# Eiropas Savienības C 92E/2006

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 92E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 49. sējums2006. gada 20. aprīlis |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 92E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

49. sējums2006. gada 20. aprīlis

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   (Paziņojums) |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | 2005.-2006. GADA SESIJA |
| | Pirmdiena, 2005. gada 9. maijs |
| 2006/C 092E/1 | PROTOKOLS | 1 |
| SĒDES NORISE


  Sesijas atsākšana


  Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana


  Piemiņas sēde


  Dokumentu iesniegšana


  Lūgumraksti


  Padomes nosūtītie nolīgumu teksti


  Saistībā ar Parlamenta nostājām un rezolūcijām veiktie pasākumi


  Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 116. pants)


  Parlamenta sastāvs


  Komiteju sastāvs


  Koplēmuma procedūrā pieņemto tiesību aktu parakstīšana


  Darba kārtība


  Vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem


  Taisnīga tiesa McCartney ģimenes lietā (debates)


  Peldvietu ūdens kvalitātes pārvaldība ***II (debates)


  Orhūsas Konvencijas pušu otrā tikšanās (debates)


  Filmu mantojums un ar to saistītās nozares darbības ***I (debates)


  Sarunu stāvoklis starp Eiropas Savienību un Mercosur (debates).


  Nākamās sēdes darba kārtība


  Sēdes slēgšana |
| APMEKLĒJUMU REĢISTRS | 11 |
| I PIELIKUMS | 12 |
| | Otrdiena, 2005. gada 10. maijs |
| 2006/C 092E/2 | PROTOKOLS | 13 |
| SĒDES NORISE


  Sēdes atklāšana


  Dokumentu iesniegšana


  Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (paziņošana par iesniegtajiem rezolūcijas priekšlikumiem)


  Eiropas transporta tīkla (TEN-T) finansēšana (debates)


  Ostu drošības pastiprināšana ***I (debates)


  Darba laika organizēšana ***I (debates)


  Balsošanas laiks


  EK un Albānijas, Bosnijas un Hercogovinas, Horvātijas, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Serbijas un Melnkalnes pamatnolīgums par dalību Kopienas programmās *** (Reglamenta 131. pants) (balsojums)


  Kopienas statistika attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) ***I (Reglamenta 131. pants) (balsojums)


  Starptautiskā jaunu augu šķirņu aizsardzības konvencija * (Reglamenta 131. pants) (balsojums)


  Dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilakse, kontrole un apkarošana ***I (Reglamenta 131. pants) (balsojums)


  EK un Šveices nolīgums par līdzdalību Eiropas Vides aģentūrā un Eiropas vides informācijas un novērojumu tīklā * (Reglamenta 131. pants) (balsojums)


  Pievienotās vērtības nodokļa kopējā sistēma (pārveidošana) * (Reglamenta 131. pants) (balsojums)


  Tirgus atbalsta ārkārtas pasākumi * (Reglamenta 131. pants) (balsojums)


  Svinīga sēde — Afganistāna


  Balsošanas laiks (turpinājums)


  Peldvietu ūdens kvalitātes pārvaldība ***II (balsojums)


  Kapitālsabiedrību pārrobežu apvienošanās ***I (balsojums)


  Filmu mantojums un ar to saistītās nozares darbības ***I (balsojums)


  Ostu drošības pastiprināšana ***I (balsojums)


  Taisnīga tiesa McCartney ģimenes lietā (balsojums)


  Balsojuma skaidrojumi


  Balsojuma labojumi


  Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana


  Saistībā ar Parlamenta rezolūcijām veiktie pasākumi


  Klimata izmaiņas (debates)


  Kājnieku ieroči (ANO Sagatavošanas komisija) (debates)


  Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšana (debates)


  Rīcības plāns Hāgas programmai Brīvība, drošība un taisnīgums Eiropas Savienībā (debates)...


  Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai)


  Profesionālās kvalifikācijas atzīšana ***II (debates)


  Augļu un dārzeņu tirgus kopīgās organizācijas vienkāršošana (debates)


  Kvotu sistēma attiecībā uz kartupeļu cietes ražošanu * (debates)


  Situācija Sudānā (debates)


  Nākamās sēdes darba kārtība


  Sēdes slēgšana |
| APMEKLĒJUMU REĢISTRS | 27 |
| I PIELIKUMS | 29 |
| II PIELIKUMS | 36 |
| PIEŅEMTIE TEKSTI | 57 |
| P6_TA(2005)0155EK un Albānijas pamatnolīgums par dalību Kopienas programmās ***Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Padomes lēmuma priekšlikumu par pamatnolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Albānijas Republiku, ar ko nosaka Albānijas dalības vispārējos principus Kopienas programmās (5532/2005 — KOM(2004)0809 — C6-0039/2005 — 2004/0276(AVC)) | 57 |
| P6_TA(2005)0156EK un Bosnijas un Hercogovinas pamatnolīgums par dalību Kopienas programmās ***Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Padomes lēmuma priekšlikumu par pamatnolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Bosniju un Hercegovinu, ar ko nosaka Bosnijas un Hercegovinas dalības vispārējos principus Kopienas programmās (5532/2005 — KOM(2004)0809 — C6-0040/2005 — 2004/0277(AVC)) | 57 |
| P6_TA(2005)0157EK un Horvātijas pamatnolīgums par dalību Kopienas programmās ***Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Padomes lēmuma priekšlikumu par pamatnolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Horvātijas Republiku, ar ko nosaka Horvātijas Republikas dalības vispārējos principus Kopienas programmās (5532/2005 — KOM(2004)0809 — C6-0041/2005 — 2004/0278(AVC)) | 58 |
| P6_TA(2005)0158EK un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas pamatnolīgums par dalību Kopienas programmās ***Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Padomes lēmuma priekšlikumu par protokola noslēgšanu Stabilizācijas un asociācijas līgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, par pamatnolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, ar ko nosaka vispārējos principus Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas dalībai Kopienas programmās (5532/2005 — KOM(2004)0809 — C6-0042/2005 — 2004/0279(AVC)) | 58 |
| P6_TA(2005)0159EK un Serbijas un Melnkalnes pamatnolīgums par dalību Kopienas programmās ***Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Padomes lēmuma priekšlikumu par pamatnolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Serbiju un Melnkalni, ar ko nosaka Serbijas un Melnkalnes dalības vispārējos principus Kopienas programmās (5532/2005 — KOM(2004)0809 — C6-0043/2005 — 2004/0280(AVC)) | 59 |
| P6_TA(2005)0160Kopienas statistika attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) (KOM(2005)0028 — C6-0034/2005 — 2005/0004(COD)) | 60 |
| P6_TA(2005)0161Starptautiskā jaunu augu šķirņu aizsardzības konvencija *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ko pārskatīja Ženēvā 1991.gada 19. martā, attiecībā uz Eiropas Kopienas pievienošanos Starptautiskajai konvencijai par augu šķirņu aizsardzību (KOM(2004)0798 — C6-0010/2005-2004/0275(CNS)) | 60 |
| P6_TA(2005)0162Transmisīvās sūkļveida encefalopātijas ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (KOM(2004)0775 — C6-0223/2004 — 2004/0270(COD)) | 61 |
| P6_TC1-COD(2004)0270Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2005.gada 10.maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2005, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, kas nosaka noteikumus par konkrētu pārnēsājamu, sūkļveidīgu encefalopātu profilaksi, kontroli un izskaušanu, lai pagarinātu pārejas posma pasākumu ilgumu | 61 |
| P6_TA(2005)0163EK un Šveices Nolīgums par līdzdalību Eiropas Vides aģentūrā un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklā *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, ka Eiropas Kopienas vārdā tiek parakstīts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas līdzdalību Eiropas Vides aģentūrā un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklā (KOM(2004)0658 — C6-0173/2004 — 2004/0233(CNS)) | 63 |
| P6_TA(2005)0164Pievienotās vērtības nodokļa kopējā sistēma (pārstrādāts) *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai par pievienotās vērtības nodokļa kopējo sistēmu (pārstrādāts) (KOM(2004)0246 — C6-0009/2004 — 2004/0079(CNS)) ____ | 63 |
| P6_TA(2005)0165Peldvietu ūdens kvalitāte ***IIEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par peldvietu ūdens kvalitātes pārvaldību un Direktīvas 76/160/EEK atcelšanu (12884/1/2004 — C6-0006/2005 — 2002/0254(COD)) | 64 |
| P6_TC2-COD(2002)0254Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2005.gada 10. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/.../EK par peldvietu ūdens kvalitātes pārvaldību un Direktīvas 76/160/EEK atcelšanu | 64 |
| I PIELIKUMS | 75 |
| II PIELIKUMSPELDVIETU ŪDENS NOVĒRTĒŠANA UN KLASIFIKĀCIJA | 76 |
| III PIELIKUMSPELDVIETU ŪDENS APRAKSTS | 77 |
| IV PIELIKUMSPELDVIETU ŪDENS MONITORINGS | 78 |
| V PIELIKUMSNOTEIKUMI PAR TO, KĀ RĪKOTIES AR PARAUGIEM, KAS PAREDZĒTI MIKROBIOLOĢISKĀS ANALĪZES VEIKŠANAI ... ' | 79 |
| P6_TA(2005)0166Kapitālsabiedrību pārrobežu apvienošanās ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kapitālsabiedrību pārrobežu apvienošanos (KOM(2003)0703 — C5-0561/2003 — 2003/0277(COD)) | 80 |
| P6_TC1-COD(2003)0277Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2005.gada 10.maijā,lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/.../EK par kapitālsabiedrību pārrobežu apvienošanos | 80 |
| P6_TA(2005)0167Filmu mantojums un ar to saistītās nozares darbības ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par kinematogrāfisko mantojumu un ar to saistītas rūpnieciskas darbības konkurētspēju (KOM(2004)0171 — C6-0133/2004 — 2004/0066(COD)) | 89 |
| P6_TC1-COD(2004)0066Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2005.gada 10.maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumu 2005/.../EK par kinematogrāfisko mantojumu un ar to saistīto rūpniecības darbību konkurētspēju | 90 |
| P6_TA(2005)0168Ostu drošības pastiprināšana ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ostu drošības pastiprināšanu (KOM(2004)0393 — C6-0072/2004 — 2004/0031 (COD)) | 95 |
| P6_TC1-COD(2004)0031Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2005.gada 10.maijā nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/.../EK par ostu drošības pastiprināšanu | 96 |
| I PIELIKUMSOSTAS DROŠĪBAS NOVĒRTĒJUMS | 103 |
| II PIELIKUMSOSTAS DROŠĪBAS PlĀNS | 104 |
| III PIELIKUMSDROŠĪBAS PAMATAPMĀCĪBAS ĪSTENOŠANAS PRASĪBAS | 106 |
| IV PIELIKUMSNOSACĪJUMI, KURI JĀPILDA ATZĪTAI DROŠĪBAS ORGANIZĀCIjAI | 106 |
| P6_TA(2005)0169Taisnīga tiesa Robert McCartney lietāEiropas Parlamenta rezolūcija par pašpasludinātās Īru republikāņu armijas (ĪRA) vardarbību un noziedzību Ziemeļīrijā, jo īpaši Robert McCartney slepkavību | 107 |
| | Trešdiena, 2005. gada 11. maijs |
| 2006/C 092E/3 | PROTOKOLS | 109 |
| SĒDES NORISE


  Sēdes atklāšana


  Parlamenta sastāvs


  Pasaules Banka (debates)


  Situācija Kirgizstānā un Centrālāzijā (debates)


  Balsošanas laiks


  Īpašas diētas pārtikas produkti ***I (Reglamenta 131. pants) (balsojums)


  Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšana * (Reglamenta 131. pants) (balsojums).


  Kvotu sistēma attiecībā uz kartupeļu cietes ražošanu * (Reglamenta 131. pants) (balsojums)


  Profesionālās kvalifikācijas atzīšana ***II (balsojums)


  Augļu un dārzeņu tirgus kopīgās organizācijas vienkāršošana (balsojums)


  Darba laika organizēšana ***I (balsojums)


  Balsojuma skaidrojumi


  Balsojuma labojumi


  Svinīga sēde — Luksemburga


  Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana


  Eiropas nākotne sešdesmit gadus pēc Otrā Pasaules kara (debates)


  Jautājumu laiks (jautājumi Padomei)


  Komisijas sniegtais pārskats par vispārējā budžeta provizorisko projektu — 2006. finanšu gads.


  Parlamenta tāme 2006. gadam (debates)


  Eiropas Ārējo darbību dienests (debates)


  Dohas sarunu kārtas izvērtējums pēc PTO 2004.gada 1. augusta nolīguma (debates)


  Nākamās sēdes darba kārtība


  S ēdes slēgšana |
| APMEKLĒJUMU REĢISTRS | 119 |
| I PIELIKUMS | 121 |
| II PIELIKUMS | 126 |
| PIEŅEMTIE TEKSTI | 164 |
| P6_TA(2005)0170Pārtika ar īpašiem uzturrādītājiem ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pārtiku ar īpašiem uzturrādītājiem (kodificētā versija) (KOM(2004)0290 — C6-0035/2004 — 2004/0090(COD)) | 164 |
| P6_TA(2005)0171Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšana *Eiropas Parlamenta lēmums par Padomes ieteikumu par Lorenzo Bini Smaghi iecelšanu Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa amatā (6289/2005 — C6-0054/2005 — 2005/0802(CNS)) | 164 |
| P6_TA(2005)0172Kvotu sistēma attiecībā uz kartupeļu cietes ražošanu *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1868/94, ar ko ievieš kvotu sistēmu attiecībā uz kartupeļu cietes ražošanu (KOM(2004)0772 — C6-0014/2005 — 2004/0269(CNS)) ... ' | 165 |
| P6_TA(2005)0173Profesionālo kvalifikāciju atzīšana ***IIEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes profesionālo kvalifikāciju atzīšanas direktīvas pieņemšanu (13781/2/2004 — C6-0008/2005 — 2002/0061 (COD)) ... ' | 167 |
| P6_TC2-COD(2002)0061Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2005.gada 11.maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/.../EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu | 167 |
| I PIELIKUMSDIREKTĪVAS 3. PANTA 2. PUNKTA NOSACĪJUMIEM ATBILSTOŠO PROFESIONĀLO ASOCIĀCIJU UN ORGANIZĀCIJU SARAKSTS | 207 |
| II PIELIKUMSDIREKTĪVAS 11. PANTA 4. PUNKTA b) APAKŠPUNKTĀ MINĒTAIS TO KURSU SARAKSTS, KURIEM IR ĪPAŠA STRUKTŪRA | 208 |
| III PIELIKUMS13. PANTA 2. PUNKTA TREŠAJĀ RINDKOPĀ MINĒTAIS REGLAMENTĒTO APMĀCĪBU SARAKSTS.. | 220 |
| IV PIELIKUMSDARBĪBAS, KAS SAISTĪTAS AR PROFESIONĀLĀS PIEREDZES KATEGORIJĀM, KURAS MINĒTAS 17., 18. UN 19. PANTĀ | 222 |
| V PIELIKUMSATZĪŠANA, PAMATOJOTIES UZ MINIMĀLO APMĀCĪBAS NOSACĪJUMU SASKAŅOŠANU | 231 |
| VI PIELIKUMSIEGŪTĀS TIESĪBAS ATTIECĪBĀ UZ PROFESIJĀM, KO ATZĪST, PAMATOJOTIES UZ MINIMĀLO APMĀCĪBAS NOSACĪJUMU SASKAŅOŠANU | 277 |
| VII PIELIKUMSDOKUMENTI UN SERTIFIKĀTI, KO IESPĒJAMS PRASĪT SASKAŅĀ AR 50. PANTA 1. PUNKTU | 283 |
| P6_TA(2005)0174Augļu un dārzeņu kopējā tirgus organizācijaEiropas Parlamenta rezolūcija par augļu un dārzeņu kopējās tirgus organizācijas vienkāršošanu (2004/2193(INI)) ... ' ... ' | 284 |
| P6_TA(2005)0175Darba laika organizēšana ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/88/EK par konkrētiem darba laika organizēšanas aspektiem (KOM(2004)0607 — C6-0122/2004 — 2004/0209(COD)) | 292 |
| P6_TC1-COD(2004)0209Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2005.gada 11.maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/.../EK, ar ko groza Direktīvu 2003/88/EK par konkrētiem darba laika organizēšanas aspektiem | 292 |
| | Ceturtdiena, 2005. gada 12. maijs |
| 2006/C 092E/4 | PROTOKOLS | 299 |
| SĒDES NORISE


  Sēdes atklāšana


  Dokumentu iesniegšana


  PTO noteikumu īstenošana Ķīnā (debates)


  Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģijas īstenošana (debates)


  Balsošanas laiks


  Orhūsas Konvencijas pušu otrā tikšanās (balsojums)


  Klimata izmaiņas (balsojums)


  Situācija Sudānā (balsojums)


  Situācija Kirgizstānā un Centrālāzijā (balsojums)


  Eiropas nākotne sešdesmit gadus pēc Otrā Pasaules kara (balsojums)


  Parlamenta tāme 2006. gadam (balsojums)


  Dohas sarunu kārtas izvērtējums pēc PTO 2004.gada 1.augusta nolīguma (balsojums)..


  Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģijas īstenošana (balsojums)


  Balsojuma skaidrojumi


  Balsojuma labojumi


  Padomes kopējo nostāju paziņošana


  Pieprasījums aizstāvēt deputāta neaizskaramību


  Komiteju sastāvs


  Darba kārtība


  Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana


  Priekšlikums izteikt neuzticību Komisijai


  Sausums Spānijā (debates)


  Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (debates)


  Togo


  Cilvēktiesību un demokrātijas pārkāpumi Krievijas Federācijas Mari El Republikā


  Cilvēktiesību situācija Birmā/Mjanmā


  Balsošanas laiks


  Togo (balsojums)


  Cilvēktiesību un demokrātijas pārkāpumi Krievijas Federācijas Mari El Republikā (balsojums)


  Cilvēktiesību situācija Birmā/Mjanmā (balsojums)


  Sausums Spānijā (balsojums)


  Lēmumi par atsevišķiem dokumentiem


  Rakstiskas deklarācijas, kas ir iekļautas reģistrā (Reglamenta 116. pants)


  Sēdē pieņemto tekstu nosūtīšana


  Nākamo sēžu datumi


  Sesijas pārtraukšana |
| APMEKLĒJUMU REĢISTRS | 313 |
| I PIELIKUMS | 314 |
| II PIELIKUMS | 325 |
| III PIELIKUMS | 382 |
| PIEŅEMTIE TEKSTI | 383 |
| P6_TA(2005)0176Orhūsas konvencijas pušu otrā sanāksmeEiropas Parlamenta rezolūcija par ES stratēģiju Almati Konferencei par Orhūsas Konvenciju | 383 |
| P6_TA(2005)0177Klimata pārmaiņasEiropas Parlamenta rezolūcija par Valdības ekspertu semināru par klimata pārmaiņām | 384 |
| P6_TA(2005)0178Situācija SudānāEiropas Parlamenta rezolūcija par Sudānu | 387 |
| P6_TA(2005)0179Situācija Kirgizstānā un CentrālāzijāEiropas Parlamenta rezolūcija par stāvokli Kirgizstānā un Centrālāzijā | 390 |
| P6_TA(2005)0180Eiropas nākotne sešdesmit gadus pēc Otrā Pasaules karaEiropas Parlamenta rezolūcija par 60. gadadienu kopš Otrā pasaules kara beigām 1945.gada 8. maijā. | 392 |
| P6_TA(2005)0181Parlamenta ieņēmumu un izdevumu tāme 2006. finanšu gadamEiropas Parlamenta rezolūcija par Parlamenta ieņēmumu un izdevumu tāmi 2006. finanšu gadam (2005/2012(BUD)) ... ' | 394 |
| P6_TA(2005)0182Dohas sarunu kārtas izvērtējums pēc PTO Vispārējās padomes 2004. gada 1. augusta lēmumaEiropas Parlamenta rezolūcija par Dohas sarunu kārtas izvērtējumu pēc PTO Vispārējās padomes 2004.gada 1. augusta lēmuma (2004/2138(INI)) | 397 |
| P6_TA(2005)0183Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģijas īstenošanaEiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģijas īstenošanu (2004/2238(INI)) ... ' | 403 |
| P6_TA(2005)0184TogoEiropas Parlamenta rezolūcija par Togo | 407 |
| P6_TA(2005)0185Cilvēktiesību un demokrātijas pārkāpumi Krievijas federācijas Mari El RepublikāEiropas Parlamenta rezolūcija par Mari El | 409 |
| P6_TA(2005)0186Cilvēktiesības Birmā/MjanmāEiropas Parlamenta rezolūcija par Birmu | 410 |
| P6_TA(2005)0187Sausums SpānijāEiropas Parlamenta rezolūcija par sausumu Spānijā | 414 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   (Paziņojums)

EIROPAS PARLAMENTS

2005.-2006. GADA SESIJA

Pirmdiena, 2005. gada 9. maijs

2006/C 092E/1

PROTOKOLS

1

SĒDES NORISE

Sesijas atsākšana

Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Piemiņas sēde

Dokumentu iesniegšana

Lūgumraksti

Padomes nosūtītie nolīgumu teksti

Saistībā ar Parlamenta nostājām un rezolūcijām veiktie pasākumi

Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 116. pants)

Parlamenta sastāvs

Komiteju sastāvs

Koplēmuma procedūrā pieņemto tiesību aktu parakstīšana

Darba kārtība

Vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem

Taisnīga tiesa McCartney ģimenes lietā (debates)

Peldvietu ūdens kvalitātes pārvaldība ***II (debates)

Orhūsas Konvencijas pušu otrā tikšanās (debates)

Filmu mantojums un ar to saistītās nozares darbības ***I (debates)

Sarunu stāvoklis starp Eiropas Savienību un Mercosur (debates).

Nākamās sēdes darba kārtība

Sēdes slēgšana

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

11

I PIELIKUMS

12

Otrdiena, 2005. gada 10. maijs

2006/C 092E/2

PROTOKOLS

13

SĒDES NORISE

Sēdes atklāšana

Dokumentu iesniegšana

Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (paziņošana par iesniegtajiem rezolūcijas priekšlikumiem)

Eiropas transporta tīkla (TEN-T) finansēšana (debates)

Ostu drošības pastiprināšana ***I (debates)

Darba laika organizēšana ***I (debates)

Balsošanas laiks

EK un Albānijas, Bosnijas un Hercogovinas, Horvātijas, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Serbijas un Melnkalnes pamatnolīgums par dalību Kopienas programmās *** (Reglamenta 131. pants) (balsojums)

Kopienas statistika attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) ***I (Reglamenta 131. pants) (balsojums)

Starptautiskā jaunu augu šķirņu aizsardzības konvencija * (Reglamenta 131. pants) (balsojums)

Dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilakse, kontrole un apkarošana ***I (Reglamenta 131. pants) (balsojums)

EK un Šveices nolīgums par līdzdalību Eiropas Vides aģentūrā un Eiropas vides informācijas un novērojumu tīklā * (Reglamenta 131. pants) (balsojums)

Pievienotās vērtības nodokļa kopējā sistēma (pārveidošana) * (Reglamenta 131. pants) (balsojums)

Tirgus atbalsta ārkārtas pasākumi * (Reglamenta 131. pants) (balsojums)

Svinīga sēde — Afganistāna

Balsošanas laiks (turpinājums)

Peldvietu ūdens kvalitātes pārvaldība ***II (balsojums)

Kapitālsabiedrību pārrobežu apvienošanās ***I (balsojums)

Filmu mantojums un ar to saistītās nozares darbības ***I (balsojums)

Ostu drošības pastiprināšana ***I (balsojums)

Taisnīga tiesa McCartney ģimenes lietā (balsojums)

Balsojuma skaidrojumi

Balsojuma labojumi

Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Saistībā ar Parlamenta rezolūcijām veiktie pasākumi

Klimata izmaiņas (debates)

Kājnieku ieroči (ANO Sagatavošanas komisija) (debates)

Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšana (debates)

Rīcības plāns Hāgas programmai Brīvība, drošība un taisnīgums Eiropas Savienībā (debates)...

Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai)

Profesionālās kvalifikācijas atzīšana ***II (debates)

Augļu un dārzeņu tirgus kopīgās organizācijas vienkāršošana (debates)

Kvotu sistēma attiecībā uz kartupeļu cietes ražošanu * (debates)

Situācija Sudānā (debates)

Nākamās sēdes darba kārtība

Sēdes slēgšana

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

27

I PIELIKUMS

29

II PIELIKUMS

36

PIEŅEMTIE TEKSTI

57

P6_TA(2005)0155EK un Albānijas pamatnolīgums par dalību Kopienas programmās ***Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Padomes lēmuma priekšlikumu par pamatnolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Albānijas Republiku, ar ko nosaka Albānijas dalības vispārējos principus Kopienas programmās (5532/2005 — KOM(2004)0809 — C6-0039/2005 — 2004/0276(AVC))

57

P6_TA(2005)0156EK un Bosnijas un Hercogovinas pamatnolīgums par dalību Kopienas programmās ***Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Padomes lēmuma priekšlikumu par pamatnolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Bosniju un Hercegovinu, ar ko nosaka Bosnijas un Hercegovinas dalības vispārējos principus Kopienas programmās (5532/2005 — KOM(2004)0809 — C6-0040/2005 — 2004/0277(AVC))

57

P6_TA(2005)0157EK un Horvātijas pamatnolīgums par dalību Kopienas programmās ***Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Padomes lēmuma priekšlikumu par pamatnolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Horvātijas Republiku, ar ko nosaka Horvātijas Republikas dalības vispārējos principus Kopienas programmās (5532/2005 — KOM(2004)0809 — C6-0041/2005 — 2004/0278(AVC))

58

P6_TA(2005)0158EK un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas pamatnolīgums par dalību Kopienas programmās ***Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Padomes lēmuma priekšlikumu par protokola noslēgšanu Stabilizācijas un asociācijas līgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, par pamatnolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, ar ko nosaka vispārējos principus Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas dalībai Kopienas programmās (5532/2005 — KOM(2004)0809 — C6-0042/2005 — 2004/0279(AVC))

58

P6_TA(2005)0159EK un Serbijas un Melnkalnes pamatnolīgums par dalību Kopienas programmās ***Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Padomes lēmuma priekšlikumu par pamatnolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Serbiju un Melnkalni, ar ko nosaka Serbijas un Melnkalnes dalības vispārējos principus Kopienas programmās (5532/2005 — KOM(2004)0809 — C6-0043/2005 — 2004/0280(AVC))

59

P6_TA(2005)0160Kopienas statistika attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) (KOM(2005)0028 — C6-0034/2005 — 2005/0004(COD))

60

P6_TA(2005)0161Starptautiskā jaunu augu šķirņu aizsardzības konvencija *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ko pārskatīja Ženēvā 1991.gada 19. martā, attiecībā uz Eiropas Kopienas pievienošanos Starptautiskajai konvencijai par augu šķirņu aizsardzību (KOM(2004)0798 — C6-0010/2005-2004/0275(CNS))

60

P6_TA(2005)0162Transmisīvās sūkļveida encefalopātijas ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (KOM(2004)0775 — C6-0223/2004 — 2004/0270(COD))

61

P6_TC1-COD(2004)0270Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2005.gada 10.maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2005, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, kas nosaka noteikumus par konkrētu pārnēsājamu, sūkļveidīgu encefalopātu profilaksi, kontroli un izskaušanu, lai pagarinātu pārejas posma pasākumu ilgumu

61

P6_TA(2005)0163EK un Šveices Nolīgums par līdzdalību Eiropas Vides aģentūrā un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklā *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, ka Eiropas Kopienas vārdā tiek parakstīts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas līdzdalību Eiropas Vides aģentūrā un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklā (KOM(2004)0658 — C6-0173/2004 — 2004/0233(CNS))

63

P6_TA(2005)0164Pievienotās vērtības nodokļa kopējā sistēma (pārstrādāts) *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai par pievienotās vērtības nodokļa kopējo sistēmu (pārstrādāts) (KOM(2004)0246 — C6-0009/2004 — 2004/0079(CNS)) ____

63

P6_TA(2005)0165Peldvietu ūdens kvalitāte ***IIEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par peldvietu ūdens kvalitātes pārvaldību un Direktīvas 76/160/EEK atcelšanu (12884/1/2004 — C6-0006/2005 — 2002/0254(COD))

64

P6_TC2-COD(2002)0254Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2005.gada 10. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/.../EK par peldvietu ūdens kvalitātes pārvaldību un Direktīvas 76/160/EEK atcelšanu

64

I PIELIKUMS

75

II PIELIKUMSPELDVIETU ŪDENS NOVĒRTĒŠANA UN KLASIFIKĀCIJA

76

III PIELIKUMSPELDVIETU ŪDENS APRAKSTS

77

IV PIELIKUMSPELDVIETU ŪDENS MONITORINGS

78

V PIELIKUMSNOTEIKUMI PAR TO, KĀ RĪKOTIES AR PARAUGIEM, KAS PAREDZĒTI MIKROBIOLOĢISKĀS ANALĪZES VEIKŠANAI ... '

79

P6_TA(2005)0166Kapitālsabiedrību pārrobežu apvienošanās ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kapitālsabiedrību pārrobežu apvienošanos (KOM(2003)0703 — C5-0561/2003 — 2003/0277(COD))

80

P6_TC1-COD(2003)0277Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2005.gada 10.maijā,lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/.../EK par kapitālsabiedrību pārrobežu apvienošanos

80

P6_TA(2005)0167Filmu mantojums un ar to saistītās nozares darbības ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par kinematogrāfisko mantojumu un ar to saistītas rūpnieciskas darbības konkurētspēju (KOM(2004)0171 — C6-0133/2004 — 2004/0066(COD))

89

P6_TC1-COD(2004)0066Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2005.gada 10.maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumu 2005/.../EK par kinematogrāfisko mantojumu un ar to saistīto rūpniecības darbību konkurētspēju

90

P6_TA(2005)0168Ostu drošības pastiprināšana ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ostu drošības pastiprināšanu (KOM(2004)0393 — C6-0072/2004 — 2004/0031 (COD))

95

P6_TC1-COD(2004)0031Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2005.gada 10.maijā nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/.../EK par ostu drošības pastiprināšanu

96

I PIELIKUMSOSTAS DROŠĪBAS NOVĒRTĒJUMS

103

II PIELIKUMSOSTAS DROŠĪBAS PlĀNS

104

III PIELIKUMSDROŠĪBAS PAMATAPMĀCĪBAS ĪSTENOŠANAS PRASĪBAS

106

IV PIELIKUMSNOSACĪJUMI, KURI JĀPILDA ATZĪTAI DROŠĪBAS ORGANIZĀCIjAI

106

P6_TA(2005)0169Taisnīga tiesa Robert McCartney lietāEiropas Parlamenta rezolūcija par pašpasludinātās Īru republikāņu armijas (ĪRA) vardarbību un noziedzību Ziemeļīrijā, jo īpaši Robert McCartney slepkavību

107

Trešdiena, 2005. gada 11. maijs

2006/C 092E/3

PROTOKOLS

109

SĒDES NORISE

Sēdes atklāšana

Parlamenta sastāvs

Pasaules Banka (debates)

Situācija Kirgizstānā un Centrālāzijā (debates)

Balsošanas laiks

Īpašas diētas pārtikas produkti ***I (Reglamenta 131. pants) (balsojums)

Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšana * (Reglamenta 131. pants) (balsojums).

Kvotu sistēma attiecībā uz kartupeļu cietes ražošanu * (Reglamenta 131. pants) (balsojums)

Profesionālās kvalifikācijas atzīšana ***II (balsojums)

Augļu un dārzeņu tirgus kopīgās organizācijas vienkāršošana (balsojums)

Darba laika organizēšana ***I (balsojums)

Balsojuma skaidrojumi

Balsojuma labojumi

Svinīga sēde — Luksemburga

Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Eiropas nākotne sešdesmit gadus pēc Otrā Pasaules kara (debates)

Jautājumu laiks (jautājumi Padomei)

Komisijas sniegtais pārskats par vispārējā budžeta provizorisko projektu — 2006. finanšu gads.

Parlamenta tāme 2006. gadam (debates)

Eiropas Ārējo darbību dienests (debates)

Dohas sarunu kārtas izvērtējums pēc PTO 2004.gada 1. augusta nolīguma (debates)

Nākamās sēdes darba kārtība

S ēdes slēgšana

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

119

I PIELIKUMS

121

II PIELIKUMS

126

PIEŅEMTIE TEKSTI

164

P6_TA(2005)0170Pārtika ar īpašiem uzturrādītājiem ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pārtiku ar īpašiem uzturrādītājiem (kodificētā versija) (KOM(2004)0290 — C6-0035/2004 — 2004/0090(COD))

164

P6_TA(2005)0171Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšana *Eiropas Parlamenta lēmums par Padomes ieteikumu par Lorenzo Bini Smaghi iecelšanu Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa amatā (6289/2005 — C6-0054/2005 — 2005/0802(CNS))

164

P6_TA(2005)0172Kvotu sistēma attiecībā uz kartupeļu cietes ražošanu *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1868/94, ar ko ievieš kvotu sistēmu attiecībā uz kartupeļu cietes ražošanu (KOM(2004)0772 — C6-0014/2005 — 2004/0269(CNS)) ... '

165

P6_TA(2005)0173Profesionālo kvalifikāciju atzīšana ***IIEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes profesionālo kvalifikāciju atzīšanas direktīvas pieņemšanu (13781/2/2004 — C6-0008/2005 — 2002/0061 (COD)) ... '

167

P6_TC2-COD(2002)0061Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2005.gada 11.maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/.../EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu

167

I PIELIKUMSDIREKTĪVAS 3. PANTA 2. PUNKTA NOSACĪJUMIEM ATBILSTOŠO PROFESIONĀLO ASOCIĀCIJU UN ORGANIZĀCIJU SARAKSTS

207

II PIELIKUMSDIREKTĪVAS 11. PANTA 4. PUNKTA b) APAKŠPUNKTĀ MINĒTAIS TO KURSU SARAKSTS, KURIEM IR ĪPAŠA STRUKTŪRA

208

III PIELIKUMS13. PANTA 2. PUNKTA TREŠAJĀ RINDKOPĀ MINĒTAIS REGLAMENTĒTO APMĀCĪBU SARAKSTS..

220

IV PIELIKUMSDARBĪBAS, KAS SAISTĪTAS AR PROFESIONĀLĀS PIEREDZES KATEGORIJĀM, KURAS MINĒTAS 17., 18. UN 19. PANTĀ

222

V PIELIKUMSATZĪŠANA, PAMATOJOTIES UZ MINIMĀLO APMĀCĪBAS NOSACĪJUMU SASKAŅOŠANU

231

VI PIELIKUMSIEGŪTĀS TIESĪBAS ATTIECĪBĀ UZ PROFESIJĀM, KO ATZĪST, PAMATOJOTIES UZ MINIMĀLO APMĀCĪBAS NOSACĪJUMU SASKAŅOŠANU

277

VII PIELIKUMSDOKUMENTI UN SERTIFIKĀTI, KO IESPĒJAMS PRASĪT SASKAŅĀ AR 50. PANTA 1. PUNKTU

283

P6_TA(2005)0174Augļu un dārzeņu kopējā tirgus organizācijaEiropas Parlamenta rezolūcija par augļu un dārzeņu kopējās tirgus organizācijas vienkāršošanu (2004/2193(INI)) ... ' ... '

284

P6_TA(2005)0175Darba laika organizēšana ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/88/EK par konkrētiem darba laika organizēšanas aspektiem (KOM(2004)0607 — C6-0122/2004 — 2004/0209(COD))

292

P6_TC1-COD(2004)0209Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2005.gada 11.maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/.../EK, ar ko groza Direktīvu 2003/88/EK par konkrētiem darba laika organizēšanas aspektiem

292

Ceturtdiena, 2005. gada 12. maijs

2006/C 092E/4

PROTOKOLS

299

SĒDES NORISE

Sēdes atklāšana

Dokumentu iesniegšana

PTO noteikumu īstenošana Ķīnā (debates)

Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģijas īstenošana (debates)

Balsošanas laiks

Orhūsas Konvencijas pušu otrā tikšanās (balsojums)

Klimata izmaiņas (balsojums)

Situācija Sudānā (balsojums)

Situācija Kirgizstānā un Centrālāzijā (balsojums)

Eiropas nākotne sešdesmit gadus pēc Otrā Pasaules kara (balsojums)

Parlamenta tāme 2006. gadam (balsojums)

Dohas sarunu kārtas izvērtējums pēc PTO 2004.gada 1.augusta nolīguma (balsojums)..

Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģijas īstenošana (balsojums)

Balsojuma skaidrojumi

Balsojuma labojumi

Padomes kopējo nostāju paziņošana

Pieprasījums aizstāvēt deputāta neaizskaramību

Komiteju sastāvs

Darba kārtība

Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Priekšlikums izteikt neuzticību Komisijai

Sausums Spānijā (debates)

Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (debates)

Togo

Cilvēktiesību un demokrātijas pārkāpumi Krievijas Federācijas Mari El Republikā

Cilvēktiesību situācija Birmā/Mjanmā

Balsošanas laiks

Togo (balsojums)

Cilvēktiesību un demokrātijas pārkāpumi Krievijas Federācijas Mari El Republikā (balsojums)

Cilvēktiesību situācija Birmā/Mjanmā (balsojums)

Sausums Spānijā (balsojums)

Lēmumi par atsevišķiem dokumentiem

Rakstiskas deklarācijas, kas ir iekļautas reģistrā (Reglamenta 116. pants)

Sēdē pieņemto tekstu nosūtīšana

Nākamo sēžu datumi

Sesijas pārtraukšana

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

313

I PIELIKUMS

314

II PIELIKUMS

325

III PIELIKUMS

382

PIEŅEMTIE TEKSTI

383

P6_TA(2005)0176Orhūsas konvencijas pušu otrā sanāksmeEiropas Parlamenta rezolūcija par ES stratēģiju Almati Konferencei par Orhūsas Konvenciju

383

P6_TA(2005)0177Klimata pārmaiņasEiropas Parlamenta rezolūcija par Valdības ekspertu semināru par klimata pārmaiņām

384

P6_TA(2005)0178Situācija SudānāEiropas Parlamenta rezolūcija par Sudānu

387

P6_TA(2005)0179Situācija Kirgizstānā un CentrālāzijāEiropas Parlamenta rezolūcija par stāvokli Kirgizstānā un Centrālāzijā

390

P6_TA(2005)0180Eiropas nākotne sešdesmit gadus pēc Otrā Pasaules karaEiropas Parlamenta rezolūcija par 60. gadadienu kopš Otrā pasaules kara beigām 1945.gada 8. maijā.

392

P6_TA(2005)0181Parlamenta ieņēmumu un izdevumu tāme 2006. finanšu gadamEiropas Parlamenta rezolūcija par Parlamenta ieņēmumu un izdevumu tāmi 2006. finanšu gadam (2005/2012(BUD)) ... '

394

P6_TA(2005)0182Dohas sarunu kārtas izvērtējums pēc PTO Vispārējās padomes 2004. gada 1. augusta lēmumaEiropas Parlamenta rezolūcija par Dohas sarunu kārtas izvērtējumu pēc PTO Vispārējās padomes 2004.gada 1. augusta lēmuma (2004/2138(INI))

397

P6_TA(2005)0183Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģijas īstenošanaEiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģijas īstenošanu (2004/2238(INI)) ... '

403

P6_TA(2005)0184TogoEiropas Parlamenta rezolūcija par Togo

407

P6_TA(2005)0185Cilvēktiesību un demokrātijas pārkāpumi Krievijas federācijas Mari El RepublikāEiropas Parlamenta rezolūcija par Mari El

409

P6_TA(2005)0186Cilvēktiesības Birmā/MjanmāEiropas Parlamenta rezolūcija par Birmu

410

P6_TA(2005)0187Sausums SpānijāEiropas Parlamenta rezolūcija par sausumu Spānijā

414

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I (Paziņojums)

EIROPAS PARLAMENTS

2005.-2006. GADA SESIJA

Pirmdiena, 2005. gada 9. maijs

| 20.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 92/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 92/1

---

PROTOKOLS

(2006/C 92 E/01)

SĒDES NORISE

SĒDI VADA: Josep BORRELL FONTELLES

Priekšsēdēājs

1.   Sesijas atsākšana

Sēde tika atklāta plkst. 17.05.

