšanie. Časť 4: Mušľové chrániče s amplitúdovo závislým útlmom

10. 8. 2002

—

EN 352-4:2001/A1:2005

Toto je prvá publikácia

Poznámka 3

30. 4. 2006

CEN

EN 352-5:2002

Chrániče sluchu. Bezpečnostno-technické požiadavky a skúšanie. Časť 5: Slúchadlové chrániče sluchu s aktívnym útlmom hluku

28. 8. 2003

—

CEN

EN 352-6:2002

Chrániče sluchu. Bezpečnostno-technické požiadavky a skúšanie. Časť 6: Slúchadlové chrániče sluchu s elektrickým dorozumievacím zariadením

28. 8. 2003

—

CEN

EN 352-7:2002

Chrániče sluchu. Bezpečnostno-technické požiadavky a skúšanie. Časť 7: Zátkové chrániče sluchu s hladinovo závislým útlmom

28. 8. 2003

—

CEN

EN 353-1:2002

Osobné ochranné prostriedky proti pádu z výšky. Časť 1: Záchytné zariadenia vedeného typu na pevnom kotviacom vedení

28. 8. 2003

EN 353-1:1992

Dátum uplynul

(28. 8. 2003)

CEN

EN 353-2:2002

Osobné ochranné prostriedky proti pádu z výšky. Časť 2: Záchytné zariadenia vedeného typu na pružnom kotviacom vedení

28. 8. 2003

EN 353-2:1992

Dátum uplynul

(28. 8. 2003)

CEN

EN 354:2002

Osobné ochranné prostriedky proti pádu z výšky. Záchytné laná

28. 8. 2003

EN 354:1992

Dátum uplynul

(28. 8. 2003)

CEN

EN 355:2002

Osobné ochranné prostriedky proti pádu z výšky. Tlmiče pádu

28. 8. 2003

EN 355:1992

Dátum uplynul

(28. 8. 2003)

CEN

EN 358:1999

Osobné ochranné prostriedky zabezpečujúce pracovnú polohu a zachytávajúce pád z výšky. Systémy na zabezpečenie pracovnej polohy

21. 12. 2001

EN 358:1992

Dátum uplynul

(21. 12. 2001)

CEN

EN 360:2002

Osobné ochranné prostriedky proti pádu z výšky. Zaťahovacie záchytávače pádu

28. 8. 2003

EN 360:1992

Dátum uplynul

(28. 8. 2003)

CEN

EN 361:2002

Osobné ochranné prostriedky proti pádu z výšky. Nosné popruhy

28. 8. 2003

EN 361:1992

Dátum uplynul

(28. 8. 2003)

CEN

EN 362:2004

Osobné ochranné prostriedky proti pádu z výšky. Karabíny

6. 10. 2005

EN 362:1992

Dátum uplynul

(6. 10. 2005)

CEN

EN 363:2002

Osobné ochranné prostriedky proti pádu z výšky. Systémy na zabránenie pádu

28. 8. 2003

EN 363:1992

Dátum uplynul

(28. 8. 2003)

CEN

EN 364:1992

Osobné ochranné prostriedky proti pádu z výšky. Skúšobné metódy

23. 12. 1993

—

EN 364:1992/AC:1993

CEN

EN 365:2004

Osobné ochranné prostriedky proti pádu z výšky. Všeobecné požiadavky na návody na použitie, údržbu, periodické skúšanie, opravu, označovanie a balenie

6. 10. 2005

EN 365:1992

Dátum uplynul

(6. 10. 2005)

CEN

EN 367:1992

Ochranné pracovné odevy. Ochrana proti teplu a plameňu. Skúšobná metóda: Stanovenie prestupu tepla pri vystavení účinku plameňa

23. 12. 1993

—

EN 367:1992/AC:1992

CEN

EN 373:1993

Ochranné odevy. Posudzovanie odolnosti materiálov proti rozstrekom roztaveného kovu

23. 12. 1993

—

CEN

EN 374-1:2003

Ochranné rukavice proti chemikáliám a mikroorganizmom. Časť 1: Terminológia a požadované vlastnosti

6. 10. 2005

EN 374-1:1994

Dátum uplynul

(6. 10. 2005)

CEN

EN 374-2:2003

Ochranné rukavice proti chemikáliám a mikroorganizmom. Časť 2: Stanovenie odolnosti proti penetrácii

6. 10. 2005

EN 374-2:1994

Dátum uplynul

(6. 10. 2005)

CEN

EN 374-3:2003

Ochranné rukavice proti chemikáliám a mikroorganizmom. Časť 3: Stanovenie odolnosti proti permeácii chemikálií

6. 10. 2005

EN 374-3:1994

Dátum uplynul

(6. 10. 2005)

CEN

EN 379:2003

Osobné prostriedky na ochranu očí. Automatické filtre na zváranie

6. 10. 2005

EN 379:1994

Dátum uplynul

(6. 10. 2005)

CEN

EN 381-1:1993

Ochranné odevy pre používateľov ručných reťazových píl. Časť 1: Skúšobné zariadenie na skúšanie odolnosti proti porezaniu reťazovou pílou

23. 12. 1993

—

CEN

EN 381-2:1995

Ochranné odevy pre používateľov ručných reťazových píl. Časť 2: Skúšobné metódy na chrániče nôh

12. 1. 1996

—

CEN

EN 381-3:1996

Ochranné odevy pre používateľov ručných reťazových píl. Časť 3: Skúšobné metódy na obuv

10. 10. 1996

—

CEN

EN 381-4:1999

Ochranné odevy pre používateľov ručných reťazových píl. Časť 4: Skúšobné metódy na ochranné rukavice

16. 3. 2000

—

CEN

EN 381-5:1995

Ochranné odevy pre používateľov ručných reťazových píl. Časť 5: Požiadavky na chrániče nôh

12. 1. 1996

—

CEN

EN 381-7:1999

Ochranné odevy pre používateľov ručných reťazových píl. Časť 7: Požiadavky na ochranné rukavice

16. 3. 2000

—

CEN

EN 381-8:1997

Ochranné odevy pre používateľov ručných reťazových píl. Časť 8: Skúšobné metódy na ochranné gamaše

18. 10. 1997

—

CEN

EN 381-9:1997

Ochranné odevy pre používateľov ručných reťazových píl. Časť 9: Požiadavky na ochranné gamaše

18. 10. 1997

—

CEN

EN 381-10:2002

Ochranné odevy pre používateľov ručných reťazových píl. Časť 10: Skúšobné metódy na chrániče hornej časti tela

28. 8. 2003

—

CEN

EN 381-11:2002

Ochranné odevy pre používateľov ručných reťazových píl. Časť 11: Požiadavky na chrániče hornej časti tela

28. 8. 2003

—

CEN

EN 388:2003

Ochranné rukavice proti mechanickým rizikám

6. 10. 2005

EN 388:1994

Dátum uplynul

(6. 10. 2005)

CEN

EN 393:1993

Záchranné vesty a osobné plávacie pomôcky. Plávacie pomôcky 50 N

16. 12. 1994

—

EN 393:1993/A1:1998

6. 11. 1998

Poznámka 3

Dátum uplynul

(6. 11. 1998)

EN 393:1993/AC:1995

CEN

EN 394:1993

Záchranné vesty a osobné pomôcky na plávanie. Doplnkové príslušenstvo

16. 12. 1994

—

CEN

EN 395:1993

Záchranné vesty a osobné pomôcky na plávanie. Záchranné vesty – 100 N (obsahuje Zmenu A1:1998)

16. 12. 1994

—

EN 395:1993/A1:1998

6. 11. 1998

Poznámka 3

Dátum uplynul

(6. 11. 1998)

EN 395:1993/AC:1995

CEN

EN 396:1993

Záchranné vesty a osobné plávacie pomôcky. Záchranné vesty 150 N (obsahuje Zmenu A1:1998)

16. 12. 1994

—

EN 396:1993/A1:1998

6. 11. 1998

Poznámka 3

Dátum uplynul

(6. 11. 1998)

EN 396:1993/AC:1995

CEN

EN 397:1995

Ochranné prilby používané v priemysle

12. 1. 1996

—

EN 397:1995/A1:2000

24. 1. 2001

Poznámka 3

Dátum uplynul

(24. 1. 2001)

CEN

EN 399:1993

Záchranné plávacie vesty a osobné pomôcky na plávanie. Záchranné plávacie vesty – 275 N (obsahuje Zmenu A1:1998)

16. 12. 1994

—

EN 399:1993/A1:1998

6. 11. 1998

Poznámka 3

Dátum uplynul

(6. 11. 1998)

EN 399:1993/AC:1995

CEN

EN 402:2003

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Autonómne únikové dýchacie prístroje na stlačený vzduch s otvoreným okruhom s tvárovou maskou alebo náustkovým spojením. Požiadavky, skúšanie a označovanie

21. 2. 2004

EN 402:1993

Dátum uplynul

(21. 2. 2004)

CEN

EN 403:2004

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov na sebazáchranu. Filtračné dýchacie prístroje s kuklou na únik pred ohňom. Požiadavky, skúšanie, označovanie

6. 10. 2005

EN 403:1993

Dátum uplynul

(6. 10. 2005)

CEN

EN 404:2005

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov na sebazáchranu. Sebazáchranný filter proti oxidu uhoľnatému. Požiadavky, skúšanie, označovanie

6. 10. 2005

EN 404:1993

Dátum uplynul

(2. 12. 2005)

CEN

EN 405:2001

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Ventilové filtračné polmasky na ochranu proti plynom alebo proti plynom a časticiam. Požiadavky, skúšanie, označovanie

10. 8. 2002

EN 405:1992

Dátum uplynul

(10. 8. 2002)

CEN

EN 407:2004

Ochranné rukavice proti tepelným rizikám (teplu a/alebo ohňu)

6. 10. 2005

EN 407:1994

Dátum uplynul

(6. 10. 2005)

CEN

EN 420:2003

Ochranné rukavice. Všeobecné požiadavky a skúšobné metódy

Poznámka 4

2. 12. 2005

EN 420:1994

Dátum uplynul

(2. 12. 2005)

CEN

EN 421:1994

Ochranné rukavice proti ionizujúcemu žiareniu a rádioaktívnemu zamoreniu

16. 12. 1994

—

CEN

EN 443:1997

Prilby pre požiarnikov

19. 2. 1998

—

CEN

EN 458:2004

Chrániče sluchu. Odporúčania na výber, použitie, starostlivosť a údržbu. Dokument s poučeniami

6. 10. 2005

EN 458:1993

Dátum uplynul

(6. 10. 2005)

CEN

EN 463:1994

Ochranné odevy. Ochrana proti kvapalným chemikáliám. Skúšobná metóda: Stanovenie odolnosti proti prenikaniu prúdu kvapaliny (Jet – test) (obsahuje Opravu:1994)

16. 12. 1994

—

CEN

EN 464:1994

Ochranné odevy. Ochrana pred kvapalnými a plynnými chemikáliami vrátane aerosólov a pevných častíc. Skúšobná metóda: Stanovenie tesnosti plynotesných odevov (skúška vnútorným tlakom)

16. 12. 1994

—

CEN

EN 468:1994

Ochranné odevy. Ochrana proti kvapalným chemikáliám. Skúšobná metóda: Stanovenie odolnosti proti prenikaniu pri postreku (Sprej test)

16. 12. 1994

—

CEN

EN 469:2005

Ochranný odev pre požiarnikov. Požiadavky a skúšobné metódy pre ochranné odevy na požiarny zásah

Toto je prvá publikácia

EN 469:1995

30. 6. 2005

CEN

EN 470-1:1995

Ochranné odevy na používanie pri zváraní a podobných postupoch. Časť 1: Všeobecné požiadavky (obsahuje Zmenu A1:1998)

12. 1. 1996

—

EN 470-1:1995/A1:1998

13. 6. 1998

Poznámka 3

Dátum uplynul

(31. 8. 1998)

CEN

EN 471:2003

Výstražné odevy s vysokou viditeľnosťou na profesionálne použitie. Skúšobné metódy a požiadavky

6. 10. 2005

EN 471:1994

Dátum uplynul

(6. 10. 2005)

CEN

EN 510:1993

Požiadavky na ochranné odevy určené na použitie v prípadoch výskytu nebezpečenstva zachytenia pohyblivými časťami

16. 12. 1994

—

CEN

EN 511:1994

Ochranné rukavice proti chladu

16. 3. 2000

—

CEN

EN 530:1994

Odolnosť materiálov ochranných odevov proti oderu. Skúšobné metódy (obsahuje Zmenu AC:1995)

30. 8. 1995

—

EN 530:1994/AC:1995

CEN

EN 531:1995

Ochranné odevy pre pracovníkov vystavených teplu (obsahuje Zmenu A1: 1998)

6. 11. 1998

—

EN 531:1995/A1:1998

4. 6. 1999

Poznámka 3

Dátum uplynul

(4. 6. 1999)

CEN

EN 533:1997

Ochranné odevy. Ochrana proti teplu a plameňu. Ohraničené šírenia plameňa materiálmi a materiálovými kombináciami

14. 6. 1997

—

CEN

EN 564:1997

Horolezecké vybavenie. Pomocná šnúra. Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy

10. 8. 2002

—

CEN

EN 565:1997

Horolezecké vybavenie. Popruh. Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy

10. 8. 2002

—

CEN

EN 566:1997

Horolezecké vybavenie. Slučky. Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy

10. 8. 2002

—

CEN

EN 567:1997

Horolezecké vybavenie. Upínače lana. Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy

10. 8. 2002

—

CEN

EN 568:1997

Horolezecké vybavenie. Skoby do ľadu. Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy

14. 6. 1997

—

CEN

EN 569:1997

Horolezecké vybavenie. Zatľkacie skoby do skalných puklín s okom na prichytenie karabíny. Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy

10. 8. 2002

—

CEN

EN 659:2003

Ochranné rukavice pre hasičov

21. 2. 2004

EN 659:1996

Dátum uplynul

(21. 2. 2004)

CEN

EN 702:1994

Ochranné odevy. Ochrana proti teplu a plameňu. Skúšobná metóda: Stanovenie prestupu kontaktného tepla cez ochranný odev alebo jeho materiály

12. 1. 1996

—

CEN

EN 795:1996

Ochrana proti pádu z výšky. Kotviace zariadenia. Požiadavky a skúšanie

12. 2. 2000

—

Upozornenie: Táto publikácia sa netýka zariadení uvedených v triedach A (stavebné kotvy), C (kotviace zariadenia, ktoré využívajú horizontálne pružné laná) a D (kotevné zariadenia, ktoré využívajú horizontálne pevné kotevné koľajnice) uvedené v odsekoch 3.13.1, 3.13.3, 3.13.4, 4.3.1, 4.3.3, 4.3.4, 5.2.1, 5.2.2, 5.2.4, 5.2.5, 5.3.2 (pokiaľ ide o triedu A1), 5.3.3, 5.3.4, 5.3.5, 6 (pokiaľ ide o triedy A, C a D), príloha A (odseky A.2, A.3, A.5 a A.6), príloha B a príloha ZA (pokiaľ ide o triedy A, C a D), pri ktorých sa nepredpokladá súlad s ustanoveniami smernice 89/686/EHS.

EN 795:1996/A1:2000

24. 1. 2001

Poznámka 3

Dátum uplynul

(30. 4. 2001)

CEN

EN 812:1997

Protinárazové čiapky používané v priemysle

19. 2. 1998

—

EN 812:1997/A1:2001

10. 8. 2002

Poznámka 3

Dátum uplynul

(10. 8. 2002)

CEN

EN 813:1997

Osobné ochranné prostriedky proti pádu z výšky. Sedacie výstroje

14. 6. 1997

—

CEN

EN 863:1995

Ochranné odevy. Mechanické vlastnosti. Skúšobná metóda: Odolnosť proti prepichnutiu

15. 5. 1996

—

CEN

EN 892:2004

Horolezecké vybavenie. Dynamické horolezecké laná. Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy

6. 10. 2005

EN 892:1996

Dátum uplynul

(6. 10. 2005)

CEN

EN 893:1999

Horolezecké vybavenie. Stúpacie železá. Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy

10. 8. 2002

—

CEN

EN 943-1:2002

Ochranné odevy proti kvapalným a plynným chemikáliám vrátane aerosólov a pevných častíc. Časť 1: Funkčné požiadavky na ventilované a neventilované, plynotesné (typ 1) a neplynotesné (typ 2) protichemické ochranné obleky

28. 8. 2003

—

CEN

EN 943-2:2002

Ochranné odevy proti kvapalným a plynným chemikáliám vrátane aerosólov a pevných častíc. Časť 2: Funkčné požiadavky na plynotesné (typ 1) protichemické ochranné obleky pre záchranné zbory (ET)

10. 8. 2002

—

CEN

EN 958:1996

Horolezecké vybavenie. Tlmiče nárazu na použitie na zaistených cestách (via ferrata). Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy

14. 6. 1997

—

CEN

EN 960:1994

Skúšobné hlavy na skúšanie ochranných prílb

15. 5. 1996

—

EN 960:1994/A1:1998

6. 11. 1998

Poznámka 3

Dátum uplynul

(6. 11. 1998)

CEN

EN 966:1996

Prilby na vzdušné športy

10. 10. 1996

—

EN 966:1996/A1:2000

4. 7. 2000

Poznámka 3

Dátum uplynul

(30. 9. 2000)

CEN

EN 1073-1:1998

Ochranné odevy proti rádioaktívnej kontaminácii. Časť 1: Požiadavky a skúšobné metódy na ochranné odevy s nútenou ventiláciou proti kontaminácii rádioaktívnymi časticami

6. 11. 1998

—

CEN

EN 1073-2:2002

Ochranné odevy proti rádioaktívnej kontaminácii. Časť 2: Požiadavky a skúšobné metódy na ochranné odevy bez nútenej ventilácie proti kontaminácii rádioaktívnymi časticami

28. 8. 2003

—

CEN

EN 1077:1996

Prilby na zjazdové lyžovanie

10. 10. 1996

—

CEN

EN 1078:1997

Prilby pre cyklistov a pre používateľov skejtbordov a kolieskových korčúľ

14. 6. 1997

—

EN 1078:1997/A1:2005

Toto je prvá publikácia

Poznámka 3

30. 6. 2006

CEN

EN 1080:1997

Prilby proti nárazom pre malé deti

14. 6. 1997

—

EN 1080:1997/A1:2002

28. 8. 2003

Poznámka 3

Dátum uplynul

(28. 8. 2003)

EN 1080:1997/A2:2005

Toto je prvá publikácia

Poznámka 3

30. 6. 2006

CEN

EN 1082-1:1996

Ochranné odevy. Rukavice a chrániče horných končatín chrániace proti porezaniu a bodnutiu ručnými nožmi. Časť 1: Rukavice a chrániče horných končatín z krúžkového pletiva

14. 6. 1997

—

CEN

EN 1082-2:2000

Ochranné odevy. Rukavice a chrániče horných končatín chrániace proti porezaniu a bodnutiu ručnými nožmi. Časť 2: Rukavice a chrániče horných končatín z iných materiálov ako z krúžkového pletiva

21. 12. 2001

—

CEN

EN 1082-3:2000

Ochranné odevy. Rukavice a chrániče horných končatín chrániace proti porezaniu a bodnutiu ručnými nožmi. Časť 3: Skúška nárazovým rezom na textílie, kožu a iné materiály

21. 12. 2001

—

CEN

EN 1095:1998

Palubný bezpečnostný postroj a bezpečnostné lano na použitie na rekreačnom plavidle. Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy

6. 11. 1998

—

CEN

EN 1146:2005

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov na sebazáchranu. Autonómne dýchacie prístroje na stlačený vzduch s otvoreným okruhom s kuklou (únikový prístroj na stlačený vzduch s kuklou). Požiadavky, skúšanie, označovanie

Toto je prvá publikácia.

EN 1146:1997

30. 4. 2006

CEN

EN 1149-1:1995

Ochranné odevy. Elektrostatické vlastnosti. Časť 1: Merný povrchový odpor (Skúšobné metódy a požiadavky)

10. 10. 1996

—

CEN

EN 1149-2:1997

Ochranné odevy. Elektrostatické vlastnosti. Časť 2: Skúšobná metóda na meranie vnútorného elektrického odporu materiálu

19. 2. 1998

—

CEN

EN 1149-3:2004

Ochranné odevy. Elektrostatické vlastnosti. Časť 3: Skúšobné metódy na meranie rozptylu elektrického náboja

6. 10. 2005

—

CEN

EN 1150:1999

Ochranné odevy. Odevy s vysokou viditeľnosťou na neprofesionálne použitie. Skúšobné metódy a požiadavky

4. 6. 1999

—

CEN

EN 1384:1996

Prilby na jazdecký šport

14. 6. 1997

—

EN 1384:1996/A1:2001

10. 8. 2002

Poznámka 3

Dátum uplynul

(10. 8. 2002)

CEN

EN 1385:1997

Prilby na kanoistiku a športy na divokej vode

13. 6. 1998

—

EN 1385:1997/A1:2005

6. 10. 2005

Poznámka 3

Dátum uplynul

(6. 10. 2005)

CEN

EN 1486:1996

Ochranné odevy pre hasičov. Skúšobné metódy a požiadavky na reflexný odev na špeciálne hasenie ohňa

3. 12. 1996

—

CEN

EN 1621-1:1997

Ochranné odevy pre motoristov proti mechanickým nárazom. Časť 1: Požiadavky a skúšobné metódy na chrániče proti nárazu

13. 6. 1998

—

CEN

EN 1621-2:2003

Ochranné odevy pre motocyklistov proti mechanickým nárazom. Časť 2: Chrániče chrbta pre motocyklistov. Požiadavky a skúšobné metódy

6. 10. 2005

—

CEN

EN 1731:1997

Prostriedky na ochranu očí a tváre pred mechanickými nebezpečenstvami a/alebo žiarom z pletiva na priemyselné a nepriemyselné používanie

14. 6. 1997

—

EN 1731:1997/A1:1997

13. 6. 1998

Poznámka 3

Dátum uplynul

(30. 6. 1998)

CEN

EN 1809:1997

Vybavenie na potápanie. Kompenzátory vztlaku. Požiadavky na funkčnosť a bezpečnosť, skúšobné metódy

13. 6. 1998

—

CEN

EN 1827:1999

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Polmasky bez vdychovacích ventilov a s vymeniteľnými filtrami na ochranu proti plynom, plynom a časticiam alebo iba proti časticiam. Požiadavky, skúšanie, označovanie

24. 2. 2001

—

CEN

EN 1836:2005

Osobné prostriedky na ochranu očí. Slnečné okuliare a slnečné filtre na všeobecné používanie a filtre na priame pozorovanie slnka

2. 12. 2005

EN 1836:1997

Dátum uplynul

(31. 3. 2006)

CEN

EN 1868:1997

Osobné ochranné prostriedky proti pádu z výšky. Zoznam ekvivalentných termínov

18. 10. 1997

—

CEN

EN 1891:1998

Osobné ochranné prostriedky proti pádu z výšky. Nízkoprieťažné laná s jadrom a opletom

6. 11. 1998

—

CEN

EN 1938:1998

Osobné prostriedky na ochranu očí. Okuliare s ventiláciou a bez ventilácie pre vodičov motocyklov a mopedov

4. 6. 1999

—

CEN

EN ISO 4869-2:1995

Akustika. Chrániče sluchu. Časť 2: Odhad účinných vážených hladín A akustického tlaku za nasadenými chráničmi sluchu (ISO 4869-2:1994)

15. 5. 1996

—

CEN

EN ISO 4869-4:2000

Akustika. Chrániče sluchu. Časť 4: Meranie hladiny akustického tlaku mušľových chráničov sluchu s amplitúdovo závislým útlmom (ISO/TR 4869-4:1998)

6. 10. 2005

—

CEN

EN ISO 6529:2001

Ochranné odevy. Ochrana proti chemikáliám. Zisťovanie odolnosti materiálov ochranných odevov proti permeácii kvapalín a plynov (ISO 6529:2001)

6. 10. 2005

EN 369:1993

Dátum uplynul

(6. 10. 2005)

CEN

EN ISO 6530:2005

Ochranné odevy proti kvapalným chemikáliám. Skúšobná metóda na odolnosť materiálov proti prieniku kvapalín (ISO 6530:2005)

6. 10. 2005

EN 368:1992

Dátum uplynul

(6. 10. 2005)

CEN

EN ISO 6942:2002

Ochranné odevy. Ochrana proti teplu a ohňu. Skúšobná metóda: Hodnotenie materiálov a kombinácií materiálov vystavených účinkom sálavého tepla (ISO 6942:2002)

28. 8. 2003

EN 366:1993

Dátum uplynul

(28. 8. 2003

CEN

EN ISO 10256:2003

Ochrana hlavy a tváre používaná pri ľadovom hokeji (ISO 10256:2003)

6. 10. 2005

EN 967:1996

Dátum uplynul

(6. 10. 2005)

CEN

EN ISO 10819:1996

Mechanické kmitanie a otrasy. Kmitanie pôsobiace na ruky. Metóda merania a hodnotenie prenosu kmitania rukavicami na dlaň ruky (ISO 10819:1996)

3. 12. 1996

—

CEN

EN 12083:1998

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Filtre s dýchacou hadicou (filtre, ktoré sa nepripevňujú k maske). Protiplynové filtre, filtre proti časticiam a filtre kombinované. Požiadavky, skúšanie a označovanie (obsahuje Opravu AC:2000)

4. 7. 2000

—

EN 12083:1998/AC:2000

CEN

EN 12270:1998

Horolezecké vybavenie. Zarážky (kliny). Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy

16. 3. 2000

—

CEN

EN 12275:1998

Horolezecké vybavenie. Karabíny. Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy

16. 3. 2000

—

CEN

EN 12276:1998

Horolezecké vybavenie. Trecie skoby. Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy (obsahuje opravu AC:2000)

24. 2. 2001

—

EN 12276:1998/AC:2000

CEN

EN 12277:1998

Horolezecké vybavenie. Postroje. Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy

6. 11. 1998

—

CEN

EN 12278:1998

Horolezecké vybavenie. Kladky. Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy

6. 11. 1998

—

CEN

EN 12477:2001

Ochranné rukavice pre zváračov

10. 8. 2002

—

EN 12477:2001/A1:2005

6. 10. 2005

Poznámka 3

Dátum uplynul

(31. 12. 2005)

CEN

EN 12492:2000

Horolezecké vybavenie. Prilby pre horolezcov. Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy

21. 12. 2001

—

EN 12492:2000/A1:2002

28. 8. 2003

Poznámka 3

Dátum uplynul

(28. 8. 2003)

CEN

EN 12568:1998

Prostriedky na ochranu chodidiel a nôh. Požiadavky a skúšobné metódy na tužinky a kovové stielky odolné proti prepichnutiu

6. 11. 1998

—

CEN

EN 12628:1999

Potápačské vybavenie. Kombinované vztlakové a záchranné zariadenia. Funkčné a bezpečnostné požiadavky, skúšobné metódy

4. 7. 2000

—

EN 12628:1999/AC:2000

CEN

EN 12941:1998

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Filtračné prostriedky s pomocnou ventiláciou pripojenou k prilbe alebo ku kukle. Požiadavky, skúšanie a označovanie

4. 6. 1999

EN 146:1991

Dátum uplynul

(4. 6. 1999)

EN 12941:1998/A1:2003

6. 10. 2005

Poznámka 3

Dátum uplynul

(6. 10. 2005)

CEN

EN 12942:1998

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Filtračné zariadenie s pomocným motorovým pohonom, ktoré obsahuje tvárové masky, polmasky alebo štvrťmasky. Požiadavky, skúšanie, označovanie

4. 6. 1999

EN 147:1991

Dátum uplynul

(4. 6. 1999)

EN 12942:1998/A1:2002

28. 8. 2003

Poznámka 3

Dátum uplynul

(28. 8. 2003)

CEN

EN 13034:2005

Ochranné odevy proti kvapalným chemikáliám. Funkčné požiadavky na odevy chrániace pred chemikáliami, poskytujúce obmedzenú ochranu pred kvapalnými chemikáliami (prostriedky typu 6 a typu PB [6])

6. 10. 2005

—

CEN

EN 13061:2001

Ochranné odevy. Chrániče holennej kosti pre futbalových hráčov. Požiadavky a skúšobné metódy

10. 8. 2002

—

CEN

EN 13087-1:2000

Ochranné prilby. Skúšobné metódy. Časť 1: Podmienky a kondicionovanie

10. 8. 2002

—

EN 13087-1:2000/A1:2001

10. 8. 2002

Poznámka 3

Dátum uplynul

(10. 8. 2002)

CEN

EN 13087-2:2000

Ochranné prilby. Skúšobné metódy. Časť 2: Odolnosť proti nárazu

10. 8. 2002

—

EN 13087-2:2000/A1:2001

10. 8. 2002

Poznámka 3

Dátum uplynul

(10. 8. 2002)

CEN

EN 13087-3:2000

Ochranné prilby. Skúšobné metódy. Časť 3: Odolnosť proti prerazeniu

10. 8. 2002

—

EN 13087-3:2000/A1:2001

10. 8. 2002

Poznámka 3

Dátum uplynul

(10. 8. 2002)

CEN

EN 13087-4:2000

Ochranné prilby. Skúšobné metódy. Časť 4: Účinnosť systému upnutia prilby

21. 12. 2001

—

CEN

EN 13087-5:2000

Ochranné prilby. Skúšobné metódy. Časť 5: Pevnosť systému upnutia prilby

24. 2. 2001

—

CEN

EN 13087-6:2000

Ochranné prilby. Skúšobné metódy. Časť 6: Zorné pole

10. 8. 2002

—

EN 13087-6:2000/A1:2001

10. 8. 2002

Poznámka 3

Dátum uplynul

(10. 8. 2002)

CEN

EN 13087-7:2000

Ochranné prilby. Skúšobné metódy. Časť 7: Odolnosť proti plameňu

10. 8. 2002

—

EN 13087-7:2000/A1:2001

10. 8. 2002

Poznámka 3

Dátum uplynul

(10. 8. 2002)

CEN

EN 13087-8:2000

Ochranné prilby. Skúšobné metódy. Časť 8: Elektrické vlastnosti

21. 12. 2001

—

EN 13087-8:2000/A1:2005

6. 10. 2005

Poznámka 3

Dátum uplynul

(6. 10. 2005)

CEN

EN 13087-10:2000

Ochranné prilby. Skúšobné metódy. Časť 10: Odolnosť proti sálavému teplu

21. 12. 2001

—

CEN

EN 13138-1:2003

Plávacie pomôcky na plavecký výcvik. Časť 1: Bezpečnostné požiadavky a skúšobné metódy na plávacie pomôcky na nosenie