2.   Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Balsojumu labojumi:

Sēdes datums: 2005. gada 14. aprīlis

Elmar Brok ziņojums — A6-0062/2005

| — | rezolūcija (kopumā)

  pret: Hélène Goudin |
| --- | --- |

—

rezolūcija (kopumā)

pret: Hélène Goudin

Sēdes datums: 2005. gada 28. aprīlis

Christa Klaß ziņojums — A6-0061/2005

| — | grozījumi 102/122

  par: Hélène Goudin |
| --- | --- |

—

grozījumi 102/122

par: Hélène Goudin

Małgorzata Handzlik ziņojums — A6-0068/2005

| — | grozījums Nr. 1

  par: Pervenche Berès, Brigitte Douay, Catherine Guy-Quint, Pierre Moscovici, Catherine Trautmann |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 1

par: Pervenche Berès, Brigitte Douay, Catherine Guy-Quint, Pierre Moscovici, Catherine Trautmann

Simon Coveney ziņojums — A6-0086/2005

| — | grozījums Nr. 17

  pret: Pervenche Berès |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 17

pret: Pervenche Berès

| — | grozījums Nr. 8

  par: Pervenche Berès, Jacques Toubon |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 8

par: Pervenche Berès, Jacques Toubon

| — | grozījums Nr.: 9

  par: Jacques Toubon |
| --- | --- |

—

grozījums Nr.: 9

par: Jacques Toubon

| — | grozījums Nr. 50

  par: Jacques Toubon |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 50

par: Jacques Toubon

Riccardo Ventre paziņoja, ka viņš vēlējās balsot “par” rezolūciju (kopumā), kas iekļauta Giles Chichester ziņojumā — A6-0080/2005 (2005. gada 28. aprīļa protokola 8.5. punkts), taču viņa balsošanas iekārta nedarbojās.

*

- *

Iepriekšējās sēdes protokols tika apstiprināts.

3.   Piemiņas sēde

Priekšsēdētājs sniedza paziņojumu, lai pieminētu Otrā Pasaules kara beigu 60. gadadienu.

*

- *

Latviešu vijolniece Baiba Skride godināja šo gadadienu, uzstājoties ar J. S. Baha 1004. čakonų.

4.   Dokumentu iesniegšana

Tika iesniegti turpmāk minētie dokumenti.

| 1. | Parlamenta komitejas:







  1.1. | Ziņojumi:







  — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, ka Eiropas Kopienas vārdā tiek parakstīts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas līdzdalību Eiropas Vides aģentūrā un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklā (KOM(2004)0658 — C6-0173/2004 — 2004/0233(CNS)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.
  Referents: Florenz Karl-Heinz (A6-0088/2005). |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Parlamenta komitejas:

1.1.

Ziņojumi:

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, ka Eiropas Kopienas vārdā tiek parakstīts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas līdzdalību Eiropas Vides aģentūrā un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklā (KOM(2004)0658 — C6-0173/2004 — 2004/0233(CNS)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referents: Florenz Karl-Heinz (A6-0088/2005).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kapitālsabied-rību pārrobežu apvienošanos (KOM(2003)0703 — C5-0561/2003 — 2003/0277(COD)) — Juridiskā komiteja.
  Referents: Lehne Klaus-Heiner (A6-0089/2005). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kapitālsabied-rību pārrobežu apvienošanos (KOM(2003)0703 — C5-0561/2003 — 2003/0277(COD)) — Juridiskā komiteja.

Referents: Lehne Klaus-Heiner (A6-0089/2005).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes ieteikumam par Lorenzo Bini Smaghi iecelšanu Eiropas ' Centrālās bankas Valdes locekļa amatā (06289/2005 — C6-0054/2005 — 2005/0802(CNS)) — Ekonomikas un monetārā komiteja.
  Referents: Berès Pervenche (A6-0094/2005). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes ieteikumam par Lorenzo Bini Smaghi iecelšanu Eiropas ' Centrālās bankas Valdes locekļa amatā (06289/2005 — C6-0054/2005 — 2005/0802(CNS)) — Ekonomikas un monetārā komiteja.

Referents: Berès Pervenche (A6-0094/2005).

| — | Ziņojums par Dohas sarunu kārtas izvērtējumu pēc PTO 2004. gada 1. augusta nolīguma (2004/2138(INI)) — Starptautiskās tirdzniecības komiteja.
  Referents: Moreno Sánchez Javier (A6-0095/2005). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Dohas sarunu kārtas izvērtējumu pēc PTO 2004. gada 1. augusta nolīguma (2004/2138(INI)) — Starptautiskās tirdzniecības komiteja.

Referents: Moreno Sánchez Javier (A6-0095/2005).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1868/94, ar ko ievieš kvotu sistēmu attiecībā uz kartupeļu cietes ražošanu (KOM(2004)0772 — C6-0014/2005 — 2004/0269(CNS)) — Lauksaimniecibas un lauku attistibas komiteja.
  Referents: Wojciechowski Janusz (A6-0096/2005). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1868/94, ar ko ievieš kvotu sistēmu attiecībā uz kartupeļu cietes ražošanu (KOM(2004)0772 — C6-0014/2005 — 2004/0269(CNS)) — Lauksaimniecibas un lauku attistibas komiteja.

Referents: Wojciechowski Janusz (A6-0096/2005).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes direktīvai par pievienotās vērtības nodokļa kopējo sistēmu (pārstrādāts) (KOM(2004)0246 — C6-0009/2004 — 2004/0079(CNS)) — Ekonomikas un monetārā komiteja.
  Referents: Hudghton Ian (A6-0097/2005). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes direktīvai par pievienotās vērtības nodokļa kopējo sistēmu (pārstrādāts) (KOM(2004)0246 — C6-0009/2004 — 2004/0079(CNS)) — Ekonomikas un monetārā komiteja.

Referents: Hudghton Ian (A6-0097/2005).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (KOM(2004)0775 — C6-0223/2004 — 2004/0270(COD)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.
  Referente: Roth-Behrendt Dagmar (A6-0098/2005). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (KOM(2004)0775 — C6-0223/2004 — 2004/0270(COD)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referente: Roth-Behrendt Dagmar (A6-0098/2005).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pasākumiem, lai nodrošinātu elektroapgādes drošumu un investīcijas infrastruktūrā (KOM(2003)0740 — C5-0643/2003 — 2003/0301(COD)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.
  Referents: Chichester Giles (A6-0099/2005). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pasākumiem, lai nodrošinātu elektroapgādes drošumu un investīcijas infrastruktūrā (KOM(2003)0740 — C5-0643/2003 — 2003/0301(COD)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referents: Chichester Giles (A6-0099/2005).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par filmu mantojumu un ar to saistītās nozares darbības (KOM(2004)0171 — C5-0133/2004 — 2004/0066(COD)) — Kultūras un izglītības komiteja.
  Referents: Hegyi Gyula (A6-0101/2005). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par filmu mantojumu un ar to saistītās nozares darbības (KOM(2004)0171 — C5-0133/2004 — 2004/0066(COD)) — Kultūras un izglītības komiteja.

Referents: Hegyi Gyula (A6-0101/2005).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/88/EK par konkrētiem darba laika organizēšanas aspektiem (KOM(2004)0607 — C6-0122/2004 — 2004/0209(COD)) — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja.
  Referents: Cercas Alejandro (A6-0105/2005). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/88/EK par konkrētiem darba laika organizēšanas aspektiem (KOM(2004)0607 — C6-0122/2004 — 2004/0209(COD)) — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja.

Referents: Cercas Alejandro (A6-0105/2005).

| — | Ziņojums par Parlamenta ieņēmumu un izdevumu tāmi 2006. finanšu gadam (2005/2012(BUD)) — Budžeta komiteja.
  Referents: Dombrovskis Valdis (A6-0106/2005). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Parlamenta ieņēmumu un izdevumu tāmi 2006. finanšu gadam (2005/2012(BUD)) — Budžeta komiteja.

Referents: Dombrovskis Valdis (A6-0106/2005).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) (KOM(2005)0028 — C6-0034/2005 — 2005/0004(COD)) — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja.
  Referents: Del Turco Ottaviano (A6-0107/2005). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) (KOM(2005)0028 — C6-0034/2005 — 2005/0004(COD)) — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja.

Referents: Del Turco Ottaviano (A6-0107/2005).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pārtiku ar īpašiem uzturrādītājiem (kodificētā versija) (KOM(2004)0290 — C6-0035/2004 — 2004/0090(COD)) — Juridiskā komiteja.
  Referents: López-Istúriz White Antonio (A6-0110/2005). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pārtiku ar īpašiem uzturrādītājiem (kodificētā versija) (KOM(2004)0290 — C6-0035/2004 — 2004/0090(COD)) — Juridiskā komiteja.

Referents: López-Istúriz White Antonio (A6-0110/2005).

| — | Ziņojums par Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģijas īstenošanu (KOM(2004)0196 — 2004/2238(INI)) — Kultūras un izglītības komiteja.
  Referents: Herrero-Tejedor Luis Francisco (A6-0111/2005). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģijas īstenošanu (KOM(2004)0196 — 2004/2238(INI)) — Kultūras un izglītības komiteja.

Referents: Herrero-Tejedor Luis Francisco (A6-0111/2005).

| — | Ziņojums par augļu un dārzeņu tirgus kopīgās organizācijas vienkāršošanu (KOM(2004)05492004/2193(INI)) — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja.
  Referents: Herranz García María Esther (A6-0121/2005). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par augļu un dārzeņu tirgus kopīgās organizācijas vienkāršošanu (KOM(2004)05492004/2193(INI)) — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja.

Referents: Herranz García María Esther (A6-0121/2005).

| — | *** Ieteikums par priekšlikumu Padomes lēmumam par:






  1) | pamatnolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Albānijas Republiku, ar ko nosaka Albānijas dalības vispārējos principus Kopienas programmās; |
| --- | --- | --- |

—

*** Ieteikums par priekšlikumu Padomes lēmumam par:

1)

pamatnolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Albānijas Republiku, ar ko nosaka Albānijas dalības vispārējos principus Kopienas programmās;

| 2) | pamatnolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Bosniju un Hercegovinu, ar ko nosaka Bosnijas un Hercegovinas dalības vispārējos principus Kopienas programmās; |
| --- | --- |

2)

pamatnolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Bosniju un Hercegovinu, ar ko nosaka Bosnijas un Hercegovinas dalības vispārējos principus Kopienas programmās;

| 3) | pamatnolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Horvātijas Republiku, ar ko nosaka Horvātijas dalības vispārējos principus Kopienas programmās; |
| --- | --- |

3)

pamatnolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Horvātijas Republiku, ar ko nosaka Horvātijas dalības vispārējos principus Kopienas programmās;

| 4) | protokola noslēgšanu Stabilizācijas un asociācijas līgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, par pamatnolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, ar ko nosaka vispārējos principus Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas dalībai Kopienas programmās; |
| --- | --- |

4)

protokola noslēgšanu Stabilizācijas un asociācijas līgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, par pamatnolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, ar ko nosaka vispārējos principus Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas dalībai Kopienas programmās;

| 5) | pamatnolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Serbiju un Melnkalni, ar ko nosaka vispārējos principus Serbijas un Melnkalnes dalībai Kopienas programmās (05532/2005 [1] — C6-0039/2005 — 2004/0276(AVC)) — Ārlietu komiteja. |
| --- | --- |

5)

pamatnolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Serbiju un Melnkalni, ar ko nosaka vispārējos principus Serbijas un Melnkalnes dalībai Kopienas programmās (05532/2005 [1] — C6-0039/2005 — 2004/0276(AVC)) — Ārlietu komiteja.

Referents: Brok Elmar (A6-0122/2005).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai par grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 2759/75, Regulā (EEK) Nr. 2771/75, Regulā (EEK) Nr. 2777/75, Regulā (EK) Nr. 1254/1999, Regulā (EK) Nr. 1255/1999 un Regulā (EK) Nr. 2529/2001 attiecībā uz tirgus atbalsta ārkārtas pasākumiem (KOM(2004)0712 — C6-0220/2004 — 2004/0254(CNS)) — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja.
  Referents: Busk Niels (A6-0126/2005). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai par grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 2759/75, Regulā (EEK) Nr. 2771/75, Regulā (EEK) Nr. 2777/75, Regulā (EK) Nr. 1254/1999, Regulā (EK) Nr. 1255/1999 un Regulā (EK) Nr. 2529/2001 attiecībā uz tirgus atbalsta ārkārtas pasākumiem (KOM(2004)0712 — C6-0220/2004 — 2004/0254(CNS)) — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja.

Referents: Busk Niels (A6-0126/2005).

| 1.2. | Ieteikumi otrajam lasījumam:







  — | ***II Ieteikuma projekts otrajam lasījumam par Padomes kopējo nostāju Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas pieņemšanai attiecībā uz peldvietu ūdens kvalitātes kontroli un Direktīvas 76/160/EEK atcelšanu (12884/1/2004 — C6-0006/2005 — 2002/0254(COD)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.
  Referents: Maaten Jules (A6-0102/2005). |
| --- | --- | --- |

1.2.

Ieteikumi otrajam lasījumam:

—

***II Ieteikuma projekts otrajam lasījumam par Padomes kopējo nostāju Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas pieņemšanai attiecībā uz peldvietu ūdens kvalitātes kontroli un Direktīvas 76/160/EEK atcelšanu (12884/1/2004 — C6-0006/2005 — 2002/0254(COD)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referents: Maaten Jules (A6-0102/2005).

| — | ***II Ieteikums otrajam lasījumam par Padomes kopējo nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes profesionālo kvalifikāciju atzīšanas direktīvas pieņemšanu (13781/2/2004 — C6-0008/2005 — 2002/0061 (COD)) — Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja.
  Referents: Zappalà Stefano (A6-0119/2005). |
| --- | --- |

—

***II Ieteikums otrajam lasījumam par Padomes kopējo nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes profesionālo kvalifikāciju atzīšanas direktīvas pieņemšanu (13781/2/2004 — C6-0008/2005 — 2002/0061 (COD)) — Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja.

Referents: Zappalà Stefano (A6-0119/2005).

| 2. | Deputāti:







  2.1. | Mutiski jautājumi (Reglamenta 108. pants):







  — | Karl-Heinz Florenz ENVI komitejas vārdā Komisijai: Komisijas stratēģija pušu otrajai konferencei par Orhūsas Konvenciju (B6-0237/2005); |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Deputāti:

2.1.

Mutiski jautājumi (Reglamenta 108. pants):

—

Karl-Heinz Florenz ENVI komitejas vārdā Komisijai: Komisijas stratēģija pušu otrajai konferencei par Orhūsas Konvenciju (B6-0237/2005);

| — | Paolo Costa TRAN komitejas vārdā Padomei: Eiropas transporta tīkla (TEN-T) finansēšana (B6-0238/2005); |
| --- | --- |

—

Paolo Costa TRAN komitejas vārdā Padomei: Eiropas transporta tīkla (TEN-T) finansēšana (B6-0238/2005);

| — | Paolo Costa TRAN komitejas vārdā Komisijai: Eiropas transporta tīkla (TEN-T) finansēšana (B6-0239/2005). |
| --- | --- |

—

Paolo Costa TRAN komitejas vārdā Komisijai: Eiropas transporta tīkla (TEN-T) finansēšana (B6-0239/2005).

| 2.2. | Mutiski jautājumi jautājumu laikam (Reglamenta 109. pants) (B6-0236/2005):







  — | Ryan Eoin, Evans Robert, Dimitrakopoulos Giorgos, Staes Bart, Posselt Bernd, Mitchell Gay, Goudin Hélène, Crowley Brian, Karatzaferis Georgios, Pieper Markus, McGuinness Mairead, Papadimoulis Dimitrios, Martin David, Papastamkos Georgios, Beglitis Panagiotis, Moraes Claude, Geringer de Oedenberg Lidia Joanna, Lambsdorff Alexander, Bowis John, Karas Othmar, Hammerstein Mintz David, Sjöstedt Jonas, Krarup Ole, Schlyter Carl, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Rudi Ubeda Luisa Fernanda, Kinnock Glenys, Stihler Catherine, Newton Dunn Bill, Seppänen Esko, Davies Chris, Morgantini Luisa, McAvan Linda, Matsouka Maria, Mavrommatis Manolis, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Herczog Edit, Landsbergis Vytautas, Adamou Adamos, Dombrovskis Valdis, Pack Doris, Podkański Zdzisław Zbigniew, Czarnecki Ryszard, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof, Wuermeling Joachim, Van Hecke Johan, Martin Hans-Peter, Riis-Jørgensen Karin, Stenzel Ursula, Onyszkiewicz Janusz, Casaca Paulo, Aylward Liam, Ó Neachtain Seán, Vakalis Nikolaos, Pafilis Athanasios, Toussas Georgios, Sonik Bogusław, Hammerstein Mintz David, Evans Robert, Posselt Bernd, Davies Chris, Morgantini Luisa, Mitchell Gay, Martin David, Beglitis Panagiotis, Moraes Claude, Seppänen Esko, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Papadimoulis Dimitrios, Pack Doris, Wallis Diana, Czarnecki Ryszard, Geringer de Oedenberg Lidia Joanna, Lambsdorff Alexander, Van Hecke Johan, Martin Hans-Peter, Casaca Paulo, Hennicot-Schoepges Erna, Crowley Brian, Aylward Liam, Ó Neachtain Seán, Ryan Eoin, Manolakou Diamanto, Pafilis Athanasios, Toussas Georgios |
| --- | --- | --- |

2.2.

Mutiski jautājumi jautājumu laikam (Reglamenta 109. pants) (B6-0236/2005):

—

Ryan Eoin, Evans Robert, Dimitrakopoulos Giorgos, Staes Bart, Posselt Bernd, Mitchell Gay, Goudin Hélène, Crowley Brian, Karatzaferis Georgios, Pieper Markus, McGuinness Mairead, Papadimoulis Dimitrios, Martin David, Papastamkos Georgios, Beglitis Panagiotis, Moraes Claude, Geringer de Oedenberg Lidia Joanna, Lambsdorff Alexander, Bowis John, Karas Othmar, Hammerstein Mintz David, Sjöstedt Jonas, Krarup Ole, Schlyter Carl, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Rudi Ubeda Luisa Fernanda, Kinnock Glenys, Stihler Catherine, Newton Dunn Bill, Seppänen Esko, Davies Chris, Morgantini Luisa, McAvan Linda, Matsouka Maria, Mavrommatis Manolis, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Herczog Edit, Landsbergis Vytautas, Adamou Adamos, Dombrovskis Valdis, Pack Doris, Podkański Zdzisław Zbigniew, Czarnecki Ryszard, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof, Wuermeling Joachim, Van Hecke Johan, Martin Hans-Peter, Riis-Jørgensen Karin, Stenzel Ursula, Onyszkiewicz Janusz, Casaca Paulo, Aylward Liam, Ó Neachtain Seán, Vakalis Nikolaos, Pafilis Athanasios, Toussas Georgios, Sonik Bogusław, Hammerstein Mintz David, Evans Robert, Posselt Bernd, Davies Chris, Morgantini Luisa, Mitchell Gay, Martin David, Beglitis Panagiotis, Moraes Claude, Seppänen Esko, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Papadimoulis Dimitrios, Pack Doris, Wallis Diana, Czarnecki Ryszard, Geringer de Oedenberg Lidia Joanna, Lambsdorff Alexander, Van Hecke Johan, Martin Hans-Peter, Casaca Paulo, Hennicot-Schoepges Erna, Crowley Brian, Aylward Liam, Ó Neachtain Seán, Ryan Eoin, Manolakou Diamanto, Pafilis Athanasios, Toussas Georgios

| 2.3. | Rakstiskas deklarācijas iekļaušanai reģistrā (Reglamenta 116. pants):







  — | Maciej Marian Giertych par reformu, ar ko izveido vienotu Eiropas Parlamenta mītnes vietu Romā (25/2005). |
| --- | --- | --- |

2.3.

Rakstiskas deklarācijas iekļaušanai reģistrā (Reglamenta 116. pants):

—

Maciej Marian Giertych par reformu, ar ko izveido vienotu Eiropas Parlamenta mītnes vietu Romā (25/2005).

5.   Lūgumraksti

Saskaņā ar Reglamenta 191. panta 5. punktu atbildīgajai komitejai ir iesniegti šādi lūgumraksti, kas ir iekļauti vispārējā reģistrā minētajos datumos:

21.4.2005

| | Society of Russian-Speakers in Ireland (un vēl 46 paraksti) (Nr. 342/2005); |
| --- | --- |

Society of Russian-Speakers in Ireland (un vēl 46 paraksti) (Nr. 342/2005);

| | Jan Molnar (Movimiento para la Libertad de Manifestación) (Nr. 343/2005); |
| --- | --- |

Jan Molnar (Movimiento para la Libertad de Manifestación) (Nr. 343/2005);

| | Claude Coste (Nr. 344/2005); |
| --- | --- |

Claude Coste (Nr. 344/2005);

| | Jeanne Charles (Nr. 345/2005); |
| --- | --- |

Jeanne Charles (Nr. 345/2005);

| | Roselyne Catheau (Nr. 346/2005); |
| --- | --- |

Roselyne Catheau (Nr. 346/2005);

| | Comitato Ecumenico per le Comunicazioni Sociali (Nr. 347/2005); |
| --- | --- |

Comitato Ecumenico per le Comunicazioni Sociali (Nr. 347/2005);

| | Leopoldina Maria Andrade Serôdio e Silva (Nr. 348/2005); |
| --- | --- |

Leopoldina Maria Andrade Serôdio e Silva (Nr. 348/2005);

| | Frutuoso Paulo Ferreira da Rocha (Nr. 349/2005); |
| --- | --- |

Frutuoso Paulo Ferreira da Rocha (Nr. 349/2005);

| | Kurt Radke (Nr. 350/2005); |
| --- | --- |

Kurt Radke (Nr. 350/2005);

| | Rainer Keuser (Nr. 351/2005); |
| --- | --- |

Rainer Keuser (Nr. 351/2005);

| | Nelli Schwarz (Nr. 352/2005); |
| --- | --- |

Nelli Schwarz (Nr. 352/2005);

| | Thomas Potts (Nr. 353/2005); |
| --- | --- |

Thomas Potts (Nr. 353/2005);

| | Jelka un Milan Aleksic (Nr. 354/2005); |
| --- | --- |

Jelka un Milan Aleksic (Nr. 354/2005);

| | Frank Holtmann (Verband der Berufsschiffer und das Berufsschiffer-Kolleg in Belgrad) (Nr. 355/2005); |
| --- | --- |

Frank Holtmann (Verband der Berufsschiffer und das Berufsschiffer-Kolleg in Belgrad) (Nr. 355/2005);

| | Elfi un Klaus Schreiber (Nr. 356/2005); |
| --- | --- |

Elfi un Klaus Schreiber (Nr. 356/2005);

| | Tim Gerber (Nr. 357/2005); |
| --- | --- |

Tim Gerber (Nr. 357/2005);

| | Anneliese Müller (Nr. 358/2005); |
| --- | --- |

Anneliese Müller (Nr. 358/2005);

| | Barbara Wolff (Nr. 359/2005); |
| --- | --- |

Barbara Wolff (Nr. 359/2005);

| | Varpetjan Hovanes Agubevic un Karapetjn Raja Badalovna (Nr. 360/2005); |
| --- | --- |

Varpetjan Hovanes Agubevic un Karapetjn Raja Badalovna (Nr. 360/2005);

| | Franz Haas (Nr. 361/2005); |
| --- | --- |

Franz Haas (Nr. 361/2005);

| | Yasar Bozkurt (Nr. 362/2005); |
| --- | --- |

Yasar Bozkurt (Nr. 362/2005);

| | Renate un Hans-Jürgen Rüdiger (Nr. 363/2005); |
| --- | --- |

Renate un Hans-Jürgen Rüdiger (Nr. 363/2005);

| | Walter Diterle (Nr. 364/2005); |
| --- | --- |

Walter Diterle (Nr. 364/2005);

| | Alexander Stabel (Nr. 365/2005); |
| --- | --- |

Alexander Stabel (Nr. 365/2005);

| | Olaf Quasdorff (Nr. 366/2005); |
| --- | --- |

Olaf Quasdorff (Nr. 366/2005);

| | Lothar Bohrman (Nr. 367/2005); |
| --- | --- |

Lothar Bohrman (Nr. 367/2005);

| | Mirko Mendek (Nr. 368/2005); |
| --- | --- |

Mirko Mendek (Nr. 368/2005);

| | Gerhard Brenner (Nr. 369/2005); |
| --- | --- |

Gerhard Brenner (Nr. 369/2005);

| | Richard Sauerwald un Elke Stein (Nr. 370/2005); |
| --- | --- |

Richard Sauerwald un Elke Stein (Nr. 370/2005);

| | Okkes Ciftci (Nr. 371/2005); |
| --- | --- |

Okkes Ciftci (Nr. 371/2005);

| | Ariel Machiel Rijkenberg (Nr. 372/2005); |
| --- | --- |

Ariel Machiel Rijkenberg (Nr. 372/2005);

| | Joachim Tjaden (Bürgerinitiative “Bürger gegen den Jade WeserPort”) (Nr. 373/2005); |
| --- | --- |

Joachim Tjaden (Bürgerinitiative “Bürger gegen den Jade WeserPort”) (Nr. 373/2005);

| | Günter Kania (Nr. 374/2005); |
| --- | --- |

Günter Kania (Nr. 374/2005);

| | Dimitrios Skouma (Nr. 375/2005); |
| --- | --- |

Dimitrios Skouma (Nr. 375/2005);

| | Jean Edouard Sieffert (Nr. 376/2005); |
| --- | --- |

Jean Edouard Sieffert (Nr. 376/2005);

| | Macjen Franc (Nr. 377/2005); |
| --- | --- |

Macjen Franc (Nr. 377/2005);

| | František Brychta (Nr. 378/2005); |
| --- | --- |

František Brychta (Nr. 378/2005);

| | Silvana Novarin (Nr. 379/2005); |
| --- | --- |

Silvana Novarin (Nr. 379/2005);

| | Eric Andrew Gueslain se Classie (Nr. 380/2005); |
| --- | --- |

Eric Andrew Gueslain se Classie (Nr. 380/2005);

| | David R Burrage (British Expats Association in Spain) (Nr. 381/2005); |
| --- | --- |

David R Burrage (British Expats Association in Spain) (Nr. 381/2005);

| | Jossef Ladislaus Illes (Nr. 382/2005); |
| --- | --- |

Jossef Ladislaus Illes (Nr. 382/2005);

| | Marie Kavanagh (Nr. 383/2005); |
| --- | --- |

Marie Kavanagh (Nr. 383/2005);

| | Jeroen van der Rijst (Nr. 384/2005); |
| --- | --- |

Jeroen van der Rijst (Nr. 384/2005);

| | Maria Vaessen-Huis (Nr. 385/2005); |
| --- | --- |

Maria Vaessen-Huis (Nr. 385/2005);

| | Özcan Kaldoyo (ACSA) (Nr. 386/2005); |
| --- | --- |

Özcan Kaldoyo (ACSA) (Nr. 386/2005);

| | Andrea Spöttle (Nr. 387/2005); |
| --- | --- |

Andrea Spöttle (Nr. 387/2005);

| | Péter Beszterczey (Jövőnkért Alapítvány) (Nr. 388/2005); |
| --- | --- |

Péter Beszterczey (Jövőnkért Alapítvány) (Nr. 388/2005);

| | Bogusław Stec (Nr. 389/2005); |
| --- | --- |

Bogusław Stec (Nr. 389/2005);

| | Stanisław Chmal (Nr. 390/2005). |
| --- | --- |

Stanisław Chmal (Nr. 390/2005).

6.   Padomes nosūtītie nolīgumu teksti

Padome ir nosūtījusi oficiāli apstiprinātu kopiju šādam dokumentam:

| — | nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Albānijas Republiku par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas nelikumīgi. |
| --- | --- |

—

nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Albānijas Republiku par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas nelikumīgi.

7.   Saistībā ar Parlamenta nostājām un rezolūcijām veiktie pasākumi

Tika izplatīti Komisijas paziņojumi par pasākumiem, kas veikti saistībā ar Parlamenta 2005. gada februāra un marta sesijās pieņemtajām nostājām un rezolūcijām.

8.   Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 116. pants)

Saskaņā ar Reglamenta 116. panta 5. punktu rakstiskas deklarācijas Nr. 2, 3, 4/2005 nav spēkā, jo tās neieguva vajadzīgo parakstu skaitu.

9.   Parlamenta sastāvs

Ottaviano Del Turco rakstiski paziņoja par to, ka viņš ir ievēlēts par Abruci reģiona vadītāju.

Tā kā saskaņā ar Reglamenta 4. panta 4. punktu un 6. panta 1. punktu Aktā par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās šis amats nav savienojams ar Eiropas Parlamenta deputāta mandātu, Parlaments saskaņā ar minētā akta 13. panta 4. punktu paziņo, ka ir brīva vieta, sākot no 2005. gada 2. maija.

10.   Komiteju sastāvs

Pēc PPE-DE grupas pieprasījuma Parlaments apstiprināja šāda deputāta iecelšanu amatā:

| — | JURI komiteja: Kurt Lechner aizstāj Giorgio Carollo. |
| --- | --- |

—

JURI komiteja: Kurt Lechner aizstāj Giorgio Carollo.

11.   Koplēmuma procedūrā pieņemto tiesību aktu parakstīšana

Priekšsēdētājs ir paziņojis, ka saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 68. pantu kopā ar Padomes priekšsēdētāju trešdien parakstīs šādus koplēmuma procedūrā pieņemtos dokumentus:

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 2005/14/EK (2005. gada 11. maijs), ar ko groza Padomes Direktīvas 72/166/EEK, 84/5/EEK, 88/357/EEK un 90/232/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/26/EK attiecībā uz civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu saistībā ar mehānisko transportlīdzekļu lietošanu (3604/2005 — C6-0123/2005 — 2002/0124(COD)); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 2005/14/EK (2005. gada 11. maijs), ar ko groza Padomes Direktīvas 72/166/EEK, 84/5/EEK, 88/357/EEK un 90/232/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/26/EK attiecībā uz civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu saistībā ar mehānisko transportlīdzekļu lietošanu (3604/2005 — C6-0123/2005 — 2002/0124(COD));

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem, un ar ko groza Padomes Direktīvu 84/450/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 97/7/EK, 98/27/EK un 2002/65/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (“Negodīgas komercprakses direktīva”) (3616/2005 — C6-0121/2005 — 2003/0134(COD)); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem, un ar ko groza Padomes Direktīvu 84/450/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 97/7/EK, 98/27/EK un 2002/65/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (“Negodīgas komercprakses direktīva”) (3616/2005 — C6-0121/2005 — 2003/0134(COD));

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko izveido daudzgadīgu Kopienas programmu interneta un jaunu tiešsaistes tehnoloģiju drošākas izmantošanas veicināšanai (3688/2004 — C6-0122/2005 — 2004/0023(COD)). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko izveido daudzgadīgu Kopienas programmu interneta un jaunu tiešsaistes tehnoloģiju drošākas izmantošanas veicināšanai (3688/2004 — C6-0122/2005 — 2004/0023(COD)).

12.   Darba kārtība

Nākamais punkts bija darba kārtība.

Izdalīja maija pirmās un otrās plenārsēdes darba kārtības galīgo projektu, kuram iesniedza turpmāk minētos grozījumus (Reglamenta 132. pants).

2005. gada 9.-12. maija sēdes

Pirmdiena

| — | bez izmaiņām |
| --- | --- |

—

bez izmaiņām

Otrdiena

| — | bez izmaiņām |
| --- | --- |

—

bez izmaiņām

Trešdiena

| — | IND/DEM grupas pieprasījums pievienot Nigel Farage mutisko jautājumu Komisijai (O6-0066/2005) par “Komisijas procedūru attiecībā uz izvairīšanos no interešu konflikta riska”, |
| --- | --- |

—

IND/DEM grupas pieprasījums pievienot Nigel Farage mutisko jautājumu Komisijai (O6-0066/2005) par “Komisijas procedūru attiecībā uz izvairīšanos no interešu konflikta riska”,

Uzstājās: Nigel Farage, kas pieprasījumu pamatoja, un Jens-Peter Bonde.

Balsojot pēc saraksta (IND/DEM) (28 par, 147 pret, 11 atturas), Parlaments pieprasījumu noraidīja.

Uzstājās Nils Lundgren, lai paziņotu, ka viņš vēlējās balsot “par” pieprasījumu.

Carl Schlyter paziņoja, ka viņš vēlējās balsot “par” pieprasījumu.

Vasco Graça Moura paziņoja, ka viņš vēlējās balsot “pret” pieprasījumu.

Ceturtdiena

| — | bez izmaiņām |
| --- | --- |

—

bez izmaiņām

Uzstājās Hans-Peter Martin, kas, atgriežoties pie savas 2005. gada 27. aprīļa uzstāšanās vienas minūtes runu laikā par politiski svarīgiem jautājumiem (2005. gada 27. aprīļa protokola 9. punkts), apstrīdēja ierakstu trešdienas darba kārtībā par Dombrovska ziņojumu — A6-0106/2005 “Parlamenta tāme 2006. gadam”, jo, pēc viņa vārdiem, ir pieļauta procesuāla kļūda (priekšsēdētājs viņam atbildēja, ka viņš ir saņēmis deputāta vēstuli par minēto jautājumu un ka deputāts saņems rakstisku atbildi).

2005. gada 25. un 26. maija sēdes

| — | bez izmaiņām |
| --- | --- |

—

bez izmaiņām

*

- *

Tādējādi darba kārtība tika noteikta.

13.   Vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem

Saskaņā ar Reglamenta 144. pantu ar vienu minūti ilgu runu uzstājās šādi deputāti, kuri vēlējās pievērst Parlamenta uzmanību politiski svarīgiem jautājumiem:

Csaba Sándor Tabajdi, Yannick Vaugrenard, Sophia in 't Veld, Jim Higgins, Gyula Hegyi, Georgios Karatzaferis, Mirosław Mariusz Piotrowski, Agnes Schierhuber, Pedro Guerreiro, Zdzisław Zbigniew Podkański, Jörg Leichtfried, Philip Claeys, Urszula Krupa, Adam Jerzy Bielan, Marios Matsakis, Carlo Fatuzzo, Ryszard Czarnecki, Vytautas Landsbergis, Gerard Batten, Bogdan Pęk un Sylwester Chruszcz.

14.   Taisnīga tiesa McCartney ģimenes lietā (debates)

Komisijas paziņojums: Taisnīga tiesa McCartney ģimenes lietā

Priekšsēdētājs sveica klātesošās Robert McCartney māsas.

Stavros Dimas (Komisijas loceklis) sniedza paziņojumu.

Uzstājās: Avril Doyle PPE-DE grupas vārdā, Hannes Swoboda PSE grupas vārdā, un Marian Harkin ALDE grupas vārdā.

SĒDI VADA: Manuel António dos SANTOS

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Jean Lambert Verts/ALE grupas vārdā, Helmuth Markov GUE/NGL grupas vārdā, Kathy Sinnott IND/DEM grupas vārdā, Brian Crowley UEN grupas vārdā, James Hugh Allister, pie grupām nepiederošs deputāts, James Nicholson, Gary Titley, Marian Harkin, Bairbre de Brún, Eoin Ryan, Simon Coveney, Proinsias De Rossa, Liam Aylward un Stavros Dimas.

Rezolūcijas priekšlikumi, kas saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2. punktu ir iesniegti debašu noslēgumā:

| — | Francis Wurtz GUE/NGL grupas vārdā par taisnīgu tiesu McCartney ģimenes lietā (B6-0279/2005); |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz GUE/NGL grupas vārdā par taisnīgu tiesu McCartney ģimenes lietā (B6-0279/2005);

| — | Hans-Gert Poettering, Avril Doyle, Simon Coveney, Jim Higgins, Mairead McGuinness, Gay Mitchell un James Nicholson PPE-DE grupas vārdā, Martin Schulz, Proinsias De Rossa un Gary Titley PSE grupas vārdā, Graham Watson un Marian Harkin ALDE grupas vārdā, Jean Lambert un Raül Romeva i Rueda Verts/ALE grupas vārdā, Brian Crowley, Eoin Ryan un Liam Aylward UEN grupas vārdā par Īru republikāņu armijas (ĪRA) vardarbību un noziedzību Ziemeļīrijā, jo īpaši Robert McCartney slepkavību (B6-0281/2005). |
| --- | --- |

—

Hans-Gert Poettering, Avril Doyle, Simon Coveney, Jim Higgins, Mairead McGuinness, Gay Mitchell un James Nicholson PPE-DE grupas vārdā, Martin Schulz, Proinsias De Rossa un Gary Titley PSE grupas vārdā, Graham Watson un Marian Harkin ALDE grupas vārdā, Jean Lambert un Raül Romeva i Rueda Verts/ALE grupas vārdā, Brian Crowley, Eoin Ryan un Liam Aylward UEN grupas vārdā par Īru republikāņu armijas (ĪRA) vardarbību un noziedzību Ziemeļīrijā, jo īpaši Robert McCartney slepkavību (B6-0281/2005).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 10. maija protokola 9.5. punkts.

SĒDI VADA: Edward McMILLAN-SCOTT

Priekšsēdētāja vietnieks

15.   Peldvietu ūdens kvalitātes pārvaldība ***II (debates)

Ieteikums otrajam lasījumam par Padomes kopējo nostāju, kas paredzēta, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par peldvietu ūdens kvalitātes pārvaldību un Direktīvas 76/160/EEK atcelšanu (12884/1/2004 — C6-0006/2005 — 2002/0254(COD)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referents: Jules Maaten (A6-0102/2005).

Jules Maaten iepazīstināja ar ieteikumu otrajam lasījumam.

Uzstājās Stavros Dimas (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Christa Klaß PPE-DE grupas vārdā, Gyula Hegyi PSE grupas vārdā, Holger Krahmer ALDE grupas vārdā, Marie Anne Isler Béguin Verts/ALE grupas vārdā, Adamos Adamou GUE/NGL grupas vārdā, Johannes Blokland IND/DEM grupas vārdā, Caroline Jackson, Dorette Corbey, Frédérique Ries, Françoise Grossetête, Riitta Myller, Eija-Riitta Korhola, Marta Vincenzi, Christofer Fjellner, Ria Oomen-Ruijten, John Purvis, Péter Olajos un Stavros Dimas.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 10. maija protokola 9.1. punkts.

16.   Orhūsas Konvencijas pušu otrā tikšanās (debates)

Mutisks jautājums, ko uzdeva Karl-Heinz Florenz ENVI komitejas vārdā Komisijai: Komisijas stratēģija pušu otrajai konferencei par Orhūsas Konvenciju (B6-0237/2005)

Karl-Heinz Florenz izvērsa mutisko jautājumu.

Stavros Dimas (Komisijas loceklis) atbildēja uz mutisko jautājumu.

SĒDI VADA: Luigi COCILOVO

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Eija-Riitta Korhola PPE-DE grupas vārdā, Gyula Hegyi PSE grupas vārdā, Rebecca Harms Verts/ALE grupas vārdā un Stavros Dimas.

Rezolūcijas priekšlikums, kas saskaņā ar Reglamenta 108. panta 5. punktu ir iesniegts debašu noslēgumā:

| — | Karl-Heinz Florenz ENVI komitejas vārdā par ES stratēģiju Almati Konferencei par Orhūsas Konvenciju (B6-0277/2005). |
| --- | --- |

—

Karl-Heinz Florenz ENVI komitejas vārdā par ES stratēģiju Almati Konferencei par Orhūsas Konvenciju (B6-0277/2005).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 12. maija protokola 5.1. punkts.

17.   Filmu mantojums un ar to saistītās nozares darbības ***I (debates)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par filmu mantojumu un ar to saistītās nozares darbībām (KOM(2004)0171 — C5-0133/2004 — 2004/0066(COD)) — Kultūras un izglītības komiteja.

Referents: Gyula Hegyi (A6-0101/2005).

Uzstājās Viviane Reding (Komisijas locekle)

Gyula Hegyi iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Eoin Ryan (DEVE komitejas atzinuma sagatavotājs), Marie-Hélène Descamps PPE-DE grupas vārdā, Guy Bono PSE grupas vārdā, Claire Gibault ALDE grupas vārdā, Alyn Smith Verts/ALE grupas vārdā, Vasco Graça Moura, Antolín Sánchez Presedo, Alfonso Andria, Ljudmila Novak, Nikolaos Sifunakis un Viviane Reding.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 10. maija protokola 93. punkts.

18.   Sarunu stāvoklis starp Eiropas Savienību un Mercosur (debates)

Komisijas paziņojums: sarunu stāvoklis starp Eiropas Savienību un Mercosur

Viviane Reding (Komisijas locekle) sniedza paziņojumu

SĒDI VADA: Gérard ONESTA

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Charles Tannock PPE-DE grupas vārdā, Javier Moreno Sánchez PSE grupas vārdā, Erika Mann PSE grupas vārdā un Viviane Reding.

Debates tika slēgtas.

19.   Nākamās sēdes darba kārtība

Tika noteikta nākamās dienas sēdes darba kārtība (dokuments “Darba kārtība” PE 357.268/OJMA).

20.   Sēdes slēgšana

Sēde tika slēgta plkst. 21.20.

Julian Priestley

Ģenerālsekraārs

Manuel António dos Santos

Priekšsēdētāja vietnieks

---

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

Parakstīja:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Allister, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Baco, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batten, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Bertinotti, Bielan, Birutis, Blokland, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bozkurt, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Brie, Brok, Budreikaitė, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, del Castillo Vera, Catania, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Corbett, Corbey, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brun, Degutis, Demetriou, Deprez, De Rossa, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dobolyi, Doorn, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Florenz, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gala, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Garriga Polledo, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Goudin, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Guardane Cambó, Guerreiro, Guidoni, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hammerstein Mintz, Handzlik, Hannan, Harbour, Harms, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Horáček, Hortefeux, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Jeggle, Jensen, Jöns, Jonckheer, Jordan Cizelj, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klinz, Knapman, Rohlíček, Konrad, Korhola, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lax, Lehideux, Lehne, Leichtfried, Leinen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Letta, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Liotard, Lipietz, Locatelli, Ludford, Lulling, Lundgren, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moreno Sánchez, Morgan, Morillon, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Borut Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podkański, Poettering, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Ransdorf, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rizzo, Rogalski, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Samaras, Sánchez Presedo, dos Santos, Saryusz-Wolski, Savi, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Stevenson, Stockmann, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Swoboda, Szájer, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Thyssen, Titley, Toia, Tomczak, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vaugrenard, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vincenzi, Virrankoski, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wierzejski, Wise, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Wurtz, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka.

---

I PIELIKUMS

REZULTĀTI BALSOJUMIEM PĒC SARAKSTA

1.   Izmaiņas darba kārtībā

Par: 28

GUE/NGL: Henin, Sjöstedt, Toussas

IND/DEM: Batten, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Wise, Železný

NI: Allister, Mote

PPE-DE: Graça Moura, Heaton-Harris, Helmer, Podkański

PSE: Kuc

Pret: 147

ALDE: Andrejevs, Budreikaitė, Duquesne, Gentvilas, Guardane Cambó, in 't Veld, Maaten, Manders, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Ries, Riis-Jørgensen, Sterckx, Szent-Iványi, Watson

GUE/NGL: de Brún, Flasarová, McDonald, Ransdorf, Uca, Wurtz, Zimmer

NI: Czarnecki Ryszard

PPE-DE: Belet, Berend, Coveney, Daul, Descamps, Deß, Doyle, Fatuzzo, Fraga Estévez, Goepel, Gomolka, Grossetête, Gyürk, Herranz García, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Landsbergis, Langen, Lehne, Martens, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Millán Mon, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Pack, Papastamkos, Pieper, Pleštinská, Poettering, Posselt, Radwan, Reul, Saryusz-Wolski, Schöpflin, Schröder, Seeberg, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Záborská, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, De Rossa, Dührkop Dührkop, Duin, Ettl, Gill, Goebbels, Grabowska, Guy-Quint, Hänsch, Hegyi, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Morgan, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Pinior, Prets, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sánchez Presedo, Segelström, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Westlund, Whitehead

UEN: Crowley

Verts/ALE: Auken, Lagendijk, Lambert, Rühle, Trüpel, Turmes

Atturas: 11

ALDE: Matsakis

GUE/NGL: Markov

NI: Belohorská

PPE-DE: Cabrnoch, Fajmon, Ferber, Sumberg

PSE: Cottigny, Leichtfried

UEN: Bielan, Janowski..

---

Otrdiena, 2005. gada 10. maijs

| 20.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 92/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 92/13

---

PROTOKOLS

(2006/C 92 E/02)

SĒDES NORISE

SĒDI VADA: Janusz ONYSZKIEWICZ

Priekšsēdētāja vietnieks

1.   Sēdes atklāšana

Sēde tika atklāta plkst. 9.05.

2.   Dokumentu iesniegšana

Tika iesniegti turpmāk minētie dokumenti.

1.   Padome un Komisija:

| — | Proposal for a decision of the European Parliament and of the Council establishing for the period 2007-2013 the programme “Citizens for Europe” to promote active European citizenship (COM(2005)0116 — C6-0101/2005 — 2005/0041 (COD)). (1)







  nodots | atbildīgajai komitejai: CULT
  atzinums: BUDG, LIBE, AFCO |
| --- | --- | --- |

—

Proposal for a decision of the European Parliament and of the Council establishing for the period 2007-2013 the programme “Citizens for Europe” to promote active European citizenship (COM(2005)0116 — C6-0101/2005 — 2005/0041 (COD)). (1)

nodots

atbildīgajai komitejai: CULT

atzinums: BUDG, LIBE, AFCO

| — | Priekšlikums Padomes lēmumam par Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu par kodolpētniecības un mācību pasākumiem (no 2007. līdz 2011. gadam) (KOM(2005)0119 [02] — C6-0112/2005 — 2005/0044(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: ITRE
  atzinums: BUDG, ENVI |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes lēmumam par Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu par kodolpētniecības un mācību pasākumiem (no 2007. līdz 2011. gadam) (KOM(2005)0119 [02] — C6-0112/2005 — 2005/0044(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: ITRE

atzinums: BUDG, ENVI

| — | Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 77/388/EEK par pievienotās vērtības nodokļa kopējo sistēmu attiecībā uz periodu, kurā jāpiemēro minimālā pamatlikme (KOM(2005)0136 — C6-0113/2005 — 2005/0051 (CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: ECON |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 77/388/EEK par pievienotās vērtības nodokļa kopējo sistēmu attiecībā uz periodu, kurā jāpiemēro minimālā pamatlikme (KOM(2005)0136 — C6-0113/2005 — 2005/0051 (CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: ECON

| — | Priekšlikums Padomes lēmumam, ar kuru groza un pagarina darbības periodu Padomes 2001. gada 17. decembra Lēmumam, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (Perikla programmu) (KOM(2005)0127 [01] — C6-0114/2005 — 2005/0029(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: LIBE
  atzinums: BUDG, ECON |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes lēmumam, ar kuru groza un pagarina darbības periodu Padomes 2001. gada 17. decembra Lēmumam, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (Perikla programmu) (KOM(2005)0127 [01] — C6-0114/2005 — 2005/0029(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: LIBE

atzinums: BUDG, ECON

| — | Priekšlikums Padomes lēmumam, ar kuru paplašina Padomes lēmuma darbības jomu, neiesaistītās dalībvalstīs piemērojot Padomes Lēmumu, ar kuru groza un pagarina darbības periodu Padomes 2001. gada 17. decembra Lēmumam, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (“Perikla” programma) (KOM(2005)0127 [02] — C6-0115/2005 — 2005/0030(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: LIBE
  atzinums: BUDG, ECON |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes lēmumam, ar kuru paplašina Padomes lēmuma darbības jomu, neiesaistītās dalībvalstīs piemērojot Padomes Lēmumu, ar kuru groza un pagarina darbības periodu Padomes 2001. gada 17. decembra Lēmumam, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (“Perikla” programma) (KOM(2005)0127 [02] — C6-0115/2005 — 2005/0030(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: LIBE

atzinums: BUDG, ECON

| — | Priekšlikums Padomes direktīvai par kartupeļu nematodes kontroli (KOM(2005)0151 — C6-0116/2005 — 2005/0058(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: AGRI |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes direktīvai par kartupeļu nematodes kontroli (KOM(2005)0151 — C6-0116/2005 — 2005/0058(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: AGRI

| — | Nīderlandes ierosinājums, lai pieņemtu Padomes lēmumu par policijas pārrobežu sadarbības pastiprināšanu attiecībā uz pasākumiem, kuros pulcējas liels skaits cilvēku no vairākām dalībvalstīm un saistībā ar kuriem policijas darbs ir vērsts galvenokārt uz sabiedriskās kārtības un drošības uzturēšanu un noziedzīgu nodarījumu novēršanu (06930/2005 — C6-0117/2005 — 2005/0804(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

Nīderlandes ierosinājums, lai pieņemtu Padomes lēmumu par policijas pārrobežu sadarbības pastiprināšanu attiecībā uz pasākumiem, kuros pulcējas liels skaits cilvēku no vairākām dalībvalstīm un saistībā ar kuriem policijas darbs ir vērsts galvenokārt uz sabiedriskās kārtības un drošības uzturēšanu un noziedzīgu nodarījumu novēršanu (06930/2005 — C6-0117/2005 — 2005/0804(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: LIBE

| — | Priekšlikums Padomes un Komisijas lēmumam par Partnerības un sadarbības nolīguma noslēgšanu, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tadžikistānas Republiku, no otras puses (12475/2004 — C6-0118/2005 — 2004/0176(AVC)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: AFET
  atzinums: INTA |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes un Komisijas lēmumam par Partnerības un sadarbības nolīguma noslēgšanu, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tadžikistānas Republiku, no otras puses (12475/2004 — C6-0118/2005 — 2004/0176(AVC)).

nodots

atbildīgajai komitejai: AFET

atzinums: INTA

| — | Priekšlikums Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (KOM(2005)0155 — C6-0120/2005 — 2005/0061 (CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: ECON
  atzinums: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (KOM(2005)0155 — C6-0120/2005 — 2005/0061 (CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: ECON

atzinums: BUDG

2.   Deputātu rakstiskas deklarācijas iekļaušanai reģistrā (Reglamenta 116.pants):

| — | Andreas Mölzer par plānoto Euratom pētniecības programmas budžeta palielināšanu 2007. - 2011. gadam (26/2005). |
| --- | --- |

—

Andreas Mölzer par plānoto Euratom pētniecības programmas budžeta palielināšanu 2007. - 2011. gadam (26/2005).

| — | Frank Vanhecke, Philip Claeys un Koenraad Dillen par visu politisko partiju vienlīdzīgām iespējām izmantot flāmu sabiedriskos apraides līdzekļus (27/2005). |
| --- | --- |

—

Frank Vanhecke, Philip Claeys un Koenraad Dillen par visu politisko partiju vienlīdzīgām iespējām izmantot flāmu sabiedriskos apraides līdzekļus (27/2005).

3.   Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (paziņošana par iesniegtajiem rezolūcijas priekšlikumiem)

Saskaņā ar Reglamenta 115. pantu turpmāk minētie deputāti vai politiskās grupas iesniedza pieprasījumus organizēt debates par šādiem rezolūcijas priekšlikumiem.

I.   TOGO

| — | Marie-Arlette Carlotti un Pasqualina Napoletano PSE grupas vārdā par situāciju Togo (B6-0282/2005), |
| --- | --- |

—

Marie-Arlette Carlotti un Pasqualina Napoletano PSE grupas vārdā par situāciju Togo (B6-0282/2005),

| — | Marie-Hélène Aubert, Frithjof Schmidt un Margrete Auken Verts/ALE grupas vārdā par Togo (B6-0285/2005), |
| --- | --- |

—

Marie-Hélène Aubert, Frithjof Schmidt un Margrete Auken Verts/ALE grupas vārdā par Togo (B6-0285/2005),

| — | Luisa Morgantini GUE/NGL grupas vārdā par situāciju Togo (B6-0288/2005), |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini GUE/NGL grupas vārdā par situāciju Togo (B6-0288/2005),

| — | Thierry Cornillet un Johan Van Hecke ALDE grupas vārdā par politisko situāciju Togo (B6-0311/2005), |
| --- | --- |

—

Thierry Cornillet un Johan Van Hecke ALDE grupas vārdā par politisko situāciju Togo (B6-0311/2005),

| — | Michael Gahler un Bernd Posselt PPE-DE grupas vārdā par situāciju Togo (B6-0312/2005), |
| --- | --- |

—

Michael Gahler un Bernd Posselt PPE-DE grupas vārdā par situāciju Togo (B6-0312/2005),

| — | Roberts Zīle UEN grupas vārdā par situāciju Togo (B6-0314/2005). |
| --- | --- |

—

Roberts Zīle UEN grupas vārdā par situāciju Togo (B6-0314/2005).

II.   CILVĒKTIESĪBU UN DEMOKRĀTIJAS PĀRKĀPUMI KRIEVIJAS FEDERĀCIJAS MARI EL REPUBLIKĀ

| — | Pasqualina Napoletano, Csaba Sándor Tabajdi un Reino Paasilinna PSE grupas vārdā par cilvēktiesību un demokrātijas pārkāpumiem Krievijas Federācijas Mari El Republikā (B6-0283/2005), |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Csaba Sándor Tabajdi un Reino Paasilinna PSE grupas vārdā par cilvēktiesību un demokrātijas pārkāpumiem Krievijas Federācijas Mari El Republikā (B6-0283/2005),

| — | Vittorio Agnoletto un Esko Seppänen GUE/NGL grupas vārdā par cilvēktiesību un demokrātijas pārkāpumiem Krievijas Federācijas Mari (Mari El) Republikā (B6-0286/2005), |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto un Esko Seppänen GUE/NGL grupas vārdā par cilvēktiesību un demokrātijas pārkāpumiem Krievijas Federācijas Mari (Mari El) Republikā (B6-0286/2005),

| — | Satu Hassi, Bart Staes un Marie Anne Isler Béguin Verts/ALE grupas vārdā par cilvēktiesību un demokrātijas pārkāpumiem Krievijas Federācijas Mari (Mari El) Republikā (B6-0291/2005), |
| --- | --- |

—

Satu Hassi, Bart Staes un Marie Anne Isler Béguin Verts/ALE grupas vārdā par cilvēktiesību un demokrātijas pārkāpumiem Krievijas Federācijas Mari (Mari El) Republikā (B6-0291/2005),

| — | Toomas Savi, István Szent-Iványi, Paavo Väyrynen un Henrik Lax ALDE grupas vārdā par cilvēktiesību un demokrātijas pārkāpumiem Krievijas Federācijas Mari (Mari El) Republikā (B6-0292/2005), |
| --- | --- |

—

Toomas Savi, István Szent-Iványi, Paavo Väyrynen un Henrik Lax ALDE grupas vārdā par cilvēktiesību un demokrātijas pārkāpumiem Krievijas Federācijas Mari (Mari El) Republikā (B6-0292/2005),

| — | Anna Elzbieta Fotyga UEN grupas vārdā par cilvēktiesību un demokrātijas pārkāpumiem Krievijas Federācijas Mari (Mari El) Republikā (B6-0294/2005), |
| --- | --- |

—

Anna Elzbieta Fotyga UEN grupas vārdā par cilvēktiesību un demokrātijas pārkāpumiem Krievijas Federācijas Mari (Mari El) Republikā (B6-0294/2005),

| — | György Schöpflin, Tunne Kelam un Bernd Posselt PPE-DE grupas vārdā par cilvēktiesību un demokrātijas pārkāpumiem Krievijas Federācijas Mari (Mari El) Republikā (B6-0316/2005). |
| --- | --- |

—

György Schöpflin, Tunne Kelam un Bernd Posselt PPE-DE grupas vārdā par cilvēktiesību un demokrātijas pārkāpumiem Krievijas Federācijas Mari (Mari El) Republikā (B6-0316/2005).

III.   CILVĒKTIESĪBU SITUĀCIJA BIRMĀ/MJANMĀ

| — | Pasqualina Napoletano un Glenys Kinnock PSE grupas vārdā par Birmu (B6-0284/2005), |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano un Glenys Kinnock PSE grupas vārdā par Birmu (B6-0284/2005),

| — | Vittorio Agnoletto un Jonas Sjöstedt GUE/NGL grupas vārdā par aizdomām, ka Birmas varasiestādes ir izmantojušas ķīmiskos ieročus pret mazākumtautībām (B6-0287/2005), |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto un Jonas Sjöstedt GUE/NGL grupas vārdā par aizdomām, ka Birmas varasiestādes ir izmantojušas ķīmiskos ieročus pret mazākumtautībām (B6-0287/2005),

| — | Frithjof Schmidt un Hélène Flautre Verts/ALE grupas vārdā par Birmu (B6-0289/2005), |
| --- | --- |

—

Frithjof Schmidt un Hélène Flautre Verts/ALE grupas vārdā par Birmu (B6-0289/2005),

| — | Johan Van Hecke ALDE grupas vārdā par cilvēktiesību situāciju Mjanmā (B6-0293/2005), |
| --- | --- |

—

Johan Van Hecke ALDE grupas vārdā par cilvēktiesību situāciju Mjanmā (B6-0293/2005),

| — | Bernd Posselt un Charles Tannock PPE-DE grupas vārdā par cilvēktiesībām Birmā (B6-0313/2005), |
| --- | --- |

—

Bernd Posselt un Charles Tannock PPE-DE grupas vārdā par cilvēktiesībām Birmā (B6-0313/2005),

| — | Gintaras Didžiokas UEN grupas vārdā par situāciju Birmā/Mjanmā (B6-0315/2005). |
| --- | --- |

—

Gintaras Didžiokas UEN grupas vārdā par situāciju Birmā/Mjanmā (B6-0315/2005).

Uzstāšanās laiku sadalīs saskaņā ar Reglamenta 142. pantu.

4.   Eiropas transporta tīkla (TEN-T) finansēšana (debates)

Mutisks jautājums, ko uzdeva Paolo Costa TRAN komitejas vārdā Padomei: Eiropas transporta tīkla (TEN-T) finansēšana (B6-0238/2005)

Mutisks jautājums, ko uzdeva Paolo Costa TRAN komitejas vārdā Komisijai: Eiropas transporta tīkla (TEN-T) finansēšana (B6-0239/2005)

Paolo Costa izvērsa mutiskos jautājumus B6-0238/2005 un B6-0239/2005.

Nicolas Schmit (amatā esošais Padomes priekšsēdētājs) un Jacques Barrot (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks) atbildēja uz jautājumiem.

Uzstājās: Luis de Grandes Pascual PPE-DE grupas vārdā, Willi Piecyk PSE grupas vārdā, Michael Cramer Verts/ALE grupas vārdā, Seán Ó Neachtain UEN grupas vārdā, Stanisław Jałowiecki, Inés Ayala Sender, Adam Jerzy Bielan, Nicolas Schmit un Jacques Barrot.

Debates tika slēgtas.

5.   Ostu drošības pastiprināšana ***I (debates)

Ziņojums par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ostu drošības pastiprināšanu (KOM(2004)0393 — C6-0072/2004 — 2004/0031 (COD)) — Transporta un tūrisma komiteja.

Referente: Jeanine Hennis-Plasschaert (A6-0031/2005).

Uzstājās Jacques Barrot (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks).

Jeanine Hennis-Plasschaert iepazīstināja ar ziņojumu.

SĒDI VADA: Dagmar ROTH-BEHRENDT

Priekšsēdētāja vietniece

Uzstājās: Giles Chichester (ITRE komitejas atzinuma sagatavotājs), Romano Maria La Russa (LIBE komitejas atzinuma sagatavotājs), Philip Bradbourn PPE-DE grupas vārdā, Marta Vincenzi PSE grupas vārdā, Sylwester Chruszcz IND/DEM grupas vārdā, Philip Claeys, pie grupām nepiederošs deputāts, Willi Piecyk, Johannes Blokland, Bogusław Liberadzki, Georgios Karatzaferis, Nikolaos Sifunakis un Jacques Barrot.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 10. maija protokola 9.4. punkts.

6.   Darba laika organizēšana ***I (debates)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/88/EK par konkrētiem darba laika organizēšanas aspektiem (KOM(2004)0607 — C6-0122/2004 — 2004/0209(COD)) — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja.

Referents: Alejandro Cercas (A6-0105/2005).

Uzstājās Vladimír Špidla (Komisijas loceklis).

Alejandro Cercas iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Nils Lundgren (ITRE komitejas atzinuma sagatavotājs), Vēra Flasarová (FEMM komitejas atzinuma sagatavotāja), José Albino Silva Peneda PPE-DE grupas vārdā, Stephen Hughes PSE grupas vārdā, Bernard Lehideux ALDE grupas vārdā, Jean Lambert Verts/ALE grupas vārdā, Dimitrios Papadimoulis GUE/NGL grupas vārdā, Derek Roland Clark IND/DEM grupas vārdā, Mogens N.J. Camre UEN grupas vārdā, Jan Tadeusz Masiel, pie grupām nepiederošs deputāts, Ria Oomen-Ruijten, Jan Andersson, Luigi Cocilovo, Elisabeth Schroedter, Ilda Figueiredo, Thomas Mann, Karin Jöns, Danutė Budreikaitė, Claude Turmes, Jacky Henin, Philip Bushill-Matthews, Pier Antonio Panzeri, Chris Davies, Anna Ibrisagic, Jean Louis Cottigny, Herbert Reul, Anne Van Lancker, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Richard Falbr, Simon Busuttil, Ole Christensen, Anja Weisgerber, Magda Kósáné Kovács un Vladimír Špidla.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 11. maija protokola 5.6. punkts.

Uzstājās Chris Davies par debašu organizāciju.

SĒDI VADA: Antonios TRAKATELLIS

Priekšsēdētāja vietnieks

7.   Balsošanas laiks

Sīkāka informācija par balsojumiem (grozījumi, atsevišķi balsojumi un balsojumi pa daļām) ir sniegta protokola I pielikumā.

7.1.   EK un Albānijas, Bosnijas un Hercogovinas, Horvātijas, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Serbijas un Melnkalnes pamatnolīgums par dalību Kopienas programmās *** (Reglamenta 131. pants) (balsojums)

Ieteikums par priekšlikumu Padomes lēmumam attiecībā uz šādu nolīgumu noslēgšanu:

| 1) | Eiropas Kopienas un Albānijas pamatnolīgums par dalību Kopienas programmās
  [5532/2005 — KOM(2004)0809 — C6-0039/2005 — 2004/0276(AVC)], |
| --- | --- |

1)

Eiropas Kopienas un Albānijas pamatnolīgums par dalību Kopienas programmās

[5532/2005 — KOM(2004)0809 — C6-0039/2005 — 2004/0276(AVC)],

| 2) | Eiropas Kopienas un Bosnijas un Hercogovinas pamatnolīgums par dalību Kopienas programmas
  [5532/2005 — KOM(2004)0809 — C6-0040/2005 — 2004/0277(AVC)], |
| --- | --- |

2)

Eiropas Kopienas un Bosnijas un Hercogovinas pamatnolīgums par dalību Kopienas programmas

[5532/2005 — KOM(2004)0809 — C6-0040/2005 — 2004/0277(AVC)],

| 3) | Eiropas Kopienas un Horvātijas Republikas pamatnolīgums par dalību Kopienas programmās
  [5532/2005 — KOM(2004)0809 — C6-0041/2005 — 2004/0278(AVC)], |
| --- | --- |

3)

Eiropas Kopienas un Horvātijas Republikas pamatnolīgums par dalību Kopienas programmās

[5532/2005 — KOM(2004)0809 — C6-0041/2005 — 2004/0278(AVC)],

| 4) | Eiropas Kopienas un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas pamatnolīgums par dalību Kopienas programmās
  [5532/2005 — KOM(2004)0809 — C6-0042/2005 — 2004/0279(AVC)], |
| --- | --- |

4)

Eiropas Kopienas un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas pamatnolīgums par dalību Kopienas programmās

[5532/2005 — KOM(2004)0809 — C6-0042/2005 — 2004/0279(AVC)],

| 5) | Eiropas Kopienas un Serbijas un Melnkalnes pamatnolīgums par dalību Kopienas programmās
  [5532/2005 — KOM(2004)0809 — C6-0043/2005 — 2004/0280(AVC)] — Ārlietu komiteja. |
| --- | --- |

5)

Eiropas Kopienas un Serbijas un Melnkalnes pamatnolīgums par dalību Kopienas programmās

[5532/2005 — KOM(2004)0809 — C6-0043/2005 — 2004/0280(AVC)] — Ārlietu komiteja.

Referents: Elmar Brok (A6-0122/200 5).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I pielikuma 1. punkts)

| 1. | Albānijas Republika
  NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS |
| --- | --- |

1.

Albānijas Republika

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

| 2. | Bosnija un Hercegovina
  NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS |
| --- | --- |

2.

Bosnija un Hercegovina

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

| 3. | Horvātijas Republika
  NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS |
| --- | --- |

3.

Horvātijas Republika

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

| 4. | Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika
  NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS |
| --- | --- |

4.

Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

| 5. | Serbija un Melnkalne
  NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS |
| --- | --- |

5.

Serbija un Melnkalne

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2005)0155, P6_TA(2005)0156, P6_TA(2005)0157, P6_TA(2005)0158 un P6_TA(2005)0159).

Parlaments tādējādi deva savu piekrišanu.

7.2.   Kopienas statistika attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) ***I (Reglamenta 131. pants) (balsojums)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr.1177/2003 par Kopienas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) (KOM(2005)0028 — C6-0034/2005 — 2005/0004(COD)) — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja.

Referents: Ottaviano Del Turco (A6-0107/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I pielikuma 2. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2005)0160).

7.3.   Starptautiskā jaunu augu šķirņu aizsardzības konvencija * (Reglamenta 131. pants) (balsojums)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam, ko pārskatīja Ženēvā 1991. gada 19. martā, attiecībā uz Eiropas Kopienas pievienošanos Starptautiskajai konvencijai par augu šķirņu aizsardzību (KOM(2004)0798 — C6-0010/2005 — 2004/0275(CNS)) — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja.

Referents: Joseph Daul (A6-0052/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I pielikuma 3. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2005)0161).

7.4.   Dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilakse, kontrole un apkarošana ***I (Reglamenta 131. pants) (balsojums)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (KOM(2004)0775 — C6-0223/2004 — 2004/0270(COD)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referente: Dagmar Roth-Behrendt (A6-0098/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I pielikuma 4. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS, GROZĪJUMI un NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2005)0162).

7.5.   EK un Šveices nolīgums par līdzdalību Eiropas Vides aģentūrā un Eiropas vides informācijas un novērojumu tīklā * (Reglamenta 131. pants) (balsojums)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, ka Eiropas Kopienas vārdā tiek noslēgts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas līdzdalību Eiropas Vides aģentūrā un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklā (KOM(2004)0658 — C6-0173/2004 — 2004/0233(CNS)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referents: Karl-Heinz Florenz (A6-0088/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I pielikuma 5. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2005)0163).

7.6.   Pievienotās vērtības nodokļa kopējā sistēma (pārveidošana) * (Reglamenta 131. pants) (balsojums)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes direktīvai par pievienotās vērtības nodokļa kopējo sistēmu (pārveidošana) (KOM(2004)0246 — C6-0009/2004 — 2004/0079(CNS)) — Ekonomikas un monetārā komiteja.

Referents: Ian Hudghton (A6-0097/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: l pielikuma 6. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Ian Hudghton (referents) sniedz paziņojumu saskaņā ar Reglamenta 131. panta 4. punktu.

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2005)0164).

7.7.   Tirgus atbalsta ārkārtas pasākumi * (Reglamenta 131. pants) (balsojums)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai par grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 2759/75, Regulā (EEK) Nr!2771/75, Regulā (EEK) Nr. 2777/75, Regulā (EK) Nr. 1254/1999, Regulā (EK) Nr. 1255/1999 un Regulā (EK) Nr. 2529/2001 attiecībā uz tirgus atbalsta ārkārtas pasākumiem (KOM(2004)0712 — C6-0220/2004 — 2004/0254(CNS)) — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja.

Referents: Niels Busk (A6-0126/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I pielikuma 7. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Noraidīts ar vienu balsojumu.

Uzstājās Louis Michel (Komisijas loceklis).

Saskaņā ar Reglamenta 52. panta 3. punktu jautājums ir nosūtīts apakal atbildīgajai komitejai.

SĒDI VADA: Josep BORRELL FONTELLES

Priekšsēdētājs

8.   Svinīga sēde — Afganistāna

No 12.00 līdz 12.30 notika Parlamenta svinīgā sēde saistībā ar Afganistānas prezidenta Hamid Karzaï vizīti.

SĒDI VADA: Antonios TRAKATELLIS

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Nicola Zingaretti, kurš iebilda pret to, ka sēžu zālē ir aizkari, Alexander Radwan, kurš pateicās Afganistānas prezidentam par viņa uzstāšanos, Mario Borghezio par Nicola Zingaretti uzstāšanos (sēdes vadītājs norādīja, ka Prezidijs šo jautājumu izskatīs).

9.   Balsošanas laiks (turpinājums)

9.1.   Peldvietu ūdens kvalitātes pārvaldība ***II (balsojums)

Ieteikums otrajam lasījumam par Padomes kopējo nostāju, kas paredzēta, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par peldvietu ūdens kvalitātes pārvaldību un Direktīvas 76/160/EEK atcelšanu (12884/1/2004 — C6-0006/2005 — 2002/0254(COD)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referents: Jules Maaten (A6-0102/2005)

(Vajadzīgs kvalficēts vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I pielikuma 8. punkts)

PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA

Pasludināts par apstiprinātu ar grozījumiem (P6_TA(2005)0165).

9.2.   Kapitālsabiedrību pārrobežu apvienošanās ***I (balsojums)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kapitālsabiedrību pārrobežu apvienošanos (KOM(2003)0703 — C5-0561/2003 — 2003/0277(COD)) — Juridiskā komiteja.

Referents: Klaus-Heiner Lehne (A6-0089/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I pielikuma 9. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2005)0166).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2005)0166).

9.3.   Filmu mantojums un ar to saistītās nozares darbības ***I (balsojums)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par filmu mantojumu un ar to saistītās nozares darbībām (KOM(2004)0171 — C5-0133/2004 — 2004/0066(COD)) — Kultūras un izglītības komiteja.

Referents: Gyula Hegyi (A6-0101/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I pielikuma 10. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2005)0167).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2005)0167).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Gyula Hegyi (referents) ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr. 59, kuru atbalstīja. |
| --- | --- |

—

Gyula Hegyi (referents) ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr. 59, kuru atbalstīja.

9.4.   Ostu drošības pastiprināšana ***I (balsojums)

Ziņojums par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ostu drošības pastiprināšanu (KOM(2004)0393 — C6-0072/2004 — 2004/0031 (COD)) — Transporta un tūrisma komiteja.

Referente: Jeanine Hennis-Plasschaert (A6-0031/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I pielikuma 11. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2005)0168).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2005)0168).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Romano Maria La Russa atsauca grozījumu Nr. 10. |
| --- | --- |

—

Romano Maria La Russa atsauca grozījumu Nr. 10.

9.5.   Taisnīga tiesa McCartney ģimenes lietā (balsojums)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0279/2005 un B6-0281/2005.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I pielikuma 12. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS B6-0279/2005

Noraidīts.

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS B6-0281/2005

Pieņemts (P6_TA(2005)0169).

10.   Balsojuma skaidrojumi

Rakstiski balsojuma skaidrojumi:

Balsojuma skaidrojumi, kas saskaņā ar Reglamenta 163. panta 3. punktu ir iesniegti rakstiski, ir iekļauti šīs sēdes stenogrammā.

11.   Balsojuma labojumi

Turpmāk minētie deputāti iesniedza šādus balsojuma labojumus.

Jules Maaten ziņojums — A6-0102/2005

| — | grozījums Nr.42

  par: Elisa Ferreira |
| --- | --- |

—

grozījums Nr.42

par: Elisa Ferreira

| — | grozījums Nr.44

  par: Pervenche Berès |
| --- | --- |

—

grozījums Nr.44

par: Pervenche Berès

| — | grozījums Nr.35, 1. daļa un 2. daļa

  pret: Inger Segelström, Åsa Westlund, Ewa Hedkvist Petersen, Jan Andersson |
| --- | --- |

—

grozījums Nr.35, 1. daļa un 2. daļa

pret: Inger Segelström, Åsa Westlund, Ewa Hedkvist Petersen, Jan Andersson

| — | grozījumi Nr.45, 53, 46 un 54

  par: Marie-Arlette Carlotti |
| --- | --- |

—

grozījumi Nr.45, 53, 46 un 54

par: Marie-Arlette Carlotti

*

- *

Dagmar Roth-Behrendt paziņoja, ka viņa gribēja balsot par šādiem ziņojumiem: Karl-Heinz Florenz ziņojums — A6-0088/2005 un Joseph Daul ziņojums — A6-0052/2005.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 13.00 un atsākta plkst. 15.00.)

SĒDI VADA: Manuel António dos SANTOS

Priekšsēdētāja vietnieks

12.   Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Mario Mantovani informēja, ka viņš piedalījās 2005. gada 9. maija sēdē, bet viņa vārda apmeklējumu reģistrā nav.

Iepriekšējās sēdes protokols tika apstiprināts.

13.   Saistībā ar Parlamenta rezolūcijām veiktie pasākumi

Tika izplatīts Komisijas paziņojums par pasākumiem, kas veikti saistībā ar nenormatīvajām rezolūcijām, kuras Parlaments pieņēma 2005. gada janvāra sesijā.

14.   Klimata izmaiņas (debates)

Mutisks jautājums, ko uzdeva Karl-Heinz Florenz ENVI komitejas vārdā Padomei: Padomes stratēģiju valstu ekspertu seminārā par klimata izmaiņām (B6-0234/2005)

Mutisks jautājums, ko uzdeva Karl-Heinz Florenz ENVI komitejas vārdā Komisijai: Komisijas stratēģiju valstu ekspertu seminārā par klimata izmaiņām (B6-0235/2005)

Karl-Heinz Florenz izvērsa mutiskos jautājumus (B6-0234/2005 un B6-0235/2005).

Nicolas Schmit (amatā esošais Padomes priekšsēdētājs) atbildēja uz jautājumu (B6-0234/2005).

Stavros Dimas (Komisijas loceklis) atbildēja uz jautājumu (B6-0235/2005).

Uzstājās: Anders Wijkman PPE-DE grupas vārdā, Dorette Corbey PSE grupas vārdā, Vittorio Prodi ALDE grupas vārdā, Satu Hassi Verts/ALE grupas vārdā, Kartika Tamara Liotard GUE/NGL grupas vārdā, Hélène Goudin IND/DEM grupas vārdā, Luca Romagnoli, pie grupām nepiederošs deputāts, Antonios Trakatellis, Åsa Westlund, Jonas Sjöstedt, Eija-Riitta Korhola, Nicolas Schmit un Stavros Dimas.

Rezolūcijas priekšlikums, kas saskaņā ar Reglamenta 108. panta 5. punktu ir iesniegts debašu noslēgumā:

| — | Anders Wijkman ENVI komitejas vārdā par Valdības ekspertu semināru par klimata pārmaiņām (B6-0278/2005). |
| --- | --- |

—

Anders Wijkman ENVI komitejas vārdā par Valdības ekspertu semināru par klimata pārmaiņām (B6-0278/2005).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 12. maija protokola 5.2. punkts.

15.   Kājnieku ieroči (ANO Sagatavošanas komisija) (debates)

Padomes un Komisijas paziņojumi: Kājnieku ieroči (ANO Sagatavošanas komisija): Plānotā Apvienoto Nāciju Organizācijas nākamā konference 2005. gada jūlijā

Nicolas Schmit (amatā esošais Padomes priekšsēdētājs) sniedza paziņojumu.

SĒDI VADA: Miroslav OUZKÝ

Priekšsēdētāja vietnieks

Louis Michel (Komisijas loceklis) sniedza paziņojumu.

Uzstājās: Karl von Wogau PPE-DE grupas vārdā, Richard Howitt PSE grupas vārdā, Raül Romeva i Rueda Verts/ALE grupas vārdā, Vittorio Agnoletto GUE/NGL grupas vārdā, Willy Meyer Pleite, Bart Staes, Nicolas Schmit un Louis Michel.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 26. maija protokola 8.18. punkts.

16.   Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšana (debates)

Ziņojums par Padomes ieteikumu attiecība uz Lorenzo Bini Smaghi iecelšanu par Eiropas Centrālās bankas Valdes locekli (6289/2005 — C6-0054/2005 — 2005/0802(CNS)) — Ekonomikas un monetārā komiteja.

Referente: Pervenche Berès (A6-0094/2005).

Pervenche Berès iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Joaquín Almunia (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Othmar Karas PPE-DE grupas vārdā, Manuel António dos Santos PSE grupas vārdā, Luca Romagnoli, pie grupām nepiederošs deputāts, Piia-Noora Kauppi, Ashley Mote un Joaquín Almunia.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 11. maija protokola 5.2. punkts.

17.   Rīcības plāns Hāgas programmai “Brīvība, drošība un taisnīgums Eiropas Savienībā”(debates)

Komisijas paziņojums: Rīcības plāns Hāgas programmai “Brīvība, drošība un taisnīgums Eiropas Savienībā”

Franco Frattini (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks) sniedza paziņojumu.

Uzstājās: Martine Roure, Cem Özdemir, Sophia in 't Veld, Giusto Catania, Sarah Ludford un Mihael Brejc, lai uzdotu jautājumus, uz kuriem Franco Frattini atbildēja grupās pa trīs.

Debates tika slēgtas.

SĒDI VADA: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

Priekšsēdētāja vietniece

18.   Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai)

Parlaments izskatīja vairākus jautājumus Komisijai (B6-0236/2005).

Pirmā daļa

Jautājums Nr. 29 (Eoin Ryan): Tekstilizstrādājumu imports.

Charlie McCreevy (Komisijas loceklis) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Eoin Ryan, Paul Rübig un Georgios Papastamkos.

Jautājums Nr. 30 (Robert Evans): Aviopasažieru aizsardzība aviosabiedrību maksātnespējas gadījumā.

Charlie McCreevy atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Robert Evans un Paul Rübig.

Jautājums Nr. 31 (Giorgos Dimitrakopoulos): Likums par galvenajiem akcionāriem.

Charlie McCreevy atbildēja uz šo jautājumu.

Uzstājās Nirj Deva par Komisijas atbildi (sēdes vadītāja viņu pārtrauca).

Charlie McCreevy atbildēja uz papildjautājumiem, ko uzdeva Giorgos Dimitrakopoulos un Georgios Karatzaferis.

Otrā daļa

Jautājums Nr. 32 (Bart Staes): Informācijas par Eiropas Savienību izplatīšana.

Margot Wallström (Komisijas priekšsēdētāja vietniece) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Bart Staes, David Martin un Josu Ortuondo Larrea.

Jautājums Nr. 33 (Bernd Posselt): Komisijas sabiedrisko attiecību aktivitātes.

Margot Wallström atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Bernd Posselt.

Jautājums Nr. 34 (Gay Mitchell): Informācijas sniegšana par ES Konstitūciju.

Margot Wallström atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Gay Mitchell, David Martin un James Hugh Allister.

Jautājums Nr. 35 (Hélène Goudin): ES informācijas un saziņas stratēģija.

Margot Wallström atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Hélène Goudin, Gay Mitchell un Nils Lundgren.

Uz jautājumu Nr. 36 sniegs rakstisku atbildi.

Jautājums Nr. 37 (Georgios Karatzaferis): Bijušās “Helenikon” lidostas pārvēršana par pilsētas zaļo zonu.

Danuta Hübner (Komisijas locekle) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Georgios Karatzaferis un Georgios Papastamkos.

Jautājums Nr. 38 (Markus Pieper): Eiropas reģionālās politikas reforma.

Danuta Hübner atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Markus Pieper.

Jautājums Nr. 39 (Mairead McGuinness): Reģioni, kurus skar “dabiskas attīstības efekts”, un konverģences mērķis.

Danuta Hübner atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Mairead McGuinness.

Jautājums Nr. 40 (Dimitrios Papadimoulis): Trešās Kopienas atbalsta shēmas pārskatīšana.