6. 10. 2005

—

CEN

EN 13158:2000

Ochranné odevy. Ochranné kabáty, chrániče tela a ramien pre jazdcov na koňoch. Požiadavky a skúšobné metódy

24. 2. 2001

—

CEN

EN 13178:2000

Osobné prostriedky na ochranu očí. Chrániče očí pre používateľov snežných skútrov

21. 12. 2001

—

CEN

EN 13274-1:2001

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Skúšobné metódy. Časť 1: Stanovenie prieniku a celkového prieniku

21. 12. 2001

—

CEN

EN 13274-2:2001

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Skúšobné metódy. Časť 2: Praktické skúšky nosením

21. 12. 2001

—

CEN

EN 13274-3:2001

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Skúšobné metódy. Časť 3: Stanovenie dýchacieho odporu

10. 8. 2002

—

CEN

EN 13274-4:2001

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Skúšobné metódy. Časť 4: Skúška plameňom

10. 8. 2002

—

CEN

EN 13274-5:2001

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Skúšobné metódy. Časť 5: Kondicionovanie

21. 12. 2001

—

CEN

EN 13274-6:2001

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Skúšobné metódy. Časť 6: Stanovenie obsahu oxidu uhličitého vo vdychovanom vzduchu

10. 8. 2002

—

CEN

EN 13274-7:2002

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Skúšobné metódy. Časť 7: Stanovenie prieniku častíc cez filter

28. 8. 2003

—

CEN

EN 13274-8:2002

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Skúšobné metódy. Časť 8: Stanovenie zanášania dolomitovým prachom

28. 8. 2003

—

CEN

EN 13277-1:2000

Ochranné vybavenie pre bojové umenia. Časť 1: Všeobecné požiadavky a skúšobné metódy

24. 2. 2001

—

CEN

EN 13277-2:2000

Ochranné vybavenie pre bojové umenia. Časť 2: Doplnkové požiadavky a skúšobné metódy na chrániče priehlavku, predkolenia a predlaktia

24. 2. 2001

—

CEN

EN 13277-3:2000

Ochranné vybavenie pre bojové umenia. Časť 3: Doplnkové požiadavky a skúšobné metódy na chrániče trupu

24. 2. 2001

—

CEN

EN 13277-4:2001

Ochranné vybavenie pre bojové umenia. Časť 4: Doplnkové požiadavky a skúšobné metódy na chrániče hlavy

10. 8. 2002

—

CEN

EN 13277-5:2002

Ochranné vybavenie pre bojové umenia. Časť 5: Doplnkové požiadavky a skúšobné metódy na chrániče genitálií a brucha

10. 8. 2002

—

CEN

EN 13277-6:2003

Ochranné prostriedky pre bojové umenia. Časť 6: Doplnkové požiadavky a skúšobné metódy na chrániče hrude pre ženy

21. 2. 2004

—

CEN

EN 13287:2004

Osobné ochranné prostriedky. Obuv. Skúšobná metóda na stanovenie odolnosti proti šmyku

6. 10. 2005

—

CEN

EN 13356:2001

Výstražné doplnky na neprofesionálne použitie. Skúšobné metódy a požiadavky

21. 12. 2001

—

CEN

EN 13484:2001

Prilby pre používateľov saní

10. 8. 2002

—

CEN

EN 13546:2002

Ochranné odevy. Ochranné prostriedky rúk, horných končatín, hrudníka, brucha, dolných končatín, nôh a genitálií pre brankárov pozemného hokeja a chrániče píšťaly pre hráčov pozemného hokeja. Požiadavky a skúšobné metódy

28. 8. 2003

—

CEN

EN 13567:2002

Ochranné odevy. Ochranné prostriedky rúk, horných končatín, hrudníka, brucha, dolných končatín, genitálií a tváre pre šermiarov. Požiadavky a skúšobné metódy

28. 8. 2003

—

CEN

EN 13594:2002

Ochranné rukavice pre profesionálnych motocyklových jazdcov. Požiadavky a skúšobné metódy

28. 8. 2003

—

CEN

EN 13595-1:2002

Ochranné odevy pre profesionálnych vodičov motocyklov. Bundy, nohavice, kombinézy alebo viacdielne obleky. Časť 1: Všeobecné požiadavky

28. 8. 2003

—

CEN

EN 13595-2:2002

Ochranné odevy pre profesionálnych vodičov motocyklov. Bundy, nohavice, kombinézy alebo viacdielne obleky. Časť 2: Skúšobná metóda na zisťovanie odolnosti proti oderu nárazmi

28. 8. 2003

—

CEN

EN 13595-3:2002

Ochranné odevy pre profesionálnych vodičov motocyklov. Bundy, nohavice, kombinézy alebo viacdielne obleky. Časť 3: Skúšobná metóda na zisťovanie pevnosti pri pretrhnutí

28. 8. 2003

—

CEN

EN 13595-4:2002

Ochranné odevy pre profesionálnych vodičov motocyklov. Bundy, nohavice, kombinézy alebo viacdielne obleky. Časť 4: Skúšobná metóda na zisťovanie odolnosti proti prerezaniu pri náraze

28. 8. 2003

—

CEN

EN 13634:2002

Ochranná obuv pre profesionálnych vodičov motocyklov. Požiadavky a skúšobné metódy

28. 8. 2003

—

CEN

EN 13781:2001

Ochranné prilby pre vodičov a spolucestujúcich na snežných skútroch a boboch

10. 8. 2002

—

CEN

EN 13794:2002

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Autonómne únikové dýchacie prístroje s uzavretým okruhom. Požiadavky, skúšanie, označovanie

28. 8. 2003

EN 1061:1996

EN 400:1993

EN 401:1993

Dátum uplynul

(28. 8. 2003)

CEN

EN 13819-1:2002

Chrániče sluchu. Skúšanie. Časť 1: Fyzikálne skúšobné metódy

28. 8. 2003

—

CEN

EN 13819-2:2002

Chrániče sluchu. Skúšanie. Časť 2: Akustické skúšobné metódy

28. 8. 2003

—

CEN

EN 13911:2004

Ochranné odevy pre hasičov. Požiadavky a skúšobné metódy na protipožiarne kukly pre hasičov

6. 10. 2005

—

CEN

EN 13949:2003

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Autonómny dýchací prístroj na potápanie s otvoreným okruhom na použitie so stlačeným plynom Nitrox a kyslíkom. Požiadavky, skúšanie, označovanie

21. 2. 2004

—

CEN

EN ISO 13982-1:2004

Ochranné odevy na použitie proti tuhým časticiam. Časť 1: Funkčné požiadavky na protichemické ochranné odevy zabezpečujúce ochranu celého tela pred vzduchom sa šíriacim tuhým časticiam (odevy typu 5) (ISO 13982-1:2004)

6. 10. 2005

—

CEN

EN ISO 13982-2:2004

Ochranné odevy na použitie proti tuhým časticiam. Časť 2: Skúšobná metóda na stanovenie prieniku jemných častíc aerosólu do vnútra odevu (ISO 13982-2:2004)

6. 10. 2005

—

CEN

EN ISO 13995:2000

Ochranné odevy. Mechanické vlastnosti. Skúšobná metóda na stanovenie odolnosti proti pretrhnutiu a ďalšiemu dynamickému trhaniu (ISO 13995:2000)

6. 10. 2005

—

CEN

EN ISO 13997:1999

Ochranné odevy. Mechanické vlastnosti. Stanovenie odolnosti proti prerezaniu ostrými predmetmi(ISO 13997:1999) (ISO 13997:1999)

4. 7. 2000

—

EN ISO 13997:1999/AC:2000

CEN

EN ISO 13998:2003

Ochranné odevy. Zástery, nohavice a vesty chrániace proti porezaniu a bodnutiu ručnými nožmi (ISO 13998:2003)

28. 8. 2003

EN 412:1993

Dátum uplynul

(28. 8. 2003)

CEN

EN 14021:2003

Chrániče pred kameňmi a úlomkami pre jazdcov na terénnych motocykloch. Požiadavky a skúšobné metódy

6. 10. 2005

—

CEN

EN 14126:2003

Ochranné odevy. Požiadavky a skúšobné metódy na ochranný odev proti nositeľom nákazy

Toto je prvá publikácia

—

CEN

EN 14058:2004

Ochranné odevy. Odevy na ochranu proti chladným prostrediam

6. 10. 2005

—

CEN

EN 14120:2003

Ochranné odevy. Chrániče zápästia, dlane, kolena a lakťa pre používateľov kolieskového športového vybavenia. Požiadavky a skúšobné metódy

21. 2. 2004

—

CEN

EN 14126:2003

Ochranné odevy. Požiadavky a skúšobné metódy na ochranný odev proti nositeľom nákazy

6. 10. 2005

—

CEN

EN 14143:2003

Zariadenie na ochranu dýchacích orgánov. Autonómny izolačný potápačský dýchací prístroj

6. 10. 2005

—

CEN

EN 14225-1:2005

Potápačské obleky. Časť 1: Mokré obleky. Požiadavky a skúšobné metódy

6. 10. 2005

—

CEN

EN 14225-2:2005

Potápačské obleky. Časť 2: Suché obleky. Požiadavky a skúšobné metódy

6. 10. 2005

—

CEN

EN 14225-3:2005

Odevy na potápanie. Časť 3: Aktívne zahrievané alebo ochladzované odevy (systémy). Požiadavky a skúšobné metódy

6. 10. 2005

—

CEN

EN 14225-4:2005

Odevy na potápanie. Časť 4: Odevy na ponáranie pri jednobarovom tlaku vzduchu na dýchanie

6. 10. 2005

—

CEN

EN 14325:2004

Ochranné odevy proti chemikáliám. Skúšobné metódy a klasifikácia funkčných vlastností materiálov, švov, spojov a zostáv odevov chrániacich proti chemikáliám

6. 10. 2005

—

CEN

EN 14328:2005

Ochranné odevy. Rukavice a chrániče rúk na ochranu pred porezaním mechanickými nožmi. Požiadavky a skúšobné metódy

6. 10. 2005

—

CEN

EN 14360:2004

Ochranné odevy proti dažďu. Skúšobná metóda pre odevy pripravené na použitie. Náraz zhora kvapkami s vysokou energiou

6. 10. 2005

—

CEN

EN 14387:2004

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Protiplynové a kombinované filtre. Požiadavky, skúšanie a označovanie

6. 10. 2005

EN 141:2000

EN 371:1992

EN 372:1992

Dátum uplynul

(6. 10. 2005)

CEN

EN 14404:2004

Osobné ochranné prostriedky. Chrániče kolien pri práci v kľačiacej polohe

6. 10. 2005

—

CEN

EN 14435:2004

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Autonómny dýchací prístroj s tlakovým vzduchom a polmaskou navrhnutou iba na používanie s pretlakom. Požiadavky, skúšanie a označovanie

6. 10. 2005

—

CEN

EN 14458:2004

Osobné prostriedky na ochranu očí. Ochranné štíty na tvár a priezory pre priemyselné vysoko odolné prilby používané hasičmi, službami prvej pomoci a záchrannej služby

6. 10. 2005

—

CEN

EN ISO 14460:1999

Ochranné odevy pre automobilových pretekárov. Ochrana proti teplu a plameňu. Funkčné požiadavky a skúšobné metódy (ISO 14460:1999)

16. 3. 2000

—

EN ISO 14460:1999/A1:2002

10. 8. 2002

Poznámka 3

Dátum uplynul

(30.9.2002)

EN ISO 14460:1999/AC:1999

CEN

EN 14529:2005

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov.Autonómny únikový dýchací prístroj s otvoreným okruhom na stlačený vzduch s polomaskou a riadenou pĺúcnou automatikou s pretlakom

Toto je prvá publikácia

—

CEN

EN 14572:2005

Vysokofunkčné helmy na jazdecké aktivity

6. 10. 2005

—

CEN

EN 14593-1:2005

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Hadicový dýchací prístroj na stlačený vzduch s pľúcnou automatikou. Časť 1: Prístroj s celotvárovou maskou. Požiadavky, skúšanie, označovanie

6. 10. 2005

EN 139:1994

Dátum uplynul

(2. 12. 2005)

CEN

EN 14593-2:2005

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Hadicový dýchací prístroj na stlačený vzduch s pľúcnou automatikou. Časť 2: Prístroj s polomaskou s pretlakom. Požiadavky, skúšanie, označovanie

6. 10. 2005

EN 139:1994

Dátum uplynul

(2. 12. 2005)

EN 14593-2:2005/AC:2005

CEN

EN 14594:2005

Ochranné prostriedky dýchacích orgánov. Hadicový dýchací prístroj na stlačený vzduch s kontinuálnym prietokom. Požiadavky, skúšanie, označovanie

6. 10. 2005

EN 271:1995

EN 12419:1999

EN 139:1994

EN 1835:1999

EN 270:1994

Dátum uplynul

(2. 12. 2005)

EN 14594:2005/AC:2005

CEN

EN 14605:2005

Ochranné odevy proti kvapalným chemikáliám. Funkčné požiadavky na odevy s kvapalinotesnými (typ 3) alebo sprejotesnými (typ 4) spojmi vrátane súčastí odevu chrániacich iba časti tela (typy PB [3] a PB [4])

6. 10. 2005

EN 467:1995

EN 466:1995

EN 465:1995

Dátum uplynul

(6. 10. 2005)

CEN

EN ISO 14877:2002

Ochranné odevy na abrazívne čistenie ošľahávaním zrnitými brúsnymi materiálmi (ISO 14877:2002)

28. 8. 2003

—

CEN

EN ISO 15025:2002

Ochranné odevy. Ochrana proti teplu a ohňu. Metóda skúšania ohraničeného šírenia plameňa (ISO 15025:2000)

28. 8. 2003

EN 532:1994

Dátum uplynul

(28. 8. 2003)

CEN

EN ISO 15027-1:2002

Obleky na ponáranie. Časť 1: Obleky na stále nosenie – požiadavky vrátane bezpečnosti (ISO 15027-1:2002)

10. 4. 2003

—

CEN

EN ISO 15027-2:2002

Obleky na ponáranie. Časť 2: Únikové obleky – požiadavky vrátane bezpečnosti (ISO 15027-2:2002)

10. 4. 2003

—

CEN

EN ISO 15027-3:2002

Obleky na ponáranie. Časť 3: Skúšobné metódy (ISO 15027-3:2002)

10. 4. 2003

—

CEN

EN ISO 15831:2004

Odevy. Fyziologické účinky. Meranie tepelnej izolácie pomocou tepelnej figuríny (ISO 15831:2004)

6. 10. 2005

—

CEN

EN ISO 17249:2004

Bezpečnostná obuv s odolnosťou proti prerezaniu reťazovou pílou (ISO 17249:2004)

6. 10. 2005

—

CEN

EN ISO 20344:2004

Osobné ochranné prostriedky. Skúšobné metódy na obuv (ISO 20344:2004)

6. 10. 2005

EN 344:1992

EN 344-2:1996

Dátum uplynul

(6. 10. 2005)

CEN

EN ISO 20345:2004

Osobné ochranné prostriedky. Bezpečnostná obuv (ISO 20345:2004)

6. 10. 2005

EN 345:1992

EN 345-2:1996

Dátum uplynul

(6. 10. 2005)

CEN

EN ISO 20346:2004

Osobné ochranné prostriedky. Ochranná obuv (ISO 20346:2004)

6. 10. 2005

EN 346-2:1996

EN 346:1992

Dátum uplynul

(6. 10. 2005)

CEN

EN ISO 20347:2004

Osobné ochranné prostriedky. Pracovná obuv (ISO 20347:2004)

6. 10. 2005

EN 347:1992

EN 347-2:1996

Dátum uplynul

(6. 10. 2005)

CEN

EN 24869-1:1992

Akustika. Chrániče sluchu. Časť 1: Subjektívna metóda merania vloženého útlmu (idt EN 24869-1:1992) (ISO 4869-1:1990)

16. 12. 1994

—

CEN

EN 24869-3:1993

Akustika. Chrániče sluchu. Časť 3: Zjednodušená metóda merania vloženého útlmu slúchadlových chráničov sluchu na kontrolu kvality (ISO/TR 4869-3:1989)

16. 12. 1994

—

CENELEC

EN 50237:1997

Rukavice s mechanickou ochranou pre elektrotechniku

4. 6. 1999

—

CENELEC

EN 50286:1999

Elektroizolačné ochranné odevy pre práce na inštaláciách nízkeho napätia

16. 3. 2000

—

CENELEC

EN 50321:1999

Elektroizolačná obuv na prácu v inštaláciách nízkeho napätia

16. 3. 2000

—

CENELEC

EN 50365:2002

Elektroizolačné prilby na používanie pri prácach v inštaláciách nízkeho napätia

10. 4. 2003

—

CENELEC

EN 60743:2001

Práce pod napätím. Terminológia náradia, pomôcok a zariadení (IEC 60743:2001)

10. 4. 2003

EN 60743:1996

Poznámka 2.1

Dátum uplynul

(1. 12. 2004)

CENELEC

EN 60895:2003

Práce pod napätím. Vodivé oblečenie na použitie pri menovitom striedavom napätí do 800 kV a pri jednosmernom napätí ± 600 kV (IEC 60895:2002 (Modifikovaná))

6. 10. 2005

EN 60895:1996

Poznámka 2.1

1. 7. 2006

CENELEC

EN 60903:2003

Práce pod napätím. Rukavice z izolačného materiálu (IEC 60903:2002 (Modifikovaná))

6. 10. 2005

EN 60903:1992

a jej zmena + EN 50237:1997

Poznámka 2.1

1. 7. 2006

CENELEC

EN 60984:1992

Rukávy z izolačného materiálu na práce pod napätím (IEC 60984:1990 (Modifikovaná))

4. 6. 1999

—

EN 60984:1992/A1:2002 (IEC 60984:1990/A1:2002)

10. 4. 2003

Poznámka 3

Dátum uplynul

(6. 10. 2005)

EN 60984:1992/A11:1997

4. 6. 1999

Poznámka 3

Dátum uplynul

(4. 6. 1999)

| Poznámka 1 | Dátum ukončenia predpokladu zhody je vo všeobecnosti dátumom stiahnutia starej normy stanovený Európskou organizáciou pre normalizáciu. Používatelia týchto noriem sa však upozorňujú na to, že v niektorých výnimočných prípadoch tomu môže byť inak. |
| --- | --- |

Poznámka 1

Dátum ukončenia predpokladu zhody je vo všeobecnosti dátumom stiahnutia starej normy stanovený Európskou organizáciou pre normalizáciu. Používatelia týchto noriem sa však upozorňujú na to, že v niektorých výnimočných prípadoch tomu môže byť inak.

| Poznámka 2.1 | Nová (alebo zmenená) norma má rovnaký rozsah použitia ako nahradená norma. Od určeného dátumu nahradená norma prestáva poskytovať predpoklad zhody so základným požiadavkami smernice. |
| --- | --- |

Poznámka 2.1

Nová (alebo zmenená) norma má rovnaký rozsah použitia ako nahradená norma. Od určeného dátumu nahradená norma prestáva poskytovať predpoklad zhody so základným požiadavkami smernice.

| Poznámka 3 | V prípade zmien a doplnení, je referenčnou normou norma EN CCCCC:YYYY, jej predchádzajúce zmeny a doplnenia, ak nejaké existujú, a nová uvedená zmena a doplnenie. Stará norma (stĺpec 3) preto pozostáva z normy EN CCCCC:YYYY a z jej predchádzajúcich zmien a doplnení, ak nejaké existujú, ale bez novej uvedenej zmeny a doplnenia. V stanovenom dátume, prestáva stará norma poskytovať predpoklad zhody so základnými požiadavkami smernice. |
| --- | --- |

Poznámka 3

V prípade zmien a doplnení, je referenčnou normou norma EN CCCCC:YYYY, jej predchádzajúce zmeny a doplnenia, ak nejaké existujú, a nová uvedená zmena a doplnenie. Stará norma (stĺpec 3) preto pozostáva z normy EN CCCCC:YYYY a z jej predchádzajúcich zmien a doplnení, ak nejaké existujú, ale bez novej uvedenej zmeny a doplnenia. V stanovenom dátume, prestáva stará norma poskytovať predpoklad zhody so základnými požiadavkami smernice.

| Poznámka 4 | Predpoklad zhody podľa EN 420:2003 podlieha vzhľadom na základné zdravotné a bezpečnostné požiadavky 1.2.1.1 a v súvislosti s obsahom Cr (VI) v materiáloch na rukavice detekčnému limitu testovacej metódy, ktorý je pre Cr (VI) 3 mg/kg alebo menej. |
| --- | --- |

Poznámka 4

Predpoklad zhody podľa EN 420:2003 podlieha vzhľadom na základné zdravotné a bezpečnostné požiadavky 1.2.1.1 a v súvislosti s obsahom Cr (VI) v materiáloch na rukavice detekčnému limitu testovacej metódy, ktorý je pre Cr (VI) 3 mg/kg alebo menej.

POZNÁMKA:

| — | Akékoľvek informácie týkajúce sa dostupnosti noriem je možné získať buď od európskych organizácií pre normalizáciu alebo od národných orgánov pre normalizáciu. Ich zoznam je uvedený v prílohe smernice 98/34/ES (2) Európskeho parlamentu a Rady, ktorá bola zmenená a doplnená smernicou 98/48/EC (3). |
| --- | --- |

—

Akékoľvek informácie týkajúce sa dostupnosti noriem je možné získať buď od európskych organizácií pre normalizáciu alebo od národných orgánov pre normalizáciu. Ich zoznam je uvedený v prílohe smernice 98/34/ES (2) Európskeho parlamentu a Rady, ktorá bola zmenená a doplnená smernicou 98/48/EC (3).

| — | Uverejnenie odkazov v Úradnom vestníku Európskej únie neznamená, že normy sú k dispozícii vo všetkých jazykoch Spoločenstva. |
| --- | --- |

—

Uverejnenie odkazov v Úradnom vestníku Európskej únie neznamená, že normy sú k dispozícii vo všetkých jazykoch Spoločenstva.

| — | Tento zoznam nahrádza všetky predchádzajúce zoznamy uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia zabezpečuje aktualizáciu tohto zoznamu. |
| --- | --- |

—

Tento zoznam nahrádza všetky predchádzajúce zoznamy uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia zabezpečuje aktualizáciu tohto zoznamu.

Viac informácií o harmonizovaných normách nájdete na internetovej adrese:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Európske organizácie pre normalizáciu:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brusel. Tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brusel. Tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brusel. Tel. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brusel. Tel. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis. Tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis. Tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  Ú. v. ES L 204, 21.7.1998, s. 37.

(3)  Ú. v. ES L 217, 5.8.1998, s. 18.

---

| 19.4.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 91/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 91/25

---

ŠTÁTNÁ POMOC — PORTUGALSKO

Pomoc C 4/2006 (ex N 180/2005) — Pomoc pre spoločnosť Djebel, S.A.

Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES

(2006/C 91/04)

(Text s významom pre EHP)

Listom z 22. februára 2006, ktorý je uvedený v pôvodnom jazyku na stranách nasledujúcich za týmto zhrnutím, Komisia oznámila Portugalsku svoje rozhodnutie začať v súvislosti s uvedenou pomocou konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES.

Zainteresované strany môžu predložiť svoje pripomienky k pomoci, v súvislosti s ktorou Komisia začína konanie, v lehote do jedného mesiaca odo dňa uverejnenia tohto zhrnutia a nasledujúceho listu na adresu:

| European Commission (Európska komisia) |
| --- |
| Directorate-General for Competition (GR pre hospodársku súťaž) |
| State aid Registry |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

European Commission (Európska komisia)

Directorate-General for Competition (GR pre hospodársku súťaž)

State aid Registry

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 296 12 42

Tieto pripomienky sa oznámia Portugalsku. Zainteresované strany, ktoré predkladajú pripomienky, môžu písomne s uvedením dôvodov požiadať o dôverné nakladanie s informáciami o ich totožnosti.

TEXT ZHRNUTIA

Oznámené opatrenie spočíva v poskytnutí pomoci veľkej spoločnosti Djebel – S.G.P.S., S.A. („Djebel“), ktorá má sídlo na ostrove Madeira patriacom Portugalsku. Táto spoločnosť je súčasťou Pestana Group, ktorá je hlavnou hotelierskou skupinou v Portugalsku.

Cieľom pomoci je nahradiť časť nákladov spoločnosti Djebel spojených s nadobudnutím kapitálového podielu v brazílskej spoločnosti RASH – Administração de Hotéis de Turismo, Lda, ktorej jediným majetkom je hotel Rio Atlântico nachádzajúci sa v Riu de Janeiro v Brazílii.

Kapitál spoločnosti RASH bol nadobudnutý v októbri 1999 a hotel bol funkčný v plnom rozsahu už v čase jeho nadobudnutia.

Nástroj pomoci, ktorý sa má použiť na účely tohto projektu, je zvýhodnená pôžička. Oprávnené náklady na investíciu sú 14 720 474 EUR a výška pomoci je 573 464 EUR, čo zodpovedá čistej intenzite pomoci 3,90 %.

Komisia zastáva názor, že oznámené opatrenie je štátnou pomocou v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES a článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, a posúdila zlučiteľnosť tejto pomoci so spoločným trhom na základe časti výnimky, ktorá sa upravuje v článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES a týka sa pomoci na podporu rozvoja určitých hospodárskych aktivít bez nepriaznivého ovplyvnenia obchodných podmienok v rozsahu, ktorý je v rozpore so spoločným záujmom.

Doposiaľ nebolo preukázané, že očakávaná pomoc bola podnetom na uskutočnenie tejto investície, ani že pomoc mala motivačný účinok. Komisia má taktiež pochybnosti o tom, v akom rozsahu táto pomoc prispeje k rozvoju cestovného ruchu v Portugalsku bez toho, aby nepriaznivo neovplyvnila podmienky obchodu v EÚ.

TEXT LISTU

„A Comissão informa o Governo português de que, após ter examinado as informações prestadas pelas Vossas autoridades sobre o auxílio citado em epígrafe, decidiu dar início ao procedimento previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE.

1.   PROCEDIMENTO

| 1. | Por carta de 5 de Abril de 2005 da Representação Permanente de Portugal, registada na Comissão em 7 de Abril de 2005, as autoridades portuguesas, nos termos do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado, notificaram à Comissão o auxílio acima referido. |
| --- | --- |

1.

Por carta de 5 de Abril de 2005 da Representação Permanente de Portugal, registada na Comissão em 7 de Abril de 2005, as autoridades portuguesas, nos termos do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado, notificaram à Comissão o auxílio acima referido.

| 2. | Por cartas com a referência D/54365, de 7 de Junho de 2005, e D/57443, de 26 de Setembro de 2005, dirigidas à Representação Permanente de Portugal, os serviços da Comissão solicitaram as autoridades portuguesas informações adicionais sobre este auxílio. |
| --- | --- |

2.

Por cartas com a referência D/54365, de 7 de Junho de 2005, e D/57443, de 26 de Setembro de 2005, dirigidas à Representação Permanente de Portugal, os serviços da Comissão solicitaram as autoridades portuguesas informações adicionais sobre este auxílio.

| 3. | Por cartas de 25 de Julho, 26 de Setembro e 23 de Dezembro de 2005 da Representação Permanente de Portugal, registadas na Comissão respectivamente em 27 de Julho e 28 de Setembro de 2005 e 3 de Janeiro de 2006, as autoridades portuguesas forneceram informações adicionais. |
| --- | --- |

3.

Por cartas de 25 de Julho, 26 de Setembro e 23 de Dezembro de 2005 da Representação Permanente de Portugal, registadas na Comissão respectivamente em 27 de Julho e 28 de Setembro de 2005 e 3 de Janeiro de 2006, as autoridades portuguesas forneceram informações adicionais.

2.   DESCRIÇÃO DO AUXÍLIO

Investimento e objectivo

| 4. | A medida notificada consiste na concessão de auxílio à Djebel — S.G.P.S., S.A. (a seguir denominada “Djebel”), uma empresa situada na Madeira — Portugal. |
| --- | --- |

4.

A medida notificada consiste na concessão de auxílio à Djebel — S.G.P.S., S.A. (a seguir denominada “Djebel”), uma empresa situada na Madeira — Portugal.

| 5. | A medida diz respeito a uma candidatura individual no âmbito do regime de auxílios N667/1999 — medida 1.2 do programa operacional para a economia. Este regime foi aprovado pela Comissão em 8 de Agosto de 2000 (1) e a decisão previa que os projectos de investimento directo no estrangeiro por parte de grandes empresas tivessem que ser notificados individualmente à Comissão. Este regime, em vigor de 2000 a 2006, destina-se a favorecer estratégias empresariais modernas e competitivas. A candidatura individual notificada é abrangida por uma das categorias específicas de investimento do regime, a saber, investimentos relacionados com a internacionalização de agentes económicos. |
| --- | --- |

5.

A medida diz respeito a uma candidatura individual no âmbito do regime de auxílios N667/1999 — medida 1.2 do programa operacional para a economia. Este regime foi aprovado pela Comissão em 8 de Agosto de 2000 (1) e a decisão previa que os projectos de investimento directo no estrangeiro por parte de grandes empresas tivessem que ser notificados individualmente à Comissão. Este regime, em vigor de 2000 a 2006, destina-se a favorecer estratégias empresariais modernas e competitivas. A candidatura individual notificada é abrangida por uma das categorias específicas de investimento do regime, a saber, investimentos relacionados com a internacionalização de agentes económicos.

| 6. | O auxílio tem por objectivo suportar parte dos custos incorridos pela Djebel para adquirir acções no capital da RASH — Administração de Hotéis de Turismo, Lda, uma empresa brasileira cujo único activo é o hotel Rio Atlântico, situado no Rio de Janeiro, Brasil. |
| --- | --- |

6.

O auxílio tem por objectivo suportar parte dos custos incorridos pela Djebel para adquirir acções no capital da RASH — Administração de Hotéis de Turismo, Lda, uma empresa brasileira cujo único activo é o hotel Rio Atlântico, situado no Rio de Janeiro, Brasil.

| 7. | O capital da RASH foi adquirido em Outubro de 1999 e o hotel encontrava-se já plenamente operacional no momento da aquisição. |
| --- | --- |

7.

O capital da RASH foi adquirido em Outubro de 1999 e o hotel encontrava-se já plenamente operacional no momento da aquisição.

As empresas envolvidas

| 8. | A Djebel não satisfaz os critérios de independência estabelecidos no artigo 3.o do anexo da Recomendação da Comissão de 3 de Abril de 1996 relativa à definição de pequenas e médias empresas (2), nem da Recomendação de 6 de Maio de 2003 relativa à definição de micro, pequenas e médias empresas (3). Esta empresa faz parte do grupo Pestana, que é o principal grupo hoteleiro em Portugal e que não é abrangido pela definição de PME. Por conseguinte, a Djebel é uma grande empresa. |
| --- | --- |

8.