Danuta Hübner atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Dimitrios Papadimoulis un Panagiotis Beglitis.

Jautājums Nr. 41 (David Martin): MG Rover.

Danuta Hübner atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva David Martin un Malcolm Harbour.

Uz jautājumiem Nr. 42 līdz 46 sniegs rakstiskas atbildes.

Jautājums Nr. 47 (John Bowis): Pacientu informēšana.

Margot Wallström (Komisijas priekšsēdētāja vietniece) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva John Bowis.

Jautājums Nr. 48 (Othmar Karas): Komisijas stratēģija attiecībā uz MVU.

Margot Wallström atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Othmar Karas un Malcolm Harbour.

Uzstājās Othmar Karas.

Uz jautājumiem Nr. 49 līdz 85 sniegs rakstiskas atbildes. Uz jautājumiem, uz kuriem netika atbildēts laika trūkuma dēļ, sniegs rakstiskas atbildes.

Komisijai atvēlētais jautājumu laiks ir beidzies.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 19.20 un atsākta plkst. 21.00.)

SĒDI VADA: Jacek Emil SARYUSZ-WOLSKI

Priekšsēdētāja vietnieks

19.   Profesionālās kvalifikācijas atzīšana ***II (debates)

Ieteikums otrajam lasījumam par Padomes kopējo nostāju, kas paredzēta, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par profesionālās kvalifikācijas atzīšanu (13781/2/2004 — C6-0008/2005 — 2002/0061 (COD)) — Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja.

Referents: Stefano Zappalà (A6-0119/2005).

Stefano Zappalà iepazīstināja ar ieteikumu otrajam lasījumam.

Uzstājās Charlie McCreevy (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Marianne Thyssen PPE-DE grupas vārdā, Barbara Weiler PSE grupas vārdā, Alexander Lambsdorff ALDE grupas vārdā, Heide Rühle Verts/ALE grupas vārdā, Adam Jerzy Bielan UEN grupas vārdā, Malcolm Harbour, Evelyne Gebhardt, Anneli Jäätteenmäki, Sepp Kusstatscher, Marcin Libicki, Zita Pleštinská, Phillip Whitehead, Toine Manders, Othmar Karas, Mia De Vits un Charlie McCreevy.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 11. maija protokola 5.4. punkts.

20.   Augļu un dārzeņu tirgus kopīgās organizācijas vienkāršošana (debates)

Ziņojums par augļu un dārzeņu tirgus kopīgās organizācijas vienkāršošanu (2004/2193(INI)) — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja.

Referente: María Esther Herranz García (A6-0121/2005).

María Esther Herranz García iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Mariann Fischer Boel (Komisijas locekle).

Uzstājās: Albert Jan Maat PPE-DE grupas vārdā, María Isabel Salinas García PSE grupas vārdā, Diamanto Manolakou GUE/NGL grupas vārdā, Filip Adwent IND/DEM grupas vārdā, Jan Tadeusz Masiel, pie grupām nepiederošs deputāts, Zdzisław Zbigniew Podkański, Katerina Batzeli, Jeffrey Titford, María del Pilar Ayuso González, Csaba Sándor Tabajdi, Witold Tomczak, Armando Dionisi, Béatrice Patrie, Christa Klaß, Czesław Adam Siekierski, Janusz Wojciechowski un Mariann Fischer Boel.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 11. maija protokola 5.5. punkts.

21.   Kvotu sistēma attiecībā uz kartupeļu cietes ražošanu * (debates)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr.1868/94, ar ko ievieš kvotu sistēmu attiecībā uz kartupeļu cietes ražošanu (KOM(2004)0772 — C6-0014/2005 — 2004/0269(CNS)) — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja.

Referents: Janusz Wojciechowski (A6-0096/2005).

Uzstājās Mariann Fischer Boel (Komisijas locekle).

Janusz Wojciechowski iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Laima Liucija Andrikienė PPE-DE grupas vārdā, Bogdan Golik PSE grupas vārdā, Gintaras Didžiokas UEN grupas vārdā, Peter Baco, pie grupām nepiederošs deputāts, Czesław Adam Siekierski, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk un Mariann Fischer Boel.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 11. maija protokola 53. punkts.

22.   Situācija Sudānā (debates)

Mutisks jautājums, ko uzdeva Lapo Pistelli ALDE grupas vārdā Komisijai: Stāvoklis Sudānā (B6-0231/2005)

Lapo Pistelli izvērsa mutisko jautājumu.

Mariann Fischer Boel (Komisijas locekle) atbildēja uz mutisko jautājumu.

Uzstājās: Michael Gahler PPE-DE grupas vārdā, Glenys Kinnock PSE grupas vārdā, Luisa Morgantini GUE/NGL grupas vārdā, Kathy Sinnott IND/DEM grupas vārdā, Ryszard Czarnecki, pie grupām nepiederošs deputāts, Charles Tannock, Karin Scheele, Hélène Goudin, Ursula Stenzel un Mariann Fischer Boel.

Rezolūcijas priekšlikumi, kas saskaņā ar Reglamenta 108. panta 5. punktu ir iesniegti, lai noslēgtu debates:

| — | Miguel Angel Martínez Martínez, Marie-Arlette Carlotti un Glenys Kinnock PSE grupas vārdā par situāciju Sudānā (B6-0300/2005); |
| --- | --- |

—

Miguel Angel Martínez Martínez, Marie-Arlette Carlotti un Glenys Kinnock PSE grupas vārdā par situāciju Sudānā (B6-0300/2005);

| — | Frithjof Schmidt, Marie-Hélène Aubert un Margrete Auken Verts/ALE grupas vārdā par situāciju Sudānā (B6-0301/2005); |
| --- | --- |

—

Frithjof Schmidt, Marie-Hélène Aubert un Margrete Auken Verts/ALE grupas vārdā par situāciju Sudānā (B6-0301/2005);

| — | Luisa Morgantini, Adamos Adamou, Marco Rizzo un Gabriele Zimmer GUE/NGL grupas vārdā par situāciju Sudānā (B6-0302/2005); |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini, Adamos Adamou, Marco Rizzo un Gabriele Zimmer GUE/NGL grupas vārdā par situāciju Sudānā (B6-0302/2005);

| — | Michael Gahler, Mario Mauro, Nirj Deva, Maria Martens un Charles Tannock PPE-DE grupas vārdā par situāciju Sudānā (B6-0303/2005); |
| --- | --- |

—

Michael Gahler, Mario Mauro, Nirj Deva, Maria Martens un Charles Tannock PPE-DE grupas vārdā par situāciju Sudānā (B6-0303/2005);

| — | Michał Tomasz Kamiński un Anna Elzbieta Fotyga UEN grupas vārdā par situāciju Sudānā (B6-0304/2005); |
| --- | --- |

—

Michał Tomasz Kamiński un Anna Elzbieta Fotyga UEN grupas vārdā par situāciju Sudānā (B6-0304/2005);

| — | Johan Van Hecke, Fiona Hall un Lapo Pistelli ALDE grupas vārdā par situāciju Sudānā (B6-0305/2005). |
| --- | --- |

—

Johan Van Hecke, Fiona Hall un Lapo Pistelli ALDE grupas vārdā par situāciju Sudānā (B6-0305/2005).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 12. maija protokola 5.3. punkts.

23.   Nākamās sēdes darba kārtība

Tika noteikta nākamās dienas sēdes darba kārtība (dokuments “Darba kārtība” PE 357.268/OJME).

24.   Sēdes slēgšana

Sēde tika slēgta plkst. 23.55.

Julian Priestley

Ģenerālsekretārs

Josep Borrell Fontelles

Priekšsēdētājs

---

(1)  Ši dokumenta nosaukums pašlaik visās valodās nav pieejams.

1

---

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

Parakstīja:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badía i Cutchet, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bertinotti, Bielan, Birutis, Blokland, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bonino, Bono, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bozkurt, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brúnetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, del Castillo Vera, Catania, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Cirino Pomicino, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Di Pietro, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Fontaine, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Goudin, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hortefeux, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Laschet, Lax, Lechner, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Letta, Janusz Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, López-Istúriz White, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillán-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martínez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Méndez de Vigo, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Borut Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rizzo, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rutowicz, Ryan, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Samaras, Sánchez Presedo, dos Santos, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wierzejski, Wijkman, Wise, von Wogau, Wohlin, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka.

---

I PIELIKUMS

BALSOŠANAS REZULTĀTI

Saīsinājumu un simbolu saraksts

| + | pieņemts |
| --- | --- |
| - | noraidīts |
| ↓ | zaudējis spēku |
| A | atsaukts |
| PS (..., ..., ...) | balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas) |
| EB (..., ..., ...) | elektroniskā balsošana (par, pret, atturas) |
| bd | balsošana pa daļām |
| ats | atsevišķa balsošana |
| groz | grozījums |
| KG | kompromisa grozījums |
| AD | attiecīgā daļa |
| S | svītrojošs grozījums |
| = | identiski grozījumi |
| § | punkts |
| pants | pants |
| apsv | apsvērums |
| RP | rezolūcijas priekšlikums |
| KRP | kopīgs rezolūcijas priekšlikums |
| AIZKL | aizklāta balsošana |

+

pieņemts

-

noraidīts

↓

zaudējis spēku

A

atsaukts

PS (..., ..., ...)

balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas)

EB (..., ..., ...)

elektroniskā balsošana (par, pret, atturas)

bd

balsošana pa daļām

ats

atsevišķa balsošana

groz

grozījums

KG

kompromisa grozījums

AD

attiecīgā daļa

S

svītrojošs grozījums

=

identiski grozījumi

§

punkts

pants

pants

apsv

apsvērums

RP

rezolūcijas priekšlikums

KRP

kopīgs rezolūcijas priekšlikums

AIZKL

aizklāta balsošana

1.   EK un Albānijas pamatnolīgums, EK un Bosnijas un Hercegovinas pamatno-līgums, EK un Horvātijas pamatnolīgums, EK un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas pamatnolīgums, EK un Serbijas un Melnkalnes pamatnolīgums ***

Ieteikums: Elmar BROK (A6-0122/2005)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

2.   Kopienas statistika attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (ES – SILC) ***I

Ziņojums: Ottaviano DEL TURCO (A6-0107/2005)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

3.   Starptautiskā jaunu augu šķirņu aizsardzības konvencija *

Ziņojums: Joseph DAUL (A6-0052/2005)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | PS | + | 568, 17, 8 |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

PS

+

568, 17, 8

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

4.   Transmisīvās sūkļveida encefalopātijas ***I

Ziņojums: Dagmar ROTH-BEHRENDT (A6-0098/2005)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

5.   EK un Šveices nolīgums par Šveices līdzdalību Eiropas Vides aģentūrā un Eiropas Vides informācijas un novērošanas tīklā *

Ziņojums: Karl-Heinz FLORENZ (A6-0088/2005)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | PS | + | 601, 4, 4 |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

PS

+

601, 4, 4

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

6.   Pievienotās vērtības nodoklis *

Ziņojums: Ian HUDGHTON (A6-0097/2005)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

7.   Tirgus atbalsta pasākumi *

Ziņojums: Niels BUSK (A6-0126/2005)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | EB | - | 272, 334, 14 |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

EB

-

272, 334, 14

Priekšlikumu noraidīja un jautājumu nodeva atpakaļ Lauksaimniecības komitejai saskaņā ar Reglamenta 52. panta 3. punktu.

8.   Peldvietu ūdens kvalitāte ***II

Ieteikums otrajam lasījumam: Jules MAATEN (A6-0102/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 2
  4
  6
  9-11
  13
  15
  17
  19-22
  24-26
  33
  34 | komiteja | | + | |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķs balsojums | 1 | komiteja | ats | + | |
| 3 | komiteja | ats | + | |
| 7cp | komiteja | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 14 | komiteja | PS | + | 498, 109, 8 |
| 18 | komiteja | ats | - | |
| Kategorijas “pietiekošs” svītrošana — balsojums kopumā | 5
  7cp
  8
  12
  28-32
  47
  48
  49 | komiteja


  Verts/ALE
  Verts/ALE
  Verts/ALE | EB | - | 320, 291, 11 |
| 1. pants | 39 | Verts/ALE | PS | - | 262, 354, 11 |
| 40 | Verts/ALE | | - | |
| 2. pants, aiz 7. § | 41 | Verts/ALE | | - | |
| 5. pants, 4. § | 42 | Verts/ALE | PS | - | 188, 415, 25 |
| 12. pants, 1. § | 43 | Verts/ALE | PS | - | 251, 367, 11 |
| 16 | komiteja | | + | |
| 14. pants, pirms 1. § | 44 | Verts/ALE | PS | - | 279, 340, 13 |
| 14. pants, 1.-3. § | 35 | PSE | bd | | |
| 1/PS | - | 330, 296, 6 |
| 2/PS | - | 238, 384, 9 |
| 23 | komiteja | | + | |
| 17. pants | 36 | PPE-DE | | + | |
| 1. pielikums | 27 | komiteja | | - | |
| 45=
  53=
  46=
  54= | Verts/ALE
  ALDE
  Verts/ALE
  ALDE | PS | - | 181, 436, 17 |
| 55 | ALDE | EB | + | 443, 172, 15 |
| 3. pielikums | 50 | Verts/ALE | | - | |
| 51 | Verts/ALE | | - | |
| Aiz 8. apsvēruma | 37 | Verts/ALE | | - | |
| 38 | Verts/ALE | EB | - | 294, 325, 13 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

2

4

6

9-11

13

15

17

19-22

24-26

33

34

komiteja

+

Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķs balsojums

1

komiteja

ats

+

3

komiteja

ats

+

7cp

komiteja

bd

1

+

2

-

14

komiteja

PS

+

498, 109, 8

18

komiteja

ats

-

Kategorijas “pietiekošs” svītrošana — balsojums kopumā

5

7cp

8

12

28-32

47

48

49

komiteja

Verts/ALE

Verts/ALE

Verts/ALE

EB

-

320, 291, 11

1. pants

39

Verts/ALE

PS

-

262, 354, 11

40

Verts/ALE

-

2. pants, aiz 7. §

41

Verts/ALE

-

5. pants, 4. §

42

Verts/ALE

PS

-

188, 415, 25

12. pants, 1. §

43

Verts/ALE

PS

-

251, 367, 11

16

komiteja

+

14. pants, pirms 1. §

44

Verts/ALE

PS

-

279, 340, 13

14. pants, 1.-3. §

35

PSE

bd

1/PS

-

330, 296, 6

2/PS

-

238, 384, 9

23

komiteja

+

17. pants

36

PPE-DE

+

1. pielikums

27

komiteja

-

45=

53=

46=

54=

Verts/ALE

ALDE

Verts/ALE

ALDE

PS

-

181, 436, 17

55

ALDE

EB

+

443, 172, 15

3. pielikums

50

Verts/ALE

-

51

Verts/ALE

-

Aiz 8. apsvēruma

37

Verts/ALE

-

38

Verts/ALE

EB

-

294, 325, 13

Grozījums Nr. 52 ir atcelts.

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PSE: groz. Nr. 1, 3 un 14.

Pieprasījumi balsot pa daļām

PSE

Groz. Nr. 7

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “un ka ir sasniegti ... Direktīvā 2000/60/EK.”

2. daļa: šie vārdi

ALDE

Groz. Nr. 35

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “tostarp direktīvas piemērošanas jomas ... atpūtas aktivitātes.”

2. daļa: šie vārdi

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

IND/DEM: groz. Nr. 14

Verts/ALE: groz. Nr. 35, 39, 42, 43, 44, 46/54

9.   Pārrobežu apvienošanās ***I

Ziņojums: Klaus-Heiner LEHNE (A6-0089/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1-17
  20-36
  38-39 | komiteja | | + | |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķs balsojums | 37 | komiteja | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| 3. pants, 1. § | 18 | komiteja | | - | |
| 40 | PPE-DE, PSE un ALDE | | + | |
| 3. pants, 2. § | 41 | PPE-DE, PSE un ALDE | | + | |
| 19 | komiteja | | ↓ | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1-17

20-36

38-39

komiteja

+

Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķs balsojums

37

komiteja

bd

1

+

2

+

3

+

3. pants, 1. §

18

komiteja

-

40

PPE-DE, PSE un ALDE

+

3. pants, 2. §

41

PPE-DE, PSE un ALDE

+

19

komiteja

↓

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

Pieprasījumi balsot pa daļām

GUE/NGL

Groz. Nr. 37

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “sešu mēnešu laikā pirms 4. pantā ... ir nodarbināti vairāk nekā 500 darbinieki un” un izņemot vārdus “Lai īstenotu šo Direktīvu, ... tiek paaugstināta no 25 % līdz 33 1/3 %;”

2. daļa:“sešu mēnešu laikā pirms 4. pantā ... ir nodarbināti vairāk nekā 500 darbinieki un”

3. daļa:“Lai īstenotu šo Direktīvu, ... tiek paaugstināta no 25 % līdz 33 1/3 %;”

10.   Filmu mantojums un ar to saistītās nozares darbības ***!

Ziņojums: Gyula HEGYI (A6-0W1/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. bloks | 16+29
  35
  39-41
  44-47
  51
  52
  55-82 | komiteja


  PSE, PPE-DE, ALDE | | + | mutisks grozījums grozījumam Nr. 59 |
| 2. bloks | 1-15
  17-28
  30-34 | komiteja | | ↓ | |
| Apsvērumi | § | sākotnējais teksts | | + | mainīta apsvērumu secība |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

1. bloks

16+29

35

39-41

44-47

51

52

55-82

komiteja

PSE, PPE-DE, ALDE

+

mutisks grozījums grozījumam Nr. 59

2. bloks

1-15

17-28

30-34

komiteja

↓

Apsvērumi

§

sākotnējais teksts

+

mainīta apsvērumu secība

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

Grozījumi Nr. 36, 37, 38, 42, 43, 48, 49, 50, 53 un 54 nebija pieņemami saskaņā ar Reglamenta 150. panta 2. punktu.

Pēc PSE, PPE-DE un ALDE grupas pieprasījuma apsvērumu kārtību mainīja šādi:

| — | 13. apsvērums kļuva par 3. apsvērumu |
| --- | --- |

—

13. apsvērums kļuva par 3. apsvērumu

| — | 14. apsvērums kļuva par 4. apsvērumu |
| --- | --- |

—

14. apsvērums kļuva par 4. apsvērumu

| — | 5. apsvērums kļuva par 11. apsvērumu |
| --- | --- |

—

5. apsvērums kļuva par 11. apsvērumu

| — | 7. apsvērums kļuva par 13. apsvērumu |
| --- | --- |

—

7. apsvērums kļuva par 13. apsvērumu

| — | 8. apsvērums kļuva par 14. apsvērumu |
| --- | --- |

—

8. apsvērums kļuva par 14. apsvērumu

| — | 10. apsvērums kļuva par 16. apsvērumu |
| --- | --- |

—

10. apsvērums kļuva par 16. apsvērumu

| — | 11. apsvērums kļuva par 17. apsvērumu |
| --- | --- |

—

11. apsvērums kļuva par 17. apsvērumu

| — | 12. apsvērums kļuva par 18. apsvērumu |
| --- | --- |

—

12. apsvērums kļuva par 18. apsvērumu

| — | 17. apsvērums kļuva par 22. apsvērumu |
| --- | --- |

—

17. apsvērums kļuva par 22. apsvērumu

| — | 18. apsvērums kļuva par 23. apsvērumu |
| --- | --- |

—

18. apsvērums kļuva par 23. apsvērumu

Referents sniedza mutisku grozījumu grozījumam Nr. 59, lai pievienotu vārdus “un citus” aiz vārdiem “ ... pieņemt atbilstīgus normatīvus vai administratīvus ...”.

11.   Ostu drošība ***I

Ziņojums: Jeanine HENNIS-PLASSCHAERT (A6-0031/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. bloks | 13-47
  49-75 | ALDE, PPE-DE, PSE, Verts/ALE | | + | |
| 2. bloks | 1-9 | komiteja | | ↓ | |
| 7. pants, 7. § | 48 | ALDE, PPE-DE, PSE, Verts/ALE | | + | |
| 12 | UEN | | ↓ | |
| 8. apsvērums | 10 | UEN | | A | |
| Aiz 8. apsvērama | 11 | UEN | | - | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

1. bloks

13-47

49-75

ALDE, PPE-DE, PSE, Verts/ALE

+

2. bloks

1-9

komiteja

↓

7. pants, 7. §

48

ALDE, PPE-DE, PSE, Verts/ALE

+

12

UEN

↓

8. apsvērums

10

UEN

A

Aiz 8. apsvērama

11

UEN

-

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

12.   Taisnīgums McCartney ģimenes lietā

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0279/2005 un B6-0281/2005

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rezolūcijas priekšlikums




  GUE/NGL




  B6-0279/2005 |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | - | |
| Rezolūcijas priekšlikums




  PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE un UEN




  B6-0281/2005 |
| Nosaukums | | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 1. § | 1 | Verts/ALE | | - | |
| § | sākotnējais teksts | PS | + | 581, 31, 9 |
| 3. § | § | sākotnējais teksts | PS | + | 578, 28, 13 |
| 6. § | § | sākotnējais teksts | ats | + | |
| 7. § | § | sākotnējais teksts | ats | + | |
| A apsvērums | | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 555, 4, 48 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Rezolūcijas priekšlikums

GUE/NGL

B6-0279/2005

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

-

Rezolūcijas priekšlikums

PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE un UEN

B6-0281/2005

Nosaukums

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

1. §

1

Verts/ALE

-

§

sākotnējais teksts

PS

+

581, 31, 9

3. §

§

sākotnējais teksts

PS

+

578, 28, 13

6. §

§

sākotnējais teksts

ats

+

7. §

§

sākotnējais teksts

ats

+

A apsvērums

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

555, 4, 48

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: 3. § un galīgais balsojums

PSE: 1. §

Pieprasījumi balsot pa daļām

Verts/ALE

Nosaukums

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdu “pašpasludinātās”

2. daļa: šis vārds

Verts/ALE

A apsvērums

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdu “pašpasludinātās”

2. daļa: šis vārds

Pieprasījumi balsot atsevišķi

Verts/ALE: 6. un 7. §

---

II PIELIKUMS

REZULTĀTI BALSOJUMIEM PĒC SARAKSTA

1.   Daul ziņojums A6-0052/2005

Par: 568

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Matsakis, Morillon, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Martínez, Masiel, Mölzer, Resetarits, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, McMillán-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Pret: 17

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Sjöstedt

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Clark, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Wierzejski

NI: Mote

Atturas: 8

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Borghezio, Coûteaux, Karatzaferis, Speroni, Železný

NI: Allister

Verts/ALE: van Buitenen

2.   Florenz ziņojums A6-0088/2005

Par: 601

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wohlin, Železný

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Martínez, Masiel, Mölzer, Resetarits, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillán-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleskl, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Pret: 4

IND/DEM: Clark, Knapman, Titford

NI: Mote

Atturas: 4

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Coûteaux

NI: Allister

Verts/ALE: van Buitenen

3.   Maaten ieteikums A6-0102/2005

Par: 498

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Belet, Berend, Böge, Brejc, Březina, Brok, Busuttil, Casa, Caspary, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillán-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 109

ALDE: Malmström

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Sinnott, Speroni, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin

NI: Allister, Mote

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deß, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Gál, Glattfelder, Gyürk, Hannan, Harbour, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kauppi, Kirkhope, Korhola, Nicholson, Olajos, Őry, Parish, Purvis, Queiró, Ribeiro e Castro, Schmitt Pál, Schöpflin, Škottová, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Szájer, Tannock, Van Orden, Vatanen, Vlasák, Wortmann-Kool, Zahradil, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: van den Berg, Berman, Corbey, Dobolyi, Goebbels, Hegyi, Herczog, Mastenbroek, Tabajdi

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Atturas: 8

IND/DEM: Železný

PSE: Bozkurt, Fazakas, Golik, Kósáné Kovács, Wiersma

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton

4.   Maaten ieteikums A6-0102/2005

Par: 262

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Wohlin

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martínez, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Seeberg, Wijkman

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 354

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Clark, Farage, Karatzaferis, Knapman, Louis, Sinnott, Speroni, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Masiel, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleskl, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Barón Crespo, Dobolyi, Fazakas, Goebbels, Gurmai, Hegyi, Herczog, Siwiec, Tabajdi

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Atturas: 11

ALDE: Birutis

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Coûteaux

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PSE: Hänsch, Kósáné Kovács

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton, Smith

5.   Maaten ieteikums A6-0102/2005

Par: 188

ALDE: Karim

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Bonde, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Martin Hans-Peter, Resetarits, Romagnoli

PPE-DE: Seeberg

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, Carlotti, Casaca, Christensen, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Ferreira Anne, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Mańka, Mann Erika, Martínez Martínez, Matsouka, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay Rasmussen, Reynaud, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Zingaretti

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 415

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: de Brún, Krarup, McDonald, Sjöstedt

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Masiel, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillán-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleskl, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gill, Goebbels, Golik, Gurmai, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, Kósáné Kovács, McAvan, McCarthy, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Rosati, Salinas García, Sánchez Presedo, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Tabajdi, Titley, Wynn, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Atturas: 25

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Liotard

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martínez, Mölzer, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Hennicot-Schoepges

PSE: Hänsch, Wiersma

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton, Schlyter, Smith

6.   Maaten ieteikums A6-0102/2005

Par: 251

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martínez, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Poli Bortone

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 367

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: de Brún, Krarup, McDonald, Sjöstedt

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Masiel, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura,

Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillán-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: van den Berg, Berman, Bozkurt, Dobolyi, Fazakas, Goebbels, Golik, Gurmai, Hegyi, Herczog, Kósáné Kovács, Siwiec, Tabajdi

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 11

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Rutowicz

PSE: Hänsch, Wiersma

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton

7.   Maaten ieteikums A6-0102/2005

Par: 279

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Duff, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Martin Hans-Peter, Resetarits, Romagnoli

PPE-DE: Eurlings, Grosch, Maat, Martens, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Seeberg, Wojciechowski, Wortmann-Kool

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Sifunakis, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Poli Bortone

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 340

ALDE: Bourlanges, Chatzimarkakis, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Fourtou, Ries, Szent-Iványi

GUE/NGL: de Brún, Krarup, McDonald, Seppänen, Sjöstedt

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martínez, Masiel, Mölzer, Mote, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillán-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleskl, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Berès, van den Berg, Berman, Bozkurt, Cashman, Corbett, Corbey, Dobolyi, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Ford, Gill, Goebbels, Golik, Gurmai, Hänsch, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, Lehtinen, McAvan, McCarthy, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Moraes, Morgan, Myller, Paasilinna, Rosati, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Tabajdi, Titley, Westlund, Whitehead, Wynn

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 13

ALDE: Klinz, Krahmer

IND/DEM: Coûteaux, Karatzaferis

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Rutowicz

PSE: Kósáné Kovács, Wiersma

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton, Smith

8.   Maaten ieteikums A6-0102/2005

Par: 330

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Sinnott, Speroni

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martínez, Mölzer, Resetarits, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Maat, Martens, van Nistelrooij, Seeberg

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Mańka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 296

ALDE: Malmström

GUE/NGL: de Brún, Krarup, McDonald, Sjöstedt

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Masiel, Mote, Romagnoli

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillán-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Dobolyi, Fazakas, Gurmai, Hegyi, Herczog, Tabajdi

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 6

IND/DEM: Coûteaux

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Wortmann-Kool

PSE: Kósáné Kovács

Verts/ALE: van Buitenen

9.   Maaten ieteikums A6-0102/2005

Par: 238

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Sinnott, Speroni

NI: Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Maat, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Seeberg

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 384

UEN: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: de Brún, Krarup, McDonald, Seppänen, Sjöstedt

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martínez, Masiel, Mölzer, Mote, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Dobolyi, Fazakas, Goebbels, Gurmai, Hegyi, Herczog, Lehtinen, Myller, Paasilinna, Tabajdi

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 9

NI: Baco, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Rutowicz

PPE-DE: Belet

PSE: Grech, Hänsch, Kósáné Kovács

Verts/ALE: van Buitenen

10.   Maaten ieteikums A6-0102/2005

Par: 181

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martínez, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Seeberg

PSE: Castex, Christensen, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Jørgensen, Kristensen, Laignel, Lienemann, Navarro, Obiols i Germà, Poignant, Rasmussen, Reynaud, Roure, Schulz, Trautmann

UEN: Camre, Poli Bortone

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 436

ALDE: Malmström, Newton Dunn

GUE/NGL: de Brún, Krarup, McDonald, Seppänen, Sjöstedt

IND/DEM: Batten, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillán-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarand, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 17

ALDE: Harkin, Klinz, Krahmer

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Liotard

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Freitas, Landsbergis, Podkański

PSE: Roth-Behrendt, Tarabella

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton, Smith

11.   RC B6-0281/2005 — McCartney ģimene

Par: 581

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Brie, Kaufmann

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Martínez, Masiel, Mölzer, Mote, Resetarits, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillán-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 31

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Toussas, Verges, Wagenknecht

NI: Romagnoli

PPE-DE: Landsbergis, Vlasák

UEN: Libicki

Atturas: 9

ALDE: Watson

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Baco, Kozlík

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

12.   RC B6-0281/2005 — McCartney ģimene

Par: 578

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Martínez, Masiel, Mölzer, Mote, Resetarits, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillán-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 28

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Toussas, Verges, Wagenknecht

PPE-DE: Pomés Ruiz

Atturas: 13

GUE/NGL: Brie, Liotard, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Baco, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Romagnoli, Rutowicz

Verts/ALE: van Buitenen

13.   RC B6-0281/2005 — McCartney ģimene

Par: 555

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Martin Hans-Peter, Martínez, Masiel, Mölzer, Mote, Resetarits, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillán-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleskl, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 4

GUE/NGL: Toussas, Wagenknecht

IND/DEM: Wohlin

NI: Romagnoli

Atturas: 48

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen, Buitenweg, Lagendijk, Rühle, Schlyter

---

PIEŅEMTIE TEKSTI

P6_TA(2005)0155

EK un Albānijas pamatnolīgums par dalību Kopienas programmās ***

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Padomes lēmuma priekšlikumu par pamatnolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Albānijas Republiku, ar ko nosaka Albānijas dalības vispārējos principus Kopienas programmās (5532/2005 — KOM(2004)0809 — C6-0039/2005 — 2004/0276(AVC))

(Piekrišanas procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma priekšlikumu (KOM(2004)0809) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma priekšlikumu (KOM(2004)0809) (1),

| — | ņemot vērā Padomes iesniegto tekstu (5532/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes iesniegto tekstu (5532/2005),

| — | ņemot vērā Padomes lūgumu dot piekrišanu saskaņā ar EK līguma 300. panta 3. punkta otro daļu un saistībā ar EK līguma 13. un 308. pantu (C6-0039/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lūgumu dot piekrišanu saskaņā ar EK līguma 300. panta 3. punkta otro daļu un saistībā ar EK līguma 13. un 308. pantu (C6-0039/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 75. pantu, 83. panta 7.punktu un 43. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 75. pantu, 83. panta 7.punktu un 43. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A6-0122/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A6-0122/2005),

| 1. | dod piekrišanu pamatnolīguma noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

dod piekrišanu pamatnolīguma noslēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu un Albānijas Republikas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu un Albānijas Republikas valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2005)0156

EK un Bosnijas un Hercogovinas pamatnolīgums par dalību Kopienas programmās ***

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Padomes lēmuma priekšlikumu par pamatnolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Bosniju un Hercegovinu, ar ko nosaka Bosnijas un Hercegovinas dalības vispārējos principus Kopienas programmās (5532/2005 — KOM(2004)0809 — C6-0040/2005 — 2004/0277(AVC))

(Piekrišanas procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma priekšlikumu (KOM(2004)0809) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma priekšlikumu (KOM(2004)0809) (1),

| — | ņemot vērā Padomes iesniegto tekstu (5532/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes iesniegto tekstu (5532/2005),

| — | ņemot vērā Padomes lūgumu dot piekrišanu saskaņā ar EK līguma 300. panta 3. punkta otro daļu un saistībā ar EK līguma 13. un 308. pantu (C6-0040/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lūgumu dot piekrišanu saskaņā ar EK līguma 300. panta 3. punkta otro daļu un saistībā ar EK līguma 13. un 308. pantu (C6-0040/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 75. pantu, 83. panta 7. punktu un 43. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 75. pantu, 83. panta 7. punktu un 43. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A6-0122/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A6-0122/2005),

| 1. | dod piekrišanu pamatnolīguma noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

dod piekrišanu pamatnolīguma noslēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu un Bosnijas un Hercegovinas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu un Bosnijas un Hercegovinas valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2005)0157

EK un Horvātijas pamatnolīgums par dalību Kopienas programmās ***

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Padomes lēmuma priekšlikumu par pamatnolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Horvātijas Republiku, ar ko nosaka Horvātijas Republikas dalības vispārējos principus Kopienas programmās (5532/2005 — KOM(2004)0809 — C6-0041/2005 — 2004/0278(AVC))

(Piekrišanas procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma priekšlikumu (KOM(2004)0809) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma priekšlikumu (KOM(2004)0809) (1),

| — | ņemot vērā Padomes iesniegto tekstu (5532/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes iesniegto tekstu (5532/2005),

| — | ņemot vērā Padomes lūgumu dot piekrišanu saskaņā ar EK līguma 300. panta 3. punkta otro daļu un saistībā ar EK līguma 13. un 308. pantu (C6-0041/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lūgumu dot piekrišanu saskaņā ar EK līguma 300. panta 3. punkta otro daļu un saistībā ar EK līguma 13. un 308. pantu (C6-0041/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 75. pantu, 83. panta 7. punktu un 43. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 75. pantu, 83. panta 7. punktu un 43. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A6-0122/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A6-0122/2005),

| 1. | dod piekrišanu pamatnolīguma noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

dod piekrišanu pamatnolīguma noslēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu un Horvātijas Republikas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu un Horvātijas Republikas valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2005)0158

EK un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas pamatnolīgums par dalību Kopienas programmās ***

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Padomes lēmuma priekšlikumu par protokola noslēgšanu Stabilizācijas un aŠociācijas līgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, par pamatnolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, ar ko nosaka vispārējos principus Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas dalībai Kopienas programmās (5532/2005 — KOM(2004)0809 — C6-0042/2005 — 2004/0279(AVC))

(Piekrišanas procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma priekšlikumu (KOM(2004)0809) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma priekšlikumu (KOM(2004)0809) (1),

| — | ņemot vērā Padomes iesniegto tekstu (5532/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes iesniegto tekstu (5532/2005),

| — | ņemot vērā Padomes lūgumu dot piekrišanu saskaņā ar EK līguma 300. panta 3. punkta otro daļu un saistībā ar EK līguma 13. un 308. pantu (C6-0042/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lūgumu dot piekrišanu saskaņā ar EK līguma 300. panta 3. punkta otro daļu un saistībā ar EK līguma 13. un 308. pantu (C6-0042/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 75. pantu, 83. panta 7. punktu un 43. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 75. pantu, 83. panta 7. punktu un 43. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A6-0122/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A6-0122/2005),

| 1. | dod piekrišanu protokola noslēgšanai Stabilizācijas un aŠociācijas līgumam par pamatlīguma parakstīšanu; |
| --- | --- |

1.

dod piekrišanu protokola noslēgšanai Stabilizācijas un aŠociācijas līgumam par pamatlīguma parakstīšanu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2005)0159

EK un Serbijas un Melnkalnes pamatnolīgums par dalību Kopienas programmās ***

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Padomes lēmuma priekšlikumu par pamatnolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Serbiju un Melnkalni, ar ko nosaka Serbijas un Melnkalnes dalības vispārējos principus Kopienas programmās (5532/2005 — KOM(2004)0809 — C6-0043/2005 — 2004/0280(AVC))

(Piekrišanas procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma priekšlikumu (KOM(2004)0809) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma priekšlikumu (KOM(2004)0809) (1),

| — | ņemot vērā Padomes iesniegto tekstu (5532/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes iesniegto tekstu (5532/2005),

| — | ņemot vērā Padomes lūgumu dot piekrišanu saskaņā ar EK līguma 300. panta 3. punkta otro daļu un saistībā ar EK līguma 13. un 308. pantu (C6-0043/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lūgumu dot piekrišanu saskaņā ar EK līguma 300. panta 3. punkta otro daļu un saistībā ar EK līguma 13. un 308. pantu (C6-0043/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 75. pantu, 83. panta 7. punktu un 43. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 75. pantu, 83. panta 7. punktu un 43. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A6-0122/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A6-0122/2005),

| 1. | dod piekrišanu pamatnolīguma noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

dod piekrišanu pamatnolīguma noslēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu un Serbijas un Melnkalnes valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu un Serbijas un Melnkalnes valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2005)0160

Kopienas statistika attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) (KOM(2005)0028 — C6-0034/2005 — 2005/0004(COD))

(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2005)0028) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2005)0028) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 285. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam iesniedza priekšlikumu (C6-0034/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 285. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam iesniedza priekšlikumu (C6-0034/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un Šociālo lietu komitejas ziņojumu (A6-0107/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un Šociālo lietu komitejas ziņojumu (A6-0107/2005),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2005)0161

Starptautiskā jaunu augu šķirņu aizsardzības konvencija *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ko pārskatīja Ženēvā 1991. gada 19. martā, attiecībā uz Eiropas Kopienas pievienošanos Starptautiskajai konvencijai par augu šķirņu aizsardzību (KOM(2004)0798 — C6-0010/2005 — 2004/0275(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2004)0798) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2004)0798) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 37. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta otro daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 37. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta otro daļu,

| — | ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0010/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0010/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, 83. panta 7. punktu un 43. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, 83. panta 7. punktu un 43. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0052/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0052/2005),

| 1. | apstiprina pievienošanos Konvencijai; |
| --- | --- |

1.

apstiprina pievienošanos Konvencijai;

| 2. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2005)0162

Transmisīvās sūkļveida encefalopātijas ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (KOM(2004)0775 — C6-0223/2004 — 2004/0270(COD))

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0775) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0775) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 152. panta 4. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam iesniedza priekšlikumu (C6-0223/2004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 152. panta 4. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam iesniedza priekšlikumu (C6-0223/2004),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A6-0098/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A6-0098/2005),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikuma 1. panta 14. punktu un groza 2. pantu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikuma 1. panta 14. punktu un groza 2. pantu;

| 2. | turpinās izskatīt Komisijas priekšlikuma atlikušās daļas un pie pirmās iespējas pieņems tā pirmo lasījumu; |
| --- | --- |

2.

turpinās izskatīt Komisijas priekšlikuma atlikušās daļas un pie pirmās iespējas pieņems tā pirmo lasījumu;

| 3. | attiecīgi sadala priekšlikumu; |
| --- | --- |

3.

attiecīgi sadala priekšlikumu;

| 4. | aicina Komisiju un Padomi izskatīt Regulas (EK) Nr. 999/2001 grozījumus attiecībā uz pārejas posmu, kā arī iestrādāt regulas pastāvīgos grozījumus divās atsevišķās regulās; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju un Padomi izskatīt Regulas (EK) Nr. 999/2001 grozījumus attiecībā uz pārejas posmu, kā arī iestrādāt regulas pastāvīgos grozījumus divās atsevišķās regulās;

| 5. | aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 6. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

6.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC1-COD(2004)0270

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 10. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2005, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, kas nosaka noteikumus par konkrētu pārnēsājamu, sūkļveidīgu encefalopātu profilaksi, kontroli un izskaušanu, lai pagarinātu pārejas posma pasākumu ilgumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 152. panta 4. punkta b) apakšpunktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un Šociālo lietu komitejas atzinumu,

apspriedušies ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru
   (1),

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 999/2001
   (2) ir paredzēta, lai nodrošinātu vienotus tiesiskos pamata noteikumus par pārnēsājamiem, sūkļveidīgiem encefalopātiem (TSE) Kopienā. |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 999/2001
   (2) ir paredzēta, lai nodrošinātu vienotus tiesiskos pamata noteikumus par pārnēsājamiem, sūkļveidīgiem encefalopātiem (TSE) Kopienā.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 16. jūnija Regula (EK) Nr. 1128/2003, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, kas attiecas uz pārejas pasākumu perioda pagarināšanu (3), ir pagarinājusi Regulā (EK) Nr. 999/2001 noteikto pārejas pasākumu piemērošanas periodu ne ilgāk kā līdz 2005. gada 1.
  jūlijam
  . |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 16. jūnija Regula (EK) Nr. 1128/2003, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, kas attiecas uz pārejas pasākumu perioda pagarināšanu (3), ir pagarinājusi Regulā (EK) Nr. 999/2001 noteikto pārejas pasākumu piemērošanas periodu ne ilgāk kā līdz 2005. gada 1.
  jūlijam
  .

| (3) | Lai nodrošinātu juridisku noteiktību pēc Regulā (EK) Nr. 999/2001 minēto pārejas pasākumu piemērošanas perioda, kā arī līdz pastāvīgo pasākumu pārskatīšanai un visaptverošas TSE stratēģijas izstrādei, pārejas pasākumu piemērošanas periods ir jāpagarina līdz 2007. gada 1. jūlijam. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu juridisku noteiktību pēc Regulā (EK) Nr. 999/2001 minēto pārejas pasākumu piemērošanas perioda, kā arī līdz pastāvīgo pasākumu pārskatīšanai un visaptverošas TSE stratēģijas izstrādei, pārejas pasākumu piemērošanas periods ir jāpagarina līdz 2007. gada 1. jūlijam.

| (4) | Lai panāktu juridisku noteiktību un likumisku uzņēmēju paļāvību līdz pamatīgai Regulas (EK) Nr. 999/2001 pārskatīšanai, pašreizējai regulai jāstājas spēkā 2005. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(4)

Lai panāktu juridisku noteiktību un likumisku uzņēmēju paļāvību līdz pamatīgai Regulas (EK) Nr. 999/2001 pārskatīšanai, pašreizējai regulai jāstājas spēkā 2005. gada 1. jūlijā.

| (5) | Regula (EK) Nr. 999/2001 attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(5)

Regula (EK) Nr. 999/2001 attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas

  (EK) Nr. 999/2001 23. panta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Saskaņā ar šo procedūru, pārejas pasākumus pieņem, vēlākais, laika posmā līdz 2007. gada 1. jūlijam, lai atļautu pārkārtošanos no pašreizējiem pasākumiem uz Regulā noteiktajiem pasākumiem.”

2. pants

Regula stājas spēkā
  2005. gada 1. jūlijā
  .

2005. gada 1. jūlijā

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

Priekšsēdētājs

Padomes vārdā

Priekšsēdētājs

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 10. maija Nostāja.

1

Eiropas Parlamenta 2005. gada 10. maija Nostāja

(2)  OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 260/2005 (OV L 46, 17.2.2005., 31. lpp).

2

Regulā jaunākie

Nr. 260/2005 (OV L 46, 17.2.2005., 31. lpp)

(3)  OV L 160, 28.6.2003., 1. lpp.

3

P6_TA(2005)0163

EK un Šveices Nolīgums par līdzdalību Eiropas Vides aģentūrā un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklā *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, ka Eiropas Kopienas vārdā tiek parakstīts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas līdzdalību Eiropas Vides aģentūrā un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklā (KOM(2004)0658 — C6-0173/2004 — 2004/0233(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (KOM(2004)0658) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (KOM(2004)0658) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 175. panta 1. punktu kopā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 175. panta 1. punktu kopā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0173/2004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0173/2004),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A6-0088/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A6-0088/2005),

| 1. | apstiprina nolīguma slēgšanu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina nolīguma slēgšanu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Šveices Konfederācijas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Šveices Konfederācijas valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2005)0164

Pievienotās vērtības nodokļa kopējā sistēma (pārstrādāts) *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai par pievienotās vērtības nodokļa kopējo sistēmu (pārstrādāts) (KOM(2004)0246 — C6-0009/2004 — 2004/0079(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2004)0246) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2004)0246) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 93. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0009/2004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 93. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0009/2004),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0097/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0097/2005),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 4. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2005)0165

Peldvietu ūdens kvalitāte ***II

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par peldvietu ūdens kvalitātes pārvaldību un Direktīvas 76/160/EEK atcelšanu (12884/1/2004 — C6-0006/2005 — 2002/0254(COD))

(Koplēmuma procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (12884/1/2004 — C6-0006/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (12884/1/2004 — C6-0006/2005),

| — | ņemot vērā tās nostāju pirmā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2002)0581) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tās nostāju pirmā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2002)0581) (2),

| — | ņemot vērā grozīto priekšlikumu (KOM(2004)0245) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā grozīto priekšlikumu (KOM(2004)0245) (3),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā tās Reglamenta 62. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tās Reglamenta 62. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumu otram lasījumam (A6-0102/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumu otram lasījumam (A6-0102/2005),

| 1. | apstiprina grozīto kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto kopējo nostāju;

| 2. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 82 E, 1.4.2004., 115. lpp.

(2)  OV C 45 E, 25.2.2003., 127. lpp.

(3)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC2-COD(2002)0254

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2005. gada 10. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/.../EK par peldvietu ūdens kvalitātes pārvaldību un Direktīvas 76/160/EEK atcelšanu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un Šociālo lietu komitejas atzinumu (2),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (3),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (4),

tā kā:

| (1) | Pamatojoties uz Komisijas Paziņojumu par ilgtspējīgu attīstību, Eiropadome ir noteikusi mērķus, kas ir vispārējas vadlīnijas attiecībā uz nākotnes attīstību tādās prioritārajās jomās kā dabas resursi un sabiedrības veselības aizsardzība. |
| --- | --- |

(1)

Pamatojoties uz Komisijas Paziņojumu par ilgtspējīgu attīstību, Eiropadome ir noteikusi mērķus, kas ir vispārējas vadlīnijas attiecībā uz nākotnes attīstību tādās prioritārajās jomās kā dabas resursi un sabiedrības veselības aizsardzība.

| (2) | Ūdens ir ierobežots dabas resurss, kura kvalitāte būtu jāaizsargā, jāaizstāv, jāpārvalda un jāizskata. Jo īpaši, virszemes ūdeņi ir atjaunojamie resursi, attiecībā uz kuriem ir tikai ierobežotas iespējas atgūt to sākotnējo stāvokli pēc tam, kad to negatīvi ietekmējušas cilvēku darbības. |
| --- | --- |

(2)

Ūdens ir ierobežots dabas resurss, kura kvalitāte būtu jāaizsargā, jāaizstāv, jāpārvalda un jāizskata. Jo īpaši, virszemes ūdeņi ir atjaunojamie resursi, attiecībā uz kuriem ir tikai ierobežotas iespējas atgūt to sākotnējo stāvokli pēc tam, kad to negatīvi ietekmējušas cilvēku darbības.

| (3) | Kopienas vides politikai būtu jāparedz augsts aizsardzības līmenis un jāsniedz ieguldījums to mērķu sasniegšanā, kas attiecas uz vides kvalitātes saglabāšanu, aizsargāšanu un uzlabošanu un cilvēku veselības aizsardzību. |
| --- | --- |

(3)

Kopienas vides politikai būtu jāparedz augsts aizsardzības līmenis un jāsniedz ieguldījums to mērķu sasniegšanā, kas attiecas uz vides kvalitātes saglabāšanu, aizsargāšanu un uzlabošanu un cilvēku veselības aizsardzību.

| (4) | 2000. gada decembrī Komisija pieņēma Paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par jaunas peldvietu ūdens resursu politikas izstrādāšanu un uzsāka plaša mēroga apspriedes ar visām ieinteresētajām un iesaistītajām pusēm. Šo apspriežu galvenais rezultāts bija vispārējs atbalsts jaunas direktīvas izstrādei, kas būtu balstīta uz jaunākajiem zinātniskajiem datiem, īpašu uzmanību pievēršot lielākai sabiedrības iesaistīšanai. |
| --- | --- |

(4)

2000. gada decembrī Komisija pieņēma Paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par jaunas peldvietu ūdens resursu politikas izstrādāšanu un uzsāka plaša mēroga apspriedes ar visām ieinteresētajām un iesaistītajām pusēm. Šo apspriežu galvenais rezultāts bija vispārējs atbalsts jaunas direktīvas izstrādei, kas būtu balstīta uz jaunākajiem zinātniskajiem datiem, īpašu uzmanību pievēršot lielākai sabiedrības iesaistīšanai.

| (5) | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1600/2002/EK (2002. gada 22. jūlijs), ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu (5), ir ietverta saistība nodrošināt peldvietu ūdens augstu kvalitāti, tostarp pārskatot Padomes Direktīvu 76/160/EEK (1975. gada 8. decembris) par peldvietu ūdens kvalitāti (6). |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1600/2002/EK (2002. gada 22. jūlijs), ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu (5), ir ietverta saistība nodrošināt peldvietu ūdens augstu kvalitāti, tostarp pārskatot Padomes Direktīvu 76/160/EEK (1975. gada 8. decembris) par peldvietu ūdens kvalitāti (6).

| (6) | Saskaņā ar Līgumu, izstrādājot vides politikas nostādnes, Kopienai cita starpā jāņem vērā pieejamā zinātniskā un tehniskā informācija. Šajā direktīvā būtu jāizmanto zinātniskie dati, ieviešot visticamākos rādītāju parametrus, lai prognozētu mikrobioloģiskos veselības apdraudējumus un panāktu augsta līmeņa aizsardzību. Būtu steidzami jāveic turpmāki epidemioloģiski pētījumi attiecībā uz veselības apdraudējumiem saistībā ar peldēšanos, jo īpaši saldūdenī. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Līgumu, izstrādājot vides politikas nostādnes, Kopienai cita starpā jāņem vērā pieejamā zinātniskā un tehniskā informācija. Šajā direktīvā būtu jāizmanto zinātniskie dati, ieviešot visticamākos rādītāju parametrus, lai prognozētu mikrobioloģiskos veselības apdraudējumus un panāktu augsta līmeņa aizsardzību. Būtu steidzami jāveic turpmāki epidemioloģiski pētījumi attiecībā uz veselības apdraudējumiem saistībā ar peldēšanos, jo īpaši saldūdenī.

| (7) | Lai palielinātu resursu lietderību un atbilstīgu izmantošanu, ir nepieciešams šo direktīvu cieši koordinēt ar citiem Kopienas tiesību aktiem par ūdens resursiem, jo īpaši Padomes Direktīvu 91/271/EEK (1991. gada 21. maijs) par komunālo notekūdeņu attīrīšanu (7), Padomes Direktīvu 91/676/EEK (1991. gada 12. decembris) attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (8), un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (9). |
| --- | --- |

(7)

Lai palielinātu resursu lietderību un atbilstīgu izmantošanu, ir nepieciešams šo direktīvu cieši koordinēt ar citiem Kopienas tiesību aktiem par ūdens resursiem, jo īpaši Padomes Direktīvu 91/271/EEK (1991. gada 21. maijs) par komunālo notekūdeņu attīrīšanu (7), Padomes Direktīvu 91/676/EEK (1991. gada 12. decembris) attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (8), un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (9).

| (8) | Atbilstīga informācija par plānotajiem pasākumiem un īstenošanas progresu būtu jāsniedz ieinteresētajām personām. Sabiedrībai ir jāsaņem atbilstīga un laikā sniegta informācija par peldvietu ūdens kvalitātes monitoringa un to riska pārvaldības pasākumu rezultātiem, ko veic, lai novērstu veselības apdraudējumus, jo īpaši saistībā ar paredzamu īstermiņa piesārņojumu vai ārkārtas situācijām. Būtu jāizmanto jaunas tehnoloģijas, kas dod iespēju informēt sabiedrību efektīvā un salīdzinošā veidā par peldvietu ūdeņiem visā Kopienā. |
| --- | --- |

(8)

Atbilstīga informācija par plānotajiem pasākumiem un īstenošanas progresu būtu jāsniedz ieinteresētajām personām. Sabiedrībai ir jāsaņem atbilstīga un laikā sniegta informācija par peldvietu ūdens kvalitātes monitoringa un to riska pārvaldības pasākumu rezultātiem, ko veic, lai novērstu veselības apdraudējumus, jo īpaši saistībā ar paredzamu īstermiņa piesārņojumu vai ārkārtas situācijām. Būtu jāizmanto jaunas tehnoloģijas, kas dod iespēju informēt sabiedrību efektīvā un salīdzinošā veidā par peldvietu ūdeņiem visā Kopienā.

| (9) | Lai aizsargātu sabiedrību un to laikus informētu par ārkārtējiem gadījumiem, tādiem kā plūdi vai infrastruktūras sabrukums, būtu jāizstrādā piemēroti ārkārtēju gadījumu plāni, tostarp savlaicīgas brīdināšanas sistēmas. |
| --- | --- |

(9)

Lai aizsargātu sabiedrību un to laikus informētu par ārkārtējiem gadījumiem, tādiem kā plūdi vai infrastruktūras sabrukums, būtu jāizstrādā piemēroti ārkārtēju gadījumu plāni, tostarp savlaicīgas brīdināšanas sistēmas.

| (10) | Monitoringa nolūkos ir nepieciešams piemērot saskaņotas analīzes metodes un praksi. Monitorings un kvalitātes novērtēšana ilgākā laika periodā ir nepieciešama, lai iegūtu reālistisku peldvietu ūdens klasifikāciju. |
| --- | --- |

(10)

Monitoringa nolūkos ir nepieciešams piemērot saskaņotas analīzes metodes un praksi. Monitorings un kvalitātes novērtēšana ilgākā laika periodā ir nepieciešama, lai iegūtu reālistisku peldvietu ūdens klasifikāciju.

| (11) | Atbilstība jāievēro ne tikai attiecībā uz mērīšanu un aprēķiniem, bet arī uz atbilstīgiem pārvaldības pasākumiem un kvalitātes nodrošināšanu. Tādējādi peldvietu ūdens aprakstu sistēma ir atbilstīga, lai panāktu labāku izpratni par riskiem kā pamatu pārvaldības pasākumiem. Vienlaikus īpaša uzmanība ir jāpievērš kvalitātes standartu ievērošanai un saskaņotai pārējai no Direktīvas 76/160/EEK. |
| --- | --- |

(11)

Atbilstība jāievēro ne tikai attiecībā uz mērīšanu un aprēķiniem, bet arī uz atbilstīgiem pārvaldības pasākumiem un kvalitātes nodrošināšanu. Tādējādi peldvietu ūdens aprakstu sistēma ir atbilstīga, lai panāktu labāku izpratni par riskiem kā pamatu pārvaldības pasākumiem. Vienlaikus īpaša uzmanība ir jāpievērš kvalitātes standartu ievērošanai un saskaņotai pārējai no Direktīvas 76/160/EEK.

| (12) | 1998. gada 25. jūnijā Kopiena parakstīja ANO/EEK Konvenciju par piekļuvi informācijai, sabiedrības iesaistīšanu lēmumu pieņemšanā un tiesas pieejamību vides jautājumos (Orhūsas Konvencija). Kopienas tiesību akti atbilstīgi jāsaskaņo ar minēto konvenciju, lai Kopiena to varēja ratificēt. Tādējādi ir lietderīgi ietvert šajā direktīvā noteikumus par publisku piekļuvi informācijai un par sabiedrības iesaistīšanu direktīvas īstenošanā
  saskaņā ar 2003. gada 28. janvārī pieņemto Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/4/EK par vides informācijas pieejamību sabiedrībai

   (10)

  un 2003. gada 26. maijā pieņemto Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/35/EK, ar ko paredz sabiedrības līdzdalību dažu ar vidi saistītu plānu un programmu izstrādē

   (11). |
| --- | --- |

(12)

1998. gada 25. jūnijā Kopiena parakstīja ANO/EEK Konvenciju par piekļuvi informācijai, sabiedrības iesaistīšanu lēmumu pieņemšanā un tiesas pieejamību vides jautājumos (Orhūsas Konvencija). Kopienas tiesību akti atbilstīgi jāsaskaņo ar minēto konvenciju, lai Kopiena to varēja ratificēt. Tādējādi ir lietderīgi ietvert šajā direktīvā noteikumus par publisku piekļuvi informācijai un par sabiedrības iesaistīšanu direktīvas īstenošanā
  saskaņā ar 2003. gada 28. janvārī pieņemto Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/4/EK par vides informācijas pieejamību sabiedrībai

   (10)

  un 2003. gada 26. maijā pieņemto Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/35/EK, ar ko paredz sabiedrības līdzdalību dažu ar vidi saistītu plānu un programmu izstrādē

   (11).

| (13) | Tā kā dalībvalstis nespēj pienācīgi sasniegt šīs direktīvas mērķus, proti, uz kopējo standartu pamata nodrošināt peldvietu ūdens labu kvalitāti un augstu aizsardzības līmeni visā Kopienā, un tos var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var paredzēt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas izklāstīts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kurš izklāstīts minētajā pantā, šī direktīva paredz tikai to, kas ir vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(13)

Tā kā dalībvalstis nespēj pienācīgi sasniegt šīs direktīvas mērķus, proti, uz kopējo standartu pamata nodrošināt peldvietu ūdens labu kvalitāti un augstu aizsardzības līmeni visā Kopienā, un tos var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var paredzēt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas izklāstīts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kurš izklāstīts minētajā pantā, šī direktīva paredz tikai to, kas ir vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai.

| (14) | Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (12). |
| --- | --- |

(14)

Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (12).

| (15) | Kopienas peldvietu ūdens resursu politikas ilgstoša nozīme var tikt konstatēta katras peldsezonas laikā, jo tā aizsargā sabiedrību no nejauša un pastāvīga piesārņojuma Kopienas peldvietu ūdens apgabalos vai tiem blakus. Vispārējā peldvietu ūdens kvalitāte ir ievērojami uzlabojusies, kopš stājās spēkā Direktīva 76/160/EEK. Tomēr minētajā direktīvā ir atspoguļotas tās zināšanas un pieredze, kas bija gūta septiņdesmito gadu sākumā. Kopš tā laika ir mainījušies peldvietu ūdens izmantošanas veidi, kā arī zināšanas zinātnes un tehnikas jomā. Tādējādi minētā direktīva būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(15)

Kopienas peldvietu ūdens resursu politikas ilgstoša nozīme var tikt konstatēta katras peldsezonas laikā, jo tā aizsargā sabiedrību no nejauša un pastāvīga piesārņojuma Kopienas peldvietu ūdens apgabalos vai tiem blakus. Vispārējā peldvietu ūdens kvalitāte ir ievērojami uzlabojusies, kopš stājās spēkā Direktīva 76/160/EEK. Tomēr minētajā direktīvā ir atspoguļotas tās zināšanas un pieredze, kas bija gūta septiņdesmito gadu sākumā. Kopš tā laika ir mainījušies peldvietu ūdens izmantošanas veidi, kā arī zināšanas zinātnes un tehnikas jomā. Tādējādi minētā direktīva būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

1. pants

Mērķis un piemērošanas joma

1.   Šajā direktīvā ir sniegti noteikumi attiecībā uz:

| a) | peldvietu ūdens kvalitātes monitoringu un klasifikāciju; |
| --- | --- |

a)

peldvietu ūdens kvalitātes monitoringu un klasifikāciju;

| b) | peldvietu ūdens kvalitātes pārvaldību; un |
| --- | --- |

b)

peldvietu ūdens kvalitātes pārvaldību; un

| c) | sabiedrības informēšanu par peldvietu ūdens kvalitāti. |
| --- | --- |

c)

sabiedrības informēšanu par peldvietu ūdens kvalitāti.

2.   Šīs direktīvas mērķis ir saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti un aizsargāt cilvēku veselību, papildinot Direktīvu 2000/60/EK.

3.   Šo direktīvu piemēro attiecībā uz jebkuru virszemes ūdeņu daļu, ja kompetentā iestāde paredz, ka tajā peldēsies liels skaits cilvēku, un ja tā nav piemērojusi pastāvīgu peldēšanās aizliegumu vai nav sniegusi pastāvīgu ieteikumu nepeldēties (še turpmāk — “peldvietu ūdens”). Tā neattiecas uz:

| a) | peldbaseiniem un dziednieciskiem ūdeņiem; |
| --- | --- |

a)

peldbaseiniem un dziednieciskiem ūdeņiem;

| b) | norobežotu ūdeni, kas pakļauts apstrādei vai ko izmanto ārstnieciskiem nolūkiem; |
| --- | --- |

b)

norobežotu ūdeni, kas pakļauts apstrādei vai ko izmanto ārstnieciskiem nolūkiem;

| c) | mākslīgi radītu, norobežotu ūdeni, kas nošķirts no virszemes ūdeņiem un gruntsūdeņiem. |
| --- | --- |

c)

mākslīgi radītu, norobežotu ūdeni, kas nošķirts no virszemes ūdeņiem un gruntsūdeņiem.

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | Terminiem “virszemes ūdeņi”, “gruntsūdeņi”, “iekšējie ūdeņi”, “pārejas ūdeņi”, “piekrastes ūdeņi” un “upes baseins” ir tāda pati nozīme kā Direktīvā 2000/60/EK. |
| --- | --- |

1)

Terminiem “virszemes ūdeņi”, “gruntsūdeņi”, “iekšējie ūdeņi”, “pārejas ūdeņi”, “piekrastes ūdeņi” un “upes baseins” ir tāda pati nozīme kā Direktīvā 2000/60/EK.

| 2) | “Kompetentā iestāde” ir iestāde vai iestādes, ko dalībvalsts ir izraudzījusies, lai nodrošinātu šīs direktīvas prasību ievērošanu, vai jebkura cita iestāde vai struktūra, kurai ir uzticēts šāds pienākums. |
| --- | --- |

2)

“Kompetentā iestāde” ir iestāde vai iestādes, ko dalībvalsts ir izraudzījusies, lai nodrošinātu šīs direktīvas prasību ievērošanu, vai jebkura cita iestāde vai struktūra, kurai ir uzticēts šāds pienākums.

| 3) | “Pastāvīgs” ir apzīmējums attiecībā uz peldēšanās aizliegumu vai ieteikumu nepeldēties, kas ilgst vismaz vienu peldsezonu. |
| --- | --- |

3)

“Pastāvīgs” ir apzīmējums attiecībā uz peldēšanās aizliegumu vai ieteikumu nepeldēties, kas ilgst vismaz vienu peldsezonu.

| 4) | “Liels skaits” attiecībā uz peldētājiem ir skaits, ko kompetentā iestāde uzskata par lielu, īpaši ņemot vērā tendences pagātnē vai infrastruktūru, iekārtas vai citus veiktos pasākumus, lai veicinātu peldēšanos. |
| --- | --- |

4)

“Liels skaits” attiecībā uz peldētājiem ir skaits, ko kompetentā iestāde uzskata par lielu, īpaši ņemot vērā tendences pagātnē vai infrastruktūru, iekārtas vai citus veiktos pasākumus, lai veicinātu peldēšanos.

| 5) | “Piesārņojums” ir mikrobioloģisks vai citu organismu piesārņojums vai atkritumi, kas ietekmē peldvietu ūdens kvalitāti un rada apdraudējumus peldētāju veselībai, kā minēts 8. un 9. pantā un I pielikuma A slejā. |
| --- | --- |

5)

“Piesārņojums” ir mikrobioloģisks vai citu organismu piesārņojums vai atkritumi, kas ietekmē peldvietu ūdens kvalitāti un rada apdraudējumus peldētāju veselībai, kā minēts 8. un 9. pantā un I pielikuma A slejā.

| 6) | “Peldsezona” ir laikposms, kad gaidāms liels skaits peldētāju. |
| --- | --- |

6)

“Peldsezona” ir laikposms, kad gaidāms liels skaits peldētāju.

| 7) | “Pārvaldības pasākumi” ir šādi pasākumi, kas tiek veikti attiecībā uz peldvietu ūdeni:






  a) | peldvietu ūdens apraksta noteikšana un uzturēšana; |
| --- | --- | --- |

7)

“Pārvaldības pasākumi” ir šādi pasākumi, kas tiek veikti attiecībā uz peldvietu ūdeni:

a)

peldvietu ūdens apraksta noteikšana un uzturēšana;

| b) | monitoringa kalendāra izstrādāšana; |
| --- | --- |

b)

monitoringa kalendāra izstrādāšana;

| c) | peldvietu ūdens monitorings; |
| --- | --- |

c)

peldvietu ūdens monitorings;

| d) | peldvietu ūdens kvalitātes novērtēšana; |
| --- | --- |

d)

peldvietu ūdens kvalitātes novērtēšana;

| e) | peldvietu ūdens klasificēšana; |
| --- | --- |

e)

peldvietu ūdens klasificēšana;

| f) | tā piesārņojuma iemeslu identificēšana un novērtēšana, kas var ietekmēt peldvietu ūdeņus un pasliktināt peldētāju veselību; |
| --- | --- |

f)

tā piesārņojuma iemeslu identificēšana un novērtēšana, kas var ietekmēt peldvietu ūdeņus un pasliktināt peldētāju veselību;

| g) | izstrādājot ārkārtēju gadījumu plānus un uzraudzības sistēmas
  ; |
| --- | --- |

g)

izstrādājot ārkārtēju gadījumu plānus un uzraudzības sistēmas
  ;

| h) | sabiedrības informēšana; |
| --- | --- |

h)

sabiedrības informēšana;

| i) | pasākumu veikšana, lai novērstu peldētāju pakļaušanu piesārņojumam; |
| --- | --- |

i)

pasākumu veikšana, lai novērstu peldētāju pakļaušanu piesārņojumam;

| j) | pasākumu veikšana, lai samazinātu piesārņojuma risku. |
| --- | --- |

j)

pasākumu veikšana, lai samazinātu piesārņojuma risku.

| 8) | “Īstermiņa piesārņojums” ir I pielikuma A slejā minētais mikrobioloģiskais piesārņojums, kam ir skaidri nosakāmi iemesli, kas parasti neietekmē peldvietu ūdens kvalitāti
  ilgāk par 48 stundām pēc piesārņojuma cēloņa beigām un neilgst
  ilgāk par aptuveni 72 stundām un par ko kompetentā iestāde ir izstrādājusi procedūras, lai to novērstu un attiecīgi rīkotos, kā noteikts II pielikumā. |
| --- | --- |

8)

“Īstermiņa piesārņojums” ir I pielikuma A slejā minētais mikrobioloģiskais piesārņojums, kam ir skaidri nosakāmi iemesli, kas parasti neietekmē peldvietu ūdens kvalitāti
  ilgāk par 48 stundām pēc piesārņojuma cēloņa beigām un neilgst
  ilgāk par aptuveni 72 stundām un par ko kompetentā iestāde ir izstrādājusi procedūras, lai to novērstu un attiecīgi rīkotos, kā noteikts II pielikumā.

| 9) | “Ārkārtas situācija” ir gadījums vai gadījumu kombinācija, kas ietekmē peldvietu ūdens kvalitāti konkrētajā vietā un kas parasti nenotiek biežāk kā reizi četros gados. |
| --- | --- |

9)

“Ārkārtas situācija” ir gadījums vai gadījumu kombinācija, kas ietekmē peldvietu ūdens kvalitāti konkrētajā vietā un kas parasti nenotiek biežāk kā reizi četros gados.

| 10) | “Peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopums” ir informācija, kas iegūta saskaņā ar 3. pantu. |
| --- | --- |

10)

“Peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopums” ir informācija, kas iegūta saskaņā ar 3. pantu.

| 11) | “Peldvietu ūdens kvalitātes novērtēšana” ir peldvietu ūdens kvalitātes novērtēšanas process, izmantojot novērtēšanas metodi, kas sniegta II pielikumā. |
| --- | --- |

11)

“Peldvietu ūdens kvalitātes novērtēšana” ir peldvietu ūdens kvalitātes novērtēšanas process, izmantojot novērtēšanas metodi, kas sniegta II pielikumā.

| 12) | “Zilaļģu izplatīšanās” ir zilaļģu vairošanās ziedu, paklāja vai putu veidā. |
| --- | --- |

12)

“Zilaļģu izplatīšanās” ir zilaļģu vairošanās ziedu, paklāja vai putu veidā.

| 13) | Terminam “attiecīgā sabiedrības daļa” ir tāda pati nozīme kā Padomes Direktīvā 85/337/EEK (1985. gada 27. jūnijs) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (13). |
| --- | --- |

13)

Terminam “attiecīgā sabiedrības daļa” ir tāda pati nozīme kā Padomes Direktīvā 85/337/EEK (1985. gada 27. jūnijs) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (13).

II NODAĻA

PELDVIETU ŪDENS KVALITĀTE UN PĀRVALDĪBA

3. pants

Monitorings

1.   Dalībvalstis katru gadu identificē visus peldvietu ūdeņus un nosaka peldsezonas garumu. Tās dara to pirmo reizi pirms pirmās peldsezonas sākuma pēc 18. panta 1. punktā minētās dienas.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka to parametru monitoringu, kas minēti I pielikuma A slejā, veic saskaņā ar IV pielikumu.

3.   Monitoringa vieta ir vieta peldvietu ūdeņos, kur:

| a) | tiek gaidīta lielākā daļa peldētāju; vai |
| --- | --- |

a)

tiek gaidīta lielākā daļa peldētāju; vai

| b) | ir paredzams lielākais piesārņojuma risks saskaņā ar peldvietu ūdens aprakstu. |
| --- | --- |

b)

ir paredzams lielākais piesārņojuma risks saskaņā ar peldvietu ūdens aprakstu.

4.   Monitoringa kalendārs katram peldvietu ūdenim tiek izstrādāts pirms katras peldsezonas sākuma un — pirmo reizi — pirms trešās pilnās peldsezonas sākuma pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās. Monitoringu veic ne vēlāk kā četras dienas pēc dienas, kas noteikta monitoringa kalendārā.

5.   Dalībvalstis var ieviest to parametru monitoringu, kas minēti I pielikuma A slejā, pirmās pilnās peldsezonas laikā pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās. Šādā gadījumā monitoringu veic tik bieži, kā tas paredzēts IV pielikumā. Šāda monitoringa rezultātus var izmantot, lai noteiktu peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopumu, kas minēts 4. pantā. Tiklīdz dalībvalstis ievieš monitoringu saskaņā ar šo direktīvu, var pārtraukt to parametru monitoringu, kas minēti Direktīvas 76/160/EEK pielikumā.

6.   Var neņemt vērā paraugus, kas iegūti īstermiņa piesārņojuma laikā. Tos aizvieto ar paraugiem, kas iegūti saskaņā ar IV pielikumu.

7.   Ārkārtas situācijās 4. pantā minēto monitoringa kalendāru var apturēt. To atsāk iespējami īsā laikā pēc ārkārtas situācijas izbeigšanas. Jaunus paraugus ņem cik ātri vien iespējams pēc ārkārtas situācijas izbeigšanas, lai aizvietotu paraugus, kas trūkst ārkārtas situācijas dēļ.

8.   Dalībvalstis Komisijai ziņo par jebkādu monitoringa kalendāra apturēšanu. Tās sniedz šādus ziņojumus vēlākais nākamajā gada pārskatā, kas minēts 13.pantā.

9.   Dalībvalstis nodrošina, ka peldvietu ūdens kvalitātes analīzi veic saskaņā ar I pielikumā noteiktajām standartmetodēm un V pielikumā izklāstītajiem noteikumiem. Tomēr dalībvalstis var atļaut citu metožu vai noteikumu izmantošanu, ja tās var parādīt, ka šādi iegūtie rezultāti ir līdzvērtīgi rezultātiem, kas iegūti ar I pielikumā noteiktajām metodēm un V pielikumā izklāstītajiem noteikumiem. Dalībvalstis, kas atļauj izmantot šādas līdzvērtīgas metodes vai noteikumus, sniedz Komisijai visu nepieciešamo informāciju par izmantotajām metodēm vai noteikumiem, kā arī par to līdzvērtību.

4. pants

Peldvietu ūdens kvalitātes novērtēšana

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka tiek izstrādāti peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopumi, uzraugot I pielikuma A slejā noteiktos parametrus.

2.   Peldvietu ūdens kvalitātes novērtēšanu veic:

| a) | attiecībā uz katru peldvietu ūdeni; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz katru peldvietu ūdeni;

| b) | pēc katras peldsezonas beigām; |
| --- | --- |

b)

pēc katras peldsezonas beigām;

| c) | pamatojoties uz peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopumu, kas izstrādāts attiecībā uz konkrēto peldsezonu un trim iepriekšējām peldsezonām; un |
| --- | --- |

c)

pamatojoties uz peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopumu, kas izstrādāts attiecībā uz konkrēto peldsezonu un trim iepriekšējām peldsezonām; un

| d) | saskaņā ar II pielikumā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

d)

saskaņā ar II pielikumā noteikto procedūru.

Tomēr dalībvalsts var pieņemt lēmumu veikt peldvietu ūdens novērtēšanu, pamatojoties uz peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopumu, kas izstrādāts tikai attiecībā uz trim iepriekšējām peldsezonām. Ja tiek pieņemts šāds lēmums, dalībvalsts par to paziņo Komisijai iepriekš. Jāziņo Komisijai arī gadījumā, ja dalībvalsts nolemj atgriezties pie novērtēšanas, kas pamatojas uz četrām peldsezonām. Dalībvalstis nevar mainīt piemērojamo novērtēšanas periodu biežāk kā reizi piecos gados.

3.   Peldvietu ūdens informācijas kopumi, ko izmanto, lai veiktu peldvietu ūdens kvalitātes novērtēšanu, vienmēr ietver vismaz 16 paraugus vai, IV pielikuma 2. punktā minētajos īpašos apstākļos, 12 paraugus.

4.   Tomēr, ja:

| — | šā panta 3. punkta prasība tiek ievērota; vai |
| --- | --- |

—

šā panta 3. punkta prasība tiek ievērota; vai

| — | peldvietu ūdens informācijas kopums, ko izmanto, lai veiktu peldvietu ūdens kvalitātes novērtēšanu, ietver vismaz 8 paraugus, gadījumā, ja peldsezona nepārsniedz 8 nedēļas, |
| --- | --- |

—

peldvietu ūdens informācijas kopums, ko izmanto, lai veiktu peldvietu ūdens kvalitātes novērtēšanu, ietver vismaz 8 paraugus, gadījumā, ja peldsezona nepārsniedz 8 nedēļas,

peldvietu ūdens novērtēšanu var veikt, pamatojoties uz peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopumu, kas attiecas uz mazāk nekā četrām peldsezonām, ja:

| a) | peldvietu ūdens ir tikko noteikts; |
| --- | --- |

a)

peldvietu ūdens ir tikko noteikts;

| b) | ir radušās izmaiņas, kas var ietekmēt peldvietu ūdens klasifikāciju saskaņā ar 5. pantu; šādā gadījumā novērtēšanu veic, pamatojoties uz peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopumu, kurā ir tikai rezultāti par paraugiem, kas gūti pēc izmaiņām; vai |
| --- | --- |

b)

ir radušās izmaiņas, kas var ietekmēt peldvietu ūdens klasifikāciju saskaņā ar 5. pantu; šādā gadījumā novērtēšanu veic, pamatojoties uz peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopumu, kurā ir tikai rezultāti par paraugiem, kas gūti pēc izmaiņām; vai

| c) | peldvietu ūdens jau ir ticis novērtēts saskaņā ar Direktīvu 76/160/EEK; šādā gadījumā izmanto līdzvērtīgu informāciju, kas gūta saskaņā ar minēto direktīvu, un 2. un 3. parametrs Direktīvas 76/160/EEK pielikumā tiek uzskatīti par līdzvērtīgiem 1. un 2. parametram šīs direktīvas I pielikuma A slejā. |
| --- | --- |

c)

peldvietu ūdens jau ir ticis novērtēts saskaņā ar Direktīvu 76/160/EEK; šādā gadījumā izmanto līdzvērtīgu informāciju, kas gūta saskaņā ar minēto direktīvu, un 2. un 3. parametrs Direktīvas 76/160/EEK pielikumā tiek uzskatīti par līdzvērtīgiem 1. un 2. parametram šīs direktīvas I pielikuma A slejā.

5.   Dalībvalstis var sadalīt vai sagrupēt kopā esošos peldvietu ūdeņus, ņemot vērā peldvietu ūdens kvalitātes novērtējumus. Tās var sagrupēt esošos peldvietu ūdeņus tikai gadījumā, ja šie ūdeņi:

| a) | ir blakusesoši; |
| --- | --- |

a)

ir blakusesoši;

| b) | ir novērtēti līdzīgā veidā iepriekšējo četru gadu laikā saskaņā ar 2., 3. punktu un 4. punkta c) apakšpunktu; un |
| --- | --- |

b)

ir novērtēti līdzīgā veidā iepriekšējo četru gadu laikā saskaņā ar 2., 3. punktu un 4. punkta c) apakšpunktu; un

| c) | tiem ir tādi peldvietu ūdens apraksti, kas identificē kopējus riska faktorus vai liecina, ka nav šādu faktoru. |
| --- | --- |

c)

tiem ir tādi peldvietu ūdens apraksti, kas identificē kopējus riska faktorus vai liecina, ka nav šādu faktoru.

5. pants

Peldvietu ūdens klasifikācija un kvalitātes statuss

1.   Pamatojoties uz saskaņā ar 4. pantu veiktās peldvietu ūdens kvalitātes novērtēšanas rezultātiem, dalībvalstis atbilstīgi II pielikumā izklāstītajiem kritērijiem klasificē peldvietu ūdeni kā:

| a) | “zemas” kvalitātes; |
| --- | --- |

a)

“zemas” kvalitātes;

| b) | “pietiekamas” kvalitātes; |
| --- | --- |

b)

“pietiekamas” kvalitātes;

| c) | “labas” kvalitātes vai |
| --- | --- |

c)

“labas” kvalitātes vai

| d) | “izcilas” kvalitātes ūdeni. |
| --- | --- |

d)

“izcilas” kvalitātes ūdeni.

2.   Pirmo klasifikāciju saskaņā ar šīs direktīvas prasībām pabeigs līdz
  2011.
  gada peldsezonas beigām.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka līdz
  2011.
  gada peldsezonas beigām visi peldvietu ūdeņi ir vismaz ar “pietiekamu” kvalitāti. Tās veic
  visus vajadzīgos
  pasākumus, ko tās uzskata par atbilstīgiem, nolūkā palielināt to peldvietu ūdeņu skaitu, kas tiek klasificēti kā “izcilas” vai “labas” kvalitātes ūdeņi.

4.   Tomēr, neatkarīgi no vispārējās prasības 3. punktā, peldvietu ūdeņi var pagaidām tikt klasificēti kā “zemas” kvalitātes ūdeņi un joprojām saglabāt atbilstību šai direktīvai. Identificē iemeslus, kāpēc neizdevās sasniegt “pietiekamu” kvalitāti. Šādos gadījumos dalībvalstis nodrošina, ka tiek ievēroti šādi nosacījumi:

| a) | attiecībā uz katru “zemas” kvalitātes peldvietu ūdeni veic šādus pasākumus, sākot ar nākamo peldsezonu pēc ūdens klasificēšanas:






  i) | piemēroti pārvaldības pasākumi, tostarp peldēšanās aizliegums vai ieteikums nepeldēties, nolūkā novērst peldētāju pakļaušanu apdraudējumam; |
| --- | --- | --- |

a)

attiecībā uz katru “zemas” kvalitātes peldvietu ūdeni veic šādus pasākumus, sākot ar nākamo peldsezonu pēc ūdens klasificēšanas:

i)

piemēroti pārvaldības pasākumi, tostarp peldēšanās aizliegums vai ieteikums nepeldēties, nolūkā novērst peldētāju pakļaušanu apdraudējumam;

| ii) | “pietiekamas” kvalitātes nesasniegšanas cēloņu un iemeslu noteikšana; |
| --- | --- |

ii)

“pietiekamas” kvalitātes nesasniegšanas cēloņu un iemeslu noteikšana;

| iii) | piemēroti pasākumi,
  lai novērstu, samazinātu vai likvidētu piesārņojuma avotus; un |
| --- | --- |

iii)

piemēroti pasākumi,
  lai novērstu, samazinātu vai likvidētu piesārņojuma avotus; un

| iv) | sabiedrībai jāsniedz informācija skaidru un vienkāršu simbolu veidā, kā arī jāsniedz informācija par zināmajiem piesārņojuma cēloņiem, kā arī par visiem veiktajiem vai plānotajiem pasākumiem peldvietas ūdens sastāva uzlabošanai; |
| --- | --- |

iv)

sabiedrībai jāsniedz informācija skaidru un vienkāršu simbolu veidā, kā arī jāsniedz informācija par zināmajiem piesārņojuma cēloņiem, kā arī par visiem veiktajiem vai plānotajiem pasākumiem peldvietas ūdens sastāva uzlabošanai;

| b) | ja peldvietu ūdens tiek klasificēts kā “zemas” kvalitātes ūdens piecu secīgu gadu laikā, nosaka pastāvīgu peldēšanās aizliegumu vai pastāvīgu ieteikumu nepeldēties. Tomēr dalībvalstis var noteikt pastāvīgu peldēšanās aizliegumu vai pastāvīgu ieteikumu nepeldēties pirms piecu gadu laikposma beigām, ja dalībvalsts uzskata, ka “pietiekamas” kvalitātes sasniegšana nav iespējama vai izraisa nesamērīgus izdevumus. |
| --- | --- |

b)

ja peldvietu ūdens tiek klasificēts kā “zemas” kvalitātes ūdens piecu secīgu gadu laikā, nosaka pastāvīgu peldēšanās aizliegumu vai pastāvīgu ieteikumu nepeldēties. Tomēr dalībvalstis var noteikt pastāvīgu peldēšanās aizliegumu vai pastāvīgu ieteikumu nepeldēties pirms piecu gadu laikposma beigām, ja dalībvalsts uzskata, ka “pietiekamas” kvalitātes sasniegšana nav iespējama vai izraisa nesamērīgus izdevumus.