A Djebel não satisfaz os critérios de independência estabelecidos no artigo 3.o do anexo da Recomendação da Comissão de 3 de Abril de 1996 relativa à definição de pequenas e médias empresas (2), nem da Recomendação de 6 de Maio de 2003 relativa à definição de micro, pequenas e médias empresas (3). Esta empresa faz parte do grupo Pestana, que é o principal grupo hoteleiro em Portugal e que não é abrangido pela definição de PME. Por conseguinte, a Djebel é uma grande empresa.

| 9. | A Djebel gere uma sociedade holding no Brasil, cujo objectivo consiste em investir e em gerir hotéis e actividades turísticas. |
| --- | --- |

9.

A Djebel gere uma sociedade holding no Brasil, cujo objectivo consiste em investir e em gerir hotéis e actividades turísticas.

| 10. | O grupo Pestana tinha já adquirido um hotel em Moçambique antes de realizar o investimento abrangido pela presente notificação e adquiriu 4 hotéis adicionais no Brasil posteriormente ao mesmo. |
| --- | --- |

10.

O grupo Pestana tinha já adquirido um hotel em Moçambique antes de realizar o investimento abrangido pela presente notificação e adquiriu 4 hotéis adicionais no Brasil posteriormente ao mesmo.

O auxílio

| 11. | O instrumento de auxílio a utilizar para efeitos do presente projecto é um empréstimo em condições favoráveis. Os custos elegíveis do investimento elevam-se a 14 720 474 euros e o montante do auxílio a 573 464 euros (4), o que corresponde a uma intensidade de auxílio líquida de 3,90 %. |
| --- | --- |

11.

O instrumento de auxílio a utilizar para efeitos do presente projecto é um empréstimo em condições favoráveis. Os custos elegíveis do investimento elevam-se a 14 720 474 euros e o montante do auxílio a 573 464 euros (4), o que corresponde a uma intensidade de auxílio líquida de 3,90 %.

| 12. | O Estado concederia à Djebel um montante adicional para cobrir os custos relativos a estudos e assistência técnica, garantias financeiras e assistência jurídica, no âmbito do Regulamento de minimis
   (5). |
| --- | --- |

12.

O Estado concederia à Djebel um montante adicional para cobrir os custos relativos a estudos e assistência técnica, garantias financeiras e assistência jurídica, no âmbito do Regulamento de minimis
   (5).

Pedidos de auxílio estatal

| 13. | Em 24 de Maio de 1999, a Djebel apresentou uma proposta à F. Turismo — Capital de Risco, S.A. (a seguir denominada “FCR”), um fundo de capital de risco propriedade de empresas públicas e privadas, para a sua participação no projecto previsto. De acordo com as autoridades portuguesas, as intervenções deste fundo não contêm elementos de auxílio estatal na acepção do artigo 87.o do Tratado CE. |
| --- | --- |

13.

Em 24 de Maio de 1999, a Djebel apresentou uma proposta à F. Turismo — Capital de Risco, S.A. (a seguir denominada “FCR”), um fundo de capital de risco propriedade de empresas públicas e privadas, para a sua participação no projecto previsto. De acordo com as autoridades portuguesas, as intervenções deste fundo não contêm elementos de auxílio estatal na acepção do artigo 87.o do Tratado CE.

| 14. | O pedido formal de auxílio no âmbito do regime N667/1999 foi apresentado em 31 de Janeiro de 2001. |
| --- | --- |

14.

O pedido formal de auxílio no âmbito do regime N667/1999 foi apresentado em 31 de Janeiro de 2001.

3.   APRECIAÇÃO DO AUXÍLIO

| 15. | A apreciação que se segue destina-se a resumir as questões relevantes de direito e de facto, a fim de incluir uma apreciação preliminar quanto ao carácter de auxílio da medida projectada e suprimir as dúvidas quanto à sua compatibilidade com o mercado comum. |
| --- | --- |

15.

A apreciação que se segue destina-se a resumir as questões relevantes de direito e de facto, a fim de incluir uma apreciação preliminar quanto ao carácter de auxílio da medida projectada e suprimir as dúvidas quanto à sua compatibilidade com o mercado comum.

A obrigação de notificação

| 16. | As autoridades portuguesas notificaram o auxílio projectado antes da sua concessão ao beneficiário. Referiram igualmente que o auxílio não seria concedido antes da sua aprovação pela Comissão. |
| --- | --- |

16.

As autoridades portuguesas notificaram o auxílio projectado antes da sua concessão ao beneficiário. Referiram igualmente que o auxílio não seria concedido antes da sua aprovação pela Comissão.

| 17. | Consequentemente, a Comissão considera que, ao notificarem a intenção de conceder um auxílio a este beneficiário, as autoridades portuguesas cumpriram a obrigação que lhes incumbe por força do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE de informarem a Comissão atempadamente dos projectos relativos à concessão ou alteração de auxílios, para que esta possa apresentar as suas observações. |
| --- | --- |

17.

Consequentemente, a Comissão considera que, ao notificarem a intenção de conceder um auxílio a este beneficiário, as autoridades portuguesas cumpriram a obrigação que lhes incumbe por força do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE de informarem a Comissão atempadamente dos projectos relativos à concessão ou alteração de auxílios, para que esta possa apresentar as suas observações.

A existência de auxílio estatal

| 18. | Nos termos da medida notificada, uma grande empresa receberia fundos para investir no sector do turismo no Brasil, no contexto de uma estratégia de internacionalização. Esta medida traduz-se num tratamento preferencial da empresa beneficiária, conferindo-lhe uma vantagem ou um incentivo em comparação com outras empresas, falseando ou ameaçando falsear desta forma a concorrência. |
| --- | --- |

18.

Nos termos da medida notificada, uma grande empresa receberia fundos para investir no sector do turismo no Brasil, no contexto de uma estratégia de internacionalização. Esta medida traduz-se num tratamento preferencial da empresa beneficiária, conferindo-lhe uma vantagem ou um incentivo em comparação com outras empresas, falseando ou ameaçando falsear desta forma a concorrência.

| 19. | O auxílio seria concedido a uma empresa no sector do turismo da UE, no qual existem ou podem existir trocas comerciais entre Estados-Membros ou ao qual empresas de outros Estados-Membros podem desejar aceder. Por conseguinte, a medida pode afectar o comércio entre Estados-Membros. |
| --- | --- |

19.

O auxílio seria concedido a uma empresa no sector do turismo da UE, no qual existem ou podem existir trocas comerciais entre Estados-Membros ou ao qual empresas de outros Estados-Membros podem desejar aceder. Por conseguinte, a medida pode afectar o comércio entre Estados-Membros.

| 20. | O auxílio é financiado por recursos públicos. |
| --- | --- |

20.

O auxílio é financiado por recursos públicos.

| 21. | A Comissão considera, nesta fase, que a medida notificada constitui, por conseguinte, um auxílio na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE e do n.o 1 do artigo 61.o do Acordo EEE. |
| --- | --- |

21.

A Comissão considera, nesta fase, que a medida notificada constitui, por conseguinte, um auxílio na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE e do n.o 1 do artigo 61.o do Acordo EEE.

Compatibilidade

| 22. | Nos termos do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE, a Comissão considera, normalmente, incompatíveis com o mercado comum os auxílios ao investimento a favor de grandes empresas. Só são normalmente concedidas isenções no caso de auxílios ao investimento relativos a projectos realizados em regiões elegíveis para auxílios com finalidade regional na acepção do n.o 3, alíneas a) ou c), do artigo 87.o do Tratado CE. Contudo, o investimento notificado é realizado num país terceiro e as isenções de carácter regional previstas no n.o 3, alíneas a) e c), do artigo 87.o do Tratado CE não podem ser aplicáveis a tal investimento. |
| --- | --- |

22.

Nos termos do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE, a Comissão considera, normalmente, incompatíveis com o mercado comum os auxílios ao investimento a favor de grandes empresas. Só são normalmente concedidas isenções no caso de auxílios ao investimento relativos a projectos realizados em regiões elegíveis para auxílios com finalidade regional na acepção do n.o 3, alíneas a) ou c), do artigo 87.o do Tratado CE. Contudo, o investimento notificado é realizado num país terceiro e as isenções de carácter regional previstas no n.o 3, alíneas a) e c), do artigo 87.o do Tratado CE não podem ser aplicáveis a tal investimento.

| 23. | Assim sendo, a isenção prevista no n.o 3, alínea c), do artigo 87.o do Tratado CE relativa aos auxílios destinados a facilitar o desenvolvimento de certas actividades económicas é a única possibilidade para aprovar este auxílio. |
| --- | --- |

23.

Assim sendo, a isenção prevista no n.o 3, alínea c), do artigo 87.o do Tratado CE relativa aos auxílios destinados a facilitar o desenvolvimento de certas actividades económicas é a única possibilidade para aprovar este auxílio.

| 24. | Para o efeito, a Comissão deve demonstrar que este terá um impacto positivo no sector do turismo em Portugal (e, portanto, na UE) e que não afectará as condições comerciais na UE numa medida contrária ao interesse comum. Além disso, deve ser estabelecido que a perspectiva de obtenção do auxílio foi necessária para desencadear o investimento e que o auxílio terá um claro efeito de incentivo. |
| --- | --- |

24.

Para o efeito, a Comissão deve demonstrar que este terá um impacto positivo no sector do turismo em Portugal (e, portanto, na UE) e que não afectará as condições comerciais na UE numa medida contrária ao interesse comum. Além disso, deve ser estabelecido que a perspectiva de obtenção do auxílio foi necessária para desencadear o investimento e que o auxílio terá um claro efeito de incentivo.

| 25. | Até à data, a Comissão aprovou auxílios a investimentos directos no estrangeiro (a seguir denominados “IDE”) principalmente a favor de PME. Em relação a grandes empresas, a Comissão ainda não desenvolveu uma linha de orientação precisa. Portanto, tem tomado decisões nestes casos com base numa análise individual detalhada. Nos casos em que a Comissão tinha dúvidas sobre a existência de uma falha de mercado e/ou sobre o cumprimento do critério da necessidade, procedeu à abertura do procedimento formal de investigação. |
| --- | --- |

25.

Até à data, a Comissão aprovou auxílios a investimentos directos no estrangeiro (a seguir denominados “IDE”) principalmente a favor de PME. Em relação a grandes empresas, a Comissão ainda não desenvolveu uma linha de orientação precisa. Portanto, tem tomado decisões nestes casos com base numa análise individual detalhada. Nos casos em que a Comissão tinha dúvidas sobre a existência de uma falha de mercado e/ou sobre o cumprimento do critério da necessidade, procedeu à abertura do procedimento formal de investigação.

Contribuição para o desenvolvimento da actividade turística em Portugal

| 26. | De acordo com as autoridades portuguesas, o auxílio terá vários impactos positivos em Portugal, nomeadamente:






  — | aumento das receitas consolidadas do grupo na Madeira, |
| --- | --- | --- |

26.

De acordo com as autoridades portuguesas, o auxílio terá vários impactos positivos em Portugal, nomeadamente:

—

aumento das receitas consolidadas do grupo na Madeira,

| — | aumento dos fluxos turísticos bilaterais entre a UE e o Brasil, uma vez que Portugal é o principal ponto de entrada de turistas brasileiros na Europa, |
| --- | --- |

—

aumento dos fluxos turísticos bilaterais entre a UE e o Brasil, uma vez que Portugal é o principal ponto de entrada de turistas brasileiros na Europa,

| — | promoção de outras actividades conexas: transportes, operadores turísticos, etc., |
| --- | --- |

—

promoção de outras actividades conexas: transportes, operadores turísticos, etc.,

| — | reforço das relações com o Mercosul, uma das principais prioridades da política externa da UE. |
| --- | --- |

—

reforço das relações com o Mercosul, uma das principais prioridades da política externa da UE.

| 27. | As autoridades portuguesas explicam que o projecto notificado não conduz a qualquer perda de postos de trabalho em Portugal, nem à deslocalização de actividades. A posição do grupo em Portugal é mesmo reforçada graças ao investimento notificado, uma vez que:






  — | o beneficiário possui a grande maioria dos seus hotéis em Portugal e a aquisição de um hotel no Brasil não altera a situação de forma significativa, |
| --- | --- | --- |

27.

As autoridades portuguesas explicam que o projecto notificado não conduz a qualquer perda de postos de trabalho em Portugal, nem à deslocalização de actividades. A posição do grupo em Portugal é mesmo reforçada graças ao investimento notificado, uma vez que:

—

o beneficiário possui a grande maioria dos seus hotéis em Portugal e a aquisição de um hotel no Brasil não altera a situação de forma significativa,

| — | o investimento no Brasil faz parte de uma estratégia de diversificação destinada a desenvolver e consolidar as actividades do beneficiário. A internacionalização do grupo aumenta os seus resultados e a sua competitividade na Europa, |
| --- | --- |

—

o investimento no Brasil faz parte de uma estratégia de diversificação destinada a desenvolver e consolidar as actividades do beneficiário. A internacionalização do grupo aumenta os seus resultados e a sua competitividade na Europa,

| — | graças à internacionalização, o grupo reforça a sua estrutura de gestão em Portugal, uma vez que mantém todas as suas funções de coordenação financeira, operacional e comercial em Portugal. |
| --- | --- |

—

graças à internacionalização, o grupo reforça a sua estrutura de gestão em Portugal, uma vez que mantém todas as suas funções de coordenação financeira, operacional e comercial em Portugal.

| 28. | Portugal alega que o investimento é susceptível de ter um impacto positivo no sector do turismo em Portugal. Contudo, as autoridades portuguesas não forneceram dados exactos e concretos suficientes sobre o impacto do projecto no sector do turismo em Portugal, em especial em termos de criação directa e/ou indirecta de emprego, repatriação de rendimentos e evolução da política de investimento do beneficiário em Portugal. A Comissão convida, por conseguinte, as autoridades portuguesas a apresentarem informações pormenorizadas e concretas sobre esta questão, a fim de permitir uma apreciação do eventual impacto positivo do projecto no sector do turismo em Portugal, bem como o seu efeito de coesão positivo. |
| --- | --- |

28.

Portugal alega que o investimento é susceptível de ter um impacto positivo no sector do turismo em Portugal. Contudo, as autoridades portuguesas não forneceram dados exactos e concretos suficientes sobre o impacto do projecto no sector do turismo em Portugal, em especial em termos de criação directa e/ou indirecta de emprego, repatriação de rendimentos e evolução da política de investimento do beneficiário em Portugal. A Comissão convida, por conseguinte, as autoridades portuguesas a apresentarem informações pormenorizadas e concretas sobre esta questão, a fim de permitir uma apreciação do eventual impacto positivo do projecto no sector do turismo em Portugal, bem como o seu efeito de coesão positivo.

Efeito sobre as condições comerciais na UE

| 29. | As autoridades portuguesas alegam que o auxílio terá um efeito limitado sobre as condições comerciais na UE, nomeadamente porque:






  — | o montante do auxílio é relativamente reduzido e corresponde apenas a 3,90 % do investimento elegível, |
| --- | --- | --- |

29.

As autoridades portuguesas alegam que o auxílio terá um efeito limitado sobre as condições comerciais na UE, nomeadamente porque:

—

o montante do auxílio é relativamente reduzido e corresponde apenas a 3,90 % do investimento elegível,

| — | apesar de o grupo Pestana ser o maior grupo hoteleiro em Portugal, a sua quota de mercado em Portugal é apenas de 2 % e a sua quota de mercado na UE é, portanto, negligenciável, |
| --- | --- |

—

apesar de o grupo Pestana ser o maior grupo hoteleiro em Portugal, a sua quota de mercado em Portugal é apenas de 2 % e a sua quota de mercado na UE é, portanto, negligenciável,

| — | no que diz respeito ao mercado brasileiro, os concorrentes do beneficiário têm quotas de mercado muito mais elevadas, |
| --- | --- |

—

no que diz respeito ao mercado brasileiro, os concorrentes do beneficiário têm quotas de mercado muito mais elevadas,

| — | o projecto notificado constitui o primeiro investimento do beneficiário no Brasil e este hotel não aumenta de forma significativa a oferta local, não tendo afectado a posição relativa das empresas europeias já estabelecidas no Brasil nem a sua capacidade de atrair turistas, |
| --- | --- |

—

o projecto notificado constitui o primeiro investimento do beneficiário no Brasil e este hotel não aumenta de forma significativa a oferta local, não tendo afectado a posição relativa das empresas europeias já estabelecidas no Brasil nem a sua capacidade de atrair turistas,

| — | o sector hoteleiro no Brasil é muito competitivo, tem um grau reduzido de concentração e tem crescido rapidamente nos últimos anos. |
| --- | --- |

—

o sector hoteleiro no Brasil é muito competitivo, tem um grau reduzido de concentração e tem crescido rapidamente nos últimos anos.

| 30. | Portugal alega que o investimento é susceptível de ter um efeito limitado sobre as condições comerciais na UE. Contudo, as autoridades portuguesas não forneceram dados exactos e concretos que sustentem suficientemente este impacto limitado, por exemplo, sobre a evolução das quotas de mercado dos concorrentes do beneficiário no Brasil, sobre a estrutura do mercado hoteleiro brasileiro, etc. |
| --- | --- |

30.

Portugal alega que o investimento é susceptível de ter um efeito limitado sobre as condições comerciais na UE. Contudo, as autoridades portuguesas não forneceram dados exactos e concretos que sustentem suficientemente este impacto limitado, por exemplo, sobre a evolução das quotas de mercado dos concorrentes do beneficiário no Brasil, sobre a estrutura do mercado hoteleiro brasileiro, etc.

Efeito de incentivo

| 31. | Para que um auxílio tenha um efeito de incentivo, deve ser comprovado que foi apresentado um pedido de auxílio antes do início do investimento. O investimento realizou-se em Outubro de 1999, mais de um ano antes de o beneficiário ter apresentado o pedido de concessão de auxílio ao abrigo do regime de auxílios estatais N667/1999 (em 31 de Janeiro de 2001). As autoridades portuguesas alegam que a proposta de participação do FCR no investimento, que se realizou em 24 de Maio de 1999 (antes do investimento) é prova suficiente de que este critério foi cumprido. |
| --- | --- |

31.

Para que um auxílio tenha um efeito de incentivo, deve ser comprovado que foi apresentado um pedido de auxílio antes do início do investimento. O investimento realizou-se em Outubro de 1999, mais de um ano antes de o beneficiário ter apresentado o pedido de concessão de auxílio ao abrigo do regime de auxílios estatais N667/1999 (em 31 de Janeiro de 2001). As autoridades portuguesas alegam que a proposta de participação do FCR no investimento, que se realizou em 24 de Maio de 1999 (antes do investimento) é prova suficiente de que este critério foi cumprido.

| 32. | Todavia, nesta fase a Comissão duvida que esta proposta para a participação de uma empresa de capital de risco no investimento possa ser considerada como constituindo um pedido de concessão de auxílio estatal susceptível de justificar o seu efeito de incentivo. |
| --- | --- |

32.

Todavia, nesta fase a Comissão duvida que esta proposta para a participação de uma empresa de capital de risco no investimento possa ser considerada como constituindo um pedido de concessão de auxílio estatal susceptível de justificar o seu efeito de incentivo.

| 33. | O investimento realizou-se em Outubro de 1999, cerca de cinco anos e meio antes da notificação ter sido apresentada à Comissão. De acordo com as autoridades portuguesas, o facto de o investimento ter sido realizado sem o auxílio demonstra que o promotor estava confiante em obter esse auxílio e que tinha que aproveitar esta oportunidade comercial. As autoridades portuguesas alegam que o beneficiário não deve ser penalizado pelo facto de ter demorado mais tempo a apresentar o pedido do que a executar o investimento. Referem igualmente as desvantagens e riscos excepcionais da operação, tais como a elevada volatilidade do real brasileiro e o facto de este ser o primeiro investimento da empresa no Brasil. |
| --- | --- |

33.

O investimento realizou-se em Outubro de 1999, cerca de cinco anos e meio antes da notificação ter sido apresentada à Comissão. De acordo com as autoridades portuguesas, o facto de o investimento ter sido realizado sem o auxílio demonstra que o promotor estava confiante em obter esse auxílio e que tinha que aproveitar esta oportunidade comercial. As autoridades portuguesas alegam que o beneficiário não deve ser penalizado pelo facto de ter demorado mais tempo a apresentar o pedido do que a executar o investimento. Referem igualmente as desvantagens e riscos excepcionais da operação, tais como a elevada volatilidade do real brasileiro e o facto de este ser o primeiro investimento da empresa no Brasil.

| 34. | Contudo, nesta fase, a Comissão tem sérias dúvidas quanto ao facto de a empresa necessitar realmente do auxílio notificado para realizar o seu investimento. A Djebel é propriedade do maior grupo hoteleiro de Portugal. Desde 1999, a empresa expandiu a sua actividade no Brasil, onde actualmente possui cinco hotéis e se encontra entre as dez maiores cadeias hoteleiras, o que parece indicar que o investimento teria avançado mesmo sem a perspectiva do auxílio. Além disso, não é provável que um auxílio concedido agora para um investimento realizado há mais de seis anos tenha ainda qualquer relação prática com o investimento. |
| --- | --- |

34.

Contudo, nesta fase, a Comissão tem sérias dúvidas quanto ao facto de a empresa necessitar realmente do auxílio notificado para realizar o seu investimento. A Djebel é propriedade do maior grupo hoteleiro de Portugal. Desde 1999, a empresa expandiu a sua actividade no Brasil, onde actualmente possui cinco hotéis e se encontra entre as dez maiores cadeias hoteleiras, o que parece indicar que o investimento teria avançado mesmo sem a perspectiva do auxílio. Além disso, não é provável que um auxílio concedido agora para um investimento realizado há mais de seis anos tenha ainda qualquer relação prática com o investimento.

| 35. | O projecto notificado não é o primeiro projecto de internacionalização do grupo Pestana, do qual a Djebel faz parte, que tinha já actividades em Moçambique. Afigura-se, por conseguinte, duvidoso que o auxílio fosse necessário para a realização da primeira experiência de internacionalização do grupo Pestana no Brasil. |
| --- | --- |

35.

O projecto notificado não é o primeiro projecto de internacionalização do grupo Pestana, do qual a Djebel faz parte, que tinha já actividades em Moçambique. Afigura-se, por conseguinte, duvidoso que o auxílio fosse necessário para a realização da primeira experiência de internacionalização do grupo Pestana no Brasil.

| 36. | Deste modo, a Comissão tem actualmente sérias dúvidas quanto a saber se a perspectiva do auxílio era necessária para desencadear o investimento e se pode ser considerado que o auxílio terá um efeito de incentivo. |
| --- | --- |

36.

Deste modo, a Comissão tem actualmente sérias dúvidas quanto a saber se a perspectiva do auxílio era necessária para desencadear o investimento e se pode ser considerado que o auxílio terá um efeito de incentivo.

O regime de auxílios estatais N667/1999

| 37. | Durante esta primeira fase da investigação, a Comissão tomou conhecimento de um eventual problema com o regime ao abrigo do qual o presente projecto é notificado. |
| --- | --- |

37.

Durante esta primeira fase da investigação, a Comissão tomou conhecimento de um eventual problema com o regime ao abrigo do qual o presente projecto é notificado.

| 38. | Após a Comissão ter aprovado o regime, Portugal adoptou o seu regulamento de execução (6) sem notificação prévia à Comissão nos termos do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE. Este regulamento inclui uma disposição que permite a elegibilidade retroactiva dos custos relativos a projectos em relação aos quais foi recebido um pedido até 31 de Janeiro de 2001. No que diz respeito a estes projectos, as despesas incorridas após 1 de Julho de 1999 são consideradas elegíveis. Esta disposição poderá ser incompatível com o ponto 4.2 das Orientações relativas aos auxílios estatais com finalidade regional (7). As autoridades portuguesas justificam esta disposição com problemas técnicos no estabelecimento da estrutura organizacional do regime. Alegam que a disposição se destinava a beneficiar exclusivamente projectos para os quais fora apresentado um pedido de auxílio ao abrigo de outros regimes e antes do início dos respectivos investimentos. A Comissão prosseguirá a investigação desta questão através de um pedido de informações adicionais às autoridades portuguesas. |
| --- | --- |

38.

Após a Comissão ter aprovado o regime, Portugal adoptou o seu regulamento de execução (6) sem notificação prévia à Comissão nos termos do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE. Este regulamento inclui uma disposição que permite a elegibilidade retroactiva dos custos relativos a projectos em relação aos quais foi recebido um pedido até 31 de Janeiro de 2001. No que diz respeito a estes projectos, as despesas incorridas após 1 de Julho de 1999 são consideradas elegíveis. Esta disposição poderá ser incompatível com o ponto 4.2 das Orientações relativas aos auxílios estatais com finalidade regional (7). As autoridades portuguesas justificam esta disposição com problemas técnicos no estabelecimento da estrutura organizacional do regime. Alegam que a disposição se destinava a beneficiar exclusivamente projectos para os quais fora apresentado um pedido de auxílio ao abrigo de outros regimes e antes do início dos respectivos investimentos. A Comissão prosseguirá a investigação desta questão através de um pedido de informações adicionais às autoridades portuguesas.

Conclusão

| 39. | Em conclusão, por agora não foi ainda demonstrado que a perspectiva do auxílio era necessária para desencadear o investimento e que o auxílio terá um efeito de incentivo. A Comissão também tem dúvidas quanto à medida em que o auxílio contribuirá para o desenvolvimento da actividade turística em Portugal, sem afectar negativamente as condições comerciais na UE. Por conseguinte, existem actualmente sérias dúvidas de que o auxílio facilitasse certas actividades económicas e pudesse, por conseguinte, ser isento na acepção do n.o 3, alínea c), do artigo 87.o do Tratado CE. |
| --- | --- |

39.

Em conclusão, por agora não foi ainda demonstrado que a perspectiva do auxílio era necessária para desencadear o investimento e que o auxílio terá um efeito de incentivo. A Comissão também tem dúvidas quanto à medida em que o auxílio contribuirá para o desenvolvimento da actividade turística em Portugal, sem afectar negativamente as condições comerciais na UE. Por conseguinte, existem actualmente sérias dúvidas de que o auxílio facilitasse certas actividades económicas e pudesse, por conseguinte, ser isento na acepção do n.o 3, alínea c), do artigo 87.o do Tratado CE.

4.   DECISÃO

| 40. | Consequentemente, após ter examinado as informações fornecidas pelas autoridades portuguesas, a Comissão informa o Governo português da sua decisão de dar início ao procedimento previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE. |
| --- | --- |

40.

Consequentemente, após ter examinado as informações fornecidas pelas autoridades portuguesas, a Comissão informa o Governo português da sua decisão de dar início ao procedimento previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE.

| 41. | Tendo em conta as considerações anteriores, a Comissão notifica a Portugal para lhe apresentarem no prazo de um mês a contar da recepção da presente carta todos os documentos, informações e dados necessários para apreciar a compatibilidade do auxílio. Caso contrário, a Comissão adoptará uma decisão com base nos elementos de que dispõe. A Comissão solicita às autoridades competentes que transmitam imediatamente uma cópia da presente carta ao beneficiário potencial do auxílio. |
| --- | --- |

41.

Tendo em conta as considerações anteriores, a Comissão notifica a Portugal para lhe apresentarem no prazo de um mês a contar da recepção da presente carta todos os documentos, informações e dados necessários para apreciar a compatibilidade do auxílio. Caso contrário, a Comissão adoptará uma decisão com base nos elementos de que dispõe. A Comissão solicita às autoridades competentes que transmitam imediatamente uma cópia da presente carta ao beneficiário potencial do auxílio.

| 42. | A Comissão recorda a Portugal o efeito suspensivo do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE e remete para o artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, que prevê que qualquer auxílio ilegal poderá ser recuperado junto do beneficiário. |
| --- | --- |

42.

A Comissão recorda a Portugal o efeito suspensivo do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE e remete para o artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, que prevê que qualquer auxílio ilegal poderá ser recuperado junto do beneficiário.

| 43. | A Comissão comunica a Portugal que informará as partes interessadas através da publicação da presente carta e de um resumo da mesma no Jornal Oficial da União Europeia. Informará igualmente os interessados dos países da EFTA signatários do Acordo EEE mediante publicação de uma comunicação no suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia, bem como o Órgão de Fiscalização da EFTA, através do envio de uma cópia da presente carta. As partes interessadas serão convidadas a apresentar as suas observações no prazo de um mês a contar da data de publicação da referida comunicação.“ |
| --- | --- |

43.

A Comissão comunica a Portugal que informará as partes interessadas através da publicação da presente carta e de um resumo da mesma no Jornal Oficial da União Europeia. Informará igualmente os interessados dos países da EFTA signatários do Acordo EEE mediante publicação de uma comunicação no suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia, bem como o Órgão de Fiscalização da EFTA, através do envio de uma cópia da presente carta. As partes interessadas serão convidadas a apresentar as suas observações no prazo de um mês a contar da data de publicação da referida comunicação.“

---

(1)  Por carta SG(2000) D/106085, JO C 266 de 16. 9. 2000, p. 4.

1

(2)  JO L 107 de 30.4.1996.

2

(3)  JO L 124 de 20.5.2003.

3

(4)  O empréstimo em condições favoráveis ascende a 3 680 119 euros (25 % dos custos elegíveis), não vence juros e é concedido por um período de 6 anos. Será reembolsado em 11 prestações semestrais a começar no segundo semestre. A taxa de referência aplicável em Portugal na data da realização do investimento era de 4,76 %. O montante bruto do auxílio é igual ao seu montante líquido, uma vez que a empresa se encontra situada no offshore da Madeira e não está sujeita ao imposto sobre o rendimento das sociedades até ao final de 2011.

4

offshore

(5)  Regulamento (CE) n.o 69/2001 da Comissão, de 12 de Janeiro de 2001, relativo à aplicação dos artigos 87.o e 88.o do Tratado CE aos auxílios de minimis; JO L 10 de 13. 1. 2001, pp. 30-32.

5

o

o

o

de minimis

(6)  Portaria n.o 687/2000, de 31 de Agosto, com a redacção que lhe foi dada pela Portaria n.o 243/2001, de 22 de Março.

6

o

o

(7)  JO C 74 de 10. 3. 1998, pp. 9-31.

7

---

| 19.4.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 91/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 91/30

---

ŠTÁTNA POMOC — FRANCÚZSKO

Štátna pomoc č. C 9/2006 (ex NN 85/2005) — Fond na predchádzanie rizikám v oblasti rybolovu

Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES

(2006/C 91/05)

(Text s významom pre EHP)

Listom zo dňa 8. marca 2006, ktorý je uvedený v pôvodnom jazyku na stranách nasledujúcich po tomto zhrnutí, oznámila Komisia Francúzsku svoje rozhodnutie začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES týkajúce sa uvedenej pomoci.