5.   Gadījumā, ja ievieš pastāvīgu peldēšanās aizliegumu vai pastāvīgu ieteikumu nepeldēties, sabiedrība ir jāinformē, ka konkrētais apgabals vairs nav uzskatīts par peldvietu ūdeni, sniedzot pamatojumu šādai dekla-sificēšanai.

6. pants

Peldvietu ūdens apraksti

1.   Dalībvalstis nodrošina peldvietu ūdeņu aprakstu izveidošanu saskaņā ar III pielikumu. Katra peldvietu ūdens apraksts var attiekties uz atsevišķu peldvietu ūdeni vai vairākiem blakusesošiem peldvietu ūdeņiem. Peldvietu ūdeņu aprakstus pirmo reizi izveido ne vēlāk kā ... (14)·

2.   Peldvietu ūdeņu aprakstus pārskata un atjaunina saskaņā ar III pielikumu.

3.   Izveidojot, pārskatot un atjauninot peldvietu ūdeņu aprakstus, ir atbilstīgi jāizmanto informācija, kas iegūta no monitoringa un novērtēšanas, kura veikta saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK un kas ir svarīga saistībā ar šo direktīvu.

7. pants

Pārvaldības pasākumi ārkārtas apstākļos

1.
     Dalībvalstis
  sastāda ārkārtēju gadījumu plānus tādiem gadījumiem kā plūdi, avārijas un infrastruktūras sabrukums, kam ir kaitīga ietekme uz peldvietu ūdens kvalitāti. Šādi plāni noteic piesārņojuma cēloņu un tā iespējamās ietekmes noteikšanu, nodrošina tā uzraudzību un/vai savlaicīgas brīdinājuma sistēmas un dod norādījumus, kā aizkavēt vai mazināt kaitējumu.

2.
     
  Dalībvalstis nodrošina savlaicīgu valsts un/ vai vietēja mēroga uzraudzības un brīdinājuma sistēmu ieviešanu, uzlabošanu un uzturēšanu, kas:

| a) | noteiks piesārņojuma gadījumus vai lielu šādu gadījumu iespējamību, kam varētu būt kaitīga ietekme uz peldvietu ūdens kvalitāti, tostarp ārkārtīgi sliktu laika apstākļu ietekme; |
| --- | --- |

a)

noteiks piesārņojuma gadījumus vai lielu šādu gadījumu iespējamību, kam varētu būt kaitīga ietekme uz peldvietu ūdens kvalitāti, tostarp ārkārtīgi sliktu laika apstākļu ietekme;

| b) | nekavējoties skaidri paziņos attiecīgām valsts iestādēm par šādiem gadījumiem vai to iespējamību; |
| --- | --- |

b)

nekavējoties skaidri paziņos attiecīgām valsts iestādēm par šādiem gadījumiem vai to iespējamību;

| c) | ja pastāv draudi sabiedrības veselībai, sniegs tiem sabiedrības pārstāvjiem, kurus varētu būt skārusi kaitīgā ietekme, visu būtisko informāciju, kas ir valsts iestādes rīcībā un kas varētu palīdzēt sabiedrībai novērst vai mazināt kaitējumu; |
| --- | --- |

c)

ja pastāv draudi sabiedrības veselībai, sniegs tiem sabiedrības pārstāvjiem, kurus varētu būt skārusi kaitīgā ietekme, visu būtisko informāciju, kas ir valsts iestādes rīcībā un kas varētu palīdzēt sabiedrībai novērst vai mazināt kaitējumu;

| d) | ieteiks attiecīgām valsts iestādēm un, ja nepieciešams, sabiedrībai, kā novērst kaitējumu un cīnīties ar tā sekām; |
| --- | --- |

d)

ieteiks attiecīgām valsts iestādēm un, ja nepieciešams, sabiedrībai, kā novērst kaitējumu un cīnīties ar tā sekām;

| e) | nodrošinās ārkārtējās situācijās pagaidu brīdinājuma zīmju novietošanu redzamās vietās pie peldvietām. |
| --- | --- |

e)

nodrošinās ārkārtējās situācijās pagaidu brīdinājuma zīmju novietošanu redzamās vietās pie peldvietām.

3.
     
  Dalībvalstis nodrošina attiecīgām valsts iestādēm nepieciešamos līdzekļus, kas ļauj reaģēt uz šādiem gadījumiem vai to iespējamību saskaņā ar izstrādāto ārkārtēju gadījumu plānu.

4.
     
  Peldvietu ūdens kvalitātes uzraudzības un savlaicīgas brīdinājumu sistēmas, ārkārtēju gadījumu plānus un reaģēšanas pasākumus uz šādiem gadījumiem un draudiem peldvietu ūdens kvalitātei var kombinēt ar pasākumiem, kurus izmanto citos ārkārtējos gadījumos.

8. pants

Risks saistībā ar zilaļģēm

1.   Ja peldvietu ūdens apraksts liecina par zilaļģu izplatīšanās iespējamību, veic atbilstīgu monitoringu, lai nodrošinātu veselības apdraudējumu laicīgu noteikšanu.

2.   Gadījumā, ja notiek zilaļģu izplatīšanās un ir noteikts vai pieņemts, ka pastāv veselības apdraudējums, nekavējoties veic atbilstīgus pārvaldības pasākumus, lai novērstu pakļaušanu riskam, tostarp informējot sabiedrību.

9. pants

Citi parametri

1.   Ja peldvietu ūdens apraksts liecina par tendenci attiecībā uz lielaļģu un/vai jūras fitoplanktona izplatīšanos, veic pārbaudi, lai noteiktu tās pieņemamību un veselības apdraudējumus, un atbilstīgus pārvaldības pasākumus, tostarp sabiedrības informēšanu.

2.   Peldvietu ūdeņus pārbauda attiecībā uz tādu piesārņojumu kā darvaini atlikumi, stikls, plastmasa, gumija vai jebkura cita veida atkritumi. Ja konstatē šāda veida piesārņojumu, veic atbilstīgus pasākumus, tostarp, ja nepieciešams, sabiedrības informēšanu.

10. pants

Sadarbība robežšķērsojošo ūdeņu jomā

Ja upes baseins izraisa pārrobežu ietekmi uz peldvietu ūdens kvalitāti, iesaistītās dalībvalstis atbilstīgi sadarbojas šīs direktīvas īstenošanā, tostarp veicot atbilstīgas informācijas apmaiņu un vienotu rīcību, lai kontrolētu šādu ietekmi.

III NODAĻA

INFORMĀCIJAS APMAIŅA

11. pants

Sabiedrības līdzdalība

Dalībvalstis
  nodrošina visām ieinteresētām pusēm, tostarp vietējā līmenī, konsultācijas un atļauju piedalīties peldvietu ūdens kvalitātes apzināšanā, pārbaudē un pārbaudes rezultātu saraksta regulārā pārskatīšanā, kā arī ūdens kvalitātes uzlabošanas pasākumos. Dalībvalstis ziņo Komisijai un sabiedrībai, kā ūdens kvalitātes uzturēšanas darbs tiek organizēts.

12. pants

Sabiedrības informēšana

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka šādu informāciju aktīvi izplata un dara pieejamu peldsezonas laikā viegli pieejamā vietā katra peldvietu ūdens tuvākajā apkaimē:

| a) | pašreizējā peldvietu ūdens klasifikācija; |
| --- | --- |

a)

pašreizējā peldvietu ūdens klasifikācija;

| b) | vispārīgs peldvietu ūdens apraksts nespeciālista valodā, kas balstās uz tā īsu raksturojumu saskaņā ar III pielikumu.
  Tas satur skaidri izteiktu, Komisijas apstiprinātu simbolu, kas peldētājiem ziņo par peldvietu ūdens kvalitāti attiecīgā laika posmā; |
| --- | --- |

b)

vispārīgs peldvietu ūdens apraksts nespeciālista valodā, kas balstās uz tā īsu raksturojumu saskaņā ar III pielikumu.
  Tas satur skaidri izteiktu, Komisijas apstiprinātu simbolu, kas peldētājiem ziņo par peldvietu ūdens kvalitāti attiecīgā laika posmā;

| c) | gadījumā, ja peldvietu ūdeņi ir pakļauti īstermiņa piesārņojumam:






  — | paziņojums par to, ka peldvietu ūdens ir pakļauts īstermiņa piesārņojumam, |
| --- | --- | --- |

c)

gadījumā, ja peldvietu ūdeņi ir pakļauti īstermiņa piesārņojumam:

—

paziņojums par to, ka peldvietu ūdens ir pakļauts īstermiņa piesārņojumam,

| — | norāde par to dienu skaitu, kurās tika aizliegta peldēšanās vai ieteikts nepeldēties iepriekšējā peld-sezonā šāda piesārņojuma dēļ, un |
| --- | --- |

—

norāde par to dienu skaitu, kurās tika aizliegta peldēšanās vai ieteikts nepeldēties iepriekšējā peld-sezonā šāda piesārņojuma dēļ, un

| — | brīdinājums par to, kad šāds piesārņojums ir paredzams vai pastāv: |
| --- | --- |

—

brīdinājums par to, kad šāds piesārņojums ir paredzams vai pastāv:

| d) | informācija par ārkārtas situāciju raksturu un paredzamo ilgumu šādos gadījumos; |
| --- | --- |

d)

informācija par ārkārtas situāciju raksturu un paredzamo ilgumu šādos gadījumos;

| e) | gadījumā, ja peldēšanās tiek aizliegta vai tiek izdots ieteikums nepeldēties, paziņojums par to sabiedrībai un pamatojums; un |
| --- | --- |

e)

gadījumā, ja peldēšanās tiek aizliegta vai tiek izdots ieteikums nepeldēties, paziņojums par to sabiedrībai un pamatojums; un

| f) | gadījumā, ja peldvietas ūdens tiek svītrots no peldvietu ūdeņu saraksta, paziņojums sabiedrībai par šādu svītrošanu un pamatojums tām. Šāds paziņojums jāizliek nekavējoties peldvietai tuvējā apkārtnē peldsezonas laikā tajā gadā, kad peldvieta svītrota no saraksta, kā arī nākamajā gadā. Attiecīgajā pludmalē uzstādītas brīdinājuma zīmes, kā arī sabiedrībai norādīta tuvākā pieejamā peldvieta; |
| --- | --- |

f)

gadījumā, ja peldvietas ūdens tiek svītrots no peldvietu ūdeņu saraksta, paziņojums sabiedrībai par šādu svītrošanu un pamatojums tām. Šāds paziņojums jāizliek nekavējoties peldvietai tuvējā apkārtnē peldsezonas laikā tajā gadā, kad peldvieta svītrota no saraksta, kā arī nākamajā gadā. Attiecīgajā pludmalē uzstādītas brīdinājuma zīmes, kā arī sabiedrībai norādīta tuvākā pieejamā peldvieta;

| g) | norāde par pilnīgākas informācijas avotiem. |
| --- | --- |

g)

norāde par pilnīgākas informācijas avotiem.

2.
     
  Avārijas gadījumā valsts varas iestādes darbojas kopā ar visām ieinteresētām pusēm, lai nodrošinātu sabiedrības informēšanu par iespējamām briesmām skaidrā un nepārprotamā veidā ar pagaidu brīdinājuma zīmju palīdzību, kuras novieto pie peldvietām.

3.   Dalībvalstis izmanto piemērotus plašsaziņas līdzekļus un tehnoloģijas, tostarp internetu, lai,
  cik ātri vien iespējams
  , izplatītu informāciju par peldvietu ūdeņiem, kā minēts 1. punktā, kā arī šādu informāciju,
  sniedzot to vismaz angļu un franču valodā
  :

| a) | peldvietu ūdeņu saraksts; |
| --- | --- |

a)

peldvietu ūdeņu saraksts;

| b) | katra peldvietu ūdens klasifikācija pēdējo trīs gadu laikā un apraksts, tostarp tā monitoringa rezultāti, kas veikts saskaņā ar šo direktīvu kopš pēdējās klasifikācijas.
  Ūdens analīžu rezultāti ir pieejami internetā nedēļu pēc pārbaudes; |
| --- | --- |

b)

katra peldvietu ūdens klasifikācija pēdējo trīs gadu laikā un apraksts, tostarp tā monitoringa rezultāti, kas veikts saskaņā ar šo direktīvu kopš pēdējās klasifikācijas.
  Ūdens analīžu rezultāti ir pieejami internetā nedēļu pēc pārbaudes;

| c) | par “zemas” kvalitātes peldvietu ūdeņiem — informācija par piesārņojuma cēloņiem un veiktajiem pasākumiem nolūkā novērst peldētāju pakļaušanu riskam, kā minēts 5. panta 4. punktā; un |
| --- | --- |

c)

par “zemas” kvalitātes peldvietu ūdeņiem — informācija par piesārņojuma cēloņiem un veiktajiem pasākumiem nolūkā novērst peldētāju pakļaušanu riskam, kā minēts 5. panta 4. punktā; un

| d) | par peldvietu ūdeņiem, kas ir pakļauti īstermiņa piesārņojumam, — vispārēja informācija par:






  — | apstākļiem, kas varēja izraisīt īstermiņa piesārņojumu, |
| --- | --- | --- |

d)

par peldvietu ūdeņiem, kas ir pakļauti īstermiņa piesārņojumam, — vispārēja informācija par:

—

apstākļiem, kas varēja izraisīt īstermiņa piesārņojumu,

| — | šāda piesārņojuma iespējamību un tā paredzamo ilgumu, |
| --- | --- |

—

šāda piesārņojuma iespējamību un tā paredzamo ilgumu,

| — | piesārņojuma cēloņiem un veiktajiem pasākumiem nolūkā novērst peldētāju pakļaušanu riskam un atrisināt tā cēloņus. |
| --- | --- |

—

piesārņojuma cēloņiem un veiktajiem pasākumiem nolūkā novērst peldētāju pakļaušanu riskam un atrisināt tā cēloņus.

Šā punkta a) apakšpunktā minēto sarakstu dara pieejamu katru gadu pirms peldsezonas sākuma. Monitoringa rezultātus dara pieejamus nedēļas laikā.

4.   Šā panta 1. un 3. punktā minēto informāciju izplata iespējami īsā laikā pēc tās iegūšanas, sākot ar piektās peldsezonas sākumu pēc 18. panta 1. punktā minētās dienas.

5.
     
  Komisija pēc dalībvalstu, tūristu, patērētāju organizāciju, vides organizāciju un citu ieinteresēto pušu uzklausīšanas divu gadu laikā izstrādā vienkāršu, standartizētu simbolu sistēmu, ko dalībvalstis, reģionālās un vietējās varas iestādes, un tūrisma industrija var izmantot dažādos gadījumos kā vienu no sabiedrības informācijas līdzekļiem. Šai sistēmai jābūt pieejamai ES tīmekļa vietnē.

13. pants

Ziņojumi

1.   Dalībvalstis sniedz Komisijai monitoringa rezultātus un peldvietu ūdens kvalitātes novērtējumus par katru peldsezonu, kā arī būtisko veikto pasākumu aprakstu. Dalībvalstis sniedz šo informāciju katru gadu vēlākais 31. decembrī attiecībā uz iepriekšējo peldsezonu. Tās sāk iesniegt informāciju, tiklīdz ir veikta pirmā peldvietu ūdens kvalitātes novērtēšana saskaņā ar 4. pantu.

2.   Dalībvalstis katru gadu ziņo Komisijai pirms peldsezonas sākuma par visiem ūdeņiem, kas identificēti kā peldvietu ūdeņi, tostarp pamatojumu attiecībā uz jebkādām izmaiņām, salīdzinot ar iepriekšējo gadu. Tās dara to pirmo reizi pirms pirmās peldsezonas sākuma pēc 18. panta 1. punktā minētās dienas.

3.   Kad tiek uzsākts peldvietu ūdens monitorings saskaņā ar šo direktīvu, ikgadējo ziņošanu Komisijai saskaņā ar 1. punktu turpina veikt atbilstīgi Direktīvai 76/160/EEK līdz laikam, kad var veikt pirmo novērtēšanu saskaņā ar šo direktīvu. Šī perioda laikā 1. parametru, kas minēts Direktīvas 76/160/EEK pielikumā, neņem vērā gada ziņojumā, un 2. un 3. parametru Direktīvas 76/160/EEK pielikumā uzskata par līdzvērtīgu 2. un 1. parametram šīs direktīvas I pielikuma A slejā.

4.   Komisija publicē gada kopsavilkuma ziņojumu par peldvietu ūdens kvalitāti Kopienā, tostarp par peldvietu ūdens klasifikāciju, atbilstību šai direktīvai un būtiskajiem veiktajiem pārvaldības pasākumiem. Komisija publicē šo ziņojumu līdz 30. aprīlim katru gadu, tostarp internetā. Izstrādājot ziņojumu, Komisija, cik iespējams, izmanto vislabākās datu vākšanas, novērtēšanas un noformēšanas sistēmas saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem, jo īpaši Direktīvu 2000/60/EK.

IV NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

14. pants

Ziņojums un pārskatīšana

1.   Komisija ne vēlāk kā 2018. gadā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu.

2.   Ziņojumā īpaši ņem vērā:

| a) | tādu atbilstīgu Eiropas epidemioloģisko pētījumu rezultātus, ko veic Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm; |
| --- | --- |

a)

tādu atbilstīgu Eiropas epidemioloģisko pētījumu rezultātus, ko veic Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm;

| b) | citus zinātniskus, analītiskus un epidemioloģiskus pētījumus, kas saistīti ar peldvietu ūdens kvalitātes parametriem; un |
| --- | --- |

b)

citus zinātniskus, analītiskus un epidemioloģiskus pētījumus, kas saistīti ar peldvietu ūdens kvalitātes parametriem; un

| (c) | Pasaules Veselības organizācijas ieteikumus. |
| --- | --- |

(c)

Pasaules Veselības organizācijas ieteikumus.

3.   Ņemot vērā šo ziņojumu un izvērsto ietekmes novērtēšanu, Komisija
  ne vēlāk kā 2020. gadā pārskata

  šo direktīvu, it īpaši attiecībā uz peldvietu ūdens kvalitātes rādītājiem, un iesniedz, ja vajadzīgs, atbilstošus tiesību aktu ieteikumus saskaņā ar ES līguma 251. pantu.

15. pants

Tehniskie pielāgojumi un īstenošanas pasākumi

Saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto procedūru
  pieņem
  lēmumu:

| a) | noteikt EN/IŠO standartu par mikrobioloģisko metožu līdzvērtību 3. panta 9. punkta mērķiem; |
| --- | --- |

a)

noteikt EN/IŠO standartu par mikrobioloģisko metožu līdzvērtību 3. panta 9. punkta mērķiem;

| b) | noteikt sīki izstrādātus noteikumus 8. panta 1. punkta un 12. panta 5. punkta īstenošanai; |
| --- | --- |

b)

noteikt sīki izstrādātus noteikumus 8. panta 1. punkta un 12. panta 5. punkta īstenošanai;

| c) | pielāgot zinātnes un tehnikas attīstībai analīzes metodes, ko piemēro attiecībā uz I pielikumā noteiktiem parametriem; |
| --- | --- |

c)

pielāgot zinātnes un tehnikas attīstībai analīzes metodes, ko piemēro attiecībā uz I pielikumā noteiktiem parametriem;

| d) | pārskatīt I pielikumā minētos parametrus par vīrusu atklāšanu, pamatojoties uz zinātnisku pētījumu rezultātiem; |
| --- | --- |

d)

pārskatīt I pielikumā minētos parametrus par vīrusu atklāšanu, pamatojoties uz zinātnisku pētījumu rezultātiem;

| e) | pielāgot zinātnes un tehnikas attīstībai V pielikumu; |
| --- | --- |

e)

pielāgot zinātnes un tehnikas attīstībai V pielikumu;

| f) | noteikt metodiskos norādījumus attiecībā uz kopējām metodēm, lai novērtētu atsevišķos paraugus. |
| --- | --- |

f)

noteikt metodiskos norādījumus attiecībā uz kopējām metodēm, lai novērtētu atsevišķos paraugus.

16. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā noteiktais laikposms ir trīs mēneši.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

17. pants

Atcelšana

1.   Direktīvu 76/160/EEK ar šo atceļ no 2014. gada 13. decembra. Ievērojot 2. punktu, šī atcelšana neskar dalībvalstu saistības attiecībā uz termiņiem atceltās direktīvas transponēšanai un piemērošanai.

2.   Tiklīdz dalībvalstis bus veikušas visus nepieciešamos juridiskos, administratīvos un praktiskos pasākumus, lai ievērotu šo direktīvu, piemēros šo direktīvu, kas aizstāj Direktīvu 76/160/EEK.

3.   Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu.

4.
     
  “Pietiekamas” kvalitātes statusu var izmantot tikai 8 gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā, un šī statusa izmantošanas laiku nevar pagarināt.

18. pants

Īstenošana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai panāktu atbilstību šai direktīvai līdz ... (15)· Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.

Kad dalībvalstis veic minētos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka to, kā izdarīt šādas atsauces.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

19. pants

Spēkā stāšanās

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

20. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

Priekšsēdētājs

Padomes vārdā

Priekšsēdētājs

---

(1)  
  OV C 45 E, 25.2.2003., 127. lpp.

1

OV C 45 E, 25.2.2003., 127. lpp.

(2)  OV C 220, 16.9.2003., 39. lpp.

2

(3)  OV C 244, 10.10.2003., 31. lpp.

3

(4)  Eiropas Parlamenta 2003. gada 21. oktobraNostāja (OV C 82 E, 1.4.2004., 116. lpp.), Padomes 2004. gada 20. decembra Kopējā nostāja (vēl nav publicēta “Oficiālajā Vēstnesī”) un Eiropas Parlamenta 2005. gada 10. maija
  Nostāja.

4

Nostāja

2004.

20. decembra

2005.

10. maija

Nostāja.

(5)  OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.

5

(6)  OV L 31, 5.2.1976., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 807/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 36. lpp.).

6

(7)  OV L 135, 30.5.1991., 40. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

7

(8)  OV L 375, 31.12.1991., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

8

(9)  OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 2455/2001/EK (OV L 331, 15.12.2001., 1. lpp.).

9

(10)  

  OV L 41, 14.2.2003., 26. lpp.

10

OV L 41, 14.2.2003., 26. lpp.

(11)  

  OV L 156, 25.6.2003., 17. lpp.

11

OV L 156, 25.6.2003., 17. lpp.

(12)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

12

(13)  OV L 175, 5.7.1985., 40. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/35/EK.

13

(14)  
  Piecus
  gadus pec šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

14

Piecus

(15)  
  Divus
  gadus pēc šīs direktīvas spēķā stāšanas dienas.

15

Divus

I PIELIKUMS

ATTIECĪBĀ UZ IEKŠĒJIEM ŪDEŅIEM

| | A | B | C | D | E |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Parametrs | Izcila kvalitāte | Laba kvalitāte | Pietiekama kvalitāte | Analīzes standartmetodes |
| 1 | Zarnu enterokoki (KVV/100 ml) | 200 (1) | 400 (1) | 450

   (1) | IŠO 7899-1 vai IŠO 7899-2 |
| 2 | Escherichia coli (KW/100 ml) | 500 (1) | 1000 (1) | 1100

   (1) | IŠO 9308-3 vai IŠO 9308-1 |

A

B

C

D

E

Parametrs

Izcila kvalitāte

Laba kvalitāte

Pietiekama kvalitāte

Analīzes standartmetodes

1

Zarnu enterokoki (KVV/100 ml)

200 (1)

400 (1)

450

   (1)

IŠO 7899-1 vai IŠO 7899-2

2

Escherichia coli (KW/100 ml)

500 (1)

1000 (1)

1100

   (1)

IŠO 9308-3 vai IŠO 9308-1

ATTIECĪBĀ UZ PIEKRASTES UN PĀREJAS ŪDEŅIEM

| | A | Β | C | D | E |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Parametrs | Izcila kvalitāte | Laba kvalitāte | Pietiekama kvalitāte | Analīzes standartmetodes |
| 1 | Zarnu enterokoki (KVV/100 ml) | 100 (2) | 200 (2) | 250

   (2) | IŠO 7899-1 vai IŠO 7899-2 |
| 2 | Escherichia coli (KW/100 ml) | 250 (2) | 500 (2) | 550

   (2) | IŠO 9308-3 vai IŠO 9308-1 |

A

Β

C

D

E

Parametrs

Izcila kvalitāte

Laba kvalitāte

Pietiekama kvalitāte

Analīzes standartmetodes

1

Zarnu enterokoki (KVV/100 ml)

100 (2)

200 (2)

250

   (2)

IŠO 7899-1 vai IŠO 7899-2

2

Escherichia coli (KW/100 ml)

250 (2)

500 (2)

550

   (2)

IŠO 9308-3 vai IŠO 9308-1

---

(1)  Pamatojoties uz 95. procentiles novērtēšanu. Skatīt II
  pielikumu.

(2)  Pamatojoties uz 95. procentiles novērtēšanu. Skatīt II
  pielikumu.

II PIELIKUMS

PELDVIETU ŪDENS NOVĒRTĒŠANA UN KLASIFIKĀCIJA

1.   ZEMA KVALITĀTE

Peldvietu ūdens tiek klasificēts kā “zemas kvalitātes” ūdens, ja peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopumā par pēdējo novērtēšanas periodu (1) procentiles vērtība (2) attiecībā uz mikrobioloģisko uzskaitījumu ir sliktāka (3) nekā “pietiekamas kvalitātes” vērtība, kas noteikta I pielikuma D slejā.

2.   PIETIEKAMA KVALITĀTE

Peldvietu ūdens ir jākvalificē kā “pietiekamas kvalitātes” ūdens:

| 1) | ja peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopumā par pēdējo novērtēšanas periodu procentiles vērtība attiecībā uz mikrobioloģisko uzskaitījumu ir līdzvērtīga “pietiekamas kvalitātes” vērtībai, kas noteikta I pielikuma D slejā, vai ir labāka (4) par to; un |
| --- | --- |

1)

ja peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopumā par pēdējo novērtēšanas periodu procentiles vērtība attiecībā uz mikrobioloģisko uzskaitījumu ir līdzvērtīga “pietiekamas kvalitātes” vērtībai, kas noteikta I pielikuma D slejā, vai ir labāka (4) par to; un

| 2) | gadījumos, kad peldvietu ūdens ir pakļauts īstermiņa piesārņojumam, ar nosacījumu, ka:






  i) | veic atbilstīgus pārvaldības pasākumus, tostarp novērošanu, agras brīdināšanas sistēmas un monitoringu, lai novērstu peldētāju pakļaušanu riskam, brīdinot tos vai, ja nepieciešams, izdodot peldēšanās aizliegumu: |
| --- | --- | --- |

2)

gadījumos, kad peldvietu ūdens ir pakļauts īstermiņa piesārņojumam, ar nosacījumu, ka:

i)

veic atbilstīgus pārvaldības pasākumus, tostarp novērošanu, agras brīdināšanas sistēmas un monitoringu, lai novērstu peldētāju pakļaušanu riskam, brīdinot tos vai, ja nepieciešams, izdodot peldēšanās aizliegumu:

| ii) | veic atbilstīgus pārvaldības pasākumus, lai novērstu, samazinātu vai likvidētu piesārņojuma avotus; un |
| --- | --- |

ii)

veic atbilstīgus pārvaldības pasākumus, lai novērstu, samazinātu vai likvidētu piesārņojuma avotus; un

| iii) | to paraugu skaits, kas netika ņemti vērā saskaņā ar 3. panta 6. punktu īstermiņa piesārņojuma dēļ, pēdējā novērtēšanas periodā nepārsniedz 15 % no kopējā paraugu skaita, kas paredzēts monitoringa kalendāros minētajam periodam, vai vienu paraugu vienā peldsezonā, izvēloties lielāku skaitli. |
| --- | --- |

iii)

to paraugu skaits, kas netika ņemti vērā saskaņā ar 3. panta 6. punktu īstermiņa piesārņojuma dēļ, pēdējā novērtēšanas periodā nepārsniedz 15 % no kopējā paraugu skaita, kas paredzēts monitoringa kalendāros minētajam periodam, vai vienu paraugu vienā peldsezonā, izvēloties lielāku skaitli.

3.   LABA KVALITĀTE

Peldvietu ūdens jākvalificē kā “labas kvalitātes” ūdens:

| 1) | ja peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopumā par pēdējo novērtēšanas periodu procentiles vērtība attiecībā uz mikrobioloģisko uzskaitījumu ir līdzvērtīga “labas kvalitātes” vērtībai, kas noteikta I pielikuma C slejā, vai ir labāka par to; un |
| --- | --- |

1)

ja peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopumā par pēdējo novērtēšanas periodu procentiles vērtība attiecībā uz mikrobioloģisko uzskaitījumu ir līdzvērtīga “labas kvalitātes” vērtībai, kas noteikta I pielikuma C slejā, vai ir labāka par to; un

| 2) | gadījumos, kad peldvietu ūdens ir pakļauts īstermiņa piesārņojumam, ar nosacījumu, ka:






  i) | veic atbilstīgus pārvaldības pasākumus, tostarp novērošanu, agras brīdināšanas sistēmas un monitoringu, lai novērstu peldētāju pakļaušanu riskam, brīdinot tos vai, ja nepieciešams, izdodot peldēšanās aizliegumu; |
| --- | --- | --- |

2)

gadījumos, kad peldvietu ūdens ir pakļauts īstermiņa piesārņojumam, ar nosacījumu, ka:

i)

veic atbilstīgus pārvaldības pasākumus, tostarp novērošanu, agras brīdināšanas sistēmas un monitoringu, lai novērstu peldētāju pakļaušanu riskam, brīdinot tos vai, ja nepieciešams, izdodot peldēšanās aizliegumu;

| ii) | veic atbilstīgus pārvaldības pasākumus, lai novērstu, samazinātu vai likvidētu piesārņojuma avotus; un |
| --- | --- |

ii)

veic atbilstīgus pārvaldības pasākumus, lai novērstu, samazinātu vai likvidētu piesārņojuma avotus; un

| iii) | to paraugu skaits, kas netika ņemti vērā saskaņā ar 3. panta 6. punktu īstermiņa piesārņojuma dēļ, pēdējā novērtēšanas periodā nepārsniedz 15 % no kopējā paraugu skaita, kas paredzēts monitoringa kalendāros minētajam periodam, vai vienu paraugu vienā peldsezonā, izvēloties lielāku skaitli. |
| --- | --- |

iii)

to paraugu skaits, kas netika ņemti vērā saskaņā ar 3. panta 6. punktu īstermiņa piesārņojuma dēļ, pēdējā novērtēšanas periodā nepārsniedz 15 % no kopējā paraugu skaita, kas paredzēts monitoringa kalendāros minētajam periodam, vai vienu paraugu vienā peldsezonā, izvēloties lielāku skaitli.

4.   IZCILA KVALITĀTE

Peldvietu ūdens jāklasificē kā “izcilas kvalitātes” ūdens:

| 1) | ja peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopumā par pēdējo novērtēšanas periodu procentiles vērtība attiecībā uz mikrobioloģisko uzskaitījumu ir līdzvērtīga “izcilas kvalitātes” vērtībai, kas noteikta I pielikumā Β slejā, vai ir labāka par to; un |
| --- | --- |

1)

ja peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopumā par pēdējo novērtēšanas periodu procentiles vērtība attiecībā uz mikrobioloģisko uzskaitījumu ir līdzvērtīga “izcilas kvalitātes” vērtībai, kas noteikta I pielikumā Β slejā, vai ir labāka par to; un

| 2) | gadījumos, kad peldvietu ūdens ir pakļauts īstermiņa piesārņojumam, ar nosacījumu, ka:






  i) | veic atbilstīgus pārvaldības pasākumus, tostarp novērošanu, agras brīdināšanas sistēmas un monitoringu, lai novērstu peldētāju pakļaušanu riskam, brīdinot tos vai, ja nepieciešams, izdodot peldēšanās aizliegumu: |
| --- | --- | --- |

2)

gadījumos, kad peldvietu ūdens ir pakļauts īstermiņa piesārņojumam, ar nosacījumu, ka:

i)

veic atbilstīgus pārvaldības pasākumus, tostarp novērošanu, agras brīdināšanas sistēmas un monitoringu, lai novērstu peldētāju pakļaušanu riskam, brīdinot tos vai, ja nepieciešams, izdodot peldēšanās aizliegumu:

| ii) | veic atbilstīgus pārvaldības pasākumus, lai novērstu, samazinātu vai likvidētu piesārņojuma avotus; un |
| --- | --- |

ii)

veic atbilstīgus pārvaldības pasākumus, lai novērstu, samazinātu vai likvidētu piesārņojuma avotus; un

| iii) | to paraugu skaits, kas netika ņemti vērā saskaņā ar 3. panta 6. punktu īstermiņa piesārņojuma dēļ, pēdējā novērtēšanas periodā nepārsniedz 15 % no kopējā paraugu skaita, kas paredzēts monitoringa kalendāros minētajam periodam, vai vienu paraugu vienā peldsezonā, izvēloties lielāku skaitli. |
| --- | --- |

iii)

to paraugu skaits, kas netika ņemti vērā saskaņā ar 3. panta 6. punktu īstermiņa piesārņojuma dēļ, pēdējā novērtēšanas periodā nepārsniedz 15 % no kopējā paraugu skaita, kas paredzēts monitoringa kalendāros minētajam periodam, vai vienu paraugu vienā peldsezonā, izvēloties lielāku skaitli.

PIEZĪMES

---

(1)  “Pēdējais novērtēšanas periods” ir pēdējās četras peldsezonas vai, attiecīgajā gadījumā, periods, kas noteikts 4. panta 2. vai 4. punktā.

(2)  Balstoties uz procentiles novērtēšanu no log10 normālās iespējamās blīvuma funkcijas attiecībā uz mikrobioloģisko informāciju, kas iegūta no konkrēta peldvietu ūdens, procentiles vērtību iegūst šādi:

| i) | ņem log10 vērtību no visiem baktēriju uzskaitījumiem to datu secībā, kas jānovērtē. (Ja tiek iegūta nulles vērtība, ņem log10 vērtību no analītiskās metodes minimālās noteikšanas robežas); |
| --- | --- |

i)

ņem log10 vērtību no visiem baktēriju uzskaitījumiem to datu secībā, kas jānovērtē. (Ja tiek iegūta nulles vērtība, ņem log10 vērtību no analītiskās metodes minimālās noteikšanas robežas);

| ii) | aprēķina log10 aritmētisko vidējo vērtību (μ); |
| --- | --- |

ii)

aprēķina log10 aritmētisko vidējo vērtību (μ);

| iii) | aprēķina log10 vērtību
  standartnovirzi (σ). |
| --- | --- |

iii)

aprēķina log10 vērtību
  standartnovirzi (σ).

Augšēįā
  95. procentiles vērtība no datu iespējamības blīvuma funkcijas tiek iegūta no šāda vienādojuma: augšējā 95. procentile = antilog (μ + 1,65 σ).

(3)  “Sliktāka” ir ar augstāku koncentrācijas vērtību, kas izteikta KVV/100 ml.

(4)  “Labāka” ir ar zemāku koncentrācijas vērtību, kas izteikta KVV/100 ml.

III PIELIKUMS

PELDVIETU ŪDENS APRAKSTS

| 1. | Peldvietu ūdens apraksts, kas minēts 6. pantā, ietver:






  a) | peldvietu ūdens un citu virszemes ūdeņu, kas ir peldvietu ūdens sateces baseinā, tādu fizisko, ģeogrāfisko un hidroloģisko iezīmju aprakstu, kuras varētu būt piesārņojuma avots un kuras ir svarīgas saistībā ar šo direktīvu un saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK; |
| --- | --- | --- |

1.

Peldvietu ūdens apraksts, kas minēts 6. pantā, ietver:

a)

peldvietu ūdens un citu virszemes ūdeņu, kas ir peldvietu ūdens sateces baseinā, tādu fizisko, ģeogrāfisko un hidroloģisko iezīmju aprakstu, kuras varētu būt piesārņojuma avots un kuras ir svarīgas saistībā ar šo direktīvu un saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK;

| b) | tā piesārņojuma iemeslu identifikāciju un novērtējumu, kas var ietekmēt peldvietu ūdeņus un pasliktināt peldētāju veselību; |
| --- | --- |

b)

tā piesārņojuma iemeslu identifikāciju un novērtējumu, kas var ietekmēt peldvietu ūdeņus un pasliktināt peldētāju veselību;

| c) | zilaļģu izplatīšanās potenciāla novērtējumu; |
| --- | --- |

c)

zilaļģu izplatīšanās potenciāla novērtējumu;

| d) | lielaļģu un/vai fitoplanktona izplatīšanās potenciāla novērtējumu; |
| --- | --- |

d)

lielaļģu un/vai fitoplanktona izplatīšanās potenciāla novērtējumu;

| e) | gadījumā, ja b) apakšpunktā minētais novērtējums liecina par īstermiņa piesārņojuma apdraudējumu, šādu informāciju:






  — | attiecīgā īstermiņa piesārņojuma paredzams raksturs, biežums un ilgums, |
| --- | --- | --- |

e)

gadījumā, ja b) apakšpunktā minētais novērtējums liecina par īstermiņa piesārņojuma apdraudējumu, šādu informāciju:

—

attiecīgā īstermiņa piesārņojuma paredzams raksturs, biežums un ilgums,

| — | sīkāka informācija par jebkādiem eŠošiem piesārņojuma avotiem, tostarp informācija par veiktajiem pārvaldības pasākumiem un grafiku piesārņojuma avotu likvidēšanai, |
| --- | --- |

—

sīkāka informācija par jebkādiem eŠošiem piesārņojuma avotiem, tostarp informācija par veiktajiem pārvaldības pasākumiem un grafiku piesārņojuma avotu likvidēšanai,

| — | īstermiņa piesārņojuma laikā veiktie pārvaldības pasākumi, kā arī to struktūru nosaukums un kon-taktinformācija, kas atbildīgas par šiem pasākumiem; |
| --- | --- |

—

īstermiņa piesārņojuma laikā veiktie pārvaldības pasākumi, kā arī to struktūru nosaukums un kon-taktinformācija, kas atbildīgas par šiem pasākumiem;

| f) | monitoringa vietas atrašanās. |
| --- | --- |

f)

monitoringa vietas atrašanās.

| 2. | Gadījumā, ja peldvietu ūdens ir klasificēts kā “labas”, “pietiekamas” vai “zemas” kvalitātes ūdens, peldvietu ūdens apraksts ir regulāri jāpārskata, lai novērtētu, vai kāds no 1. punktā minētajiem aspektiem ir mainījies. Vajadzības gadījumā aprakstu atjaunina. Pārskatīšanas biežumu un jomu ir jānosaka, pamatojoties uz piesārņojuma raksturu un nopietnību. Tomēr pārskatīšanai jāatbilst vismaz tādiem noteikumiem un jānotiek ar tādu biežumu, kā noteikts še turpmāk tabulā:








  Peldvietu ūdens klasifikācija | “Labas” kvalitātes | “Pietiekamas” kvalitātes | “Zemas” kvalitātes |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārskatīšana ir ne retāk kā reizi | 4 gados | 3 gados | 2 gados |
| Aspekti, kas jāpārskata (1. punkta apakšpunkti) | a) līdz f) | a) līdz f) | a) līdz f) |

2.

Gadījumā, ja peldvietu ūdens ir klasificēts kā “labas”, “pietiekamas” vai “zemas” kvalitātes ūdens, peldvietu ūdens apraksts ir regulāri jāpārskata, lai novērtētu, vai kāds no 1. punktā minētajiem aspektiem ir mainījies. Vajadzības gadījumā aprakstu atjaunina. Pārskatīšanas biežumu un jomu ir jānosaka, pamatojoties uz piesārņojuma raksturu un nopietnību. Tomēr pārskatīšanai jāatbilst vismaz tādiem noteikumiem un jānotiek ar tādu biežumu, kā noteikts še turpmāk tabulā:

Peldvietu ūdens klasifikācija

“Labas” kvalitātes

“Pietiekamas” kvalitātes

“Zemas” kvalitātes

Pārskatīšana ir ne retāk kā reizi

4 gados

3 gados

2 gados

Aspekti, kas jāpārskata (1. punkta apakšpunkti)

a) līdz f)

a) līdz f)

a) līdz f)

To peldvietu ūdeņu apraksts, kas pirms tam tika klasificēti kā “izcilas” kvalitātes ūdeņi, ir jāpārskata un pēc vajadzības jāatjaunina tikai gadījumā, ja klasifikācija mainās uz “labu”, “pietiekamu” vai “zemu” kvalitāti. Pārskatīšanā jāizskata visi aspekti, kas minēti 1. punktā.

| 3. | Gadījumā, ja tiek veikti nozīmīgi būvdarbi vai ievērojamas izmaiņas infrastruktūrā peldvietu ūdeņos vai to apkaimē, peldvietu ūdens apraksts ir jāatjaunina pirms nākamās peldsezonas sākuma. |
| --- | --- |

3.

Gadījumā, ja tiek veikti nozīmīgi būvdarbi vai ievērojamas izmaiņas infrastruktūrā peldvietu ūdeņos vai to apkaimē, peldvietu ūdens apraksts ir jāatjaunina pirms nākamās peldsezonas sākuma.

| 4. | Informācija,
  kas minēta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, ir jāsniedz sīki izstrādātā kartē. |
| --- | --- |

4.

Informācija,
  kas minēta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, ir jāsniedz sīki izstrādātā kartē.

| 5. | Cita svarīga informācija var būt pievienota vai ietverta, ja kompetentā iestāde uzskata to par atbilstīgu. |
| --- | --- |

5.

Cita svarīga informācija var būt pievienota vai ietverta, ja kompetentā iestāde uzskata to par atbilstīgu.

IV PIELIKUMS

PELDVIETU ŪDENS MONITORINGS

| 1. | Viens paraugs ir jāņem tieši pirms katras peldsezonas sākuma. Ņemot vērā šo papildu paraugu un ievērojot 2. punktu, ne mazāk kā četri paraugi ir jāņem un jāanalizē katru peldsezonu. |
| --- | --- |

1.

Viens paraugs ir jāņem tieši pirms katras peldsezonas sākuma. Ņemot vērā šo papildu paraugu un ievērojot 2. punktu, ne mazāk kā četri paraugi ir jāņem un jāanalizē katru peldsezonu.

| 2. | Tomēr ir jāņem un jāanalizē tikai trīs paraugi peldsezonas laikā, ja attiecīgajā peldvietu ūdenī:






  a) | peldsezona nepārsniedz 8 nedēļas vai |
| --- | --- | --- |

2.

Tomēr ir jāņem un jāanalizē tikai trīs paraugi peldsezonas laikā, ja attiecīgajā peldvietu ūdenī:

a)

peldsezona nepārsniedz 8 nedēļas vai

| b) | tas atrodas apgabalā ar īpašiem ģeogrāfiskiem ierobežojumiem. |
| --- | --- |

b)

tas atrodas apgabalā ar īpašiem ģeogrāfiskiem ierobežojumiem.

| 3. | Paraugu ņemšanas dienas ir jānosaka ar atbilstīgiem intervāliem visā peldsezonas laikā, un intervāls starp paraugu ņemšanas dienām nedrīkst pārsniegt vienu mēnesi. |
| --- | --- |

3.

Paraugu ņemšanas dienas ir jānosaka ar atbilstīgiem intervāliem visā peldsezonas laikā, un intervāls starp paraugu ņemšanas dienām nedrīkst pārsniegt vienu mēnesi.

| 4. | īstermiņa piesārņojuma gadījumā ir jāņem viens papildu paraugs, lai pārliecinātos, ka notikums ir beidzies. Šis paraugs neveido daļu no peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopuma. Ja ir nepieciešams aizvietot vērā neņemto paraugu, papildu paraugs ir jāņem 7 dienu laikā pēc īstermiņa piesārņojuma beigām. |
| --- | --- |

4.

īstermiņa piesārņojuma gadījumā ir jāņem viens papildu paraugs, lai pārliecinātos, ka notikums ir beidzies. Šis paraugs neveido daļu no peldvietu ūdens kvalitātes informācijas kopuma. Ja ir nepieciešams aizvietot vērā neņemto paraugu, papildu paraugs ir jāņem 7 dienu laikā pēc īstermiņa piesārņojuma beigām.

V PIELIKUMS

NOTEIKUMI PAR TO, KĀ RĪKOTIES AR PARAUGIEM, KAS PAREDZĒTI MIKROBIOLOĢISKĀS ANALĪZES VEIKŠANAI

1.   PARAUGU ŅEMŠANAS VIETA

Ja iespējams, paraugs ir jāņem 30 centimetrus zem ūdens virsmas ūdenī, kas ir vismaz 1 metru dziļš.

2.   PARAUGU PUDEĻU STERILIZĒŠANA

Paraugu pudelēm:

| — | jāveic sterilizēšana autoklāvā vismaz 15 minūtes 121°C temperatūrā; vai |
| --- | --- |

—

jāveic sterilizēšana autoklāvā vismaz 15 minūtes 121°C temperatūrā; vai

| — | jāveic sausā sterilizēšana 160°C līdz 170°C temperatūrā vismaz 1 stundu; vai |
| --- | --- |

—

jāveic sausā sterilizēšana 160°C līdz 170°C temperatūrā vismaz 1 stundu; vai

| — | jābūt apstarotajiem paraugu traukiem, kas iegūti tieši no ražotāja. |
| --- | --- |

—

jābūt apstarotajiem paraugu traukiem, kas iegūti tieši no ražotāja.

3.   PARAUGU ŅEMŠANA

Paraugu pudeles/trauka apjoms ir atkarīgs no ūdens daudzuma, kas nepieciešams, lai pārbaudītu katru parametru. Minimālais tilpums ir 250 ml.

Paraugu traukiem ir jābūt no caurspīdīga un bezkrāsaina materiāla (stikla, plastmasas vai polipropilēna).

Lai novērstu parauga nejaušu piesārņojumu, paraugu ņēmējam ir jāpielieto dezinfekcijas metodes, lai uzturētu paraugu pudeļu sterilitāti. Sterils aprīkojums (kā, piemēram, sterili ķirurģiskie cimdi, knaibles vai paraugu spailes) nav nepieciešams, ja procedūra tiek izpildīta rūpīgi.

Paraugs ir skaidri jāapzīmē ar neizdzēšamo tinti uz trauka un uz paraugu ņemšanas veidlapas.

4.   PARAUGU GLABĀŠANA UN TRANSPORTĒŠANA PIRMS ANALĪZES

ViŠos transportēšanas posmos ūdens paraugi ir jāaizsargā no gaismas, jo īpaši, tiešas saules gaismas.

Paraugs ir jāglabā apmēram 4°C temperatūrā aukstumu saglabājošā kārbā vai ledusskapī (atkarībā no klimata) līdz atvešanai uz laboratoriju. Ja transportēšana uz laboratoriju aizņem vairāk nekā 4 stundas, ir nepieciešama transportēšana ledusskapī.

Laikam starp paraugu ņemšanu un analīzes veikšanu ir jābūt iespējami īsam. Ir ieteicams paraugus analizēt tajā pašā darba dienā. Ja tas nav iespējams praktisku apsvērumu dēļ, paraugi ir jāapstrādā ne vairāk kā 24 stundu laikā. Līdz tam tie ir jāglabā tumsā un 4 °C ± 3 °C temperatūrā.
  Gadījumā, ja ir notikusi aizkavēšanās starp paraugu ņemšanu un analīzes veikšanu, izmērīto baktēriju koncentrācija tiek noteikta pēc zināmās T-90 pūšanas formulas, lai baktēriju koncentrāciju varētu izmantot paraugu ņemšanas laikā.

P6_TA(2005)0166

Kapitālsabiedrību pārrobežu apvienošanās ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kapitālsabiedrību pārrobežu apvienošanos (KOM(2003)0703 — C5-0561/2003 — 2003/0277(COD))

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegto Komisijas priekšlikumu (KOM(2003)0703) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegto Komisijas priekšlikumu (KOM(2003)0703) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 44. panta 1. punktu, pamatojoties uz kuru Komisija iesniedza Parlamentam priekšlikumu (C5-0561/2003), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 44. panta 1. punktu, pamatojoties uz kuru Komisija iesniedza Parlamentam priekšlikumu (C5-0561/2003),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un Šociālo lietu komitejas atzinumu (A6-0089/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un Šociālo lietu komitejas atzinumu (A6-0089/2005),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC1-COD(2003)0277

Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 10. maijā,lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/.../EK par kapitālsabiedrību pārrobežu apvienošanos

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā
  44. pantu
  ,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un Šociālo lietu komitejas atzinumu (2),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (1),

rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto kārtību (3),

tā kā:

| (1) | ES reģistrētam kapitālsabiedrībām ir nepieciešams sadarboties un reorganizēties. Tomēr dažādās dalībvalstīs reģistrētām kapitālsabiedrībām apvienojoties, tās Kopienā saskaras ar daudzām juridiska un administratīva rakstura grūtībām. Tādēļ ir nepieciešama
  reglamentēšana Kopienas līmenī, kas atvieglotu tādu kapitālsabiedrību apvienošanos, kuru dibināšanu regulē dažādas tiesību sistēmas un kurām ir atšķirīga juridiskā forma, tādējādi veicinot pilnīgu vienotā tirgus izveidošanu un nevainojamu darbību. |
| --- | --- |

(1)

ES reģistrētam kapitālsabiedrībām ir nepieciešams sadarboties un reorganizēties. Tomēr dažādās dalībvalstīs reģistrētām kapitālsabiedrībām apvienojoties, tās Kopienā saskaras ar daudzām juridiska un administratīva rakstura grūtībām. Tādēļ ir nepieciešama
  reglamentēšana Kopienas līmenī, kas atvieglotu tādu kapitālsabiedrību apvienošanos, kuru dibināšanu regulē dažādas tiesību sistēmas un kurām ir atšķirīga juridiskā forma, tādējādi veicinot pilnīgu vienotā tirgus izveidošanu un nevainojamu darbību.

| (2) | Dalībvalstis nespēj pietiekami labi sasniegt šīs direktīvas mērķus, jo runa ir par regulējumu ar Kopienas līmenī piemērojamiem vienotiem noteikumiem, un šīs direktīvas mēroga un ietekmes dēļ to var sasniegt labāk Kopienas līmenī, Kopiena var rīkoties
  saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā izklāstīto proporcionalitātes principu šī regula paredz tikai to, kas vajadzīgs minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(2)

Dalībvalstis nespēj pietiekami labi sasniegt šīs direktīvas mērķus, jo runa ir par regulējumu ar Kopienas līmenī piemērojamiem vienotiem noteikumiem, un šīs direktīvas mēroga un ietekmes dēļ to var sasniegt labāk Kopienas līmenī, Kopiena var rīkoties
  saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā izklāstīto proporcionalitātes principu šī regula paredz tikai to, kas vajadzīgs minētā mērķa sasniegšanai.

| (3) | Šī direktīva atvieglo kapitālsabiedrību pārrobežu apvienošanos atbilstoši šai direktīvai. Dalībvalstu tiesību aktiem jāļauj vienas dalībvalsts kapitālsabiedrības pārrobežu apvienošanās ar citas dalībvalsts kapitālsabiedrību, ja attiecīgās dalībvalsts tiesību akti paredz šādu juridisko formu sabiedrību apvienošanos. |
| --- | --- |

(3)

Šī direktīva atvieglo kapitālsabiedrību pārrobežu apvienošanos atbilstoši šai direktīvai. Dalībvalstu tiesību aktiem jāļauj vienas dalībvalsts kapitālsabiedrības pārrobežu apvienošanās ar citas dalībvalsts kapitālsabiedrību, ja attiecīgās dalībvalsts tiesību akti paredz šādu juridisko formu sabiedrību apvienošanos.

| (4) | Lai atvieglotu
  pārrobežu
  apvienošanos, jāparedz, ka
  katrai sabiedrībai, kas iesaistīta pārrobežu apvienošanās procesā, un katrai iesaistītajai trešai personai piemēro valsts tiesību aktos iekļautos noteikumus un formalitātes, ko piemēro valsts mēroga apvienošanās gadījumā,
  ja vien šajā direktīvā nav paredzēts citādi.
  Valsts tiesību aktu noteikumi un formalitātes, uz kurām atsaucas šī direktīva, nedrīkst nekādi ierobežot brīvību veikt uzņēmējdarbību vai kapitāla· brīvu apriti, ja vien šādi ierobežojumi nav attaisnojami atbilstoši Eiropas Kopienas Tiesas praksei un it īpaši sabiedrības interešu prasībām, un ir nepieciešami un samērīgi šādu sevišķi svarīgu prasību īstenošanai. |
| --- | --- |

(4)

Lai atvieglotu
  pārrobežu
  apvienošanos, jāparedz, ka
  katrai sabiedrībai, kas iesaistīta pārrobežu apvienošanās procesā, un katrai iesaistītajai trešai personai piemēro valsts tiesību aktos iekļautos noteikumus un formalitātes, ko piemēro valsts mēroga apvienošanās gadījumā,
  ja vien šajā direktīvā nav paredzēts citādi.
  Valsts tiesību aktu noteikumi un formalitātes, uz kurām atsaucas šī direktīva, nedrīkst nekādi ierobežot brīvību veikt uzņēmējdarbību vai kapitāla· brīvu apriti, ja vien šādi ierobežojumi nav attaisnojami atbilstoši Eiropas Kopienas Tiesas praksei un it īpaši sabiedrības interešu prasībām, un ir nepieciešami un samērīgi šādu sevišķi svarīgu prasību īstenošanai.

| (5) | Kopīgajam apvienošanās plānam jābūt vienādam attiecībā uz visām dažādu dalībvalstu sabiedrībām, kas iesaistītas
  pārrobežu
  apvienošanās procesā.
  Būtu
  jānosaka, kādi obligāti noteikumi ir jāietver kopīgajā apvienošanās plānā, turklāt sabiedrībām vienlaikus būtu jādod iespēja vienoties vēl par citiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(5)

Kopīgajam apvienošanās plānam jābūt vienādam attiecībā uz visām dažādu dalībvalstu sabiedrībām, kas iesaistītas
  pārrobežu
  apvienošanās procesā.
  Būtu
  jānosaka, kādi obligāti noteikumi ir jāietver kopīgajā apvienošanās plānā, turklāt sabiedrībām vienlaikus būtu jādod iespēja vienoties vēl par citiem noteikumiem.

| (6) | Lai aizsargātu sabiedrības dalībnieku un trešo personu intereses, atbilstošajam oficiālajam reģistram jāreģistrē gan
  pārrobežu
  apvienošanās plāns, gan
  pārrobežu
  pats apvienošanās fakts par visām sabiedrībām, kas apvienojas. |
| --- | --- |

(6)

Lai aizsargātu sabiedrības dalībnieku un trešo personu intereses, atbilstošajam oficiālajam reģistram jāreģistrē gan
  pārrobežu
  apvienošanās plāns, gan
  pārrobežu
  pats apvienošanās fakts par visām sabiedrībām, kas apvienojas.

| (7) | Visu dalībvalstu tiesību akti paredz to, ka
  valsts līmenī
  par katru sabiedrību, kas apvienojas,
  viens vai vairāki eksperti
  sagatavo ziņojumu par
  pārrobežu
  apvienošanās plānu. Lai ierobežotu izmaksas, kas saistītas ar ekspertu darbu ziņojumu sagatavošanai par pārrobežu apvienošanos, jāparedz iespēja sagatavot vienu kopīgu ziņojumu visiem to sabiedrību dalībniekiem, kas ir iesaistītas pārrobežu apvienošanās procesā. Katras sabiedrības pilnsapulcei ir jānobalso par kopīgo apvienošanās plānu. |
| --- | --- |

(7)

Visu dalībvalstu tiesību akti paredz to, ka
  valsts līmenī
  par katru sabiedrību, kas apvienojas,
  viens vai vairāki eksperti
  sagatavo ziņojumu par
  pārrobežu
  apvienošanās plānu. Lai ierobežotu izmaksas, kas saistītas ar ekspertu darbu ziņojumu sagatavošanai par pārrobežu apvienošanos, jāparedz iespēja sagatavot vienu kopīgu ziņojumu visiem to sabiedrību dalībniekiem, kas ir iesaistītas pārrobežu apvienošanās procesā. Katras sabiedrības pilnsapulcei ir jānobalso par kopīgo apvienošanās plānu.

| (8) | Lai atvieglotu pārrobežu apvienošanās procesus, par katru sabiedrību atbildīgajai valsts iestādei jākontrolē katras sabiedrības, kas apvienojas, pārskats un lēmumu pieņemšanas procedūras likumību, savukārt
  pārrobežu
  apvienošanās pārskata un lēmumu pieņemšanas procedūras likumības kontrolei jābūt tās valsts iestādes kompetencē, kura ir atbildīga par to sabiedrību, kas
  veidojas
  apvienošanās rezultātā. Šī valsts iestāde var būt gan tiesa, gan notārs, gan jebkura cita attiecīgās dalībvalsts
  nozīmēta
  iestāde. Jānosaka, atbilstoši kuras valsts tiesību aktiem tiek noteikts brīdis, ar kuru
  pārrobežu
  apvienošanās stājas spēkā;
  tie ir
  tās valsts tiesību akti, kas ir
  saistoši sabiedrībai
  , kas
  veidojas pārrobežu
  apvienošanās
  rezultātā
  . |
| --- | --- |

(8)

Lai atvieglotu pārrobežu apvienošanās procesus, par katru sabiedrību atbildīgajai valsts iestādei jākontrolē katras sabiedrības, kas apvienojas, pārskats un lēmumu pieņemšanas procedūras likumību, savukārt
  pārrobežu
  apvienošanās pārskata un lēmumu pieņemšanas procedūras likumības kontrolei jābūt tās valsts iestādes kompetencē, kura ir atbildīga par to sabiedrību, kas
  veidojas
  apvienošanās rezultātā. Šī valsts iestāde var būt gan tiesa, gan notārs, gan jebkura cita attiecīgās dalībvalsts
  nozīmēta
  iestāde. Jānosaka, atbilstoši kuras valsts tiesību aktiem tiek noteikts brīdis, ar kuru
  pārrobežu
  apvienošanās stājas spēkā;
  tie ir
  tās valsts tiesību akti, kas ir
  saistoši sabiedrībai
  , kas
  veidojas pārrobežu
  apvienošanās
  rezultātā
  .

| (9) | Lai aizsargātu dalībnieku un trešo personu intereses, jānorāda pārrobežu apvienošanās juridiskās sekas, turklāt jāuzsver, vai
  sabiedrība, kas veidojas
  apvienošanās
  rezultātā, ir
  iegūstošā sabiedrība vai jauna sabiedrība. Saistībā ar tiesisko noteiktību būtu jānosaka, ka pārrobežu apvienošanos pēc tam, kad tā ir stājusies spēkā, vairs nevar anulēt. |
| --- | --- |

(9)

Lai aizsargātu dalībnieku un trešo personu intereses, jānorāda pārrobežu apvienošanās juridiskās sekas, turklāt jāuzsver, vai
  sabiedrība, kas veidojas
  apvienošanās
  rezultātā, ir
  iegūstošā sabiedrība vai jauna sabiedrība. Saistībā ar tiesisko noteiktību būtu jānosaka, ka pārrobežu apvienošanos pēc tam, kad tā ir stājusies spēkā, vairs nevar anulēt.

| (10) | Šī direktīva neskar to tiesību aktu piemērošanu gan Kopienas (4) gan dalībvalstu līmenī, kas attiecas uz komercsabiedrību koncentrācijas kontroli. |
| --- | --- |

(10)

Šī direktīva neskar to tiesību aktu piemērošanu gan Kopienas (4) gan dalībvalstu līmenī, kas attiecas uz komercsabiedrību koncentrācijas kontroli.

| (11) | Šī direktīva neietekmē Kopienas tiesību aktus, kas attiecas uz kredītstarpniekiem un citām finanšu sabiedrībām, un valsts noteikumus, kas pieņemti vai ieviesti atbilstoši šiem Kopienas tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(11)

Šī direktīva neietekmē Kopienas tiesību aktus, kas attiecas uz kredītstarpniekiem un citām finanšu sabiedrībām, un valsts noteikumus, kas pieņemti vai ieviesti atbilstoši šiem Kopienas tiesību aktiem.

| (12) | Šī direktīva neietekmē dalībvalstu tiesību normas, saskaņā ar kurām jāsniedz, ziņas par galvenās vadības atrašanās vietu vai galveno darījumu vietu sabiedrībai, kas rodas pārrobežu apvienošanās rezultātā. |
| --- | --- |

(12)

Šī direktīva neietekmē dalībvalstu tiesību normas, saskaņā ar kurām jāsniedz, ziņas par galvenās vadības atrašanās vietu vai galveno darījumu vietu sabiedrībai, kas rodas pārrobežu apvienošanās rezultātā.

| (13) | Darbinieku tiesībām, kas nav līdzdalības tiesības, piemēro valstu tiesību aktus, kuri ir minēti Padomes 1998. gada 20. jūlija Direktīvā 98/59/EK par kolektīvo atlaišanu (5), Padomes 2001 .gada 12. marta Direktīvā 2001/23/EK attiecībā uz darbinieku tiesību aizsardzību komercsabiedrību daļu īpašnieka maiņas gadījumā (6), Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 11. marta Direktīvā 2002/14/EK, ar ko izveido vispārēju sistēmu darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Eiropas Kopienā (7), kā arī Padomes 1994 .gada 22. septembra Direktīvā 94/45/EK par to, kā izveidot Eiropas Uzņēmumu padomi vai procedūru darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Kopienas mēroga uzņēmumos un Kopienas mēroga uzņēmumu grupās (8). |
| --- | --- |

(13)

Darbinieku tiesībām, kas nav līdzdalības tiesības, piemēro valstu tiesību aktus, kuri ir minēti Padomes 1998. gada 20. jūlija Direktīvā 98/59/EK par kolektīvo atlaišanu (5), Padomes 2001 .gada 12. marta Direktīvā 2001/23/EK attiecībā uz darbinieku tiesību aizsardzību komercsabiedrību daļu īpašnieka maiņas gadījumā (6), Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 11. marta Direktīvā 2002/14/EK, ar ko izveido vispārēju sistēmu darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Eiropas Kopienā (7), kā arī Padomes 1994 .gada 22. septembra Direktīvā 94/45/EK par to, kā izveidot Eiropas Uzņēmumu padomi vai procedūru darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Kopienas mēroga uzņēmumos un Kopienas mēroga uzņēmumu grupās (8).

| (14) | Ja vienā
  no sabiedrībām, kas piedalās pārrobežu apvienošanās procesā, darbiniekiem
  saskaņā ar šo direktīvu ir tiesības piedalīties lēmumu pieņemšanas procesā
  un ja tās dalībvalsts tiesību aktos, kurā ir reģistrēta
  pārrobežu
  apvienošanās rezultātā izveidotā sabiedrība, nav paredzēta
  tāda paša apjoma tiesības piedalīties lēmumu pieņemšanas procesā, kādas ir attiecīgajās sabiedrībās, kas apvienojas, tostarp sabiedrības padomes komitejās, kurām ir lēmumu pieņemšanas tiesības, vai ja šie tiesību akti neparedz tādu pašu to darbinieku iesaistīšanu lēmumu pieņemšanā, kuri strādā pārrobežu apvienošanās rezultātā izveidotajos uzņēmumos, tad jāizstrādā jauni noteikumi, kas regulē pārrobežu apvienošanās rezultātā izveidoto sabiedrību darbinieku iesaistīšanu lēmumu pieņemšanā.
  Turklāt
  jābalstās uz
  pamatprincipiem un procedūrām, kas ir noteiktas Padomes Regulā (EK) Nr. 2157/2001 (2001 .gada 8.oktobris) par Eiropas uzņēmējsabiedrības (SE) statūtiem (9) un Padomes Direktīvā 2001/86/EK (2001. gada 8. oktobra), ar ko papildina Eiropas uzņēmējsabiedrības statūtus darbinieku iesaistīšanas jomā (10)

  , tomēr jāņem vērā nepieciešamās izmaiņas, kas ir nepieciešamas, jo apvienošanās rezultātā izveidotajai sabiedrībai būs saistošas tās dalībvalsts tiesību akti, kurā tai būs juridiskā adrese. Dalībvalstis saskaņā ar Direktīvas 2001/86/EK 3. panta 2. punkta b) daļu var nekavējoties veicināt 14. pantā paredzēto sarunu uzsākšanu, lai tādējādi netiktu nevajadzīgi kavēta apvienošanās norise. |
| --- | --- |

(14)

Ja vienā
  no sabiedrībām, kas piedalās pārrobežu apvienošanās procesā, darbiniekiem
  saskaņā ar šo direktīvu ir tiesības piedalīties lēmumu pieņemšanas procesā
  un ja tās dalībvalsts tiesību aktos, kurā ir reģistrēta
  pārrobežu
  apvienošanās rezultātā izveidotā sabiedrība, nav paredzēta
  tāda paša apjoma tiesības piedalīties lēmumu pieņemšanas procesā, kādas ir attiecīgajās sabiedrībās, kas apvienojas, tostarp sabiedrības padomes komitejās, kurām ir lēmumu pieņemšanas tiesības, vai ja šie tiesību akti neparedz tādu pašu to darbinieku iesaistīšanu lēmumu pieņemšanā, kuri strādā pārrobežu apvienošanās rezultātā izveidotajos uzņēmumos, tad jāizstrādā jauni noteikumi, kas regulē pārrobežu apvienošanās rezultātā izveidoto sabiedrību darbinieku iesaistīšanu lēmumu pieņemšanā.
  Turklāt
  jābalstās uz
  pamatprincipiem un procedūrām, kas ir noteiktas Padomes Regulā (EK) Nr. 2157/2001 (2001 .gada 8.oktobris) par Eiropas uzņēmējsabiedrības (SE) statūtiem (9) un Padomes Direktīvā 2001/86/EK (2001. gada 8. oktobra), ar ko papildina Eiropas uzņēmējsabiedrības statūtus darbinieku iesaistīšanas jomā (10)

  , tomēr jāņem vērā nepieciešamās izmaiņas, kas ir nepieciešamas, jo apvienošanās rezultātā izveidotajai sabiedrībai būs saistošas tās dalībvalsts tiesību akti, kurā tai būs juridiskā adrese. Dalībvalstis saskaņā ar Direktīvas 2001/86/EK 3. panta 2. punkta b) daļu var nekavējoties veicināt 14. pantā paredzēto sarunu uzsākšanu, lai tādējādi netiktu nevajadzīgi kavēta apvienošanās norise.

| (15) | Lai noteiktu darbinieku iesaistīšanas līmeni lēmumu pieņemšanas procesā sabiedrībās, kas apvienojas, ir jāņem vērā arī to darbinieku daļa no vadības grupas, kas attiecas uz sabiedrības peļņu nesošām struktūrvienībām, ņemot vēra darbinieku iesaistīšanos. |
| --- | --- |

(15)

Lai noteiktu darbinieku iesaistīšanas līmeni lēmumu pieņemšanas procesā sabiedrībās, kas apvienojas, ir jāņem vērā arī to darbinieku daļa no vadības grupas, kas attiecas uz sabiedrības peļņu nesošām struktūrvienībām, ņemot vēra darbinieku iesaistīšanos.

| (16) | Saskaņā ar 34.punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu

   (11)

  Padomei jāiedrošina dalībvalstis pašu un Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kas pēc iespējas attēlotu korelāciju starp šo direktīvu un pārņemšanas tiesību aktiem, un publiskot šīs tabulas, |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar 34.punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu

   (11)

  Padomei jāiedrošina dalībvalstis pašu un Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kas pēc iespējas attēlotu korelāciju starp šo direktīvu un pārņemšanas tiesību aktiem, un publiskot šīs tabulas,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTIVU.

1. pants

1.
     
  Šo direktīvu piemēro to kapitālsabiedrību apvienošanās, kas dibinātas saskaņā ar vienas dalībvalsts tiesību aktiem, un tās juridiskā adrese, galvenās vadības atrašanās vieta vai galvenā darījumu vieta ir Kopienas teritorijā, ja vismaz divas no sabiedrībām ir pakļautas dažādu dalībvalstu tiesību aktiem (turpmāk — “pārrobežu apvienošanās”).

2.
     Šaja direktivā:

| — | “apvienošanās” ir darbība, ar kuru:






  a) | viena vai vairākas sabiedrības brīdī, kad to darbība tiek izbeigta bez likvidācijas, nodod visus savus aktīvus un saistības citai pastāvošai sabiedrībai, kas ir “iegūstošā sabiedrība”, apmaiņā pret otras sabiedrības kapitāla daļām pašas dalībniekiem
  un pret
  piemaksu skaidrā naudā, kas nepārsniedz 10 % no nominālvērtības, vai no kapitāla daļu grāmatvedības vērtības, ja nav zināma nominālvērtība; vai |
| --- | --- | --- |

—

“apvienošanās” ir darbība, ar kuru:

a)

viena vai vairākas sabiedrības brīdī, kad to darbība tiek izbeigta bez likvidācijas, nodod visus savus aktīvus un saistības citai pastāvošai sabiedrībai, kas ir “iegūstošā sabiedrība”, apmaiņā pret otras sabiedrības kapitāla daļām pašas dalībniekiem
  un pret
  piemaksu skaidrā naudā, kas nepārsniedz 10 % no nominālvērtības, vai no kapitāla daļu grāmatvedības vērtības, ja nav zināma nominālvērtība; vai

| b) | divas vai vairākas sabiedrības brīdī, kad to darbība tiek izbeigta bez likvidācijas, nodod visus savus aktīvus un saistības pašu dibinātai sabiedrībai, kas ir “
  jaunā
  sabiedrība”, apmaiņā pret jaunās sabiedrības kapitāla daļām pašas dalībniekiem
  un pret
  piemaksu skaidrā naudā, kas nepārsniedz 10 % no nominālvērtības, vai no kapitāla daļu grāmatvedības vērtības, ja nav zināma nominālvērtība; vai |
| --- | --- |

b)

divas vai vairākas sabiedrības brīdī, kad to darbība tiek izbeigta bez likvidācijas, nodod visus savus aktīvus un saistības pašu dibinātai sabiedrībai, kas ir “
  jaunā
  sabiedrība”, apmaiņā pret jaunās sabiedrības kapitāla daļām pašas dalībniekiem
  un pret
  piemaksu skaidrā naudā, kas nepārsniedz 10 % no nominālvērtības, vai no kapitāla daļu grāmatvedības vērtības, ja nav zināma nominālvērtība; vai

| c) | sabiedrība brīdī, kad tās darbība tiek izbeigta bez likvidācijas, nodod visus savus aktīvus un saistības sabiedrībai, kurai pieder visas sabiedrības kapitāla
  daļas, |
| --- | --- |

c)

sabiedrība brīdī, kad tās darbība tiek izbeigta bez likvidācijas, nodod visus savus aktīvus un saistības sabiedrībai, kurai pieder visas sabiedrības kapitāla
  daļas,

| — | “kapitālsabiedrība”
  ir:








  a) | sabiedrība saskaņā ar Padomes Direktīvas 68/151/EEK

   (12)

  1.pantu, vai |
| --- | --- | --- |

—

“kapitālsabiedrība”
  ir:

a)

sabiedrība saskaņā ar Padomes Direktīvas 68/151/EEK

   (12)

  1.pantu, vai

| b) | sabiedrība,
  kurai ir daļu kapitāls un juridiskas personas statuss,
  kurai ir savi aktīvi, kas vienīgie atbild par tās saistību izpildi, un
  kura pakļauta valsts tiesību aktiem
  saskaņā ar kuriem
  tai jāpilda
  tādas garantijas kā Direktīvas 68/151/EEK noteiktā dalībnieku un trešo personu interešu aizsardzība. |
| --- | --- |

b)

sabiedrība,
  kurai ir daļu kapitāls un juridiskas personas statuss,
  kurai ir savi aktīvi, kas vienīgie atbild par tās saistību izpildi, un
  kura pakļauta valsts tiesību aktiem
  saskaņā ar kuriem
  tai jāpilda
  tādas garantijas kā Direktīvas 68/151/EEK noteiktā dalībnieku un trešo personu interešu aizsardzība.

3.
     
  Neietekmējot 2.punktu, šo direktīvu piemēro pārrobežu apvienošanās gadījumos arī tad, ja piemaksa skaidrā naudā saskaņā ar 2. punkta 1. atkāpi atbilstoši vismaz vienas iesaistītās dalībvalsts tiesību aktiem drīkst pārsniegt 10 % no apvienošanās rezultātā izveidotās sabiedrības kapitāla· daļu nominālvērtības vai no kapitāla· daļu grāmatvedības vērtības, ja nav zināma nominālvērtība.

4.
     
  Dalībvalstis var lemt par šīs direktīvas nepiemērošanu attiecībā uz tādu pārrobežu apvienošanos, kur piedalās kooperatīvā sabiedrība; tas attiecas arī uz gadījumiem, ja šī kooperatīvā sabiedrība atbilst jēdziena “kapitālsabiedrība” definīcijai, kā noteikts 2. punkta 2. atkāpē.

5.
     
  Šī direktīva neattiecas uz tādu pārrobežu apvienošanos, kurā piedalās sabiedrība, kuras mērķis ir veikt iedzīvotāju kapitāla· kolektīvus ieguldījumus saskaņā ar riska sadalīšanas principu un kuras daļas pēc kapitāla daļu īpašnieku pieprasījuma tiek pirktas atpakaļ vai izpirktas tieši vai netieši no šīs sabiedrības aktīviem. Šāda pirkšana atpakaļ vai izpirkums ir pielīdzināms darbībām, ar kurām sabiedrība vēlas nodrošināt, lai tās daļu tirgus vērtība būtiski neatšķirtos no tās aktīvu tīrās nominālvērtības.

2. pants

1.
     Ja šī Direktīva neparedz neko citu,

| — | pārrobežu apvienošanās var notikt tikai starp tādas juridiskās formas sabiedrībām, kuras drīkst apvienoties saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, |
| --- | --- |

—

pārrobežu apvienošanās var notikt tikai starp tādas juridiskās formas sabiedrībām, kuras drīkst apvienoties saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem,

| — | pārrobežu apvienošanās procesā iesaistītajai sabiedrībai jāievēro spēkā esošo valsts tiesību aktu noteikumi un formalitātes.)a dalībvalsts tiesību akti pieļauj, ka šīs dalībvalsts iestādes aizliedz iekšzemes apvienošanos, pamatojoties uz sabiedrības interesēm, tad šo pamatojumu var piemērot arī attiecas uz pārrobežu apvienošanos, ja vismaz viena apvienošanas procesā iesaistītā sabiedrība ir pakļauta šīs dalībvalsts tiesību aktiem. Šo noteikumu nepiemēro tiktāl, ciktāl piemēro Regulas (EK) Nr. 139/2004 21.pantu. |
| --- | --- |

—

pārrobežu apvienošanās procesā iesaistītajai sabiedrībai jāievēro spēkā esošo valsts tiesību aktu noteikumi un formalitātes.)a dalībvalsts tiesību akti pieļauj, ka šīs dalībvalsts iestādes aizliedz iekšzemes apvienošanos, pamatojoties uz sabiedrības interesēm, tad šo pamatojumu var piemērot arī attiecas uz pārrobežu apvienošanos, ja vismaz viena apvienošanas procesā iesaistītā sabiedrība ir pakļauta šīs dalībvalsts tiesību aktiem. Šo noteikumu nepiemēro tiktāl, ciktāl piemēro Regulas (EK) Nr. 139/2004 21.pantu.

2.
     
  Minētajiem noteikumiem un formalitātēm it īpaši pieskaitāmi noteikumi, kas attiecas uz lēmumu pieņemšanas procesu attiecībā uz apvienošanos un, ņemot vērā apvienošanās pārrobežu mērogu, uz apvienojošos sabiedrību kreditoru, obligāciju un kapitāla· daļu turētāju tiesību aizsardzību, kā arī darbinieku tiesību aizsardzību, ja ir runa par citām, nevis 14. pantā reglamentētajām tiesībām. Dalībvalsts attiecībā uz pārrobežu apvienošanās procesā iesaistītām sabiedrībām, kas ir pakļautas šīs dalībvalsts tiesību aktiem, var pieņemt noteikumus par to dalībnieku mazākuma atbilstošu aizsardzību, kuri ir bijuši pret pārrobežu apvienošanos.

3. pants

1.   
  Sabiedrību
  , kas apvienojas, katra vadības un pārvaldes
  struktūrvienība sagatavo
  kopīgu apvienošanās plānu. Pārrobežu apvienošanās plānā jāiekļauj
  vismaz
  šādas ziņas:

| a) | pārrobežu apvienošanās rezultātā
  izveidoto sabiedrību juridiskā forma, nosaukums un juridiskā adrese; |
| --- | --- |

a)

pārrobežu apvienošanās rezultātā
  izveidoto sabiedrību juridiskā forma, nosaukums un juridiskā adrese;

| b) | sabiedrības kapitāla daļu maiņas attiecība
  un skaidrā naudā
  izmaksāto kompensāciju apjoms; |
| --- | --- |

b)

sabiedrības kapitāla daļu maiņas attiecība
  un skaidrā naudā
  izmaksāto kompensāciju apjoms;

| c) | pārrobežu apvienošanās rezultātā izveidotās
  uzņēmējsabiedrības kapitāla daļu nodošanas noteikumi; |
| --- | --- |

c)

pārrobežu apvienošanās rezultātā izveidotās
  uzņēmējsabiedrības kapitāla daļu nodošanas noteikumi;

| d) | apvienošanas iespējamā ietekme uz nodarbinātību; |
| --- | --- |

d)

apvienošanas iespējamā ietekme uz nodarbinātību;

| e) | datums, no kura vērtspapīri vai akcijas, kas pārstāv komercsabiedrības kapitālu, dos to turētājiem tiesības pretendēt uz peļņas daļu, un jebkādi īpaši noteikumi, kas attiecas uz šīm tiesībām; |
| --- | --- |

e)

datums, no kura vērtspapīri vai akcijas, kas pārstāv komercsabiedrības kapitālu, dos to turētājiem tiesības pretendēt uz peļņas daļu, un jebkādi īpaši noteikumi, kas attiecas uz šīm tiesībām;

| f) | datums, sākot ar kuru, darbības no grāmatvedības viedokļa uzskatāmas par veiktām uz
  pārrobežu
  apvienošanās rezultātā
  izveidotās
  uzņēmējsabiedrības rēķina; |
| --- | --- |

f)

datums, sākot ar kuru, darbības no grāmatvedības viedokļa uzskatāmas par veiktām uz
  pārrobežu
  apvienošanās rezultātā
  izveidotās
  uzņēmējsabiedrības rēķina;

| g) | tiesības, ko personām ar īpašām tiesībām vai tādu vērtspapīru vai akciju turētajiem, kas pārstāv daļu no komercsabiedrības kapitāla, piešķir apvienošanas rezultātā tapusī komercsabiedrība, vai ierosinātie pasākumi, kas attiecas uz šādām personām; |
| --- | --- |

g)

tiesības, ko personām ar īpašām tiesībām vai tādu vērtspapīru vai akciju turētajiem, kas pārstāv daļu no komercsabiedrības kapitāla, piešķir apvienošanas rezultātā tapusī komercsabiedrība, vai ierosinātie pasākumi, kas attiecas uz šādām personām;

| h) | visas īpašās priekšrocības, kuras piešķir ekspertiem, kas pārbauda
  pārrobežu
  apvienošanās plānu, vai apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību pārvaldes, vadības, uzraudzības vai kontroles struktūrvienību darbiniekiem; |
| --- | --- |

h)

visas īpašās priekšrocības, kuras piešķir ekspertiem, kas pārbauda
  pārrobežu
  apvienošanās plānu, vai apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību pārvaldes, vadības, uzraudzības vai kontroles struktūrvienību darbiniekiem;

| i) | pārrobežu
  apvienošanās rezultātā izveidotās sabiedrības statūti; |
| --- | --- |

i)

pārrobežu
  apvienošanās rezultātā izveidotās sabiedrības statūti;

| j) | vajadzības gadījumā
  informācija par procedūru, kādā
  pārrobežu apvienošanas rezultātā izveidotajā
  sabiedrībā saskaņā ar 14. pantu sīki tiek regulētas darbinieku tiesības iesaistīties lēmumu pieņemšanā; |
| --- | --- |

j)

vajadzības gadījumā
  informācija par procedūru, kādā
  pārrobežu apvienošanas rezultātā izveidotajā
  sabiedrībā saskaņā ar 14. pantu sīki tiek regulētas darbinieku tiesības iesaistīties lēmumu pieņemšanā;

| k) | ziņas par aktīvu un saistību novērtēšanu, kas tiks nodotas sabiedrībai, kura tiks izveidota pārrobežu apvienošanās rezultātā; |
| --- | --- |

k)

ziņas par aktīvu un saistību novērtēšanu, kas tiks nodotas sabiedrībai, kura tiks izveidota pārrobežu apvienošanās rezultātā;

| l) | pārrobežu apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību to gada pārskatu iesniegšanas datums, kurus izmantoja pārrobežu apvienošanās nosacījumu noteikšanai. |
| --- | --- |

l)

pārrobežu apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību to gada pārskatu iesniegšanas datums, kurus izmantoja pārrobežu apvienošanās nosacījumu noteikšanai.