Zainteresované strany môžu predložiť svoje pripomienky v lehote jedného mesiaca odo dňa uverejnenia tohto zhrnutia a nasledujúceho listu na adresu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Fisheries |
| DG FISH/D/3 „Legal Issues“ |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 295 19 42 |

European Commission

Directorate General for Fisheries

DG FISH/D/3 „Legal Issues“

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 295 19 42

Tieto pripomienky sa oznámia Francúzsku. Zúčastnená strana predkladajúca pripomienky môže písomne s uvedením dôvodov požiadať o utajenie svojej totožnosti.

TEXT ZHRNUTIA

Tento fond vznikol v apríli 2004 z iniciatívy „Confédération de la Coopération, de la Mutualité et du Crédit maritimes“. Na základe troch dohôd, ktoré sa uzatvorili medzi francúzskym štátom a fondom bola fondu pridelená suma v celkovej výške 65 miliónov EUR. V týchto troch dohodách sa uvádza, že tieto sumy sa musia uhradiť s úrokovou sadzbou 4,45 %, v dňoch 1. novembra 2006, 1. mája 2007 a 1. júla 2007 v uvedenom poradí.

Tento fond má dva ciele: po prvé, nadobúdaním opcií zabrániť kolísaniu cien ropy a po druhé, čiastočne kompenzovať vysoké náklady pohonných hmôt spotrebované plavidlami podnikov, ktoré sú členmi tohto fondu, ak cena pohonných hmôt prekračuje stanovenú sumu.

So zreteľom na štátnu pomoc sa musí fond posudzovať z dvojakého hľadiska – po prvé, ak sa jeho fondy používajú na nadobudnutie finančných opcií na termínovaných trhoch a po druhé, ak sa použijú na vyrovnanie nákladov pohonných hmôt spotrebovaných týmito plavidlami.

Nadobudnutie opcií na termínovaných trhoch

V praxi by sa financovanie francúzskym štátom mohlo pokladať za formu krátkodobého úveru pri úrokovej sadzbe 4,45 %. Komisia zistila, že fond nedisponuje žiadnym nehnuteľným majetkom a jeho vlastný kapitál je navyše veľmi malý, pretože sa skladá len z príspevkov členských štátov. Z tohto dôvodu by banka takúto pôžičku nikdy neposkytla.

Tento fond využíva finančnú výhodu v porovnaní s ďalšími spoločnosťami, ktoré pôsobia na rovnakých termínovaných trhoch. Táto výhoda predstavuje štátnu pomoc v prospech fondu. Zmluva o ES neobsahuje ustanovenie, ktoré by umožňovalo považovať túto pomoc za kompatibilnú so spoločným trhom.

Rybárske podniky, ktoré sú jeho členmi, môžu využiť nízke ceny za nákup pohonných hmôt. Toto predstavuje pomoc, ktorá má vplyv na zníženie prevádzkových nákladov podnikov podporovaných z fondu. V súlade s odsekom 3.7 usmernení pre preskúmanie štátnej pomoci v oblasti rybného hospodárstva, je táto pomoc, ktorá sa udeľuje bez toho, aby sa spájala s nejakým záväzkom, nezlučiteľná so spoločným trhom.

Vyrovnanie čiastočných nákladov pohonných hmôt spotrebovaných plavidlami

Ako sa uvádza, táto pomoc ovplyvňuje zníženie prevádzkových nákladov podnikov podporovaných z fondu. V súlade s odsekom 3.7 usmernení pre posudzovanie štátnej pomoci v oblasti rybného hospodárstva, nie je táto pomoc, ktorá sa udeľuje bez toho, aby sa spájala so žiadnym záväzkom, kompatibilná so spoločným trhom.

V súlade s článkom 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999, každá protiprávna pomoc môže byť predmetom vymáhania od príjemcu.

TEXT LISTU

„La Commission a l'honneur d'informer le Gouvernement de la France qu'après avoir examiné les informations fournies par ses autorités sur la mesure citée en objet, elle a décidé d'ouvrir la procédure formelle d'examen prévue par l'article 93 [devenu 88], paragraphe 2, du traité CE et par le règlement (CE) no 659/1999 du Conseil du 22 mars 1999 portant modalités d'application de cet article (1).

1.   PROCÉDURE

La Commission a eu connaissance de diverses informations relatives à l'existence d'un fonds destiné à compenser la hausse du carburant subie par les entreprises de pêche de France depuis l'année 2004. Selon ces informations, ce fonds, dénommé fonds de prévention des aléas à la pêche (ci-après FPAP), avait pour objectif annoncé de lisser les variations à court terme du prix du carburant à la pêche et a eu en pratique pour effet de permettre à ces entreprises de bénéficier d'un prix pour le carburant nettement inférieur au prix du marché. Il était apparemment prévu que ce fonds devait fonctionner uniquement grâce à des contributions des professionnels. Le principe de fonctionnement aurait été simple: le fonds aurait pris en charge la partie du coût du carburant supérieur à un prix de référence déterminé par litre (27 centimes semble-t-il pendant une certaine période) et, en contrepartie, les entreprises auraient apporté des contributions au FPAP quand le prix du carburant serait redescendu au-dessous de ce prix de référence. De cette manière, un équilibre aurait été atteint pour le financement du système sans qu'il y ait apport de fonds publics.

Cependant, étant donné que le prix de marché du carburant est toujours resté très largement au-dessus du prix de référence, la Commission a supposé que le fonctionnement du FPAP était possible seulement grâce à l'apport financier de l'État et que cet apport financier constituait une aide d'État au sens de l'article 87 du traité CE.

Conformément à ce qui est prévu à l'article 10 du règlement (CE) no 659/1999, la Commission a demandé à la France, à deux reprises, de lui fournir les informations relatives à ce fonds afin qu'elle puisse examiner s'il y avait effectivement présence d'aide d'État et, le cas échéant, si cette aide d'État était ou non compatible avec le marché commun. La France n'ayant pas répondu dans les délais impartis, la Commission a décidé, conformément au paragraphe 3 dudit article 10, de lui adresser une injonction de fournir les informations nécessaires à cet examen. Cette injonction, datée du 5 décembre 2005, a été notifiée à la France le 6 décembre 2005 avec un délai de réponse de trois semaines.

La France a répondu par courrier daté du 21 décembre 2005 et reçu à la Commission le 27 décembre. La Commission avait aussi reçu entre-temps, le 8 décembre 2005, un courrier de la France daté du 6 décembre.

Pour procéder à l'examen requis, la Commission a donc en sa possession les informations communiquées par ces deux courriers, datés des 6 et 21 décembre, ainsi que les documents joints à ces courriers.

Comme cela est indiqué ci-après (cf. paragraphe 3 “Appréciation”), la Commission n'a pas reçu toutes les informations qui lui auraient été nécessaires pour procéder à un examen exhaustif de cette mesure. Dans ces conditions, conformément à l'article 13 du règlement (CE) no 659/1999, la présente décision d'ouverture de la procédure formelle d'examen est prise sur la base des renseignements disponibles.

2.   DESCRIPTION

Le FPAP est constitué, conformément à la loi française du 21 mars 1884 modifiée par la loi du 12 mars 1920, sous forme de syndicat professionnel. Le projet de statuts a été approuvé par l'assemblée constitutive qui s'est tenue le 10 février 2004 et les statuts eux-mêmes portent la date du 9 avril 2004.

Selon ces statuts, ce syndicat est créé, pour une durée de 99 ans, à l'initiative de la Confédération de la Coopération, de la Mutualité et du Crédit Maritimes. Le siège est fixé à Paris, 24, rue du Rocher.

Les adhérents postulants doivent apporter la preuve que leur activité se trouve être impliquée dans la pêche; toutefois, le syndicat peut admettre en son sein toute autre personne prête à apporter son appui moral au syndicat sous réserve que l'effectif de cette catégorie d'adhérents ne dépasse pas 5 % du nombre des adhérents du syndicat. La France précise, dans son courrier du 6 décembre 2005, que le FPAP compte 2 013 adhérents et 2 385 navires représentant 30 % de la flotte française; 93,5 % des navires sont des navires de plus de 12 mètres.

L'article 2 des statuts indique que: “Le syndicat a pour objet de développer des produits destinés à permettre aux entrepreneurs de pêche d'assurer la couverture des risques suivants: fluctuation des prix du gazole, pollution maritime ou risque sanitaire relatif à la pollution, fermeture des quotas ou réduction importante des possibilités de pêche, risque relatif au marché. Il prend le nom de Fonds de prévention des aléas pêche.”.

La France a transmis les copies de trois conventions passées entre l'État et le FPAP et relatives à la mise en place d'avances remboursables par l'État en faveur de ce fonds. Ces avances sont versées par l'intermédiaire de l'Office national interprofessionnel des produits de la mer et de l'aquaculture (OFIMER). La première convention, datée du 12 novembre 2004, porte sur un montant de 15 millions d'EUR; la seconde, datée du 27 mai 2005, sur un montant de 10 millions d'EUR; la troisième, datée du 11 octobre 2005, sur un montant de 45 millions d'EUR. Selon ces trois conventions, c'est donc un montant de 65 millions d'EUR qui a été avancé au FPAP.

Selon l'article 1 de ces conventions, “le FPAP fonctionne sur la base de cotisations versées par ses adhérents de façon à couvrir la mise en place de couvertures financières contre les aléas résultant des fluctuations des cours du pétrole et des frais de gestion qui en découlent”.

Selon l'article 2 de la convention du 12 novembre 2004, “l'avance de trésorerie a pour objet la mise en place d'un mécanisme de couverture contre les fluctuations des cours internationaux du pétrole à compter du 1
  er
  novembre 2004; cette avance pourra permettre l'acquisition sur les marchés à terme d'une option financière. Les compensations versées à l'adhérent du fonds doivent correspondre au différentiel de prix constaté entre le prix maximum couvert et le prix moyen mensuel de l'indice de référence pour le mois considéré.”. L'article 2 de la convention du 27 mai 2005 a une rédaction presque similaire: il prévoit, au lieu de la “mise en place” d'un mécanisme de couverture, la “poursuite” de ce mécanisme et il indique le 1er mars 2005 comme date à partir de laquelle la couverture pourra opérer pour l'avance versée dans le cadre de cette convention. Il en est de même pour la convention du 11 octobre 2005; l'article 2 prévoit que, pour l'avance versée, le fonds poursuit son activité de couverture “... à compter du 1
  er
  juillet 2005 et au moins jusqu'au 31 décembre 2005 en achetant des options financières sur les marchés à terme, à concurrence de 17 centimes d'EUR/l.”. Il est précisé que “les compensations versées à l'adhérent du fonds doivent correspondre, au maximum, au différentiel de prix constaté entre le prix de 30 centimes d'EUR/l et le prix moyen mensuel de référence pour le mois considéré, si ce dernier est supérieur à 30 centimes d'EUR/l”.

L'article 3 de ces conventions indique que les avances ne peuvent être versées par l'OFIMER qu'après fourniture de certaines pièces justificatives. Parmi ces pièces, doit figurer le procès-verbal de l'organe délibérant du FPAP détaillant l'utilisation qui sera faite de l'avance accordée par l'État. Par sa note datée du 6 décembre 2005, la France a confirmé que les montants indiqués, représentant un total de 65 millions d'EUR, ont été effectivement consentis au FPAP. Cette note précise que ces avances sont consenties “afin d'assurer le fonctionnement du FPAP, dans les plus brefs délais, pour la période allant de novembre 2004 à fin décembre 2005”.

Par ailleurs, le FPAP s'engage à tenir une comptabilité permettant de connaître, sur demande, l'utilisation des avances ainsi que l'affectation des ressources et des dépenses. Les pièces comptables doivent être conservées pendant dix ans.

L'article 4 fixe le taux d'intérêt qui affectera le remboursement de ces avances par le FPAP à l'OFIMER à 4,45 %. Le montant de 10 millions d'EUR faisant l'objet de la convention du 12 novembre 2004 devra être remboursé au plus tard le 1er novembre 2006; celui de 10 millions d'EUR objet de la convention du 27 mai 2005 au plus tard le 1er mai 2007 et celui de 45 millions d'EUR objet de la convention du 11 octobre 2005 au plus tard le 1er juillet 2007.

3.   APPRÉCIATION

La Commission constate que le FPAP a un objet qui doit être considéré, au regard des aides d'État, d'une manière double.

En premier lieu, le FPAP a pour objet de permettre l'acquisition d'options financières sur les marchés à terme. Même si cela n'est pas explicitement précisé, les dits marchés à terme sont manifestement ceux du pétrole ou de ses produits dérivés. Il apparaît ainsi, que le FPAP, tout en étant constitué sous la forme d'un syndicat, agit sur ces marchés à terme en achetant et vendant des options, comme le ferait une société privée ordinaire active sur ce genre de marchés et fonctionnant selon les règles de l'économie de marché.

En second lieu, le FPAP a pour objet de verser aux entreprises de pêche adhérentes la différence entre le prix moyen mensuel de référence et le “prix maximal couvert” selon les conventions des 12 novembre 2004 et 27 mai 2005 ou le prix de 30 centimes d'EUR par litre selon la convention du 11 octobre 2005. La fonction du FPAP correspond alors en pratique à une fonction de gestion des fonds en provenance de l'État afin de les répartir entre les entreprises de pêche adhérentes en fonction du carburant qu'elles ont acheté pour la conduite de leur activité de pêche.

3.1.   Aide à l'acquisition d'options sur les marchés à terme

3.1.1.   Existence d'une aide d'État

Les sociétés intervenant sur les marchés à terme des produits des matières premières sont ordinairement des sociétés privées fonctionnant selon les règles de l'économie de marché. Étant donné que le traité CE, selon son article 295, ne préjuge en rien le régime de la propriété dans les États membres, une société fonctionnant à partir de fonds d'origine publique peut théoriquement intervenir de la même manière sur ces marchés à terme si son fonctionnement est conforme aux règles de l'économie de marché. Il convient donc d'apprécier si ces règles sont respectées ou non.

Le capital initial du FPAP est constitué des cotisations des adhérents. Celles-ci sont probablement d'un montant très modique. Aucune information communiquée à la Commission ne lui permet de penser que le montant global des cotisations aurait été suffisant pour permettre au FPAP d'intervenir sur un marché à terme sans apport de fonds extérieurs. Ces fonds extérieurs ont été fournis par l'État, au moyen des avances octroyées par l'intermédiaire de l'OFIMER, et constituent donc une partie de ces avances qui ont représenté, selon les informations communiquées par la France, 65 millions d'EUR.

La France n'a donné à la Commission aucune indication sur le montant des fonds engagés par le FPAP sur ces marchés à terme.

Par ailleurs, la Commission observe que la France n'a fourni aucune information lui permettant de savoir si les trois avances déjà consenties sont les seules qui le seront ou bien si le versement de nouvelles avances est possible.

Ces fonds doivent être remboursés avec un taux d'intérêt de 4,45 %. Cet apport de l'État correspond donc en pratique à un prêt accordé à ce taux.

La Commission constate que ce taux est supérieur au taux de référence utilisé par la Commission pour déterminer l'élément d'aide existant dans un prêt bonifié, taux de référence fixé à 4,43 % en 2004 (2) et à 4,08 % depuis le 1er janvier 2005 (3). Par conséquent, théoriquement, il pourrait ne pas y avoir d'aide d'État dans les avances consenties si celles-ci l'avaient été dans les conditions normales d'une économie de marché.

Or, la Commission observe que le FPAP, d'une part, ne possède apparemment aucun bien immobilier et que, d'autre part, ses biens mobiliers sont très réduits puisqu'ils sont constitués uniquement des cotisations des adhérents. Il n'y a aucune garantie que l'État puisse être remboursé par le FPAP. Pour cette raison, elle estime qu'une banque, dans les conditions normales d'une économie de marché, n'aurait jamais prêté les sommes en question au FPAP, voire seulement une partie de ces sommes, pour intervenir sur un marché à terme sans avoir suffisamment de garanties que les dites sommes lui seront remboursées. Par conséquent, ces avances de l'État représentent un avantage financier en faveur du FPAP accordé au moyen de ressources de l'État.

En outre, étant donné que les trois conventions passées entre l'État et le FPAP prévoient expressément que les fonds publics versés ont pour objet, entre autres, la mise en place d'un mécanisme de couverture contre les fluctuations des cours internationaux du pétrole, la Commission considère que cet avantage est imputable à l'État (4).

Cet avantage financier comporte deux aspects: l'avantage en faveur du FPAP lui-même et l'avantage qu'en retirent, par voie de conséquence, les entreprises de pêche adhérentes.

Avantage en faveur du FPAP lui-même

Le FPAP bénéficie d'un avantage financier par rapport aux autres sociétés intervenant sur les marchés à terme, qu'il s'agisse de sociétés habituellement actives sur ces marchés ou bien de sociétés étant ou pouvant être constituées de la même manière que le FPAP sous forme de syndicat professionnel dans les autres États membres, voire en France même.

Par conséquent, cet avantage financier affecte les échanges entre les États membres et fausse ou menace de fausser la concurrence. Pour cette raison, il constitue une aide d'État au sens de l'article 87 du traité CE.

Avantage en faveur des entreprises de pêche

Les fonds en provenance de l'État dont bénéficie le FPAP favorisent les entreprises de pêche qui ont adhéré à ce syndicat parce qu'elles sont les seules à pouvoir bénéficier des prix préférentiels obtenus pour le carburant à partir des options acquises sur les marchés à terme.

Par conséquent, étant donné que les entreprises de pêche bénéficiaires sont en concurrence sur le marché communautaire avec d'autres entreprises, qu'il s'agisse d'autres entreprises de pêche ou bien d'entreprises d'autres secteurs d'activité économique dont les produits sont en concurrence avec les produits de la pêche, ces fonds affectent les échanges entre les États membres et faussent ou menacent de fausser la concurrence.

Pour cette raison, cet avantage dont bénéficient les entreprises de pêche constitue aussi une aide d'État au sens de l'article 87 du traité CE.

3.1.2.   Compatibilité avec le marché commun

3.1.2.1.   Aide d'État en faveur du FPAP lui-même

Comme l'indiquent les conventions passées entre l'État et le FPAP, cette aide d'État a eu pour objet de permettre le démarrage des interventions du FPAP sur les marchés à terme du pétrole et de ses produits dérivés ainsi que leur poursuite. Il s'agit donc d'une aide au fonctionnement du FPAP.

Il convient d'apprécier si cette aide au fonctionnement en faveur du FPAP peut être considérée comme compatible avec le marché commun.

Selon l'article 87, paragraphes 2 et 3, du traité, certaines catégories d'aide sont ou peuvent être considérées comme compatibles avec le marché commun. Il convient d'examiner si cette aide au fonctionnement du FPAP peut entrer dans l'une de ces catégories.

La Commission observe d'abord que cette aide n'est pas destinée à remédier à des dommages causés par un événement extraordinaire. La Commission rappelle que les fluctuations du cours du pétrole sont inhérentes à l'activité économique normale et ne peuvent pas être considérées comme un événement extraordinaire au sens de l'article 87 du traité. Cette aide ne peut donc pas être considérée comme compatible avec le marché commun en vertu du paragraphe 2, sous-paragraphe b), de l'article 87 du traité CE.

Ensuite, la Commission observe qu'aucune des lignes directrices qu'elle a adoptées pour l'analyse des aides d'État ne s'applique au présent régime d'aide.

Cette aide ne peut pas non plus être considérée comme compatible avec le marché commun sur la base d'une application directe du paragraphe 3 du même article, avec les différents cas de figure qui y sont prévus.

En effet, il ne s'agit manifestement pas d'une aide destinée à favoriser le développement économique de régions dans lesquelles le niveau de vie est anormalement bas ou dans lesquelles sévit un grave sous-emploi (cas prévu au sous-paragraphe a). Cette aide a pour but de permettre au FPAP d'intervenir sur les marchés à terme pertinents. Elle n'a donc pas de rapport avec les aides visées à ce sous-paragraphe a).

D'autre part, le FPAP ne peut pas être considéré comme un projet important d'intérêt européen ou comme une aide destinée à remédier à une perturbation grave de l'économie d'un État membre (cas prévus au sous-paragraphe b). En effet, le FPAP est spécifiquement français et les autres États membres n'ont pas exprimé l'intention d'instituer des fonds du même genre; la dimension européenne de ce fonds fait par conséquent défaut. Quant à considérer qu'il s'agit d'une aide destinée à remédier à une perturbation grave de l'économie d'un État membre, la Commission pourrait, à première vue, envisager d'adopter une telle position puisque la hausse du prix du carburant a entraîné une perturbation avérée de la situation du secteur de la pêche. Cependant, tout en notant que le FPAP ne concerne qu'un seul secteur d'activité économique alors que différents secteurs sont touchés par la hausse du prix du pétrole, la Commission a toujours considéré qu'il n'appartient pas aux autorités publiques d'intervenir financièrement contre cette hausse du pétrole; leur rôle doit au contraire consister notamment à mener des politiques d'incitation envers les entreprises afin qu'elles s'adaptent aux nouvelles conditions économiques créées par cette hausse. C'est pourquoi une aide ayant pour seul objectif d'intervenir sur les marchés à terme pertinents ne correspond pas à l'objectif souhaité.

En outre, l'existence du FPAP ne peut pas, par elle-même, répondre à la condition du sous-paragraphe c), qui prévoit que peuvent être compatibles avec le marché commun les aides destinées à faciliter le développement de certaines activités ou de certaines régions économiques quand elles n'altèrent pas les conditions des échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun. En effet, aucun élément n'indique que le développement ou l'accroissement d'une activité d'intervention sur les marchés à terme du pétrole est souhaitable. En outre, cette activité n'est pas liée à une région économique. C'est pourquoi cette aide ne peut pas être considérée comme compatible avec le marché commun en vertu de ce sous-paragraphe c).

Enfin, cette catégorie d'aide ne figure pas parmi les catégories d'aide qui seraient considérées comme compatibles avec le marché commun par décision du Conseil adoptée conformément au sous-paragraphe e).

3.1.2.2.   Aide en faveur des entreprises de pêche

Comme pour l'aide en faveur du FPAP, la Commission observe que cette aide n'est pas destinée à remédier à des dommages causés par un événement extraordinaire et ne peut donc pas être considérée comme compatible avec le marché commun en vertu du paragraphe 2, sous-paragraphe b), de l'article 87 du traité CE.

Etant donné qu'il s'agit d'une aide aux entreprises de pêche, celle-ci doit être analysée à la lumière des lignes directrices pour l'examen des aides d'État destinées aux secteurs de la pêche et de l'aquaculture (5), dites ci-après lignes directrices.

Comme cela est indiqué ci-dessus (cf. paragraphe 3.1.1), cette aide permet aux entreprises de pêche ayant adhéré au syndicat de bénéficier des prix préférentiels obtenus pour le carburant à partir des options acquises sur les marchés à terme.

Cette aide a pour effet de diminuer les coûts de production. Elle n'est assortie d'aucune obligation de la part des bénéficiaires. Elle entre dans la catégorie des aides au fonctionnement visées au paragraphe 3.7 des lignes directrices qui indique que “les aides d'État qui sont octroyées sans être assorties d'une quelconque obligation pour les bénéficiaires de répondre aux objectifs de la politique commune de la pêche et qui sont destinées à améliorer la situation des entreprises et à accroître leur trésorerie ou dont les montants sont fonction de ... ou des moyens de production et qui ont pour effet de diminuer les coûts de production ou d'améliorer les revenus du bénéficiaire sont, en tant qu'aides au fonctionnement, incompatibles avec le marché commun...”.

3.2.   Compensation pour l'achat de carburant par les entreprises de pêche

3.2.1.   Existence d'une aide d'État

Comme cela est décrit ci-dessus (cf. paragraphe 2 “Description”), le FPAP, grâce aux fonds avancés par l'État, prend en charge la différence de prix existant, selon les conventions des 12 novembre 2004 et 27 mai 2005, entre le “prix maximum couvert” et le prix moyen mensuel de référence et, selon la convention du 11 octobre 2005, entre 30 centimes d'EUR par litre et le prix moyen mensuel de référence.

Par conséquent, les avances qui sont consenties par l'État au FPAP et qui permettent la prise en charge d'une partie des coûts supportés par les entreprises de pêche adhérant au FPAP procurent un avantage à ces entreprises. La position de ces entreprises se trouve donc renforcée par rapport aux entreprises se trouvant en concurrence sur le marché communautaire avec ces entreprises de pêche, qu'il s'agisse d'autres entreprises de pêche ou bien d'entreprises d'autres secteurs d'activité économique dont les produits sont en concurrence avec elles.

En outre, étant donné que les trois conventions passées entre l'État et le FPAP prévoient expressément que les fonds publics versés ont pour objet, entre autres, de verser aux adhérents du FPAP la différence, pour le carburant utilisé, entre le prix maximum couvert et le prix moyen mensuel de l'indice de référence, la Commission considère que cet avantage est imputable à l'État (6).

Par conséquent, ces fonds de l'État dont bénéficie le FPAP pour prendre partiellement en charge le coût du carburant utilisé par les navires de pêche constituent une aide d'État au sens de l'article 87 du traité CE.

Comme pour l'acquisition d'options sur les marchés à terme, la Commission observe que la France n'a donné à la Commission aucune indication sur la partie des 65 millions d'EUR avancés par l'État qui ont servi à prendre en charge partiellement le coût du carburant. De la même manière, la France n'a fourni aucune information sur le fait de savoir si les trois avances déjà consenties sont les seules qui le seront ou bien si le versement de nouvelles avances est possible ou déjà prévu.

3.2.2.   Compatibilité avec le marché commun

Comme pour l'avantage dont bénéficient les entreprises de pêche par le moyen de l'acquisition d'options par le FPAP sur les marchés à terme, la Commission observe que cette aide n'est pas destinée à remédier à des dommages causés par un événement extraordinaire et ne peut donc pas être considérée comme compatible avec le marché commun en vertu du paragraphe 2, sous-paragraphe b), de l'article 87 du traité CE.

Etant donné qu'il s'agit d'une aide aux entreprises de pêche, elle doit également être analysée, comme ci-dessus, à la lumière des lignes directrices pour l'examen des aides d'État destinées aux secteurs de la pêche et de l'aquaculture.

Comme pour l'aide résultant de l'acquisition d'options sur les marchés à terme, cette aide a pour effet de diminuer les coûts de production.

De ce fait, elle entre aussi dans la catégorie des aides au fonctionnement visées au paragraphe 3.7 des lignes directrices. Elle n'est non plus assortie d'aucune obligation de la part des bénéficiaires.

4.   CONCLUSION

En conséquence, il existe, à ce stade de l'évaluation préliminaire telle qu'elle est prévue à l'article 6 du règlement (CE) no 659/1999, des doutes sérieux sur la compatibilité de cette mesure d'aide avec le marché commun, tant en ce qui concerne l'aide en faveur du FPAP que l'aide en faveur des entreprises de pêche.

À la lumière des considérations qui précèdent, la Commission, agissant dans le cadre de la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du Traité CE, demande à la France de lui présenter ses observations et de lui fournir tous les renseignements nécessaires pour apprécier l'aide en cause, dans un délai d'un mois à compter de la réception de la présente lettre.

Par la présente, la Commission avise la France qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal Officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal Officiel, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations à compter d'un mois à compter de la date de cette publication.“

---

(1)  JO L 83 du 27.3.1999, p. 1.

1

(2)  JO C 307 du 17.12.2003, p. 11.

2

(3)  JO C 220 du 8.9.2005, p. 2.

3

(4)  Affaires C-482/99, France/Commission, arrêt de la Cour du 16 mai 2002 et C-345/02, Pearle BV, arrêt de la Cour de justice du 15 juillet 2004.

4

(5)  JO C 229 du 14.9.2004, p. 5.

5

(6)  Affaire C-345/02, Commission/France, arrêt de la Cour de justice du 15 juillet 2004.

6

---

| 19.4.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 91/35 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 91/35

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Prípad č. COMP/M. 4114 — Lottomatica/GTECH)

(2006/C 91/06)

(Text s významom pre EHP)

| 1. | Komisii bolo dňa 7. apríla 2006 doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1), podľa ktorého spoločnosť Lottomatica S.p.A („Lottomatica“, Taliansko) kontrolovaná spoločnosťou De Agostini S.p.A. („De Agostini“, Taliansko) získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady kontrolu nad celou spoločnosťou GTECH Holdings Corporation („GTECH“, USA) kúpou akcií. |
| --- | --- |

1.

Komisii bolo dňa 7. apríla 2006 doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1), podľa ktorého spoločnosť Lottomatica S.p.A („Lottomatica“, Taliansko) kontrolovaná spoločnosťou De Agostini S.p.A. („De Agostini“, Taliansko) získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady kontrolu nad celou spoločnosťou GTECH Holdings Corporation („GTECH“, USA) kúpou akcií.

| 2. | Predmet činnosti príslušných spoločností:






  — | Lottomatica: lotérie a hazardné hry, ako aj systém automatických platieb v Taliansku; |
| --- | --- | --- |

2.

Predmet činnosti príslušných spoločností:

—

Lottomatica: lotérie a hazardné hry, ako aj systém automatických platieb v Taliansku;

| — | De Agostini: mediálna a vydavateľská činnosť, oblasť financií a poisťovníctva; |
| --- | --- |

—

De Agostini: mediálna a vydavateľská činnosť, oblasť financií a poisťovníctva;

| — | GTECH: hazardné hry a systém automatických platieb na celosvetovej úrovni. |
| --- | --- |

—

GTECH: hazardné hry a systém automatických platieb na celosvetovej úrovni.

| 3. | Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tomto prípade, sa Komisia domnieva, že oznámená koncentrácia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 139/2004. |
| --- | --- |

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tomto prípade, sa Komisia domnieva, že oznámená koncentrácia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 139/2004.

| 4. | Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.
  Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní po uverejnení tohto oznámenia, Pripomienky je možné zaslať faxom (fax č.: (32-2) 296 43 01 alebo 296 72 44) alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M. 4114 – Lottomatica/GTECH, na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní po uverejnení tohto oznámenia, Pripomienky je možné zaslať faxom (fax č.: (32-2) 296 43 01 alebo 296 72 44) alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M. 4114 – Lottomatica/GTECH, na túto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 19.4.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 91/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 91/36

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Prípad č. COMP/COMP/M.4121 — Allianz Group/Sofinim/United Broadcast Facilities)

(2006/C 91/07)

(Text s významom pre EHP)

Dňa 22. marca 2006 sa Komisia rozhodla neoponovať voči vyššie spomínanej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za kompatibilnú so spoločným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 odsek 1 písmeno b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004. Úplný text rozhodnutia je dostupný iba v angličtine a bude dostupný verejnosti po tom, ako budú odstránené akékoľvek obchodné tajomstvá, ktoré by mohol obsahovať. Prístupný bude na:

| — | webovej stránke Europa competition (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

webovej stránke Europa competition (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32006M4121. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32006M4121. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 19.4.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 91/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 91/36

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Prípad č. COMP/M.4172 — Barclays/Tuja)

(2006/C 91/08)

(Text s významom pre EHP)

Dňa 30. marca 2006 sa Komisia rozhodla neoponovať voči vyššie spomínanej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za kompatibilnú so spoločným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 odsek 1 písmeno b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004. Úplný text rozhodnutia je dostupný iba v angličtine a bude dostupný verejnosti po tom, ako budú odstránené akékoľvek obchodné tajomstvá, ktoré by mohol obsahovať. Prístupný bude na:

| — | webovej stránke Europa competition (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

webovej stránke Europa competition (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32006M4172. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32006M4172. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 19.4.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 91/37 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 91/37

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Prípad č. COMP/M.4130 — ENI/Grupo Amorim/CGD/GALP)

(2006/C 91/09)

(Text s významom pre EHP)

Dňa 24. marca 2006 sa Komisia rozhodla neoponovať voči vyššie spomínanej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za kompatibilnú so spoločným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 odsek 1 písmeno b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004. Úplný text rozhodnutia je dostupný iba v angličtine a bude dostupný verejnosti po tom, ako budú odstránené akékoľvek obchodné tajomstvá, ktoré by mohol obsahovať. Prístupný bude na:

| — | webovej stránke Europa competition (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

webovej stránke Europa competition (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32006M4130. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32006M4130. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 19.4.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 91/37 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 91/37

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Prípad č. COMP/M.4087 — Eiffage/Macquarie/APRR)

(2006/C 91/10)

(Text s významom pre EHP)

Dňa 15. februára 2006 sa Komisia rozhodla neoponovať voči vyššie spomínanej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za kompatibilnú so spoločným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 odsek 1 písmeno b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004. Úplný text rozhodnutia je dostupný iba v angličtine a bude dostupný verejnosti po tom, ako budú odstránené akékoľvek obchodné tajomstvá, ktoré by mohol obsahovať. Prístupný bude na:

| — | webovej stránke Europa competition (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

webovej stránke Europa competition (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32006M4087. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32006M4087. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov

| 19.4.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 91/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 91/38

---

Stanovisko Európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov

| — | k návrhu rozhodnutia Rady o zriadení, prevádzke a využívaní Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II) (KOM(2005)230, konečné znenie), |
| --- | --- |

—

k návrhu rozhodnutia Rady o zriadení, prevádzke a využívaní Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II) (KOM(2005)230, konečné znenie),

| — | k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení, prevádzke a využívaní Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II) (KOM(2005)236, konečné znenie) a |
| --- | --- |

—

k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení, prevádzke a využívaní Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II) (KOM(2005)236, konečné znenie) a

| — | k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktoré sa týka prístupu útvarov zodpovedných za vydávanie osvedčení o evidencii vozidiel v členských štátoch do Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II) (KOM(2005)237, konečné znenie) |
| --- | --- |

—

k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktoré sa týka prístupu útvarov zodpovedných za vydávanie osvedčení o evidencii vozidiel v členských štátoch do Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II) (KOM(2005)237, konečné znenie)

(2006/C 91/11)

EURÓPSKY DOZORNÝ ÚRADNÍK PRE OCHRANU ÚDAJOV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 286,

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, a najmä na jej článok 8,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady č. 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a o voľnom pohybe týchto údajov,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov, a najmä na jeho článok 41,

so zreteľom na žiadosť o stanovisko v súlade s článkom 28 ods. 2 nariadenia (ES) č. 45/2001, ktorá bola 17. júna 2005 prijatá od Komisie,

PRIJAL TOTO STANOVISKO:

1.   ÚVOD

1.1.   Súvislosti

Schengenský informačný systém (SIS) je rozsiahlym IT systémom EÚ, ktorý bol vytvorený ako kompenzačné opatrenie po zrušení kontrol na vnútorných hraniciach v rámci schengenského priestoru. SIS umožňuje príslušným orgánom členských štátov výmenu informácií, ktoré sa používajú pri výkone kontrol osôb a predmetov na vonkajších hraniciach alebo na území, ako aj pri vydávaní víz a povolení na pobyt.

Schengenský dohovor nadobudol platnosť v roku 1995 ako medzivládna dohoda. SIS, ktorý je súčasťou Schengenského dohovoru, neskôr začlenila do rámca EÚ Amsterdamská zmluva.

Nový Schengenský informačný systém II („druhej generácie“) nahradí súčasný systém, čím sa umožní rozšírenie schengenského priestoru o nové členské štáty EÚ. Taktiež do tohto systému prinesie nové funkcie. Ustanovenia Schengenského dohovoru vypracované na medzivládnej úrovni sa plne transformujú na klasické európske právne nástroje.

Európska komisia predložila 1. júna 2005 tri návrhy na zriadenie SIS II. Tieto návrhy obsahujú:

| — | nariadenie navrhované na základe hlavy IV Zmluvy o ES (víza, azylová a prisťahovalecká politika a iné politiky týkajúce sa voľného pohybu osôb), ktorým sa v rámci SIS II budú riadiť aspekty prvého piliera (prisťahovalectvo), ďalej len „navrhované nariadenie“; |
| --- | --- |

—

nariadenie navrhované na základe hlavy IV Zmluvy o ES (víza, azylová a prisťahovalecká politika a iné politiky týkajúce sa voľného pohybu osôb), ktorým sa v rámci SIS II budú riadiť aspekty prvého piliera (prisťahovalectvo), ďalej len „navrhované nariadenie“;

| — | rozhodnutie navrhované na základe hlavy VI Zmluvy o EÚ (policajná a justičná spolupráca v trestných veciach), ktorým sa bude riadiť používanie SIS II na účely tretieho piliera, ďalej len „navrhované rozhodnutie“; |
| --- | --- |

—

rozhodnutie navrhované na základe hlavy VI Zmluvy o EÚ (policajná a justičná spolupráca v trestných veciach), ktorým sa bude riadiť používanie SIS II na účely tretieho piliera, ďalej len „navrhované rozhodnutie“;

| — | nariadenie navrhované na základe hlavy V (doprava), ktoré sa špecificky týka prístupu orgánov zodpovedných za evidenciu vozidiel k údajom z SIS; tento návrh sa bude rozoberať osobitne (pozri bod 4.6 nižšie). |
| --- | --- |

—

nariadenie navrhované na základe hlavy V (doprava), ktoré sa špecificky týka prístupu orgánov zodpovedných za evidenciu vozidiel k údajom z SIS; tento návrh sa bude rozoberať osobitne (pozri bod 4.6 nižšie).

V tomto kontexte sa žiada spomenúť, že Komisia v priebehu niekoľkých mesiacov vydá oznámenie o interoperabilite a zvýšených synergických účinkoch informačných systémov EÚ (SIS, VIS, Eurodac).

SIS II sa skladá z centrálnej databázy, ktorá sa nazýva „Centrálny schengenský informačný systém“ (CS-SIS), pre ktorý Komisia zabezpečí operačné riadenie pripojené k vnútroštátnym prístupovým bodom, ktoré si vymedzí každý členský štát (NI-SIS). Orgány SIRENE zabezpečia výmenu všetkých doplnkových informácií (informácie súvisiace so záznamami v SIS II, ktoré v ňom ale nie sú uložené).

Členské štáty budú do SIS II poskytovať údaje o osobách hľadaných na účely zatknutia, odovzdania alebo vydania, osobách, ktoré sa majú zúčastniť súdneho konania, osobách, ktoré majú byť pod dohľadom alebo sa majú podrobovať osobitnej kontrole, osobách, ktorým sa má odoprieť vstup na vonkajších hraniciach, a o stratených alebo odcudzených predmetoch. Súbory údajov nazývané „záznamy“, ktoré sú vložené v SIS, umožňujú príslušnému orgánu identifikovať osobu alebo predmet.

SIS II obsahuje nové funkcie: rozšírený prístup do SIS (Europol, Eurojust, štátni prokurátori, orgány zodpovedné za schvaľovanie vozidiel), prepojenie záznamov, pridávanie nových kategórií údajov vrátane biometrických údajov (odtlačky prstov a fotografie), ako aj technickú platformu, ktorú bude využívať aj Vízový informačný systém. Tieto dodatočné funkcie sú už roky predmetom diskusie o zmene účelu SIS z kontrolného nástroja na spravodajský a vyšetrovací systém.

1.2.   Všeobecné hodnotenie návrhov

| 1. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov (EDPS) víta, že bol požiadaný o konzultáciu na základe článku 28 ods. 2 nariadenia (ES) č. 45/2001. So zreteľom na záväznú povahu článku 28 ods. 2 by sa však toto stanovisko malo spomenúť v preambule uvedených textov. |
| --- | --- |

1.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov (EDPS) víta, že bol požiadaný o konzultáciu na základe článku 28 ods. 2 nariadenia (ES) č. 45/2001. So zreteľom na záväznú povahu článku 28 ods. 2 by sa však toto stanovisko malo spomenúť v preambule uvedených textov.

| 2. | EDPS víta návrhy z niekoľkých dôvodov. Transformácia medzivládnej štruktúry na európske právne nástroje prináša niekoľko pozitívnych dôsledkov: objasní sa právna hodnota pravidiel, ktorými sa SIS II riadi, Súdny dvor získa právomoc interpretovať právny nástroj prvého piliera, aspoň čiastočne sa zapojí Európsky parlament (aj keď až v trochu neskorej etape procesu). |
| --- | --- |

2.

EDPS víta návrhy z niekoľkých dôvodov. Transformácia medzivládnej štruktúry na európske právne nástroje prináša niekoľko pozitívnych dôsledkov: objasní sa právna hodnota pravidiel, ktorými sa SIS II riadi, Súdny dvor získa právomoc interpretovať právny nástroj prvého piliera, aspoň čiastočne sa zapojí Európsky parlament (aj keď až v trochu neskorej etape procesu).

| 3. | Okrem toho, pokiaľ ide o vecnú stránku, významná časť návrhov sa venuje ochrane údajov, pričom v porovnaní so súčasnou situáciou miestami ide o vítané zlepšenia. Konkrétne možno spomenúť opatrenia v prospech obetí krádeže identity, rozšírenie nariadenia 45/2001 na činnosti Komisie spojené so spracovaním údajov v rámci činností v hlave VI a lepšie vymedzenie dôvodov na vydávanie záznamov na účely odoprenia vstupu pre jednotlivcov. |
| --- | --- |

3.

Okrem toho, pokiaľ ide o vecnú stránku, významná časť návrhov sa venuje ochrane údajov, pričom v porovnaní so súčasnou situáciou miestami ide o vítané zlepšenia. Konkrétne možno spomenúť opatrenia v prospech obetí krádeže identity, rozšírenie nariadenia 45/2001 na činnosti Komisie spojené so spracovaním údajov v rámci činností v hlave VI a lepšie vymedzenie dôvodov na vydávanie záznamov na účely odoprenia vstupu pre jednotlivcov.

| 4. | Tiež je zrejmé, že príprave návrhov sa venovala veľká pozornosť; sú síce zložité, čo však len odráža samotnú komplexnosť systému, ktorý riadia. Väčšina pripomienok v tomto stanovisku sa zameriava na vysvetlenie alebo doplnenie ustanovení, ktoré však nebude potrebné úplne preformulovať. |
| --- | --- |

4.

Tiež je zrejmé, že príprave návrhov sa venovala veľká pozornosť; sú síce zložité, čo však len odráža samotnú komplexnosť systému, ktorý riadia. Väčšina pripomienok v tomto stanovisku sa zameriava na vysvetlenie alebo doplnenie ustanovení, ktoré však nebude potrebné úplne preformulovať.

Napriek tomuto celkove pozitívnemu hodnoteniu však možno vyjadriť určité výhrady, a to najmä:

| 1. | V mnohých ohľadoch je ťažké zistiť, aký zámer sa za textom skrýva; poľutovaniahodná je najmä skutočnosť, že chýba dôvodová správa. Táto správa by bola základnou požiadavkou z hľadiska veľmi zložitého charakteru týchto dokumentov. Jej absencia v niektorých prípadoch nedáva čitateľovi inú možnosť, než sa spoľahnúť na domnienky. |
| --- | --- |

1.

V mnohých ohľadoch je ťažké zistiť, aký zámer sa za textom skrýva; poľutovaniahodná je najmä skutočnosť, že chýba dôvodová správa. Táto správa by bola základnou požiadavkou z hľadiska veľmi zložitého charakteru týchto dokumentov. Jej absencia v niektorých prípadoch nedáva čitateľovi inú možnosť, než sa spoľahnúť na domnienky.

| 2. | Okrem toho je tiež poľutovaniahodné, že sa neuskutočnila žiadna štúdia o posúdení vplyvu. Neospravedlňuje to ani skutočnosť, že prvá verzia systému sa už používa, keďže medzi verziami sú významné rozdiely. Okrem iného sa mal lepšie premyslieť vplyv zavedenia biometrických údajov. |
| --- | --- |

2.

Okrem toho je tiež poľutovaniahodné, že sa neuskutočnila žiadna štúdia o posúdení vplyvu. Neospravedlňuje to ani skutočnosť, že prvá verzia systému sa už používa, keďže medzi verziami sú významné rozdiely. Okrem iného sa mal lepšie premyslieť vplyv zavedenia biometrických údajov.

| 3. | Právny rámec ochrany údajov je tiež veľmi komplexný; zakladá sa na spoločnom uplatňovaní lex generalis a lex specialis. Malo by sa zabezpečiť zachovanie plnej uplatniteľnosti existujúceho rámca ochrany údajov v smernici 95/46/ES a nariadení 45/2001 aj v prípade, že sa vytvoria osobitné právne predpisy. Kombinované uplatňovanie rôznych právnych nástrojov by nemalo viesť ani k rozdielom v zásadných aspektoch medzi vnútroštátnymi mechanizmami, ani k zníženiu súčasnej úrovne ochrany údajov. |
| --- | --- |

3.

Právny rámec ochrany údajov je tiež veľmi komplexný; zakladá sa na spoločnom uplatňovaní lex generalis a lex specialis. Malo by sa zabezpečiť zachovanie plnej uplatniteľnosti existujúceho rámca ochrany údajov v smernici 95/46/ES a nariadení 45/2001 aj v prípade, že sa vytvoria osobitné právne predpisy. Kombinované uplatňovanie rôznych právnych nástrojov by nemalo viesť ani k rozdielom v zásadných aspektoch medzi vnútroštátnymi mechanizmami, ani k zníženiu súčasnej úrovne ochrany údajov.

| 4. | Prístup mnohých nových orgánov, ktoré nezapadajú do pôvodného „účelu kontroly osôb a predmetov“ by mali sprevádzať prísnejšie ochranné opatrenia. |
| --- | --- |

4.

Prístup mnohých nových orgánov, ktoré nezapadajú do pôvodného „účelu kontroly osôb a predmetov“ by mali sprevádzať prísnejšie ochranné opatrenia.

| 5. | Návrhy sú zo značnej časti založené na iných právnych nástrojoch, ktoré sú stále v procese prípravy (niekedy ešte pred samotnou etapou navrhnutia). EDPS chápe problémy legislatívnej práce v komplexnom a stále sa vyvíjajúcom prostredí; z hľadiska dôsledkov pre dotknuté osoby a právnej neistoty, ktorú takýto stav spôsobuje, to však považuje za neprijateľné. |
| --- | --- |

5.

Návrhy sú zo značnej časti založené na iných právnych nástrojoch, ktoré sú stále v procese prípravy (niekedy ešte pred samotnou etapou navrhnutia). EDPS chápe problémy legislatívnej práce v komplexnom a stále sa vyvíjajúcom prostredí; z hľadiska dôsledkov pre dotknuté osoby a právnej neistoty, ktorú takýto stav spôsobuje, to však považuje za neprijateľné.

| 6. | Pri rozdeľovaní právomocí medzi členské štáty a Komisiu existujú nejasnosti. Jasnosť je prioritou, keďže nie je dôležitá len pre hladký chod systému, ale je aj základnou požiadavkou na zabezpečenie komplexného dohľadu nad systémom. |
| --- | --- |

6.

Pri rozdeľovaní právomocí medzi členské štáty a Komisiu existujú nejasnosti. Jasnosť je prioritou, keďže nie je dôležitá len pre hladký chod systému, ale je aj základnou požiadavkou na zabezpečenie komplexného dohľadu nad systémom.

1.3.   Štruktúra stanoviska

Štruktúra stanoviska bude takáto: najprv objasní právny rámec uplatniteľný na SIS II. Potom sa bude zaoberať vymedzením účelu SIS II a prvkov, ktoré sa významne odlišujú od súčasného systému. Bod 5 obsahuje poznámky k úlohám Komisie a členských štátov vzhľadom na prevádzku SIS II. Bod 6 sa týka práv dotknutých osôb, zatiaľ čo bod 7 rieši dohľad na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EDPS, ako aj spoluprácu medzi dozornými úradníkmi. V bode 8 sa navrhujú niektoré pripomienky a možné zmeny a doplnenia týkajúce sa bezpečnosti; body 9 a 10 sa zaoberajú komitológiou a interoperabilitou. Napokon, hlavné závery každého bodu sa nachádzajú v zhrnutí záverov.

2.   PRÍSLUŠNÝ PRÁVNY RÁMEC

2.1.   Príslušný právny rámec ochrany údajov SIS II

Návrhy sa odvolávajú na smernicu 95/46/ES, dohovor 108 a nariadenie 45/2001 ako na svoj právny rámec ochrany údajov. Dôležité sú aj ďalšie nástroje.

Z hľadiska objasnenia tohto kontextu a kvôli pripomenutiu hlavných referenčných bodov nášho skúmania je užitočné spomenúť aspoň tieto:

| — | Rešpektovanie súkromného života je v Európe zaistené od schválenia Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd v roku 1950 (ďalej len: „EDĽP“) Radou Európy. Článok 8 EDĽP stanovuje „právo na súkromný a rodinný život“.
  Podľa článku 8 ods. 2 je akékoľvek zasahovanie verejného orgánu do výkonu tohto práva dovolené, len ak je „v súlade so zákonom“ a je „v demokratickej spoločnosti nevyhnutné“ na ochranu dôležitých záujmov. V judikatúre Európskeho súdu pre ľudské práva tieto podmienky viedli k dodatočným požiadavkám, pokiaľ ide o kvalitu právnych základov pre zasahovanie, proporcionalitu akéhokoľvek opatrenia a potrebu vhodných ochranných opatrení voči zneužitiu. |
| --- | --- |

—

Rešpektovanie súkromného života je v Európe zaistené od schválenia Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd v roku 1950 (ďalej len: „EDĽP“) Radou Európy. Článok 8 EDĽP stanovuje „právo na súkromný a rodinný život“.

Podľa článku 8 ods. 2 je akékoľvek zasahovanie verejného orgánu do výkonu tohto práva dovolené, len ak je „v súlade so zákonom“ a je „v demokratickej spoločnosti nevyhnutné“ na ochranu dôležitých záujmov. V judikatúre Európskeho súdu pre ľudské práva tieto podmienky viedli k dodatočným požiadavkám, pokiaľ ide o kvalitu právnych základov pre zasahovanie, proporcionalitu akéhokoľvek opatrenia a potrebu vhodných ochranných opatrení voči zneužitiu.

| — | Právo na rešpektovanie súkromného života a ochranu osobných údajov sa nedávno ustanovilo v článkoch 7 a 8 Charty základných práv Európskej únie. Podľa článku 52 Charty sa uznáva, že tieto práva môžu podliehať obmedzeniam za predpokladu, že sú splnené podobné podmienky, ako sa uplatňujú v článku 8 EDĽP. |
| --- | --- |

—

Právo na rešpektovanie súkromného života a ochranu osobných údajov sa nedávno ustanovilo v článkoch 7 a 8 Charty základných práv Európskej únie. Podľa článku 52 Charty sa uznáva, že tieto práva môžu podliehať obmedzeniam za predpokladu, že sú splnené podobné podmienky, ako sa uplatňujú v článku 8 EDĽP.

| — | Článok 6 ods. 2 Zmluvy o EÚ ustanovuje, že Únia dodržiava základné práva zaručené EDĽP. |
| --- | --- |

—

Článok 6 ods. 2 Zmluvy o EÚ ustanovuje, že Únia dodržiava základné práva zaručené EDĽP.

Nasledujú tri texty, ktoré sú explicitne uplatniteľné na návrhy o SIS II:

| — | Dohovorom Rady Európy č. 108 z 28. januára 1981 o ochrane osôb pri automatizovanom spracovaní osobných údajov (ďalej len „Dohovor 108“) sa vytvorili základné zásady ochrany jednotlivcov v súvislosti so spracovaním osobných údajov. Dohovor 108 ratifikovali všetky členské štáty. Uplatňuje sa aj na činnosti vykonávané v rámci policajnej a justičnej oblasti. Dohovor 108 je v súčasnosti mechanizmom ochrany údajov, ktorý je uplatniteľný na Dohovor o SIS, spolu s odporúčaním Výboru ministrov Rady Európy č. R (87) 15 zo 17. septembra 1987 upravujúcim používanie osobných údajov v oblasti polície. |
| --- | --- |

—

Dohovorom Rady Európy č. 108 z 28. januára 1981 o ochrane osôb pri automatizovanom spracovaní osobných údajov (ďalej len „Dohovor 108“) sa vytvorili základné zásady ochrany jednotlivcov v súvislosti so spracovaním osobných údajov. Dohovor 108 ratifikovali všetky členské štáty. Uplatňuje sa aj na činnosti vykonávané v rámci policajnej a justičnej oblasti. Dohovor 108 je v súčasnosti mechanizmom ochrany údajov, ktorý je uplatniteľný na Dohovor o SIS, spolu s odporúčaním Výboru ministrov Rady Európy č. R (87) 15 zo 17. septembra 1987 upravujúcim používanie osobných údajov v oblasti polície.

| — | Smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a o voľnom pohybe týchto údajov (Ú. v. ES L 281, s. 31). Táto smernica sa bude uvádzať ako „smernica 95/46/ES“. Treba pripomenúť, že vo väčšine členských štátov zahŕňajú vnútroštátne právne predpisy, ktorými sa smernica vykonáva, aj činnosti spracovania údajov uskutočňované v oblasti polície a súdnictva. |
| --- | --- |

—

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a o voľnom pohybe týchto údajov (Ú. v. ES L 281, s. 31). Táto smernica sa bude uvádzať ako „smernica 95/46/ES“. Treba pripomenúť, že vo väčšine členských štátov zahŕňajú vnútroštátne právne predpisy, ktorými sa smernica vykonáva, aj činnosti spracovania údajov uskutočňované v oblasti polície a súdnictva.

| — | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov (Ú. v. ES L 8, s. 1). Toto nariadenie sa bude uvádzať ako „nariadenie 45/2001“. |
| --- | --- |

—

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov (Ú. v. ES L 8, s. 1). Toto nariadenie sa bude uvádzať ako „nariadenie 45/2001“.

Interpretácia smernice 95/46/ES a nariadenia 45/2001 musí sčasti závisieť od príslušnej judikatúry Európskeho súdu pre ľudské práva podľa Európskeho dohovoru o ľudských právach a základných slobodách z roku 1950 (EDĽP). Inými slovami, uvedená smernica a uvedené nariadenie, pokiaľ sa zaoberajú spracovaním osobných údajov, ktoré môžu porušovať základné slobody, najmä právo na súkromie, sa musia vykladať so zreteľom na ľudské práva. Vyplýva to tiež z jurisdikcie Európskeho súdneho dvora (1).

Komisia vydala 4. októbra 2005 Návrh rámcového rozhodnutia Rady o ochrane osobných údajov spracovávaných v rámci policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach (2) (ďalej len „návrh rámcového rozhodnutia“). Zámerom tohto rámcového rozhodnutia je nahradiť Dohovor 108 ako referenčný právny predpis pre návrh rozhodnutia o SIS II, čo bude mať v tomto kontexte pravdepodobne vplyv na mechanizmus ochrany údajov (pozri bod 2.2.5 nižšie).

2.2.   Právny mechanizmus ochrany údajov SIS II

2.2.1.   Všeobecná poznámka

Legislatívny základ potrebný na riadenie SIS II pozostáva zo samostatných nástrojov; ako sa však uvádza aj v odôvodneniach, táto skutočnosť „nemá vplyv na zásadu, že SIS II je jednotným informačným systémom a ako taký by aj mal fungovať. Určité ustanovenia týchto nástrojov by preto mali byť totožné.“

Štruktúra príslušných dvoch dokumentov je v podstate totožná, pričom kapitoly I – III sú v oboch zneniach skutočne skoro identické. Skutočnosť, že SIS II treba chápať ako jednotný informačný systém s dvomi rozdielnymi právnymi základmi sa tiež odráža v – dosť zložitom – mechanizme ochrany údajov.

Mechanizmus ochrany údajov je sčasti určený v samotných návrhoch ako „lex specialis“, pričom je doplnený rozličnými referenčnými právnymi predpismi („lex generalis“) pre každý sektor (Komisia, členské štáty v prvom pilieri, členské štáty v treťom pilieri).

Táto štruktúra nastoľuje otázku spôsobu, akým sa zaoberať so špecializovanými súbormi pravidiel vo vzťahu k všeobecnému právu. V takomto prípade považuje EDPS konkrétne pravidlo za spôsob uplatnenia všeobecného pravidla. V dôsledku toho musí byť lex specialis vždy v súlade s lex generalis; je nadstavbou (upresňuje alebo dopĺňa) lex generalis ale nechápe sa ako výnimka z neho.

Čo sa týka otázky, aké pravidlo by sa malo uplatniť v konkrétnom prípade, zásadou je, že prioritne sa uplatňuje lex specialis; ale kedykoľvek je neuplatniteľný alebo nejasný, mal by sa použiť lex generalis.

Podľa tejto štruktúry existujú tri rôzne kombinácie lex generalis a lex specialis. Zhrnúť by sa dali takto.

2.2.2.   Uplatniteľný mechanizmus pre Komisiu

Ak sa zúčastňuje Komisia, uplatňuje sa nariadenie 45/2001 vrátane úlohy EDPS, či už sa činnosti vykonávajú v rámci prvého (navrhované nariadenie) alebo tretieho piliera (navrhované rozhodnutie). V odôvodnení 21 navrhovaného rozhodnutia sa uvádza, že: „Nariadenie (...) (ES) č. 45/2001 (...) sa uplatňuje na spracovávanie osobných údajov Komisiou, ak sa také spracovávanie uskutočňuje pri výkone činností, z ktorých všetky alebo časť z nich patria do rozsahu pôsobnosti práva Spoločenstva. Časť spracovávania osobných údajov v SIS II patrí do rozsahu pôsobnosti práva Spoločenstva.“

Na takýto postup existujú praktické dôvody: z hľadiska Komisie by bolo skutočne nesmierne zložité určiť, či sa údaje spracovávajú v rámci činností, ktoré spadajú pod právne predpisy prvého alebo tretieho piliera.

Okrem toho dáva uplatňovanie jedného právneho nástroja na všetky činnosti Komisie v kontexte SIS II väčší zmysel z praktického hľadiska, ale aj zvyšuje jednotnosť (čiže zabezpečuje podľa odôvodnenia 21 navrhovaného nariadenia „jednotné a homogénne uplatňovanie pravidiel týkajúcich sa ochrany základných práv a slobôd jednotlivca so zreteľom na spracovávanie osobných údajov“). Preto EDPS víta, že Komisia uznala skutočnosť, že nariadenie 45/2001 sa uplatňuje na všetky činnosti spracovania údajov zo strany Komisie v rámci SIS II.

2.2.3.   Uplatniteľný mechanizmus pre členské štáty

Situácia týkajúca sa členských štátov je zložitejšia. Spracovanie osobných údajov pri uplatňovaní navrhovaného nariadenia sa riadi samotným navrhovaným nariadením, ako aj smernicou 95/46/ES. Znenie odôvodnenia 14 navrhovaného nariadenia uvádza veľmi jasne, že smernica sa musí považovať za lex generalis, zatiaľ čo nariadenie o SIS II bude lex specialis. Z tohto vyplýva niekoľko dôsledkov, ktorými sa budeme podrobnejšie zaoberať nižšie.

Čo sa týka navrhovaného rozhodnutia, referenčným právnym nástrojom z hľadiska ochrany údajov (lex generalis) je Dohovor 108, čo môže v niektorých otázkach znamenať dôležitý rozdiel medzi mechanizmami ochrany údajov v prvom a treťom pilieri.

2.2.4.   Vplyv na úroveň ochrany údajov

Ako všeobecnú poznámku k tejto architektúre ochrany údajov EDPS zdôrazňuje toto:

| — | Uplatňovanie navrhovaného nariadenia ako lex specialis smernice 95/46/ES (a podobne uplatňovanie navrhovaného rozhodnutia ako lex specialis Dohovoru 108) by z žiadnom prípade nemalo viesť k zníženiu úrovne ochrany údajov, ktorú zaručuje smernica alebo dohovor. EDPS z tohto hľadiska poskytne odporúčania (pozri napríklad právo na opravné prostriedky). |
| --- | --- |

—

Uplatňovanie navrhovaného nariadenia ako lex specialis smernice 95/46/ES (a podobne uplatňovanie navrhovaného rozhodnutia ako lex specialis Dohovoru 108) by z žiadnom prípade nemalo viesť k zníženiu úrovne ochrany údajov, ktorú zaručuje smernica alebo dohovor. EDPS z tohto hľadiska poskytne odporúčania (pozri napríklad právo na opravné prostriedky).

| — | Podobne ani výsledkom spoločného uplatňovania právnych nástrojov nemôže byť zníženie úrovne ochrany údajov, ktoré zaručuje súčasný Schengenský dohovor (pozri napríklad pripomienky k článku 13 smernice 95/46/ES v tomto texte). |
| --- | --- |

—

Podobne ani výsledkom spoločného uplatňovania právnych nástrojov nemôže byť zníženie úrovne ochrany údajov, ktoré zaručuje súčasný Schengenský dohovor (pozri napríklad pripomienky k článku 13 smernice 95/46/ES v tomto texte).

| — | Uplatňovanie dvoch rozličných nástrojov, akokoľvek potrebné z hľadiska rámca európskeho práva, by nemalo viesť k bezdôvodným rozporom medzi ochranou dotknutých osôb podľa typu údajov, ktoré sa v súvislosti s nimi spracovávajú. Tomuto sa treba v čo najväčšej miere vyhnúť. Odporúčania v tomto texte sa budú snažiť aj o čo najväčšie zvýšenie jednotnosti (pozri napríklad právomoci vnútroštátnych dozorných orgánov). |
| --- | --- |

—

Uplatňovanie dvoch rozličných nástrojov, akokoľvek potrebné z hľadiska rámca európskeho práva, by nemalo viesť k bezdôvodným rozporom medzi ochranou dotknutých osôb podľa typu údajov, ktoré sa v súvislosti s nimi spracovávajú. Tomuto sa treba v čo najväčšej miere vyhnúť. Odporúčania v tomto texte sa budú snažiť aj o čo najväčšie zvýšenie jednotnosti (pozri napríklad právomoci vnútroštátnych dozorných orgánov).

| — | Právny rámec je tak komplexný, že pri praktickom uplatňovaní môže veľmi ľahko spôsobiť zmätok. V niektorých prípadoch je ťažké určiť, ako spolupôsobia lex generalis a lex specialis, a bolo by vhodné to v návrhoch vysvetliť. Okrem toho je v tomto komplexnom právnom prostredí veľmi užitočný aj návrh spoločného dozorného orgánu (JSA) pre Schengen v „stanovisku o navrhovanom právnom základe pre SIS II“ (27. september 2005) na vytvorenie „príručky“, ktorá by obsahovala všetky existujúce práva v súvislosti s SIS II a určovala jasnú hierarchiu uplatniteľných právnych predpisov. |
| --- | --- |

—

Právny rámec je tak komplexný, že pri praktickom uplatňovaní môže veľmi ľahko spôsobiť zmätok. V niektorých prípadoch je ťažké určiť, ako spolupôsobia lex generalis a lex specialis, a bolo by vhodné to v návrhoch vysvetliť. Okrem toho je v tomto komplexnom právnom prostredí veľmi užitočný aj návrh spoločného dozorného orgánu (JSA) pre Schengen v „stanovisku o navrhovanom právnom základe pre SIS II“ (27. september 2005) na vytvorenie „príručky“, ktorá by obsahovala všetky existujúce práva v súvislosti s SIS II a určovala jasnú hierarchiu uplatniteľných právnych predpisov.

Záverom skonštatujeme, že toto stanovisko sa bude snažiť zabezpečiť vysokú úroveň ochrany údajov, jednotnosti a zrozumiteľnosti, aby sa dotknutej osobe poskytla potrebná právna istota.

2.2.5.   Vplyv rámcového rozhodnutia na ochranu údajov v rámci tretieho piliera

Dohovor 108 sa ako referenčný nástroj ochrany údajov pre návrh rozhodnutia o SIS II nahradí rámcovým rozhodnutím o ochrane údajov v treťom pilieri (3). Táto skutočnosť sa v návrhu nespomína, ale vyplýva z navrhovaného rámcového rozhodnutia. V jeho článku 34 ods. 2 sa uvádza, že „akýkoľvek odkaz na Dohovor Rady Európy č. 108 z 28. januára 1981 o ochrane osôb pri automatizovanom spracovaní osobných údajov sa považuje za odkaz na toto rámcové rozhodnutie“. EDPS v nadchádzajúcich týždňoch vydá stanovisko k návrhu rámcového rozhodnutia a nebude teda jeho obsah podrobne analyzovať v tomto stanovisku. Kdekoľvek by však mohlo mať uplatňovanie tohto rámcového rozhodnutia podstatný vplyv na mechanizmus ochrany údajov v rámci SIS II, táto skutočnosť sa spomenie.

2.2.6.   Uplatňovanie článku 13 smernice 95/46/ES a článku 9 dohovoru 108

Článok 13 smernice 95/46/ES a článok 9 smernice 108 ustanovujú pre členské štáty možnosť prijať legislatívne opatrenia na obmedzenie rozsahu povinností a práv, ktoré stanovujú, a to v prípade, že takéto obmedzenie predstavuje nevyhnutné opatrenie na ochranu ďalších dôležitých záujmov (napr. národná bezpečnosť, obrana, verejná bezpečnosť) (4).

V odôvodneniach navrhovaného nariadenia aj navrhovaného rozhodnutia sa spomína, že túto možnosť by mali členské štáty využívať pri vykonávaní návrhov na vnútroštátnej úrovni. V tomto prípade by sa malo použiť dvojité overenie: uplatňovanie článku 13 smernice 95/46/ES musí byť v súlade s článkom 8 EDĽP a nemalo by viesť k oslabeniu súčasného mechanizmu ochrany údajov.

Toto je ešte dôležitejšie v prípade SIS II, keďže uvedený systém musí byť predvídateľný. V prípade, že si členské štáty vymieňajú údaje a spoločne ich používajú, musí existovať možnosť s primeranou určitosťou vedieť, akým spôsobom sa tieto údaje budú spracovávať na vnútroštátnej úrovni.

Z hľadiska uvedeného existuje jeden konkrétny znepokojujúci prvok, pri ktorom by návrhy viedli k zníženiu súčasnej úrovne ochrany údajov. Článok 102 Schengenského dohovoru ustanovuje systém, v ktorom sa použitie údajov prísne upravuje a obmedzuje dokonca i vo vnútroštátnych právnych predpisoch („Akékoľvek použitie údajov, ktoré nie je v súlade s odsekmi 1 až 4 sa podľa vnútroštátneho práva zmluvnej strany považuje za zneužitie.“). Aj smernica 95/46/ES, aj dohovor 108 však stanovujú, že vo vnútroštátnych právnych predpisoch je možné zaviesť výnimky, okrem iného, zo zásady obmedzenia účelu. Ak sa tak stane, predstavovalo by to rozpor so súčasným systémom v Schengenskom dohovore, podľa ktorého sa vnútroštátne právne predpisy nesmú odchyľovať od kľúčovej zásady obmedzenia účelu a použitia,

Prijatím rámcového rozhodnutia by sa tento postreh nezmenil: väčším problémom ako zabezpečenie, aby sa údaje spracovávali v súlade s rámcovým rozhodnutím, je zachovanie zásady prísneho obmedzenia účelu pri spracovaní údajov v SIS II.

EDPS navrhuje, aby sa do návrhov o SIS II (najmä článku 21 navrhovaného nariadenia a článku 40 navrhovaného rozhodnutia) zaviedlo ustanovenie s rovnakým účinkom ako súčasný článok 102 ods. 4 Schengenského dohovoru, ktorým sa obmedzuje možnosť členských štátov ustanoviť použitie údajov, ktoré sa nepredpokladá v textoch o SIS II. Ďalšou možnosťou je v navrhovanom nariadení a navrhovanom rozhodnutí explicitne obmedziť rozsah výnimiek, ktoré sa môžu využiť podľa článku 13 smernice a článku 9 dohovoru, napríklad ustanovením, že členské štáty môžu obmedziť len právo na prístup a informácie, ale nie zásady týkajúce sa kvality údajov.

3.   ÚČEL

Podľa článku 1 oboch dokumentov („zriadenie a všeobecný cieľ SIS II“) sa SIS II zriaďuje, aby sa „príslušným orgánom členských štátov umožnila výmena informácií na účely kontrol osôb a predmetov“, a „prispeje k zachovaniu vysokej úrovne bezpečnosti v rámci priestoru bez kontroly na vnútorných hraniciach medzi členskými štátmi“.

Účel SIS II je vymedzený z dosť širokého hľadiska; uvedené ustanovenia samy osebe presne neurčujú, čo tento cieľ zahŕňa (čo sa ním myslí).

Cieľ SIS II sa zdá byť omnoho širší než cieľ súčasného SIS, ako sa uvádza v článku 92 Schengenského dohovoru, ktorý konkrétne odkazoval na „(...) záznamy týkajúce sa vstupu osôb a majetku na účely hraničných kontrol a iných policajných a colných kontrol (...) a (z hľadiska záznamov v článku 96) na účely vydávania víz, povolení na pobyt a správy právnych predpisov o cudzincoch (...)“.

Tento širší cieľ sa tiež odvodzuje z vloženia nových funkcií a prístupov do SIS II, ktoré nezapadajú do pôvodného účelu kontrol osôb a predmetov, ale skôr do rámca vyšetrovacieho nástroja.

Konkrétne sa predpokladá prístup pre orgány, ktoré budú používať údaje z SIS II na svoje vlastné účely a nie na realizáciu účelov SIS II (pozri nižšie); prepojenie záznamov sa zovšeobecní, čo predstavuje typickú črtu policajného vyšetrovacieho nástroja. Otázne je aj zavedenie biometrického vyhľadávacieho nástroja, ktorý by sa mal vyvinúť v priebehu najbližších rokov a umožniť vyhľadávanie v systéme, čo presahuje potreby kontrolného systému.

Záverom, návrhy majú omnoho širší rozsah než súčasný rámec, čo vyžaduje dodatočné ochranné opatrenia. Z tohto hľadiska EDPS zameria svoju analýzu ani nie tak na širšie vymedzenie článku 1 ako takého, ale na funkcie a iné základné časti SIS II.

4.   ZÁSADNÉ ZMENY V SIS II

V tejto kapitole sa najprv zameriame na nové prvky, ktoré SIS II prináša, a to najmä zavedenie biometrie, novú koncepciu prístupu s osobitnou pozornosťou venovanou prístupu Europolu a Eurojustu, prístup pre orgány zodpovedné za evidenciu vozidiel, prepojenie záznamov a na prístup rozličných orgánov k údajom o prisťahovalectve.

4.1.   Biometria

Návrhy o SIS II zavádzajú možnosť spracovávania novej kategórie údajov, ktoré si zaslúžia osobitnú pozornosť: biometrických údajov. Ako sa už zdôraznilo v stanovisku EDPS o Vízovom informačnom systéme (5), prirodzene citlivá povaha biometrických údajov si vyžaduje osobitné ochranné opatrenia, ktoré návrhy o SIS II neobsahujú.

Všeobecným postrehom je, že tendencia používania biometrických údajov v informačných systémoch EÚ (VIS, EURODAC, informačný systém pre vodičské preukazy atď.) vytrvalo rastie, ale nesprevádza ju pozorné zváženie súvisiacich rizík a vyžadovaných ochranných opatrení.

Túto potrebu hlbších úvah zdôraznilo aj nedávne uznesenie o biometrii, ktoré vypracovali delegáti medzinárodnej konferencie komisárov pre údaje v Montreux (6). Až doteraz sa pridaná hodnota na vytváranie noriem zameriavala len na rastúcu interoperabilitu medzi systémami a nie na zvýšenie kvality biometrických procesov.

Bolo by užitočné vytvoriť súbor spoločných povinností alebo požiadaviek, ktoré sa týkajú osobitosti takýchto údajov, ako aj spoločnú metodiku ich vykonávania. Tieto spoločné požiadavky by mohli konkrétne obsahovať tieto prvky (ktorých potrebu znázorňujú návrhy o SIS II):

| — | Posudzovanie cieleného vplyvu: Je potrebné zdôrazniť, že návrhy sa nepodrobili posudzovaniu vplyvu použitia biometrie (7). |
| --- | --- |

—

Posudzovanie cieleného vplyvu: Je potrebné zdôrazniť, že návrhy sa nepodrobili posudzovaniu vplyvu použitia biometrie (7).

| — | Dôraz na proces registrácie: Zdroje biometrických údajov a spôsob, akým sa uskutoční ich zber, nie sú podrobne opísané. Registrácia je kľúčovým krokom v celkovom procese biometrickej identifikácie a nemôžu ju vymedzovať len prílohy alebo ďalšie rokovania na úrovni podskupín, keďže priamo podmieni konečný výsledok procesu, t. j. úroveň miery chybných odmietnutí alebo miery chybných prijatí. |
| --- | --- |

—

Dôraz na proces registrácie: Zdroje biometrických údajov a spôsob, akým sa uskutoční ich zber, nie sú podrobne opísané. Registrácia je kľúčovým krokom v celkovom procese biometrickej identifikácie a nemôžu ju vymedzovať len prílohy alebo ďalšie rokovania na úrovni podskupín, keďže priamo podmieni konečný výsledok procesu, t. j. úroveň miery chybných odmietnutí alebo miery chybných prijatí.

| — | Zdôraznenie úrovne presnosti: Použitie biometrie na identifikáciu (porovnanie jedného z viacerými) prezentované v návrhu ako budúce uplatnenie „biometrického vyhľadávacieho nástroja“ je dôležitejšie, pretože výsledky tohto procesu nie sú také presné, ako použitie na overenie alebo kontrolu (porovnávanie jedného s jedným). Biometrická identifikácia by preto nemala predstavovať jediný spôsob identifikácie alebo jediný prístupový kľúč k ďalším informáciám. |
| --- | --- |

—

Zdôraznenie úrovne presnosti: Použitie biometrie na identifikáciu (porovnanie jedného z viacerými) prezentované v návrhu ako budúce uplatnenie „biometrického vyhľadávacieho nástroja“ je dôležitejšie, pretože výsledky tohto procesu nie sú také presné, ako použitie na overenie alebo kontrolu (porovnávanie jedného s jedným). Biometrická identifikácia by preto nemala predstavovať jediný spôsob identifikácie alebo jediný prístupový kľúč k ďalším informáciám.

| — | Postup v prípade chyby: Zavedú sa okamžite dostupné postupy v prípade chyby, aby sa rešpektovala dôstojnosť osôb, ktoré boli nesprávne identifikované a aby sa vyhlo tomu, aby museli znášať bremeno nedostatkov systému. |
| --- | --- |

—

Postup v prípade chyby: Zavedú sa okamžite dostupné postupy v prípade chyby, aby sa rešpektovala dôstojnosť osôb, ktoré boli nesprávne identifikované a aby sa vyhlo tomu, aby museli znášať bremeno nedostatkov systému.

Používanie biometrických údajov bez riadneho predchádzajúceho posúdenia odhaľuje aj nadhodnotenie spoľahlivosti biometrie. Biometrické údaje sú „živými“ údajmi, ktoré sa časom vyvíjajú; vzorky uložené v databáze predstavujú len momentku dynamického prvku. Ich trvácnosť nie je absolútna a musí sa kontrolovať. Presnosť biometrie sa vždy podporiť inými prvkami, keďže nikdy nebude absolútna.

Možné použitie údajov o SIS II na vyšetrovacie účely znamená pre dotknutú osobu vážne riziko v prípade, že sa biometrickým údajom pripisuje zvýšená alebo nadhodnotená úloha, ako sa ukázalo v predchádzajúcich prípadoch (8).

Preto by sa v návrhoch mali určiť skutočné možnosti biometrie na účely identifikácie a mala by sa zvýšiť informovanosť o týchto možnostiach.

4.2.   Prístup k údajom v SIS II

4.2.1   Nová vízia prístupu

Orgány s prístupom k údajom v SIS II sú určené pri každom zázname. V zásade sa na poskytnutie prístupu k údajom v SIS uplatňuje zásada dvojitého overenia: prístup sa musí udeliť orgánom v plnom súlade so všeobecným účelom SIS a s konkrétnym účelom každého záznamu.

Uvedené vyplýva z vymedzenia záznamov v navrhovanom nariadení a navrhovanom rozhodnutí (článok 3 ods. 1 písm. a) oboch nástrojov: „Záznam“ je súbor údajov vložených do SIS II, ktorý umožňuje príslušným orgánom identifikovať osobu alebo vec na účely osobitného opatrenia, ktoré sa má prijať; článok 39 ods. 3. navrhovaného rozhodnutia posilňuje tento pohľad ustanovením, že „údaje uvedené v odseku 1 sa môžu použiť iba na účely určenia totožnosti osoby so zreteľom na konkrétne opatrenie, ktoré sa má uskutočniť v súlade s týmto rozhodnutím“.

Z tohto hľadiska má SIS stále črty systému „hit-no hit“, v ktorom sa každý záznam vkladá na konkrétny účel (odovzdanie, odoprenie vstupu, ...). Orgány s prístupom k údajom v SIS majú de facto obmedzené použitie týchto údajov, keďže ich v zásade môžu používať len na výkon konkrétnej činnosti.

Niektoré prístupy v nových návrhoch však nie sú v súlade s touto logikou: v skutočnosti sa zameriavajú na poskytnutie informácií príslušnému orgánu, ale nie na to, aby sa jej umožnilo určiť totožnosť osoby a prijať opatrenie predpokladané v zázname.

Konkrétnejšie sa to týka:

| — | prístupu azylových orgánov k údajom o prisťahovalectve; |
| --- | --- |

—

prístupu azylových orgánov k údajom o prisťahovalectve;

| — | prístupu orgánov zodpovedných za udelenie štatútu utečenca k údajom o prisťahovalectve; |
| --- | --- |

—

prístupu orgánov zodpovedných za udelenie štatútu utečenca k údajom o prisťahovalectve;

| — | prístupu k záznamom o vydávaní, diskrétnom dohľade a odcudzených dokladoch na zaistenie pre Europol; |
| --- | --- |

—

prístupu k záznamom o vydávaní, diskrétnom dohľade a odcudzených dokladoch na zaistenie pre Europol;

| — | prístupe k údajom o vydávaní a lokalizácii pre Eurojust. |
| --- | --- |

—

prístupe k údajom o vydávaní a lokalizácii pre Eurojust.

Všetky tieto orgány majú z hľadiska údajov v SIS II rovnaké možnosti:

nemôžu uskutočniť konkrétnu činnosť uvedenú v definícii záznamu. Prístup sa im poskytne ako zdroj informácií na ich vlastné účely.

Dokonca aj medzi týmito orgánmi sa musí rozlišovať, a to medzi tými, ktoré majú prístup na vlastné účely, ale s dosť konkrétnym cieľom, a medzi tými (konkrétne Europolom a Eurojustom), pre ktoré z hľadiska účelu prístupu neexistuje žiadna špecifikácia. Azylové orgány majú napríklad prístup na konkrétny účel, dokonca aj ak to nie je účel uvedený v zázname. Môže sa im poskytnúť prístup k údajom o prisťahovalectve „na účely určenia, či sa žiadateľ o azyl nelegálne zdržiaval v inom členskom štáte“. Europol a Eurojust však majú v určitých kategóriách záznamov zahrnutý prístup, „ktorý je potrebný na výkon ich úloh“.

V súhrne, prístup k údajom v SIS II sa poskytuje v troch prípadoch:

| — | prístup na realizáciu záznamu; |
| --- | --- |

—

prístup na realizáciu záznamu;

| — | prístup na iný účel ako SIS II, ale riadne opísaný v návrhoch; |
| --- | --- |

—

prístup na iný účel ako SIS II, ale riadne opísaný v návrhoch;

| — | prístup na iný účel ako SIS II, ale presne neopísaný. |
| --- | --- |

—

prístup na iný účel ako SIS II, ale presne neopísaný.

EDPS sa domnieva, že čím všeobecnejší je účel prístupu, tým prísnejšie by mali byť ochranné opatrenia, ktoré sa musia prijať. Všeobecné ochranné opatrenia sú podrobnejšie opísané nižšie; potom sa budeme zaoberať konkrétnou situáciou Europolu a Eurojustu.

4.2.2   Podmienky poskytnutia prístupu

| 1. | Prístup sa v každom prípade môže poskytnúť len vtedy, keď je v súlade so všeobecným účelom SIS II a jeho právnym základom.

  V praxi to znamená, že prístup k údajom o prisťahovalectve podľa navrhovaného nariadenia musí podporovať vykonávanie politík spojených s časťou schengenského acquis o pohybe osôb.
  Podobne sa aj prístup k záznamom ustanoveným v rozhodnutí musí zamerať na podporu operačnej spolupráce medzi policajnými a justičnými orgánmi v trestných veciach.
  Z tohto hľadiska upriamuje EDPS pozornosť na kapitolu týkajúcu sa prístupu útvarov zodpovedných za vydávanie registračných osvedčení do SIS II (pozri časť 4.6 nižšie). |
| --- | --- |

1.

Prístup sa v každom prípade môže poskytnúť len vtedy, keď je v súlade so všeobecným účelom SIS II a jeho právnym základom.

V praxi to znamená, že prístup k údajom o prisťahovalectve podľa navrhovaného nariadenia musí podporovať vykonávanie politík spojených s časťou schengenského acquis o pohybe osôb.

Podobne sa aj prístup k záznamom ustanoveným v rozhodnutí musí zamerať na podporu operačnej spolupráce medzi policajnými a justičnými orgánmi v trestných veciach.

Z tohto hľadiska upriamuje EDPS pozornosť na kapitolu týkajúcu sa prístupu útvarov zodpovedných za vydávanie registračných osvedčení do SIS II (pozri časť 4.6 nižšie).

| 2. | Musí sa preukázať potreba prístupu k údajom v SIS II, ako aj nemožnosť alebo veľké ťažkosti pri získavaní údajov inými, menej rušivými prostriedkami. Toto sa malo urobiť v dôvodovej správe, ktorej neexistencia je, ako sa už uviedlo, veľmi poľutovaniahodná. |
| --- | --- |

2.

Musí sa preukázať potreba prístupu k údajom v SIS II, ako aj nemožnosť alebo veľké ťažkosti pri získavaní údajov inými, menej rušivými prostriedkami. Toto sa malo urobiť v dôvodovej správe, ktorej neexistencia je, ako sa už uviedlo, veľmi poľutovaniahodná.

| 3. | Použitie údajov sa musí vymedziť explicitne a reštriktívne.
  Napríklad, azylové orgány majú prístup k údajom o prisťahovalectve „na účely určenia, či sa žiadateľ o azyl nelegálne zdržiaval v inom členskom štáte“. Europol a Eurojust však majú v určitých kategóriách záznamov zahrnutý prístup, „ktorý je potrebný na výkon ich úloh“: toto však nie je vymedzené podrobne (pozri nižšie). |
| --- | --- |

3.

Použitie údajov sa musí vymedziť explicitne a reštriktívne.

Napríklad, azylové orgány majú prístup k údajom o prisťahovalectve „na účely určenia, či sa žiadateľ o azyl nelegálne zdržiaval v inom členskom štáte“. Europol a Eurojust však majú v určitých kategóriách záznamov zahrnutý prístup, „ktorý je potrebný na výkon ich úloh“: toto však nie je vymedzené podrobne (pozri nižšie).

| 4. | podmienky prístupu musia byť riadne vymedzené a obmedzené. Konkrétne by mali dostať prístup k údajom v SIS II len tie útvary v rámci uvedených organizácii, ktoré s týmito údajmi musia pracovať. Táto povinnosť, ustanovená v článku 40 navrhovaného rozhodnutia a v článku 21 ods. 2 navrhovaného nariadenia, by sa mala doplniť povinnosťou vnútroštátnych orgánov viesť aktualizovaný zoznam osôb, ktoré sú oprávnené na prístup do SIS II. To isté by malo platiť pre Eurojust a Europol. |
| --- | --- |

4.

podmienky prístupu musia byť riadne vymedzené a obmedzené. Konkrétne by mali dostať prístup k údajom v SIS II len tie útvary v rámci uvedených organizácii, ktoré s týmito údajmi musia pracovať. Táto povinnosť, ustanovená v článku 40 navrhovaného rozhodnutia a v článku 21 ods. 2 navrhovaného nariadenia, by sa mala doplniť povinnosťou vnútroštátnych orgánov viesť aktualizovaný zoznam osôb, ktoré sú oprávnené na prístup do SIS II. To isté by malo platiť pre Eurojust a Europol.

| 5. | skutočnosť, že sa týmto orgánom umožní prístup k údajom v SIS II, nemôže byť v žiadnom prípade dôvodom na vloženie alebo uchovávanie údajov v systéme, ak nie sú potrebné pre konkrétny záznam, ktorého sú súčasťou. Nesmú sa vkladať nové kategórie údajov, pretože by z nich mali prospech iné informačné systémy. Napríklad, článok 39 navrhovaného rozhodnutia ustanovuje zavedenie údajov o vydávajúcom orgáne do záznamov. Tieto údaje nie sú potrebné na výkon opatrenia (zatknutie, dohľad, ...) a jediným dôvodom, prečo by sa mohli zaviesť, je asi prospech pre Europol a Eurojust. Malo by sa poskytnúť jasné odôvodnenie spracovania takýchto údajov. |
| --- | --- |

5.

skutočnosť, že sa týmto orgánom umožní prístup k údajom v SIS II, nemôže byť v žiadnom prípade dôvodom na vloženie alebo uchovávanie údajov v systéme, ak nie sú potrebné pre konkrétny záznam, ktorého sú súčasťou. Nesmú sa vkladať nové kategórie údajov, pretože by z nich mali prospech iné informačné systémy. Napríklad, článok 39 navrhovaného rozhodnutia ustanovuje zavedenie údajov o vydávajúcom orgáne do záznamov. Tieto údaje nie sú potrebné na výkon opatrenia (zatknutie, dohľad, ...) a jediným dôvodom, prečo by sa mohli zaviesť, je asi prospech pre Europol a Eurojust. Malo by sa poskytnúť jasné odôvodnenie spracovania takýchto údajov.

| 6. | ak to nie je nevyhnutné na účely, kvôli ktorým sa údaje vložili, doba uchovávania údajov sa nesmie predĺžiť. To znamená, že aj keď má Europol a Eurojust prístup k týmto údajom, nie je to dostatočným dôvodom na ich zachovávanie v systéme (napríklad, ak bola hľadaná osoba vydaná, údaje by sa mali vymazať aj napriek tomu, že by mohli byť pre Europol užitočné). Tu bude znovu potrebný pozorný dohľad, aby sa zabezpečilo, že vnútroštátne orgány tieto ustanovenia uplatňujú. |
| --- | --- |

6.

ak to nie je nevyhnutné na účely, kvôli ktorým sa údaje vložili, doba uchovávania údajov sa nesmie predĺžiť. To znamená, že aj keď má Europol a Eurojust prístup k týmto údajom, nie je to dostatočným dôvodom na ich zachovávanie v systéme (napríklad, ak bola hľadaná osoba vydaná, údaje by sa mali vymazať aj napriek tomu, že by mohli byť pre Europol užitočné). Tu bude znovu potrebný pozorný dohľad, aby sa zabezpečilo, že vnútroštátne orgány tieto ustanovenia uplatňujú.

4.2.3   Prístup Europolu a Eurojustu

a)   Dôvody na prístup

O prístupe Europolu a Eurojustu k niektorým údajom v SIS sa diskutovalo už pred jeho zavedením v rozhodnutí Rady z 24. februára 2005 (9). Spomedzi všetkých orgánov, ktoré majú prístup na svoje vlastné účely, majú prospech z poskytnutého prístupu pri najotvorenejších podmienkach. Hoci sa používanie týchto údajov opisuje v kapitole XII rozhodnutia, dôvody na poskytnutie prístupu nie sú rozvinuté dostatočne. Je to ešte závažnejšie, keď si uvedomíme, že úlohy Europolu a Eurojustu sa budú časom vyvíjať.

EDPS naliehavo vyzýva Komisiu, aby reštriktívne vymedzila úlohy, na výkon ktorých by bol oprávnený prístup Europolu a Eurojustu.

b)   Obmedzenie údajov

S cieľom vyhnúť sa „výlovu“ zo strany Europolu a Eurojustu a zaistiť, aby sa dostali len k údajom „potrebným na výkon svojich úloh“, navrhol SDO Schengen vo svojom stanovisku o návrhoch o SIS II z 27. septembra 2005, aby sa obmedzil prístup Europolu a Eurojustu k údajom o osobách, ktorých mená sa už nachádzajú v ich súboroch. Tým by sa zaručilo, že konzultujú len údaje, ktoré sú pre nich dôležité. EDPS toto odporúčanie podporuje.

c)   Bezpečnostné aspekty

EDPS víta povinnosť logovania všetkých operácií, ktoré pri pripojení vykoná Europol a Eurojust, ako aj zákaz reprodukcie alebo sťahovania častí systému.

Článok 56 navrhovaného rozhodnutia predpokladá pre Europol a Eurojust „jeden alebo dva“ prístupové body. Akokoľvek odôvodniteľná by pre členský štát bola potreba viac než jedného prístupového bodu, pre decentralizovaný stav jeho príslušných orgánov štatút a činnosti Europolu a Eurojustu takúto požiadavku neoprávňujú. Treba tiež zdôrazniť, že z hľadiska bezpečnosti zvyšuje znásobovanie prístupových bodov riziko zneužitia a preto by sa malo presne odôvodniť s použitím súdržnejších prvkov. Preto, a pri absencii presvedčivejších argumentov, EDPS navrhuje v prípade Europolu a Eurojustu poskytnúť len jeden prístupový bod.

4.3.   Prepojenie záznamov

Článok 26 nariadenia a článok 46 rozhodnutia ustanovujú, že členské štáty môžu vytvoriť prepojenia medzi záznamami v súlade so svojimi vnútroštátnymi právnymi predpismi s cieľom vytvoriť vzťah medzi dvomi alebo viacerými záznamami.

Hoci môžu byť takéto prepojenia určite užitočné pri kontrolách (napríklad zatykač na zlodeja automobilov sa môže spojiť s odcudzeným vozidlom), zavedenie prepojení medzi záznamami je veľmi typickou črtou policajného vyšetrovacieho nástroja.

Prepojenie záznamov môže mať zásadný vplyv na práva dotknutej osoby, keďže táto osoba sa už „neposudzuje“ na základe údajov, ktoré sa týkajú iba jej, ale aj na základe jej možného spojenia s inými osobami. S osobami, ktorých údaje sú spojené s údajmi zločincov alebo hľadaných osôb, sa bude zaobchádzať s väčším podozrením ako s inými. Prepojenie záznamov okrem toho predstavuje aj rozšírenie vyšetrovacích právomocí SIS, pretože umožní evidenciu údajných skupín alebo sietí (ak sa napríklad údaje o nelegálnych prisťahovalcoch prepoja s údajmi o prevádzačoch). Napokon, keďže sa zriadenie prepojení ponecháva na vnútroštátnych právnych predpisoch, možným dôsledkom je, že prepojenia, ktoré sú v niektorom členskom štáte nezákonné, iný štát zriadi, čim do systému vloží „nezákonné údaje“.

V záveroch Rady zo 14. júna 2004 o funkčných požiadavkách na SIS II sa uvádza, že každé prepojenie musí mať jasnú operačnú požiadavku, musí sa zakladať na jasne vymedzenom vzťahu a musí byť v súlade so zásadou proporcionality. Okrem toho nesmie mať negatívny vplyv na prístupové práva. V každom prípade, keďže prepojenie záznamov predstavuje operáciu spracovania, musí byť v súlade s ustanoveniami vnútroštátnych právnych predpisov, ktorými sa vykonáva smernica 95/46/ES a/alebo dohovor 108.

V návrhoch sa opätovne zdôrazňuje, že existencia prepojení nemôže zmeniť prístupové práva (v skutočnosti by inak v rozpore s článkom 6 smernice poskytla prístup údajom, ktorých spracovanie by podľa vnútroštátnych právnych predpisov nebolo zákonné).

EDPS zdôrazňuje dôležitosť dôslednej interpretácie článku 26 navrhovaného nariadenia a článku 46 navrhovaného rozhodnutia: jedným spôsobom na jej zabezpečenie je vysvetlenie, že orgány bez prístupového práva k určitým kategóriám údajov nielenže nemôžu mať prístup k prepojeniam na tieto kategórie, ale nemali by vôbec vedieť o existencii takýchto prepojení. V prípadoch, keď neexistuje prístupové právo na prepojené údaje by sa mala znemožniť vizualizácia prepojení.

Okrem toho si EDPS želá, aby sa s ním konzultovali technické opatrenia, ktorými sa to zabezpečí.

4.4.   Záznamy na účely odoprenia vstupu

4.4.1.   Dôvody na zaradenie

Použitie „záznamov vydaných v súvislosti so štátnymi príslušníkmi tretích krajín na účely odoprenia vstupu“ (článok 15 nariadenia) má podstatný vplyv na slobody jednotlivca: osobe, ktorá sa podľa tohto ustanovenia oznámi, sa počas niekoľkých rokov neumožní prístup do schengenského priestoru. Uvedený záznam bol doteraz najčastejšie používaným záznamom, čo sa týka počtu oznámených osôb. Vzhľadom na dôsledky takéhoto záznamu, ako aj počet dotknutých osôb, sa musí pri jeho koncipovaní a vykonávaní postupovať veľmi opatrne. Aj keď sa uvedené skutočnosti týkajú aj iných záznamov, EDPS sa tomuto záznamu bude venovať v osobitnej kapitole, pretože spôsobuje špecifické problémy z hľadiska dôvodov na zaradenie.

Nový záznam na odoprenie vstupu predstavuje v porovnaní so súčasným stavom zlepšenie, ale nie je ani úplne uspokojivý, keďže sa zo značnej časti zakladá na nástrojoch, ktoré ešte neboli prijaté alebo ani navrhnuté.

Zlepšenie spočíva v presnejšom opise dôvodov na zaradenie údajov. Súčasné znenie Schengenského dohovoru viedlo k významným rozdielom medzi členskými štátmi z hľadiska počtu osôb oznámených podľa článku 96 dohovoru. JSA pre Schengen uskutočnil komplexnú štúdiu (10) tejto otázky a vydal odporúčania v tom zmysle, že „tvorcovia politík by mali zvážiť zosúladenie dôvodov na vytvorenie záznamu v rôznych štátoch schengenského priestoru“.

Navrhované znenie článku 15 je podrobnejšie, čo bude vítané.

Okrem toho sa v článku 15 ods. 2 uvádza zoznam prípadov, v ktorých sa na základe rôznych štatútov na osoby nemôže vydať záznam, pretože majú riadny pobyt na území členského štátu. Aj keď sa uplatňovanie tohto mechanizmu môže odvodiť z platného Schengenského dohovoru, v praxi sa ukázalo, že sa pri ňom medzi členskými štátmi vyskytli rozdiely. Preto je objasnenie pozitívnym prvkom.

Toto ustanovenie je však aj predmetom vážnej kritiky, keďže jeho dôležitá časť sa zakladá na ešte neprijatom znení, konkrétne na smernici o „vrátení osôb“.

Po prijatí návrhov o SIS II navrhla Komisia (1. septembra 2005) „smernicu o spoločných normách a postupoch navracania štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa nelegálne sa zdržiavajú v členských štátoch“, ale keďže jej znenie nie je konečné, nemôže sa považovať za platný dôvod na vkladanie údajov do systému. Predstavuje najmä porušenie článku 8 EDĽP, keďže narušenie súkromia osôb by mali odôvodňovať – okrem iného – jasné a prístupné právne predpisy.

Preto EDPS naliehavo vyzýva Komisiu, aby buď stiahla tento predpis, alebo aby ho na základe platných právnych predpisov preformulovala spôsobom, ktorý umožní, aby osoby presne vedeli, aké opatrenia voči nim môžu použiť príslušné orgány.

4.4.2.   Prístup k záznamom podľa článku 15

V článku 18 sa ustanovuje, ktoré orgány majú k týmto záznamom prístup a na aké účely. V článku 18 ods. 1 a 2 sa určuje, ktoré orgány majú prístup k záznamom vloženým na základe smernice o vrátení. Platia rovnaké pripomienky, ako sú uvedené vyššie.

Článok 18 ods. 3 navrhovaného nariadenia umožňuje prístup orgánom zodpovedným za udelenie štatútu utečenca podľa smernice, ktorá ešte nebola ani navrhnutá. Pri neexistencii dostupného znenia musí EDPS opätovne zdôrazniť pripomienky uvedené vyššie.

4.4.3.   Obdobie uchovávania záznamov podľa článku 15

Záznam sa podľa článku 20 nesmie uchovávať dlhšie, ako je obdobie odoprenia vstupu ustanovené v rozhodnutí (o vyhostení alebo vrátení). Toto je v súlade s pravidlami ochrany údajov. Okrem toho sa po piatich rokoch vymazáva automaticky, pokiaľ členský štát, ktorý údaje do SIS II vložil, nerozhodne inak.

Primeraný dohľad na vnútroštátnej úrovni by mal zabezpečiť, že sa obdobie uchovávania údajov automaticky neodôvodnene nepredĺži a že členské štáty vymažú údaje ešte pred lehotou piatich rokov v prípade, že je doba odoprenia vstupu kratšia.

4.5.   Doby uchovávania údajov

Hoci sa zásada uchovávania nemení (všeobecným pravidlom je, že záznam by sa mal z SIS II vymazať, akonáhle sa vykoná činnosť vyžadovaná v zázname), výsledkom návrhov je všeobecné predĺženie doby uchovávania pre záznamy.

Schengenský dohovor ustanovil preskúmanie potreby priebežného uchovávania údajov nie dlhšie než tri roky po ich vložení (alebo jeden rok v prípade údajov vložených na účely diskrétneho dohľadu). Nové návrhy predpokladajú automatické vymazanie (s možnosťou výhrad pre vydávajúci členský štát) po piatich rokoch pri údajoch o prisťahovalectve, 10 rokoch pri údajoch o zatknutí, nezvestných osobách a osobách, ktoré sú hľadané na účely súdneho konania, a troch rokoch pri osobách, ktoré sa majú podrobiť diskrétnemu dohľadu.

Hoci v zásade budú členské štáty musieť vymazať údaje po splnení účelu záznamu, znamená to významné predĺženie maximálneho obdobia uchovávania údajov (vo väčšine prípadov až na trojnásobok) bez akéhokoľvek odôvodnenia zo strany Komisie. V prípade údajov o prisťahovalectve sa dá iba tušiť, že päťročné trvanie sa spája s trvaním zákazu vstupu uvedeným v návrhu smernice o vrátení. Vo všetkých ostatných prípadoch neexistuje dôvod, o ktorom by EDPS vedel.

Potenciálny vplyv predmetov údajov oznámených v SIS môže mať závažné následky na život dotknutých osôb. Zvlášť znepokojivé je to v prípade záznamov o osobách na účely diskrétneho dohľadu alebo osobitných kontrol, keďže takéto záznamy sa môžu vytvárať na základe podozrenia.

EDPS by chcel poznať vážny dôvod na takéto predĺženie obdobia uchovávania údajov. Ak neexistuje presvedčivé odôvodnenie, navrhuje skrátenie týchto období na ich súčasnú dĺžku, pričom trvá najmä na prípadoch záznamov na účely diskrétneho dohľadu alebo osobitných kontrol.

4.6.   Prístup orgánov zodpovedných za vydávanie osvedčení o evidencii vozidla

Hlavný problém spočíva vo výbere viac než otázneho právneho základu. Komisia nedokázala presvedčivo odôvodniť použitie „dopravného“ právneho základu pre prvý pilier pri opatreniach, ktorými by sa umožnil prístup správnych orgánov do SIS na účely predchádzania trestnej činnosti a boja proti nej (obchod s odcudzenými vozidlami). Potreba dôkladného odôvodnenia a pevného právneho základu na poskytnutie prístupu do SIS II sa podrobne rozobrala v bode 4.2.2 tohto stanoviska.

EDPS sa odvoláva na poznámky k tejto téme, ktoré vypracoval JSA pre Schengen vo svojom stanovisku k navrhovanému právnemu základu pre SIS II. Konkrétne by sa malo postupovať podľa návrhu JSA pre Schengen, aby sa navrhované rozhodnutie zmenilo a doplnilo s cieľom zaradiť doň takýto prístup.

5.   ÚLOHA KOMISIE A ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

Kľúčovou otázkou nielen pre hladké fungovanie systému, ale i z hľadiska dohľadu, je jasný opis a rozdelenie povinností v kontexte SIS II. Rozdelenie dozorných právomocí bude vyplývať z opisu povinností, a preto je potrebná absolútna zrozumiteľnosť.

5.1.   Úloha Komisie

EDPS víta kapitolu III oboch návrhov, ktorá opisuje úlohu a povinnosti Komisie vo vzťahu k SIS II (ako úlohu „operačného riadenia“). Takéto vysvetlenie sa v návrhu o VIS nenachádzalo. Táto kapitola sama osebe však nevymedzuje úlohu Komisie vyčerpávajúco. V skutočnosti, ako sa uvádza v kapitole 9 tohto stanoviska, sa Komisia zúčastňuje na vykonávaní a riadení systému prostredníctvom komitologického postupu.

Z hľadiska ochrany údajov zohráva Komisia úlohu, ktorá je známa aj v systémoch VIS a Eurodac, čiže inštitúcie zodpovednej za operačné riadenie. V kombinácii s jej hlavnou úlohou pri rozvoji a údržbe systému by sa to malo vnímať ako úloha kontrolóra sui generis. Táto úloha je, ako sa už spomenulo v stanovisku EDPS k VIS, omnoho viac než úloha spracovateľa, ale tiež obmedzenejšia než úloha obyčajného kontrolóra, keďže Komisia nemá vôbec prístup k údajom spracovávaným v SIS II.

Keďže sa SIS II vybuduje na komplexných systémoch, z ktorých niektoré sa spoliehajú na úplne nové technológie, EDPS trvá na posilnení zodpovednosti Komisie pri aktualizácii systémov prostredníctvom zavádzania najlepších dostupných technológií týkajúcich sa bezpečnosti a ochrany údajov.

Preto by sa do článku 12 návrhov malo vložiť, že Komisia by mala pravidelne navrhovať zavádzanie nových technológií, ktoré predstavujú v tejto oblasti to najmodernejšie a prostredníctvom ktorých sa zvýši úroveň ochrany údajov a bezpečnosti, ako aj uľahčia úlohy vnútroštátnych orgánov, ktoré majú k týmto údajom prístup.

5.2.   Úloha členských štátov

Situácia členských štátov nie je úplne jasná, keďže je dosť zložité zistiť, ktoré orgány sa stanú kontrolórom údajov.

Návrhy opisujú úlohu Národného úradu pre SIS II (zabezpečiť prístup príslušných orgánov k SIS II), ako aj orgánov SIRENE (zabezpečiť výmenu všetkých dodatočných informácií). Členské štáty musia zabezpečiť aj fungovanie a bezpečnosť svojich NS (národných systémov). Nie je jasné, či táto posledná povinnosť pripadne niektorému z uvedených orgánov. V každom prípade sa v tejto súvislosti vyžaduje vysvetlenie.

Z hľadiska ochrany údajov by sa Komisia a členské štáty mali považovať za spoločných kontrolórov, pričom každý z nich má osobitné povinnosti. Uznanie tohto doplnkového poslania je jediným spôsobom, akým sa zabezpečí, že žiadna z oblastí činností SIS II neostane bez dohľadu.

6.   PRÁVA DOTKNUTÝCH OSÔB

6.1.   Informácie

6.1.1.   Navrhované nariadenie

Článok 28 navrhovaného nariadenia predpokladá právo na informovanie dotknutej osoby, pričom sa drží najmä článku 10 smernice 95/46. Toto je v porovnaní so súčasnou situáciou vítanou zmenou, nakoľko v dohovore sa explicitne nepredpokladá právo na informácie. V nasledujúcich bodoch však ešte stále existuje priestor na určité zlepšenie.

Na zoznam by sa mali pridať niektoré informácie, pretože by to prispelo k spravodlivému zaobchádzaniu s dotknutou osobou (11). Tieto informácie by sa mali týkať doby uchovávania údajov, existencie práva požadovať preskúmanie rozhodnutia o vytvorení záznamu alebo práva odvolať sa voči nemu (v niektorých prípadoch, pozri článok 15 ods. 3 navrhovaného nariadenia), možnosti pomoci od orgánu pre ochranu údajov a existencie opravných prostriedkov.

V navrhovanom nariadení nie je ani náznak týkajúci sa momentu, kedy by sa informácie mali poskytnúť. Týmto by sa mohol znemožniť výkon práv dotknutej osoby. Aby boli tieto práva účinné, nariadenie by malo ustanoviť presný moment, v ktorom by sa mali informácie poskytnúť, pričom by to záviselo od orgánu, ktorý vytvoril záznam.

Praktickým riešením by bolo vloženie informácií o zázname do rozhodnutia, ktoré je primárnym dôvodom na záznam: buď súdne alebo správne rozhodnutie založené na ohrození verejného poriadku (...) alebo rozhodnutie o vrátení alebo príkaz na vyhostenie spojený so zákazom ďalšieho vstupu. Tieto ustanovenia by sa mali vložiť do článku 28 nariadenia.

6.1.2.   Navrhované rozhodnutie

Článok 50 rozhodnutia ustanovuje, že informácie sa poskytujú na žiadosť dotknutej osoby a uvádza možné dôvody na odmietnutie poskytnutia takýchto informácií. Pri povahe údajov a kontexte, v ktorom sa spracovávajú, sú obmedzenia tohto práva zjavne pochopiteľné.

Právo na informácie by však nemalo podliehať žiadosti dotknutej osoby (to by bolo skutočne skôr vymedzením žiadosti o prístup). Je možné sa domnievať, že potreba „žiadať“ o informácie bola odôvodnená v prípadoch, kedy nebolo možné informovať dotknutú osobu, pretože nebolo známe miesto jej pobytu.

Táto skutočnosť by sa lepšie riešila vložením výnimky z práva na informácie v prípadoch, ak je poskytnutie informácií nemožné alebo ak si vyžaduje neprimerané úsilie. Článok 50 rozhodnutia by sa mal zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

Toto riešenie by tiež bolo v súlade s uplatňovaním návrhu rámcového rozhodnutia o ochrane údajov v treťom pilieri.

6.2.   Prístup

Navrhované nariadenie aj rozhodnutie zavádzajú lehoty na odpoveď na žiadosti o prístup, čo je pozitívny vývoj. Keďže je však postup vykonávania práva na prístup vymedzený na vnútroštátnej úrovni, možno sa zaujímať, ako môžu lehoty v návrhoch vzájomne fungovať s platnými postupmi, najmä ak majú členské štáty kratšie lehoty na odpoveď na žiadosť o prístup. Malo by sa vysvetliť, že by sa mali uplatňovať lehoty, ktoré sú najvýhodnejšie pre dotknuté osoby.

6.2.1.   Navrhované nariadenie

Treba pripomenúť, že obmedzenia práva na prístup („sa odmietne, ak to môže škodiť vykonaniu zákonnej úlohy v súvislosti so záznamom alebo pre ochranu práv a slobôd tretích osôb“), ktoré v súčasnosti existuje v Schengenskom dohovore, sa v navrhovanom nariadení nenachádza.

Dôvodom je však zrejme uplatniteľnosť smernice 95/46/ES, ktorá predpokladá (vo svojom článku 13) možnosť zaviesť vo vnútroštátnych právnych predpisoch výnimky. V každom prípade by sa však malo zdôrazniť, že použitie článku 13 vo vnútroštátnych právnych predpisoch na obmedzenie práva na prístup by malo byť vždy v súlade s článkom 8 EDĽP a len obmedzené.

6.2.2.   Navrhované rozhodnutie

Navrhované rozhodnutie pristupuje k obmedzeniam ako Schengenský dohovor. Navrhované rámcové rozhodnutie obsahuje v zásade rovnaké obmedzenia práva na prístup; takže prijatie tohto nástroja nebude z tohto hľadiska znamenať žiadny rozdiel.

Keďže v niekoľkých členských štátoch je prístup k údajom z oblasti vynútiteľnosti práva „nepriamy“ (čo znamená, že sa vykonáva prostredníctvom vnútroštátneho orgánu pre ochranu údajov), mohlo by byť užitočné ustanoviť povinnosť orgánov pre ochranu údajov aktívne spolupracovať pri výkone práva na prístup.

6.3.   Právo na preskúmanie rozhodnutia o vytvorení záznamu alebo na odvolanie sa proti nemu

Článok 15 ods. 3 zriaďuje právo na preskúmanie rozhodnutia o vytvorení záznamu alebo na odvolanie sa proti nemu pred súdnym orgánom v prípade, že toto rozhodnutie prijme správny orgán. V porovnaní s platným znením Schengenského dohovoru je to vítaným doplnením.

Zdôrazňuje potrebu úplných a včasných informácií o dotknutej osobe, ako sa spomína v bode 6.1 vyššie: bez týchto informácií by toto nové právo ostalo len v teoretickej rovine.

6.4.   Opravné prostriedky

Článok 30 navrhovaného nariadenia a článok 52 navrhovaného rozhodnutia ustanovujú právo na žalobu alebo sťažnosť o získanie informácií alebo nápravu na súde ktoréhokoľvek členského štátu v prípade, že sa dotknutej osobe odoprie právo na prístup, opravu alebo vymazanie údajov.

Znenie („každá osoba na území ktoréhokoľvek členského štátu“) naznačuje, že nato, aby mohol navrhovateľ podať žalobu na súd, sa musí fyzicky nachádzať na takomto území. Toto územné obmedzenie nie je odôvodnené a mohlo by spôsobiť stratu účinnosti opravných prostriedkov, keďže navrhovateľ veľmi často žaluje práve preto, že sa mu odoprie vstup na schengenské územie. Okrem toho sa z hľadiska navrhovaného nariadenia musí zohľadniť článok 22 smernice, keďže smernica je lex generalis; ustanovuje, že „každá osoba“ má právo na súdny opravný prostriedok bez ohľadu na miesto jej pobytu. Ani navrhované rámcové rozhodnutie neobsahuje územné obmedzenie. EDPS navrhuje územné obmedzenie z článku 30 a článku 52 vypustiť.

7.   DOZOR

7.1.   Úvodná poznámka: rozdelenie povinností

Návrhy rozdeľujú dozorné úlohy medzi vnútroštátne dozorné orgány (12) a EDPS, každému v rámci vlastného rozsahu pôsobnosti. Je to v súlade s prístupom návrhov k platnému právu a k zodpovednosti za prevádzku a používanie systému SIS II, ako aj s potrebou účinného dozoru.

EDPS preto víta tento prístup v článku 31 navrhovaného nariadenia a v článku 53 navrhovaného rozhodnutia. Pre lepšie pochopenie a objasnenie príslušných úloh však EDPS navrhuje rozdelenie každého článku na niekoľko ustanovení, pričom každé z nich sa bude venovať úrovni dozoru tak, ako tomu bolo v návrhu o VIS.

7.2.   Dozor zo strany vnútroštátnych orgánov pre kontrolu údajov

Podľa článku 31 navrhovaného nariadenia a článku 53 navrhovaného rozhodnutia musí každý členský štát zabezpečiť, aby zákonnosť spracovania osobných údajov v SIS II monitoroval nezávislý orgán.

Článok 53 navrhovaného rozhodnutia pridáva právo jednotlivca, aby požiadal dozorný orgán o kontrolu zákonnosti spracovania údajov, ktoré sa ho týkajú. Do navrhovaného nariadenia sa podobné ustanovenie nezahrnulo, keďže smernica sa uplatňuje ako lex generalis. Preto sa musí konštatovať, že vnútroštátne orgány pre ochranu údajov môžu v súvislosti s SIS II vykonávať všetky právomoci, ktoré im prislúchajú z článku 28 smernice 95/46/ES, vrátane kontroly zákonnosti spracovania údajov. Článok 31 ods. 1 nariadenia vysvetľuje ich poslanie ale nemôže ustanovovať obmedzenie týchto právomocí. Uznanie týchto právomocí by sa malo vysvetliť v znení navrhovaného nariadenia.

Čo sa týka navrhovaného rozhodnutia, priznáva vnútroštátnym dozorným orgánom rozsiahlejšie právomoci, keďže jeho lex generalis je iný. Situácia, v ktorej by dozorné orgány mali rôzne poslanie a právomoci podľa kategórie spracovávaných údajov, však nie je rozumná a je veľmi zložitá na praktické uplatňovanie. Preto by sa jej malo predísť, buď pridelením rovnakých právomocí týmto orgánom v znení samotného navrhovaného rozhodnutia, alebo pridelením ďalších právomocí orgánom pre ochranu údajov prostredníctvom odkazu na iný lex generalis
  (konkrétne rámcové rozhodnutie o ochrane údajov v treťom pilieri).

7.3.   Dozor zo strany EDPS

EDPS sleduje, aby sa činnosti Komisie spojené so spracovaním údajov vykonávali v súlade s návrhmi. Podobne by mal byť EDPS schopný vykonávať všetky svoje právomoci podľa nariadenia 45/2001, pričom by sa však mali zohľadniť obmedzené právomoci Komisie v súvislosti so samotnými údajmi.

Je užitočné dodať, že podľa článku 46 písm. f) nariadenia 45/2001 EDPS „spolupracuje s národnými dozornými orgánmi v rozsahu nevyhnutnom pre výkon ich príslušných služobných povinností“. Spolupráca s členskými štátmi pri dozore SIS II nevychádza len z návrhov, ale aj z nariadenia 45/2001.

7.4.   Spoločný dozor

V návrhoch sa tiež stanovuje potreba koordinácie dozorných činností rôznych zúčastnených orgánov. Článok 31 navrhovaného nariadenia a článok 53 navrhovaného rozhodnutia ustanovujú, že „vnútroštátne dozorné orgány a Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov navzájom aktívne spolupracujú. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov na tento účel zvoláva zasadnutie najmenej raz do roka.“

EDPS víta tento návrh, ktorý v podstate obsahuje potrebné prvky na nadviazanie spolupráce – ktorá je skutočne kľúčovou – medzi orgánmi zodpovednými za dozor na vnútroštátnej a Európskej úrovni. Malo by sa zdôrazniť, že hoci návrhy ustanovujú zasadnutie najmenej raz do roka, malo by sa to považovať za minimum.

Tieto ustanovenia (článok 31 navrhovaného nariadenia a článok 53 navrhovaného rozhodnutia) by mohli mať prospech z určitých objasnení obsahu uvedenej spolupráce. Existujúci JSA má právomoc preskúmať ťažkosti týkajúce sa interpretácie alebo uplatňovania dohovoru, preštudovať problémy, ktoré sa môžu vyskytnúť pri výkone nezávislého dozoru alebo práva na prístup, a vypracovávať zosúladené návrhy na spoločné riešenie existujúcich problémov.

Nové návrhy nemôžu viesť k zúženiu existujúceho rozsahu spoločného dozoru. Ak je jasné, že orgány pre ochranu údajov môžu v súvislosti s SIS II vykonávať všetky dozorné právomoci, ktoré im prideľuje smernica, spolupráca týchto orgánov môže zahŕňať množstvo aspektov dozoru nad SIS II vrátane úloh existujúceho JSA podľa článku 115 Schengenského dohovoru.

Aby to však bolo absolútne jasné, bolo by užitočné to explicitne opätovne potvrdiť v návrhoch.

8.   BEZPEČNOSŤ

Riadenie a dodržiavanie optimálneho stupňa bezpečnosti SIS II predstavuje základnú požiadavku na zaistenie požadovanej ochrany osobných údajov uložených v databáze. Aby sa získala uspokojujúca úroveň ochrany na zvládnutie možného rizika súvisiaceho s infraštruktúrou systému a so zúčastnenými osobami, musia sa zaviesť riadne bezpečnostné opatrenia. Táto téma sa teraz rieši v rôznych častiach návrhu, pričom bude potrebné určité zlepšenie.

Články 10 a 13 návrhu obsahujú rôzne opatrenia v oblasti bezpečnosti údajov a vymedzujú druhy zneužitia, ktorým treba predchádzať. EDPS víta skutočnosť, že sa do týchto článkov vložili ustanovenia o systematickej (samo)kontrole bezpečnostných opatrení.

Článok 59 navrhovaného rozhodnutia a článok 34 navrhovaného nariadenia, ktoré upravujú monitorovanie a hodnotenie, by sa nemali týkať len aspektov výkonu, hospodárnosti a kvality služieb, ale aj súladu s právnymi požiadavkami, a to najmä v oblasti ochrany údajov. EDPS preto odporúča, aby sa rozsah pôsobnosti týchto článkov rozšíril na monitorovanie a podávanie správ o zákonnosti spracovania.

Okrem toho, na doplnenie článku 10 ods. 1 písm. f) alebo článku 18 navrhovaného rozhodnutia a článku 17 navrhovaného nariadenia o riadne oprávnených pracovníkoch, ktorí majú prístup k údajom, by sa malo doplniť, že členské štáty (ako aj Europol a Eurojust) by mali zaistiť, aby boli k dispozícii presné profily užívateľov (ktoré by boli k dispozícii vnútroštátnym dozorným orgánom na účely kontroly). Okrem užívateľských profilov musia členské štáty vypracovať úplný zoznam údajov o totožnosti užívateľov a stále ho aktualizovať. To isté platí obdobne pre Komisiu.

Tieto bezpečnostné opatrenia sú doplnené o monitorovanie a organizačné ochranné opatrenia. Článok 14 návrhov opisuje podmienky a účely, na ktoré sa musia uchovávať záznamy všetkých operácií spracovania údajov. Tieto záznamy sa neuchovávajú len na účely monitorovania ochrany údajov a zaistenia ich bezpečnosti, ale tiež na vykonávanie pravidelnej samokontroly SIS II, ktorá sa vyžaduje podľa článku 10. Správy o samokontrole prispejú k účinnému vykonávaniu úloh dozorných orgánov, ktoré budú počas vlastného kontrolného postupu schopné zistiť najslabšie miesta a zamerať sa na ne.

Ako sa už v tomto stanovisku uviedlo, znásobenie prístupových bodov systému sa musí náležite odôvodniť, keďže automaticky zvyšuje riziko zneužitia. V článku 4 ods. 1 písm. b) by sa preto malo požadovať konkrétne preukázanie potreby druhého prístupového bodu.

Návrhy jasne nevysvetľujú potrebu vnútroštátnych kópií centrálneho systému a spôsobujú vážne obavy, pokiaľ ide o celkový stupeň rizika a bezpečnosť systému, ako napríklad:

| — | znásobenie kópií zvyšuje riziko zneužitia (najmä pri zohľadnení prítomnosti nových údajov, ako sú biometrické údaje), |
| --- | --- |

—

znásobenie kópií zvyšuje riziko zneužitia (najmä pri zohľadnení prítomnosti nových údajov, ako sú biometrické údaje),

| — | údaje, ktorých sa tieto kópie týkajú, nie sú riadne vymedzené, |
| --- | --- |

—

údaje, ktorých sa tieto kópie týkajú, nie sú riadne vymedzené,

| — | požiadavky článku 9 na presnosť, kvalitu a dostupnosť predstavujú veľkú technickú výzvu a preto zvyšujú náklady podľa stavu dostupnej techniky, |
| --- | --- |

—

požiadavky článku 9 na presnosť, kvalitu a dostupnosť predstavujú veľkú technickú výzvu a preto zvyšujú náklady podľa stavu dostupnej techniky,

| — | dozor nad týmito kópiami zo strany vnútroštátnych orgánov si bude vyžadovať dodatočné ľudské a finančné zdroje, ktoré nemusia byť vždy dostupné. |
| --- | --- |

—

dozor nad týmito kópiami zo strany vnútroštátnych orgánov si bude vyžadovať dodatočné ľudské a finančné zdroje, ktoré nemusia byť vždy dostupné.

Vzhľadom na tieto riziká nie je EDPS presvedčený ani o potrebe (z hľadiska dostupných technológií), ani o pridanej hodnote používania vnútroštátnych kópií. Odporúča vypustiť možnosť členských štátov využívať vnútroštátne kópie.

Ak sa však majú vytvoriť vnútroštátne kópie, EDPS pripomína, že na ich vnútroštátne použitie sa musí uplatňovať prísna zásada obmedzenia účelu. Taktiež sa v národnej kópii nesmie vyhľadávať iným spôsobom, ako v centrálnej databáze.

Zákonnosť operácie, ktorou sa spracovávajú osobné údaje, je založená na prísnom dodržiavaní bezpečnosti a integrity údajov. EDPS bude tieto procesy efektívne monitorovať v prípade, že dokáže prostredníctvom analýzy dostupných protokolov monitorovať nielen bezpečnosť údajov, ale aj ich integritu. Preto je potrebné doplniť do článku 14 ods. 6. „integritu údajov“.

9.   KOMITOLÓGIA

Komitologické postupy sa v návrhoch predpokladajú v niekoľkých prípadoch, keď sa na realizáciu alebo riadenie SIS II vyžadujú technické rozhodnutia. Ako sa už z podobných dôvodov uviedlo v stanovisku k VIS, tieto rozhodnutia budú mať podstatný vplyv na riadne vykonávanie zásady účelu a proporcionality.

EDPS navrhuje, aby sa rozhodnutia so zásadným vplyvom na ochranu údajov, ako napríklad prístup k údajom a ich vkladanie, výmena dodatočných informácií, kvalita údajov a kompatibilita záznamov, technický súlad vnútroštátnych kópií atď. by sa mali prijímať formou nariadenia alebo rozhodnutia, a najlepšie s použitím spolurozhodovacieho postupu (13).

Vo všetkých ostatných prípadoch s vplyvom na ochranu údajov by EDPS mal mať možnosť poskytovať poradenstvo pri výbere alternatív, ktoré si zvolia tieto výbory.

Poradná úloha EDPS by sa mala nachádzať v článkoch 60 a 61 rozhodnutia a v článku 35 nariadenia.

V osobitnom prípade technických pravidiel pre prepájanie záznamov (článok 26 nariadenia a článok 46 rozhodnutia) sa musí vysvetliť potreba rozdielnej komitologickej metódy (poradná metóda pri rozhodnutí a regulačná metóda pri nariadení).

10.   INTEROPERABILITA

Keďže stále chýba oznámenie Komisie o interoperabilite nových systémov EÚ, je zložité riadne zhodnotiť pridanú hodnotu predpokladaných, ale ešte nevymedzených synergických účinkov.

EDPS by chcel v tejto súvislosti poukázať na vyhlásenie Rady o boji proti terorizmu z 25. marca 2004, v ktorej sa od Komisie žiada, aby predložila návrhy s cieľom posilniť interoperabilitu a synergické účinky medzi informačnými systémami (SIS, VIS a Eurodac). Tiež by chcel poukázať na prebiehajúce diskusie vzhľadom na to, ktorý orgán by mohol byť v budúcnosti poverený riadením rôznych rozsiahlych systémov (pozri tiež bod 3.8 tohto stanoviska).

EDPS už vo svojom stanovisku k vízovému informačnému systému uviedol, že interoperabilita je dôležitým a rozhodujúcim predpokladom účinnosti rozsiahlych systémov IT, ako je SIS II. Poskytuje možnosť znížiť celkové náklady konzistentným spôsobom a zabrániť prirodzenej nadbytočnosti nerovnorodých prvkov.

| — | Interoperabilita môže prispieť aj k cieľu zachovania vysokej úrovne bezpečnosti v priestore bez kontrol na vnútorných hraniciach členských štátov, a to prostredníctvom zavádzania rovnakých procesných noriem pre všetky základné prvky tejto politiky. Je však dôležité rozlišovať medzi dvoma stupňami interoperability:






  — | Veľmi potrebná je interoperabilita medzi členskými štátmi EÚ; záznam zaslaný orgánmi jedného členského štátu musí byť skutočne interoperabilný so záznamami, ktoré zaslali orgány ktoréhokoľvek iného členského štátu. |
| --- | --- | --- |

—

Interoperabilita môže prispieť aj k cieľu zachovania vysokej úrovne bezpečnosti v priestore bez kontrol na vnútorných hraniciach členských štátov, a to prostredníctvom zavádzania rovnakých procesných noriem pre všetky základné prvky tejto politiky. Je však dôležité rozlišovať medzi dvoma stupňami interoperability:

—

Veľmi potrebná je interoperabilita medzi členskými štátmi EÚ; záznam zaslaný orgánmi jedného členského štátu musí byť skutočne interoperabilný so záznamami, ktoré zaslali orgány ktoréhokoľvek iného členského štátu.

| — | Interoperabilita medzi systémami vytvorenými na rôzne účely alebo interoperabilita so systémami tretích krajín je podstatne otáznejšia. |
| --- | --- |

—

Interoperabilita medzi systémami vytvorenými na rôzne účely alebo interoperabilita so systémami tretích krajín je podstatne otáznejšia.

Spomedzi dostupných ochranných opatrení používaných na obmedzenie účelu systému a na predchádzanie neplánovaného využívania funkčnosti („function creep“) môže k tomuto obmedzeniu prispieť použitie rôznych technických noriem. Okrem toho by sa malo dôkladne podložiť dokumentmi akékoľvek vzájomné pôsobenie dvoch rozličných systémov. Interoperabilita by nikdy nemala viesť k takej situácii, aby orgán, ktorý nie je oprávnený na prístup k určitým údajom alebo na ich používanie, mohol získať takýto prístup cez iný informačný systém. Zo znenia návrhov sa napríklad zdá, že automatický systém na identifikáciu odtlačkov prstov (AFIS) sa v prvých rokoch trvania SIS II nebude používať; odkazuje sa v nich len na budúci biometrický vyhľadávací nástroj. Ak sa uvažuje o scenári použitia AFIS z iných systémov EÚ, malo by sa to jasne zdokumentovať spolu s potrebnými ochrannými opatreniami vyžadovanými na takéto synergické účinky.

EDPS chce opäť zdôrazniť, že interoperabilita systémov sa nemôže zavádzať v rozpore so zásadou obmedzenia účelu a že by sa mu mal predložiť akýkoľvek návrh v tejto veci.

11.   ZHRNUTIE ZÁVEROV

11.1.   Všeobecné body

| 1. | EDPS víta niekoľko pozitívnych aspektov týchto návrhov, ktoré v určitých bodoch predstavujú zlepšenie oproti súčasnému stavu. Uznáva, že ustanovenia o ochrane údajov sa, všeobecne povedané, navrhovali veľmi starostlivo. |
| --- | --- |

1.

EDPS víta niekoľko pozitívnych aspektov týchto návrhov, ktoré v určitých bodoch predstavujú zlepšenie oproti súčasnému stavu. Uznáva, že ustanovenia o ochrane údajov sa, všeobecne povedané, navrhovali veľmi starostlivo.

| 2. | EDPS zdôrazňuje, že nový právny režim by aj pri svojej komplexnosti mal






  — | zabezpečiť vysokú úroveň ochrany údajov, |
| --- | --- | --- |

2.

EDPS zdôrazňuje, že nový právny režim by aj pri svojej komplexnosti mal

—

zabezpečiť vysokú úroveň ochrany údajov,

| — | byť predvídateľný pre občanov, ako aj orgány, ktoré údaje spoločne používajú, |
| --- | --- |

—

byť predvídateľný pre občanov, ako aj orgány, ktoré údaje spoločne používajú,

| — | byť konzistentne uplatňovaný v rôznych súvislostiach (prvý a tretí pilier). |
| --- | --- |

—

byť konzistentne uplatňovaný v rôznych súvislostiach (prvý a tretí pilier).

| 3. | Okrem toho by malo byť doplnenie nových prvkov do SIS II, ktoré zvýši jeho možný vplyv na život jednotlivca, sprevádzané prísnejšími ochrannými opatreniami, ktoré sa opisujú v stanovisku. Konkrétne:






  — | Prístup do SIS II sa nemôže udeliť novým orgánom bez zásadného odôvodnenia. Tiež by sa mal obmedziť v čo najväčšom rozsahu, pokiaľ ide o dostupné údaje i o oprávnené osoby. |
| --- | --- | --- |

3.

Okrem toho by malo byť doplnenie nových prvkov do SIS II, ktoré zvýši jeho možný vplyv na život jednotlivca, sprevádzané prísnejšími ochrannými opatreniami, ktoré sa opisujú v stanovisku. Konkrétne:

—

Prístup do SIS II sa nemôže udeliť novým orgánom bez zásadného odôvodnenia. Tiež by sa mal obmedziť v čo najväčšom rozsahu, pokiaľ ide o dostupné údaje i o oprávnené osoby.

| — | Prepojenie záznamov nesmie nikdy, a ani nepriamo, viesť k zmene prístupových práv. |
| --- | --- |

—

Prepojenie záznamov nesmie nikdy, a ani nepriamo, viesť k zmene prístupových práv.

| — | Neprijaté právne predpisy sa nesmú považovať za platný dôvod na vloženie údajov do SIS II (záznamy na účely odoprenia vstupu). |
| --- | --- |

—

Neprijaté právne predpisy sa nesmú považovať za platný dôvod na vloženie údajov do SIS II (záznamy na účely odoprenia vstupu).

| — | Právny základ na prístup orgánov zodpovedných za vydávanie osvedčení o evidencii vozidla by sa mal znovu zvážiť, keďže sa zameriava hlavne na boj proti trestnej činnosti. |
| --- | --- |

—

Právny základ na prístup orgánov zodpovedných za vydávanie osvedčení o evidencii vozidla by sa mal znovu zvážiť, keďže sa zameriava hlavne na boj proti trestnej činnosti.

| — | EDPS uznáva, že použitie biometrických údajov môže zlepšiť výkonnosť systému a pomôcť obetiam krádeže identity. Zdá sa však, že vplyv tejto novinky nie je dostatočne premyslený a spoľahlivosť príslušných údajov je nadhodnotená. |
| --- | --- |

—

EDPS uznáva, že použitie biometrických údajov môže zlepšiť výkonnosť systému a pomôcť obetiam krádeže identity. Zdá sa však, že vplyv tejto novinky nie je dostatočne premyslený a spoľahlivosť príslušných údajov je nadhodnotená.

11.2.   Konkrétne pripomienky

| 1. | EDPS víta skutočnosť, že Komisia uznala, že nariadenie 45/2001 sa vzťahuje na všetky činnosti Komisie súvisiace so spracovaním údajov v SIS II, keďže sa tým pomôže zabezpečiť jednotné a homogénne uplatňovanie pravidiel týkajúcich sa ochrany základných práv a slobôd jednotlivca so zreteľom na spracovávanie osobných údajov. |
| --- | --- |

1.

EDPS víta skutočnosť, že Komisia uznala, že nariadenie 45/2001 sa vzťahuje na všetky činnosti Komisie súvisiace so spracovaním údajov v SIS II, keďže sa tým pomôže zabezpečiť jednotné a homogénne uplatňovanie pravidiel týkajúcich sa ochrany základných práv a slobôd jednotlivca so zreteľom na spracovávanie osobných údajov.

| 2. | S cieľom zabezpečiť prísne obmedzenie účelu na vnútroštátnej úrovni odporúča EDPS, aby sa do návrhov o SIS II (menovite článku 21 navrhovaného nariadenia a článku 40 navrhovaného rozhodnutia) zaviedlo ustanovenie s rovnakým účinkom ako súčasný článok 102.4 Schengenského dohovoru, ktorým sa obmedzuje možnosť členských štátov ustanoviť použitie údajov, ktoré sa nepredpokladá v zneniach o SIS II. |
| --- | --- |

2.

S cieľom zabezpečiť prísne obmedzenie účelu na vnútroštátnej úrovni odporúča EDPS, aby sa do návrhov o SIS II (menovite článku 21 navrhovaného nariadenia a článku 40 navrhovaného rozhodnutia) zaviedlo ustanovenie s rovnakým účinkom ako súčasný článok 102.4 Schengenského dohovoru, ktorým sa obmedzuje možnosť členských štátov ustanoviť použitie údajov, ktoré sa nepredpokladá v zneniach o SIS II.

| 3. | Pri poskytovaní prístupu do SIS II akémukoľvek orgánu by sa mali uplatňovať prísne podmienky:






  — | prístup musí byť v súlade so všeobecným účelom SIS II a s jeho právnym základom, |
| --- | --- | --- |

3.

Pri poskytovaní prístupu do SIS II akémukoľvek orgánu by sa mali uplatňovať prísne podmienky:

—

prístup musí byť v súlade so všeobecným účelom SIS II a s jeho právnym základom,

| — | musí sa preukázať potreba prístupu k údajom v SIS II, |
| --- | --- |

—

musí sa preukázať potreba prístupu k údajom v SIS II,

| — | použitie údajov sa musí vymedziť explicitne a reštriktívne, |
| --- | --- |

—

použitie údajov sa musí vymedziť explicitne a reštriktívne,

| — | podmienky prístupu musia byť riadne vymedzené a obmedzené. Konkrétne by mal aj pre Europol a Eurojust existovať aktualizovaný zoznam osôb oprávnených na prístup. |
| --- | --- |

—

podmienky prístupu musia byť riadne vymedzené a obmedzené. Konkrétne by mal aj pre Europol a Eurojust existovať aktualizovaný zoznam osôb oprávnených na prístup.

| — | skutočnosť, že sa týmto orgánom umožní prístup k údajom v SIS II, nemôže byť v žiadnom prípade dôvodom na vloženie alebo uchovávanie údajov v systéme, ak nie sú potrebné pre konkrétny záznam, ktorého sú súčasťou, |
| --- | --- |

—

skutočnosť, že sa týmto orgánom umožní prístup k údajom v SIS II, nemôže byť v žiadnom prípade dôvodom na vloženie alebo uchovávanie údajov v systéme, ak nie sú potrebné pre konkrétny záznam, ktorého sú súčasťou,

| — | ak to nie je nevyhnutné na účely, kvôli ktorým sa údaje vložili, doba uchovávania údajov sa nesmie predĺžiť. |
| --- | --- |

—

ak to nie je nevyhnutné na účely, kvôli ktorým sa údaje vložili, doba uchovávania údajov sa nesmie predĺžiť.

| 4. | V konkrétnom prípade Europolu a Eurojustu EDPS naliehavo vyzýva Komisiu, aby reštriktívne vymedzila úlohy, na výkon ktorých by bol prístup odôvodnený. Prístup Europolu a Eurojustu by sa okrem toho mal obmedziť na údaje o osobách, ktorých meno sa už v ich záznamoch objavuje. V prípade Europolu a Eurojustu sa tiež navrhuje poskytnutie len jedného prístupového bodu. |
| --- | --- |

4.

V konkrétnom prípade Europolu a Eurojustu EDPS naliehavo vyzýva Komisiu, aby reštriktívne vymedzila úlohy, na výkon ktorých by bol prístup odôvodnený. Prístup Europolu a Eurojustu by sa okrem toho mal obmedziť na údaje o osobách, ktorých meno sa už v ich záznamoch objavuje. V prípade Europolu a Eurojustu sa tiež navrhuje poskytnutie len jedného prístupového bodu.

| 5. | Čo sa týka záznamov na účely odoprenia vstupu, ustanovenia založené na ešte neprijatých právnych predpisoch by sa mali buď stiahnuť alebo preformulovať na základe platných právnych predpisov spôsobom, ktorý umožní, aby osoby presne vedeli, aké opatrenia voči nim môžu použiť príslušné orgány. |
| --- | --- |

5.

Čo sa týka záznamov na účely odoprenia vstupu, ustanovenia založené na ešte neprijatých právnych predpisoch by sa mali buď stiahnuť alebo preformulovať na základe platných právnych predpisov spôsobom, ktorý umožní, aby osoby presne vedeli, aké opatrenia voči nim môžu použiť príslušné orgány.

| 6. | Doby uchovávania údajov sa predĺžili bez akéhokoľvek závažného odôvodnenia. Ak neexistuje presvedčivé odôvodnenie, mali by sa skrátiť na ich súčasné trvanie, pričom najmä v prípade záznamov na účely diskrétneho dohľadu alebo osobitných kontrol. |
| --- | --- |

6.

Doby uchovávania údajov sa predĺžili bez akéhokoľvek závažného odôvodnenia. Ak neexistuje presvedčivé odôvodnenie, mali by sa skrátiť na ich súčasné trvanie, pričom najmä v prípade záznamov na účely diskrétneho dohľadu alebo osobitných kontrol.

| 7. | Úloha Komisie sa opisuje ako úloha inštitúcie, ktorá zodpovedá za operačné riadenie. V kombinácii s jej hlavnou úlohou pri rozvoji a údržbe systému by sa to malo vnímať ako úloha kontrolóra sui generis. Táto úloha je omnoho viac než úloha spracovateľa, ale tiež obmedzenejšia než úloha obyčajného kontrolóra, keďže Komisia nemá vôbec prístup k údajom spracovávaným v SIS II.
  Do článku 12 oboch návrhov by sa malo vložiť, že pri uplatňovaní tejto úlohy by mala Komisia pravidelne navrhovať zavádzanie nových technológií, ktoré predstavujú v tejto oblasti to najmodernejšie a prostredníctvom ktorých sa zvýši úroveň ochrany údajov a bezpečnosti. |
| --- | --- |

7.

Úloha Komisie sa opisuje ako úloha inštitúcie, ktorá zodpovedá za operačné riadenie. V kombinácii s jej hlavnou úlohou pri rozvoji a údržbe systému by sa to malo vnímať ako úloha kontrolóra sui generis. Táto úloha je omnoho viac než úloha spracovateľa, ale tiež obmedzenejšia než úloha obyčajného kontrolóra, keďže Komisia nemá vôbec prístup k údajom spracovávaným v SIS II.

Do článku 12 oboch návrhov by sa malo vložiť, že pri uplatňovaní tejto úlohy by mala Komisia pravidelne navrhovať zavádzanie nových technológií, ktoré predstavujú v tejto oblasti to najmodernejšie a prostredníctvom ktorých sa zvýši úroveň ochrany údajov a bezpečnosti.

| 8. | Pokiaľ ide o úlohu členských štátov, je potrebné vysvetlenie z hľadiska orgánov, ktoré konajú v pozícii kontrolóra. |
| --- | --- |

8.

Pokiaľ ide o úlohu členských štátov, je potrebné vysvetlenie z hľadiska orgánov, ktoré konajú v pozícii kontrolóra.

| 9. | K informáciám o dotknutých osobách:






  — | v navrhovanom nariadení by sa do zoznamu mali doplniť niektoré informácie: doba uchovávania údajov, existencia práva požadovať preskúmanie rozhodnutia o vytvorení záznamu alebo odvolať sa voči nemu, možnosť pomoci od orgánu pre ochranu údajov a existencia opravných prostriedkov.
  Čo sa týka momentu, kedy sa informácie poskytnú, mala by sa ustanoviť povinnosť najprv poskytnúť informácie o zázname v rozhodnutí, ktoré je dôvodom na záznam. |
| --- | --- | --- |

9.

K informáciám o dotknutých osobách:

—

v navrhovanom nariadení by sa do zoznamu mali doplniť niektoré informácie: doba uchovávania údajov, existencia práva požadovať preskúmanie rozhodnutia o vytvorení záznamu alebo odvolať sa voči nemu, možnosť pomoci od orgánu pre ochranu údajov a existencia opravných prostriedkov.

Čo sa týka momentu, kedy sa informácie poskytnú, mala by sa ustanoviť povinnosť najprv poskytnúť informácie o zázname v rozhodnutí, ktoré je dôvodom na záznam.

| — | v navrhovanom rozhodnutí by sa mal zmeniť a doplniť článok 50, aby sa právo na informácie nezakladalo na žiadosti dotknutej osoby. |
| --- | --- |

—

v navrhovanom rozhodnutí by sa mal zmeniť a doplniť článok 50, aby sa právo na informácie nezakladalo na žiadosti dotknutej osoby.

| 10. | Čo sa týka lehôt na odpoveď na žiadosť o prístup, víta sa zavedenie týchto lehôt do návrhov. Ak lehoty stanovujú aj vnútroštátne predpisy, malo by sa vysvetliť, že by sa mali uplatňovať lehoty, ktoré sú najvýhodnejšie pre dotknuté osoby.
  Okrem toho by bolo užitočné ustanoviť povinnosť orgánov pre ochranu údajov aktívne spolupracovať pri výkone práva na prístup. |
| --- | --- |

10.

Čo sa týka lehôt na odpoveď na žiadosť o prístup, víta sa zavedenie týchto lehôt do návrhov. Ak lehoty stanovujú aj vnútroštátne predpisy, malo by sa vysvetliť, že by sa mali uplatňovať lehoty, ktoré sú najvýhodnejšie pre dotknuté osoby.

Okrem toho by bolo užitočné ustanoviť povinnosť orgánov pre ochranu údajov aktívne spolupracovať pri výkone práva na prístup.

| 11. | Pokiaľ ide o právo na opravné prostriedky, EDPS navrhuje vypustiť územné obmedzenie z článku 30 a článku 52. |
| --- | --- |

11.

Pokiaľ ide o právo na opravné prostriedky, EDPS navrhuje vypustiť územné obmedzenie z článku 30 a článku 52.

| 12. | K právomociam vnútroštátnych orgánov pre ochranu údajov:






  — | v nariadení: musí sa konštatovať, že môžu v súvislosti s SIS II vykonávať všetky právomoci, ktoré im prislúchajú podľa článku 28 smernice 95/46/ES; toto by sa malo objasniť v texte navrhovaného nariadenia. |
| --- | --- | --- |

12.

K právomociam vnútroštátnych orgánov pre ochranu údajov:

—

v nariadení: musí sa konštatovať, že môžu v súvislosti s SIS II vykonávať všetky právomoci, ktoré im prislúchajú podľa článku 28 smernice 95/46/ES; toto by sa malo objasniť v texte navrhovaného nariadenia.

| — | čo sa týka navrhovaného rozhodnutia: dozorným orgánom by sa mali priznať rovnaké právomoci, ako v nariadení/smernici. |
| --- | --- |

—

čo sa týka navrhovaného rozhodnutia: dozorným orgánom by sa mali priznať rovnaké právomoci, ako v nariadení/smernici.

| 13. | Pokiaľ ide o právomoci EDPS: EDPS by mal byť schopný vykonávať všetky svoje právomoci podľa nariadenia 45/2001, pričom by sa však zohľadnili obmedzené právomoci Komisie v súvislosti so samotnými údajmi. |
| --- | --- |

13.

Pokiaľ ide o právomoci EDPS: EDPS by mal byť schopný vykonávať všetky svoje právomoci podľa nariadenia 45/2001, pričom by sa však zohľadnili obmedzené právomoci Komisie v súvislosti so samotnými údajmi.

| 14. | Čo sa týka koordinácie dozoru: v návrhoch sa tiež uznáva potreba koordinácie dozorných činností rôznych zúčastnených orgánov. EDPS víta skutočnosť, že návrhy v podstate obsahujú potrebné prvky na nadviazanie spolupráce medzi orgánmi zodpovednými za dozor na vnútroštátnej a európskej úrovni. Tieto ustanovenia (článok 31 navrhovaného nariadenia a článok 53 navrhovaného rozhodnutia) by mohli mať prospech z určitých objasnení obsahu uvedenej spolupráce. |
| --- | --- |

14.

Čo sa týka koordinácie dozoru: v návrhoch sa tiež uznáva potreba koordinácie dozorných činností rôznych zúčastnených orgánov. EDPS víta skutočnosť, že návrhy v podstate obsahujú potrebné prvky na nadviazanie spolupráce medzi orgánmi zodpovednými za dozor na vnútroštátnej a európskej úrovni. Tieto ustanovenia (článok 31 navrhovaného nariadenia a článok 53 navrhovaného rozhodnutia) by mohli mať prospech z určitých objasnení obsahu uvedenej spolupráce.

| 15. | Články 10 a 13 návrhu obsahujú rôzne opatrenia v oblasti bezpečnosti údajov; víta sa skutočnosť, že sa do týchto článkov vložili ustanovenia o systematickej (samo)kontrole bezpečnostných opatrení.






  — | Článok 59 navrhovaného rozhodnutia a článok 34 navrhovaného nariadenia, ktoré upravujú monitorovanie a hodnotenie, by sa nemali týkať len aspektov výkonu, hospodárnosti a kvality služieb, ale aj súladu s právnymi požiadavkami, a to najmä v oblasti ochrany údajov. Tieto ustanovenia by sa mali náležitým spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- | --- |

15.

Články 10 a 13 návrhu obsahujú rôzne opatrenia v oblasti bezpečnosti údajov; víta sa skutočnosť, že sa do týchto článkov vložili ustanovenia o systematickej (samo)kontrole bezpečnostných opatrení.

—

Článok 59 navrhovaného rozhodnutia a článok 34 navrhovaného nariadenia, ktoré upravujú monitorovanie a hodnotenie, by sa nemali týkať len aspektov výkonu, hospodárnosti a kvality služieb, ale aj súladu s právnymi požiadavkami, a to najmä v oblasti ochrany údajov. Tieto ustanovenia by sa mali náležitým spôsobom zmeniť a doplniť.

| — | Okrem toho na doplnenie článku 10 ods. 1 písm. f) alebo článku 18 navrhovaného rozhodnutia a článku 17 navrhovaného nariadenia, by sa malo doplniť, že členské štáty, Europol a Eurojust by mali zaistiť, aby boli k dispozícii presné profily užívateľov (ktoré by boli k dispozícii vnútroštátnym dozorným orgánom na účely kontroly). Okrem užívateľských profilov musia členské štáty vypracovať úplný zoznam údajov o totožnosti užívateľov a stále ho aktualizovať. To isté platí pre Komisiu. |
| --- | --- |

—

Okrem toho na doplnenie článku 10 ods. 1 písm. f) alebo článku 18 navrhovaného rozhodnutia a článku 17 navrhovaného nariadenia, by sa malo doplniť, že členské štáty, Europol a Eurojust by mali zaistiť, aby boli k dispozícii presné profily užívateľov (ktoré by boli k dispozícii vnútroštátnym dozorným orgánom na účely kontroly). Okrem užívateľských profilov musia členské štáty vypracovať úplný zoznam údajov o totožnosti užívateľov a stále ho aktualizovať. To isté platí pre Komisiu.

| — | Zákonnosť operácie, ktorou sa spracovávajú osobné údaje, je založená na prísnom dodržiavaní bezpečnosti a integrity údajov. EDPS by mal mať možnosť prostredníctvom analýzy dostupných protokolov monitorovať nielen bezpečnosť údajov, ale aj ich integritu. Preto je potrebné doplniť do článku 14 ods. 6. „integritu údajov“. |
| --- | --- |

—

Zákonnosť operácie, ktorou sa spracovávajú osobné údaje, je založená na prísnom dodržiavaní bezpečnosti a integrity údajov. EDPS by mal mať možnosť prostredníctvom analýzy dostupných protokolov monitorovať nielen bezpečnosť údajov, ale aj ich integritu. Preto je potrebné doplniť do článku 14 ods. 6. „integritu údajov“.

| 16. | S používaním vnútroštátnych kópií sa spája množstvo dodatočných rizík. EDPS nie je presvedčený ani o potrebe (z hľadiska dostupných technológií), ani o pridanej hodnote používania vnútroštátnych kópií. Odporúča vyhnúť sa možnosti členských štátov využívať vnútroštátne kópie, alebo ju aspoň podstatne obmedziť. Ak sa však majú vytvoriť vnútroštátne kópie, na ich vnútroštátne použitie sa musí vzťahovať prísna zásada obmedzenia účelu. Taktiež sa vo vnútroštátnej kópii nesmie vyhľadávať iným spôsobom, ako v centrálnej databáze. |
| --- | --- |

16.

S používaním vnútroštátnych kópií sa spája množstvo dodatočných rizík. EDPS nie je presvedčený ani o potrebe (z hľadiska dostupných technológií), ani o pridanej hodnote používania vnútroštátnych kópií. Odporúča vyhnúť sa možnosti členských štátov využívať vnútroštátne kópie, alebo ju aspoň podstatne obmedziť. Ak sa však majú vytvoriť vnútroštátne kópie, na ich vnútroštátne použitie sa musí vzťahovať prísna zásada obmedzenia účelu. Taktiež sa vo vnútroštátnej kópii nesmie vyhľadávať iným spôsobom, ako v centrálnej databáze.

| 17. | Ku komitológii: rozhodnutia s významným vplyvom na ochranu údajov by sa mali uskutočňovať s použitím spolurozhodovacieho postupu prostredníctvom nariadenia alebo rozhodnutia. Ak sa skutočne použije komitologický postup, poradná úloha EDPS by sa mala nachádzať v článkoch 60 a 61 rozhodnutia a v článku 35 nariadenia. |
| --- | --- |

17.

Ku komitológii: rozhodnutia s významným vplyvom na ochranu údajov by sa mali uskutočňovať s použitím spolurozhodovacieho postupu prostredníctvom nariadenia alebo rozhodnutia. Ak sa skutočne použije komitologický postup, poradná úloha EDPS by sa mala nachádzať v článkoch 60 a 61 rozhodnutia a v článku 35 nariadenia.

| 18. | Interoperabilita systémov sa nemôže vykonávať v rozpore so zásadou obmedzujúcou účel a akýkoľvek návrh v tejto veci by sa mal predložiť EDPS. |
| --- | --- |

18.

Interoperabilita systémov sa nemôže vykonávať v rozpore so zásadou obmedzujúcou účel a akýkoľvek návrh v tejto veci by sa mal predložiť EDPS.

V Bruseli 19. októbra 2005

Peter HUSTINX

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov

---

(1)  V tejto súvislosti je účelné odvolať sa na rozsudok Súdneho dvora vo veci Österreichischer Rundfunk a ostatní (spojené veci C-465/00, C-138/01 a C-139/01, rozsudok z 20. mája 2003, Súdny dvor (2003) Zb. I-4989). Dvor sa zaoberal rakúskym zákonom upravujúcom prenos údajov o platoch zamestnancov vo verejnom sektore rakúskemu Dvoru audítorov a ich následné uverejnenie. Súd vo svojom rozsudku stanovuje niekoľko kritérií na základe článku 8 Európskeho dohovoru o ľudských právach, ktoré by sa mali použiť pri uplatňovaní smernice 95/46/ES, pokiaľ táto smernica umožňuje určité obmedzenia práva na súkromie.

1

(2)  2 (KOM(2005) 475, konečné znenie).

2

(3)  Taktiež nahradí všeobecný mechanizmus ochrany údajov Schengenského dohovoru (články 126 až 130 Schengenského dohovoru). Tento mechanizmus sa na SIS neuplatňuje.

3

(4)  Členský štát, ktorý využije túto možnosť na obmedzenie práv, tak môže urobiť len v súlade s článkom 8 EDĽP, ako už bolo spomenuté.

4

(5)  Stanovisko EDPS k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o vízovom informačnom systéme (VIS) a výmene údajov o krátkodobých vízach medzi členskými štátmi, 23. marec 2005, časť 3.4.2.

5

(6)  27. medzinárodná konferencia komisárov pre ochranu údajov a súkromia, Montreux, 16. september 2005, uznesenie o biometrii v pasoch, preukazoch totožnosti a cestovných dokladoch.

6

(7)  Posudzovanie by sa mohlo zakladať na takzvaných siedmich pilieroch biometrických vedomostí v Biometrika na hraniciach: Posudzovanie vplyvu na spoločnosť, IPTS, DG-JRC, EUR 21585 EN, časť 1.2, strana 32.

7

Biometrika na hraniciach: Posudzovanie vplyvu na spoločnosť

(8)  V júni 2004 strávil právnik z Portlandu (USA) dva týždne vo väzení, pretože FBI úspešne porovnala jeho odtlačky prstov s odtlačkami, ktoré sa našli na mieste bombových teroristických útokov v Madride (na plastovej taške, v ktorej sa nachádzala rozbuška). Nakoniec sa preukázalo, že proces porovnávania bol chybný a jeho výsledkom bol nesprávny záver.

8

(9)  Rozhodnutie Rady 2005/211/SVV z 24. februára 2005 o zavedení niektorých nových funkcií pre Schengenský informačný systém vrátane boja proti terorizmu, Ú. v. EÚ L 68/44, 15.3.2005.

9

(10)  Správa schengenského spoločného dozorného orgánu o kontrole používania záznamov podľa článku 96 v Schengenskom informačnom systéme, 20. júna 2005 v Bruseli.

10

(11)  V rovnakom zmysle pozri stanovisko EDPS k zriadeniu vízového informačného systému, časť 3.10.1.

11

(12)  V menšom rozsahu sa zúčastňujú aj dozorné orgány Europolu a Eurojustu.

12

(13)  V rovnakom zmysle pozri stanovisko EDPS k vízovému informačnému systému, ods. 3.12, a stanovisko EDPS k návrhu smernice o uchovávaní údajov spracovaných v súvislosti s poskytovaním verejných elektronických komunikačných služieb vydané 26. septembra 2005, časť 60.

13

---