2.   
  Katras sabiedrības, kas apvienojas, vadība vai administrācija sagatavo tās biedriem paredzētu ziņojumu, kurā izskaidro un pamato pārrobežu apvienošanās tiesiskos un ekonomiskos aspektus, kā arī izskaidro pārrobežu apvienošanās ietekmi uz akciju sabiedrības biedriem, kreditoriem un darbiniekiem. Šāds pārskats jānodod sabiedrības dalībnieku un to pārstāvju rīcībā vēlākais vienu mēnesi pirms 6. pantā noteiktās pilnsapulces. Ja vienas vai otras sabiedrības, kuras apvienojas, vadība vai administratīvā struktūrvienība laikā no darbinieku pārstāvjiem saņem atzinumu, kurš izteikts saskaņā ar valsts tiesību aktiem, šis atzinums jāpievieno pārskatam.

4. pants

1.
     
  Katrai apvienošanās procesā iesaistītajai sabiedrībai ne vēlāk kā mēnesi pirms pilnsapulces, kura lems par apvienošanos, jāpublicē pārrobežu apvienošanās plāns atbilstoši katras dalībvalsts tiesību aktos noteiktajai kartībai saskaņā ar Direktīvas 68/151/EEK 3.pantu.

2.
     
  Ņemot vērā tās dalībvalsts papildu prasības, kuras tiesību aktiem ir pakļauta attiecīgā sabiedrība, attiecīgās dalībvalsts oficiālajā laikrakstā par katru apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību jāpublicē šādas ziņas:

| a) | katras
  sabiedrības, kas apvienojas, juridiskā forma, nosaukums un juridiskā
  adrese
  ; |
| --- | --- |

a)

katras
  sabiedrības, kas apvienojas, juridiskā forma, nosaukums un juridiskā
  adrese
  ;

| b) | reģistrs
  , kur ir iesniegti visu apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību dokumenti
  , kas minēti Direktīvas 68/151/EEK 3. panta 2. punktā
  , kā arī reģistrā izdarītā ieraksta numurs; |
| --- | --- |

b)

reģistrs
  , kur ir iesniegti visu apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību dokumenti
  , kas minēti Direktīvas 68/151/EEK 3. panta 2. punktā
  , kā arī reģistrā izdarītā ieraksta numurs;

| c) | katrai apvienošanās procesā iesaistītajai sabiedrībai norāde par to, kādi pasākumi veikti, lai attiecīgās sabiedrības kreditori varētu izmantot savas tiesības un, nepieciešamības gadījumā, arī apvienošanās procesā iesaistītās sabiedrības mazākuma viedokli pārstāvošie dalībnieki varētu izmantot savas tiesības, kā arī adrese, kur bez maksas iespējams iegūt pilnīgu informāciju par šiem pasākumiem. |
| --- | --- |

c)

katrai apvienošanās procesā iesaistītajai sabiedrībai norāde par to, kādi pasākumi veikti, lai attiecīgās sabiedrības kreditori varētu izmantot savas tiesības un, nepieciešamības gadījumā, arī apvienošanās procesā iesaistītās sabiedrības mazākuma viedokli pārstāvošie dalībnieki varētu izmantot savas tiesības, kā arī adrese, kur bez maksas iespējams iegūt pilnīgu informāciju par šiem pasākumiem.

5. pants

1.   Par katras apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību tiek sagatavots tās dalībniekiem
  paredzēts
  dalībniekiem
  neatkarīgu ekspertu ziņojums
  , kuru saskaņā ar 6. pantu jādara pieejams ne vēlāk ka mēnesi pirms pilnsapulces.
  Par ekspertiem saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktiem var būt fiziskas vai juridiskas personas.

2.   Alternatīva iespēja ekspertu pieaicināšanai, kuru darbu apmaksā katra apvienošanās procesā iesaistītā sabiedrība, ir viena vai vairāku neatkarīgu ekspertu pieaicināšana, kuru pēc šo sabiedrību kopēja iesnieguma ieceļ
  vai apstiprina
  tās dalībvalsts tiesa vai administratīvā iestāde, kuras tiesību normām ir pakļauta viena no apvienošanās procesā iesaistītajām sabiedrībām vai
  pārrobežu apvienošanās rezultātā veidojamā
  sabiedrība, lai viņi pārbauda
  pārrobežu apvienošanās plānu
  un sagatavo vienu visiem sabiedrību dalībniekiem paredzētu kopīgu rakstisku
  ziņojumu.

3.
     
  Ekspertu ziņojums ietver vismaz tās ziņas, ko prasa 10.panta 2.punkts Padomes Direktīvā 78/855/EEK (1978 .gada 9. oktobris), kas attiecas par akciju sabiedrību apvienošanos

   (13). Ekspertiem ir tiesības no katras apvienošanās iesaistītās sabiedrības pieprasīt visas ziņas, kas viņiem šķiet nepieciešamas, lai izpildītu savu uzdevumu.

4.
     
  Nav nepieciešama neatkarīgo ekspertu veikta pārrobežu apvienošanās plāna pārbaude un ekspertu ziņojuma sagatavošana, ja visu apvienošanās iesaistīto sabiedrību visi dalībnieki par to vienojas.

6. pants

1.   Pēc iepazīšanās ar
  3. panta 2. punktā un
  5. pantā minētajiem
  ziņojumiem
  katras sabiedrības, kas apvienojas, pilnsapulce apstiprina kopējo pārrobežu apvienošanās plānu.

2.   Katras apvienošanās procesā iesaistītās sabiedrības pilnsapulce var pārrobežu apvienošanās īstenošanu padarīt atkarīgu no tā, ka tā viennozīmīgi apstiprina darbinieku
  dalības
  kārtību sabiedrībā,
  kas veidojas pārrobežu
  apvienošanās rezultātā.

3.
     
  Dalībvalsts tiesību aktiem nav jāparedz iegūstošās sabiedrības pilnsapulces piekrišana, ja tiek izpildīti Direktīvas 78/855/EEK 8. panta nosacījumi.

7. pants

1.   Katra dalībvalsts izraugās
  tiesu, notāru un citu atbildīgo iestādi
  , kas pārbauda
  pārrobežu
  apvienošanās likumību attiecībā uz procedūras daļām, kuras attiecas
  uz apvienošanās
  procesā iesaistītajām sabiedrībām, kas ir pakļautas attiecīgo valstu tiesību normām.

2.   Katrā attiecīgā dalībvalstī
  1. punktā minētā iestāde
  katrai sabiedrībai, kas apvienojas un
  kura ir pakļauta
  šīs valsts tiesību aktiem,
  pēc iespējas īsā laikā
  izsniedz apliecinājumu, kurš neapstrīdami apliecina, ka tā pirms apvienošanās ir izpildījusi nepieciešamās juridiskās darbības un formalitātes.

3.
     
  Ja dalībvalsts tiesību akti, kuriem ir pakļauta apvienošanās procesā iesaistīta sabiedrība, paredz procedūru, lai pārbaudītu un grozītu kapitāla· daļu apmaiņas koeficientu vai arī lai noteiktu kompensācijas sabiedrības mazākuma dalībniekiem, neietekmējot pārrobežu apvienošanās reģistrēšanu, šo procedūru piemēro tikai tad, ja citas apvienošanās procesā iesaistītās sabiedrības dalībvalstīs, kuru tiesību akti neparedz šādu procedūru, apstiprinot pārrobežu apvienošanās plānu saskaņā ar 6. panta 1. punktu, viennozīmīgi piekrīt iespējai, ka pirmās sabiedrības dalībnieki par to var iesniegt prasību tiesā, kuras kompetencē ir strīdu izšķiršana, kuri attiecas uz šo sabiedrību. Šajā gadījumā tiesa, notārs vai cita atbildīgā iestāde var izsniegt apliecinājumu saskaņā ar 2. punktu arī tad, ja ir ierosināta šāda procedūra. Tomēr apliecinājumā jānorāda, ka šāda procedūra ir ierosināta. Tiesas procesā pieņemtais nolēmums ir saistošs pārrobežu apvienošanās rezultātā veidojamai sabiedrībai un visiem tās dalībniekiem.

8. pants

1.
     Katra dalībvalsts izraugās
  tiesu, notāru vai citu atbildīgo iestādi
  , kas pārbauda
  pārrobežu
  apvienošanās likumību attiecībā uz procedūras daļu, kura attiecas uz
  pārrobežu
  apvienošanās realizēšanu un, atbilstīgos gadījumos,
  uz jaunas sabiedrības dibināšanu, kas veidojas no pārrobežu apvienošanās,
  ja uz apvienošanās rezultātā radīto sabiedrību attiecas šīs valsts tiesību akti.
  Šī iestāde
  it īpaši pārbauda, vai sabiedrības, kas apvienojas, ir apstiprinājušas vienādu kopējo pārrobežu apvienošanās plānu un vai vienošanās par darbinieku līdzdalību ir panākta saskaņā ar 14. pantu.

2.
     Katra apvienošanās procesā iesaistītā sabiedrība
  1. punktā minētajai iestādei
  saskaņā ar 7. panta 2. punktu iesniedz apliecinājumu sešu mēnešu laikā pēc tā saņemšanas, kā arī kopīgu apvienošanās plānu, kas ir apstiprināts pilnsapulcē saskaņā ar 6. pantu.

9. pants

Datumu, ar kuru apvienošanās stājas spēkā, nosaka atbilstoši tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurai ir pakļauta
  pārrobežu
  apvienošanās rezultātā izveidotā sabiedrība. Tomēr apvienošanās var stāties spēkā tikai tad, kad ir pabeigtas saskaņā ar 8. pantu veicamās pārbaudes.

10. pants

Katras dalībvalsts tiesību akti, kuriem bija pakļautas apvienošanās procesā iesaistītās sabiedrības, attiecībā uz atbilstošās valsts teritoriju, nosaka, kādā formā saskaņā ar Direktīvas 68/151/EEK 3. pantu par apvienošanās faktu jāpaziņo oficiālajam reģistram, kurā apvienošanās procesā iesaistītajām sabiedrībām bija jāreģistrē to dokumenti. Reģistrs, kurā tiek reģistrēta apvienošanās rezultātā izveidotā sabiedrība, nekavējoties paziņo tam reģistram, kurā katrai apvienošanās procesā iesaistītajai sabiedrībai bija jāreģistrē tās dokumenti, ka pārrobežu apvienošanās ir stājusies spēkā. Iepriekšējo ierakstu šai gadījumā var dzēst tikai, kad saņemta šī informācija un ne agrāk.

11. pants

1.   Apvienošanās, kas īstenota atbilstoši 1. panta
  2. punkta
  1. ievilkuma a)
  un c)
  apakšpunktam, sākot no 9. pantā minētā datuma, rada šādas sekas:

| a) | kopējie pārņemamās sabiedrības aktīvi un
  saistības pāriet
  pārņēmējai sabiedrībai; |
| --- | --- |

a)

kopējie pārņemamās sabiedrības aktīvi un
  saistības pāriet
  pārņēmējai sabiedrībai;

| b) | iegādātās komercsabiedrības akciju turētāji kļūst par iegādātājas komercsabiedrības akciju turētājiem; |
| --- | --- |

b)

iegādātās komercsabiedrības akciju turētāji kļūst par iegādātājas komercsabiedrības akciju turētājiem;

| c) | iegādāta komercsabiedrība pārstāj eksistēt. |
| --- | --- |

c)

iegādāta komercsabiedrība pārstāj eksistēt.

2.   Apvienošanās, kas īstenota atbilstoši 1. panta
  2. punkta
  pirmā ievilkuma b) apakšpunktam, sākot no 9. pantā minētā datuma, rada šādas sekas:

| a) | visi sabiedrību, kas apvienojas, aktīvi un
  saistības pāriet
  jaunajai sabiedrībai; |
| --- | --- |

a)

visi sabiedrību, kas apvienojas, aktīvi un
  saistības pāriet
  jaunajai sabiedrībai;

| b) | komercsabiedrību, kas apvienojas, akciju turētāji kļūst par jaunās komercsabiedrības akciju turētājiem; |
| --- | --- |

b)

komercsabiedrību, kas apvienojas, akciju turētāji kļūst par jaunās komercsabiedrības akciju turētājiem;

| c) | komercsabiedrības, kas apvienojās, pārstāj eksistēt. |
| --- | --- |

c)

komercsabiedrības, kas apvienojās, pārstāj eksistēt.

3.   Ja attiecībā uz sabiedrību
  pārrobežu
  apvienošanos, uz ko attiecas šī direktīva, kāda dalībvalsts nosaka īpašas formalitātes attiecībā uz apvienojošos sabiedrību konkrētu ieguldīto aktīvu, tiesību un pienākumu pret trešajām personām nodošanas spēkā esamību, tad šīs formalitātes jāpilda
  pārrobežu
  apvienošanās rezultātā
  veidojamai
  sabiedrībai.

4.
     
  Pārrobežu apvienošanās spēkā stāšanās datumā apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību spēkā esošās tiesības un pienākumi, pamatojoties uz darba līgumiem vai darba attiecībām, pārrobežu apvienošanās spēkā stāšanās rezultātā pāriet pārrobežu apvienošanās procesā veidojamai sabiedrībai, tiklīdz pārrobežu apvienošanās stājas spēkā.

5.
     
  Iegūstošās sabiedrības kapitāla daļas netiek mainītas pret pievienojamās sabiedrības kapitāla daļām, ja to turētāji ir:

| a) | vai nu pati iegūstošā sabiedrība, vai arī kāda persona, kas rīkojas iegūstošās sabiedrības vārdā; |
| --- | --- |

a)

vai nu pati iegūstošā sabiedrība, vai arī kāda persona, kas rīkojas iegūstošās sabiedrības vārdā;

| b) | vai pati pievienojamā sabiedrība vai kāda persona, kas rīkojas pievienojamās sabiedrības vārdā. |
| --- | --- |

b)

vai pati pievienojamā sabiedrība vai kāda persona, kas rīkojas pievienojamās sabiedrības vārdā.

12. pants

Pārrobežu apvienošanos, kas notikusi saskaņā ar 9. pantu, nevar pasludināt par spēkā neesošu.

13. pants

1.   Ja pārrobežu apvienošanās ceļā viena sabiedrība tiek pievienota otrai sabiedrībai, kurai pieder
  pievienojamās sabiedrības(-u)
  visas
  kapitāla daļas, kas piešķir balsstiesības pilnsapulcē:

| — | nepiemēro 3. panta 1. punkta b), c) un e) daļu, 5. pantu un 11. panta 1.punkta b) daļu un |
| --- | --- |

—

nepiemēro 3. panta 1. punkta b), c) un e) daļu, 5. pantu un 11. panta 1.punkta b) daļu un

| — | nepiemēro 6. panta 1. punktu attiecībā uz pievienojamo(-ām) sabiedrību(-ām). |
| --- | --- |

—

nepiemēro 6. panta 1. punktu attiecībā uz pievienojamo(-ām) sabiedrību(-ām).

2.   Ja apvienošanās ceļā viena sabiedrība tiek pievienota otrai sabiedrībai, kurai pieder vismaz 90 %, bet ne visas pievienojamās sabiedrības(-u) visas kapitāla daļas, kas piešķir balsstiesības pilnsapulcē, tad
  viena vai vairāku neatkarīgo ekspertu
  ziņojumi, kā arī pārbaudes veikšanai nepieciešamie dokumenti ir nepieciešami tikai tādā gadījumā, ja to paredz
  atsevišķu to valstu tiesību aktu noteikumi, kurās atrodas vai nu iegūstošā sabiedrība, vai pievienojamā sabiedrība
  .

14. pants

1.
     
  Neietekmējot 2. punktu, attiecībā uz sabiedrību, kas veidojas pārrobežu apvienošanās rezultātā, piemēro tos noteikumus par darbinieku piedalīšanos lēmumu pieņemšanā, kas attiecīgajā gadījumā ir spēkā tajā dalībvalstī, kurā ir sabiedrības juridiskā adrese.

2.
     
  Tomēr, ja vismaz vienā no apvienošanās procesā iesaistītajām sabiedrībām sešu mēnešu laikā pirms 4. pantā minētā pārrobežu apvienošanās plāna publicēšanas ir nodarbināti vairāk nekā 500 darbinieki un ja šajā sabiedrībā ir sistēma darbinieku līdzdalībai lēmumu pieņemšanā Direktīvas 2001/86/EK 2. panta k) punkta nozīmē, vai ja pārrobežu apvienošanās rezultāta veidojamai sabiedrībai noteicošas valsts tiesības:

| — | neparedz vismaz tādu pašu līdzdalības līmeni, kāds ir attiecīgajās sabiedrībās, kas apvienojas, un šis līmenis ir noteikts atkarībā no to locekļu skaita valdē vai uzraudzības padomē, vai to komitejās, vai vadības grupā, kura aptver sabiedrības peļņu nesošās struktūrvienības, kas pārstāv darbiniekus, vai |
| --- | --- |

—

neparedz vismaz tādu pašu līdzdalības līmeni, kāds ir attiecīgajās sabiedrībās, kas apvienojas, un šis līmenis ir noteikts atkarībā no to locekļu skaita valdē vai uzraudzības padomē, vai to komitejās, vai vadības grupā, kura aptver sabiedrības peļņu nesošās struktūrvienības, kas pārstāv darbiniekus, vai

| — | to pārrobežu apvienošanās rezultātā veidojamās sabiedrības uzņēmumu darbiniekiem, kas atrodas citās dalībvalstīs, neparedz līdzvērtīgas tiesības piedalīties lēmumu pieņemšanā, kādas ir to dalībvalstu darbiniekiem, kurā ir tās sabiedrības juridiskā adrese, kas izveidojusies pārrobežu apvienošanās rezultātā, |
| --- | --- |

—

to pārrobežu apvienošanās rezultātā veidojamās sabiedrības uzņēmumu darbiniekiem, kas atrodas citās dalībvalstīs, neparedz līdzvērtīgas tiesības piedalīties lēmumu pieņemšanā, kādas ir to dalībvalstu darbiniekiem, kurā ir tās sabiedrības juridiskā adrese, kas izveidojusies pārrobežu apvienošanās rezultātā,

tad spēkā esošos noteikumus attiecībā uz darbinieka līdzdalību, ja tādi ir, nepiemēro dalībvalstī, kur atrodas tās sabiedrības, kas radusies no pārrobežu apvienošanās, juridiskā adrese. Tādā gadījumā darbinieku piedalīšanos lēmumu pieņemšanā sabiedrībā, kas radusies pārrobežu apvienošanās rezultātā, un viņu lomu šādu tiesību noteikšanā reglamentē dalībvalstis, ievērojot 3. līdz 6. punktu,
  atbilstoši Regulas (EK) Nr. 2157/2001 12. panta 2., 3. un 4.punktā noteikto principu un procedūru jēgai un še turpmāk minētajiem šādiem Direktīvas 2001/86/EK noteikumiem:

| a) | 3. panta 1., 2. un 3. punktu, 4. punkta pirmās daļas pirmo ievilkumu un otro daļu,
  kā arī 5. un 7. punktu; |
| --- | --- |

a)

3. panta 1., 2. un 3. punktu, 4. punkta pirmās daļas pirmo ievilkumu un otro daļu,
  kā arī 5. un 7. punktu;

| b) | 4. panta 1. punktu, 2. punkta
  a), g) un h) apakšpunktu
  un 3. punktu; |
| --- | --- |

b)

4. panta 1. punktu, 2. punkta
  a), g) un h) apakšpunktu
  un 3. punktu;

| c) | direktīvas 5. pantu; |
| --- | --- |

c)

direktīvas 5. pantu;

| d) | direktīvas 6. pantu; |
| --- | --- |

d)

direktīvas 6. pantu;

| e) | 7. panta 1. punktu, 2. punkta 1. apakšpunkta b) daļu un 2. apakšpunktu, kā arī 3. punktu.
  Lai īstenotu šo Direktīvu, procentuālā daļa, kas saskaņā ar 7. panta 2. punkta 1. apakšpunkta b) daļu ir nepieciešama Direktīvas 2001/86/EK 3. pielikuma vispārīgo noteikumu piemērošanai, tiek paaugstināta no 25 % līdz 33 1/3 %; |
| --- | --- |

e)

7. panta 1. punktu, 2. punkta 1. apakšpunkta b) daļu un 2. apakšpunktu, kā arī 3. punktu.
  Lai īstenotu šo Direktīvu, procentuālā daļa, kas saskaņā ar 7. panta 2. punkta 1. apakšpunkta b) daļu ir nepieciešama Direktīvas 2001/86/EK 3. pielikuma vispārīgo noteikumu piemērošanai, tiek paaugstināta no 25 % līdz 33 1/3 %;

| f) | 8.,
  10. un
  12. pantu; |
| --- | --- |

f)

8.,
  10. un
  12. pantu;

| g) | 13. panta 4. punktu; |
| --- | --- |

g)

13. panta 4. punktu;

| h) | pielikuma 3. daļas b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

h)

pielikuma 3. daļas b) apakšpunktu.

3.
     
  Nosakot pamatprincipus un nosacījumus atbilstoši 2. punktam, dalībvalstis rīkojas šādi:

| — | tās ļauj apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību attiecīgajām struktūrvienībām izlemt, ka tās bez jebkādas iepriekšējas apspriešanas piemēro vispārējos noteikumus atbilstoši 2. punkta h) daļai, kurus nosaka tās dalībvalsts tiesību akti, kurā ir pārrobežu apvienošanas rezultātā izveidotās sabiedrības juridiskā adrese, un ievēro tos, sākot ar reģistrācijas datumu, |
| --- | --- |

—

tās ļauj apvienošanās procesā iesaistīto sabiedrību attiecīgajām struktūrvienībām izlemt, ka tās bez jebkādas iepriekšējas apspriešanas piemēro vispārējos noteikumus atbilstoši 2. punkta h) daļai, kurus nosaka tās dalībvalsts tiesību akti, kurā ir pārrobežu apvienošanas rezultātā izveidotās sabiedrības juridiskā adrese, un ievēro tos, sākot ar reģistrācijas datumu,

| — | tās ļauj īpašai sarunu īstenošanas komitejai ar divu trešdaļu balsu vairākumu no vismaz divām trešdaļām tas locekļu, kas pārstāv darbiniekus, kurā ņem vērā arī locekļu balsis, kas pārstāv darbiniekus vismaz divās dalībvalstīs, lemt, ka netiek uzsāktas sarunas vai arī tiek pārtrauktas jau iesāktās sarunas un tiek piemēroti tās dalībvalsts spēkā esošie noteikumi par piedalīšanos lēmumu pieņemšanā, kurā būs tās sabiedrības juridiskā adrese, kas veidojas pārrobežu apvienošanas rezultātā, |
| --- | --- |

—

tās ļauj īpašai sarunu īstenošanas komitejai ar divu trešdaļu balsu vairākumu no vismaz divām trešdaļām tas locekļu, kas pārstāv darbiniekus, kurā ņem vērā arī locekļu balsis, kas pārstāv darbiniekus vismaz divās dalībvalstīs, lemt, ka netiek uzsāktas sarunas vai arī tiek pārtrauktas jau iesāktās sarunas un tiek piemēroti tās dalībvalsts spēkā esošie noteikumi par piedalīšanos lēmumu pieņemšanā, kurā būs tās sabiedrības juridiskā adrese, kas veidojas pārrobežu apvienošanas rezultātā,

| — | gadījumā, ja saskaņā ar iepriekšējām sarunām ir spēkā vispārīgie noteikumi, neietekmējot šos noteikumus, tās var pieņemt lēmumu ierobežot pārrobežu apvienošanas rezultātā izveidotās sabiedrības pārvaldes struktūrvienībā esošo darbinieku pārstāvju skaitu. Ja no kādas apvienošanā iesaistīto sabiedrību pārvaldes vai uzraudzības struktūrvienības sastāva vismaz trešo daļu ir veidojuši darba ņēmēju pārstāvji, ierobežojums nedrīkst novest pie tā, ka darba ņēmēju pārstāvniecība pārvaldes struktūrvienībā būtu mazāka par vienu trešo daļu. |
| --- | --- |

—

gadījumā, ja saskaņā ar iepriekšējām sarunām ir spēkā vispārīgie noteikumi, neietekmējot šos noteikumus, tās var pieņemt lēmumu ierobežot pārrobežu apvienošanas rezultātā izveidotās sabiedrības pārvaldes struktūrvienībā esošo darbinieku pārstāvju skaitu. Ja no kādas apvienošanā iesaistīto sabiedrību pārvaldes vai uzraudzības struktūrvienības sastāva vismaz trešo daļu ir veidojuši darba ņēmēju pārstāvji, ierobežojums nedrīkst novest pie tā, ka darba ņēmēju pārstāvniecība pārvaldes struktūrvienībā būtu mazāka par vienu trešo daļu.

4.
     
  Tiesību par piedalīšanos lēmumu pieņemšanā attiecināšana uz citās dalībvalstīs nodarbinātajiem, kuri strādā pārrobežu apvienošanās rezultātā izveidotajā sabiedrībā, dalībvalstīm, kuras piemēro šādu tiesību attiecināšanu, atbilstoši 2. punkta otrajam ievilkumam nav pienākums ņemt vērā šos darbiniekus, aprēķinot nodarbināto skaita robežvērtību, kuru pārsniedzot, stājas spēkā attiecīgo valstu tiesību aktos noteiktās tiesības par piedalīšanos lēmumu pieņemšana.

5.
     
  Ja vismaz vienā no pārrobežu apvienošanā iesaistītajām sabiedrībām pastāv sistēma darbinieku līdzdalībai lēmumu pieņemšanā un to saskaņā ar 2. punktu piemēro attiecībā uz sabiedrību, kas izveidojusies apvienošanās rezultātā, tad sabiedrībai nekavējoties jāpārveido tādā juridiskajā formā, kas ļauj realizēt tiesības par piedalīšanos lēmumu pieņemšanā.

6.
     
  Ja sabiedrībā, kas izveidojusies pārrobežu apvienošanās rezultātā, ir spēkā sistēma par darbinieku piedalīšanos lēmumu pieņemšanā, šai sabiedrībai obligāti jāveic· pasākumi, lai nodrošinātu, ka turpmākas iekšzemes apvienošanās gadījumā darbinieku tiesības par piedalīšanos lēmumu pieņemšanā tiek aizsargātas trīs gadus pēc pārrobežu apvienošanās stāšanās spēkā, atbilstoši piemērojot šī panta noteikumus.

15. pants

Piecus gadus pēc 16. panta 1. punktā minētā datuma Komisija pārbauda šo direktīvu, pamatojoties uz tās piemērošanas praksi, un nepieciešamības gadījumā izsaka priekšlikumu pārskatīt to.

16. pants

Dalībvalstīs stājas spēķā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības
  līdz ...

   (14)

Kad dalībvalstis pieņem minētos tiesību aktus
  , tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

17. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

Priekšsēdētājs

Padomes vārdā

Priekšsēdētājs

---

(1)  OVC [...], [...], [...] lpp.

1

(2)  
  OV C 117, 30.4.2004., 43. lpp.

2

OV C 117, 30.4.2004., 43. lpp.

(3)  Eiropas Parlamenta 2005 .gada 10. maija Nostāja.

3

Eiropas Parlamenta 2005 .gada 10. maija Nostāja.

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 (2004. gada 20. janvāris) par kontroli par uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula) (OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.).

4

(5)  OV L 225, 12.8.1998., 16. lpp.

5

(6)  OV L 82, 22.3.2001., 16. lpp.

6

(7)  OV L 80, 23.3.2002., 29. lpp.

7

(8)  OV L 254, 30.9.1994., 64. lpp. Direktīva grozīta ar Direktīvu 97/74/EK (OV L 10, 16.1.1998., 22. lpp).

8

(9)  OV L 294, 10.11.2001., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 885/2004 (OV L 168, 1.5.2004., 1. lpp.).

9

(10)  OV L 294, 10.11.2001., 22. lpp.

10

(11)  

  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

11

OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

(12)  
  Pirmā Padomes Direktīva 68/151/EEK (1968 .gada 9. marts) par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 58. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (OV L 65, 14.3.1968., 8. lpp.). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

12

Pirmā Padomes Direktīva 68/151/EEK (1968 .gada 9. marts) par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 58. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (OV L 65, 14.3.1968., 8. lpp.). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

(13)  

  OV L 295, 20.10.1978., 36. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003 .gada Pievienošanās aktu.

13

OV L 295, 20.10.1978., 36. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003 .gada Pievienošanās aktu.

(14)  
  24 mēnešus pēc šīs Regulas spēkā stāšanās dienas.

14

24 mēnešus pēc šīs Regulas spēkā stāšanās dienas.

P6_TA(2005)0167

Filmu mantojums un ar to saistītās nozares darbības ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumam par kinematogrāfisko mantojumu un ar to saistītas rūpnieciskas darbības konkurētspēju (KOM(2004)0171 — C6-0133/2004 — 2004/0066(COD))

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0171) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0171) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 157. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam iesniedza priekšlikumu (C6-0133/2004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 157. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam iesniedza priekšlikumu (C6-0133/2004),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A6-0101/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A6-0101/2005),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC1-COD(2004)0066

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 10. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumu 2005/.../EK par kinematogrāfisko mantojumu un ar to saistīto rūpniecības darbību konkurētspēju

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 157. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un Šociālo lietu komitejas atzinumu (2),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu,

rīkojoties saskaņā Līguma 251. pantā minēto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Līguma 157. pantā noteikts, ka Kopienai un dalībvalstīm jānodrošina Kopienas rūpniecības konkurētspējai nepieciešamie apstākļi. |
| --- | --- |

(1)

Līguma 157. pantā noteikts, ka Kopienai un dalībvalstīm jānodrošina Kopienas rūpniecības konkurētspējai nepieciešamie apstākļi.

| (2) | Līguma 151. panta 4. punktā noteikts, ka, rīkojoties atbilstīgi Līguma noteikumiem, Kopienai jāņem vērā kultūras aspekti, jo īpaši lai respektētu un veicinātu tās kultūru daudzveidību. |
| --- | --- |

(2)

Līguma 151. panta 4. punktā noteikts, ka, rīkojoties atbilstīgi Līguma noteikumiem, Kopienai jāņem vērā kultūras aspekti, jo īpaši lai respektētu un veicinātu tās kultūru daudzveidību.

| (3) | Kinematogrāfija ir mākslas forma, kurā izmanto neizturīgu nesēju, tādēļ, lai to saglabātu, nepieciešama publisko tiesību iestāžu pozitīva rīcība. Kinematogrāfiski darbi ir būtisks kultūrmantojuma elements un tādēļ tiem ir vajadzīga pilnīga aizsardzība. |
| --- | --- |

(3)

Kinematogrāfija ir mākslas forma, kurā izmanto neizturīgu nesēju, tādēļ, lai to saglabātu, nepieciešama publisko tiesību iestāžu pozitīva rīcība. Kinematogrāfiski darbi ir būtisks kultūrmantojuma elements un tādēļ tiem ir vajadzīga pilnīga aizsardzība.

| (4) | Papildu kinematogrāfisko darbu kultūras vērtībai, tie ir arī vēsturiskas informācijas avots par Eiropas sabiedrību. Tie ir vispusīgas vēstures liecības par Eiropas kultūras identitāšu bagātību un tās tautu dažādību. Kinematogrāfiski attēli ir svarīgs elements pagātnes iepazīšanai un sabiedrības refleksijai par mūsu civilizāciju. |
| --- | --- |

(4)

Papildu kinematogrāfisko darbu kultūras vērtībai, tie ir arī vēsturiskas informācijas avots par Eiropas sabiedrību. Tie ir vispusīgas vēstures liecības par Eiropas kultūras identitāšu bagātību un tās tautu dažādību. Kinematogrāfiski attēli ir svarīgs elements pagātnes iepazīšanai un sabiedrības refleksijai par mūsu civilizāciju.

| (5) | Šī ieteikuma mērķis ir sekmēt Eiropas kinematogrāfiskā mantojuma rūpnieciskā un kultūras potenciāla labāku izmantošanu, veicinot jauninājumu, pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumu izstrādi kinematogrāfisko darbu saglabāšanas un restaurācijas jomā. Se turpmāk ieteikto pasākumu mērkis ir nodrošināt, ka pastāv Kopienas filmu nozares konkurētspējai nepieciešamie nosacījumi un ka tie paaugstina tās konkurētspēju. |
| --- | --- |

(5)

Šī ieteikuma mērķis ir sekmēt Eiropas kinematogrāfiskā mantojuma rūpnieciskā un kultūras potenciāla labāku izmantošanu, veicinot jauninājumu, pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumu izstrādi kinematogrāfisko darbu saglabāšanas un restaurācijas jomā. Se turpmāk ieteikto pasākumu mērkis ir nodrošināt, ka pastāv Kopienas filmu nozares konkurētspējai nepieciešamie nosacījumi un ka tie paaugstina tās konkurētspēju.

| (6) | Filmu mantojums ir svarīga filmu nozares daļa, un tā saglabāšanas, restaurācijas un izmantošanas veicināšana var uzlabot šīs nozares konkurētspēju. |
| --- | --- |

(6)

Filmu mantojums ir svarīga filmu nozares daļa, un tā saglabāšanas, restaurācijas un izmantošanas veicināšana var uzlabot šīs nozares konkurētspēju.

| (7) | Eiropas filmu nozares attīstība ir Eiropai ļoti nozīmīga, ņemot vērā tās ievērojamo potenciālu kultūras pieejamības, ekonomikas attīstības un darba vietu radīšanas jomā. Filmu
  nozarei Eiropā ir liels potenciāls darba vietu radīšanā un ekonomikas izaugsmes veicināšanā. Tas attiecas ne tikai uz filmu ražošanu un rādīšanu, bet arī uz kinematogrāfisko darbu vākšanu, kataloģizāciju, saglabāšanu un restaurāciju. Ir jāuzlabo konkurētspējas nosacījumi šīm rūpnieciskajām darbībām, kas saistītas ar filmu mantojumu, it īpaši attiecībā uz tehnoloģisko sasniegumu, piemēram, digitalizācijas, labāku izmantošanu. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas filmu nozares attīstība ir Eiropai ļoti nozīmīga, ņemot vērā tās ievērojamo potenciālu kultūras pieejamības, ekonomikas attīstības un darba vietu radīšanas jomā. Filmu
  nozarei Eiropā ir liels potenciāls darba vietu radīšanā un ekonomikas izaugsmes veicināšanā. Tas attiecas ne tikai uz filmu ražošanu un rādīšanu, bet arī uz kinematogrāfisko darbu vākšanu, kataloģizāciju, saglabāšanu un restaurāciju. Ir jāuzlabo konkurētspējas nosacījumi šīm rūpnieciskajām darbībām, kas saistītas ar filmu mantojumu, it īpaši attiecībā uz tehnoloģisko sasniegumu, piemēram, digitalizācijas, labāku izmantošanu.

| (8) | Lai pilnībā izmantotu šo potenciālu, kinematogrāfijas nozarei Kopienā ir jādarbojas sekmīgi un novatoriski. To var sekmēt, uzlabojot kinematogrāfiskā mantojuma saglabāšanas, atjaunošanas un izmantošanas nosacījumus, kā arī novēršot šķēršļus nozares attīstībai un pilnīgai konkurētspējai, jo īpaši krājot, kataloģizējot, saglabājot un atjaunojot kinematogrāfisko mantojumu un padarot to pieejamu izglītības, kultūras, pētniecības un citiem līdzīgiem nekomerciāliem mērķiem, vienmēr ievērojot autortiesības un blakustiesības. |
| --- | --- |

(8)

Lai pilnībā izmantotu šo potenciālu, kinematogrāfijas nozarei Kopienā ir jādarbojas sekmīgi un novatoriski. To var sekmēt, uzlabojot kinematogrāfiskā mantojuma saglabāšanas, atjaunošanas un izmantošanas nosacījumus, kā arī novēršot šķēršļus nozares attīstībai un pilnīgai konkurētspējai, jo īpaši krājot, kataloģizējot, saglabājot un atjaunojot kinematogrāfisko mantojumu un padarot to pieejamu izglītības, kultūras, pētniecības un citiem līdzīgiem nekomerciāliem mērķiem, vienmēr ievērojot autortiesības un blakustiesības.

| (9) | Kinematogrāfijas nozares vispārējā konkurētspēja uzlabosies, radot vidi, kurā jautājumos par kinematogrāfiskā mantojuma saglabāšanu un aizsardzību tiek veicināta sadarbība starp izraudzītām iestādēm, kas varētu būt Eiropas mēroga, dalībvalstu vai reģionāli arhīvi, kinematogrāfijas institūti vai līdzīgas iestādes. |
| --- | --- |

(9)

Kinematogrāfijas nozares vispārējā konkurētspēja uzlabosies, radot vidi, kurā jautājumos par kinematogrāfiskā mantojuma saglabāšanu un aizsardzību tiek veicināta sadarbība starp izraudzītām iestādēm, kas varētu būt Eiropas mēroga, dalībvalstu vai reģionāli arhīvi, kinematogrāfijas institūti vai līdzīgas iestādes.

| (10) | Padomes 2000. gada 26.jūnija Rezolūcijā par Eiropas kinematogrāfiskā mantojuma saglabāšanu un vairošanu (4) dalībvalstis aicinātas sadarboties, atjaunojot un saglabājot kinematogrāfisko mantojumu, šim nolūkam izmantojot, arī, digitālās tehnoloģijas, apmainīties ar labu praksi šajā jomā, veicināt pakāpenisku tīklojuma izveidi starp Eiropas arhīvu datubāzēm un apsvērt iespējas šos krājumus izmantot izglītības nolūkos. |
| --- | --- |

(10)

Padomes 2000. gada 26.jūnija Rezolūcijā par Eiropas kinematogrāfiskā mantojuma saglabāšanu un vairošanu (4) dalībvalstis aicinātas sadarboties, atjaunojot un saglabājot kinematogrāfisko mantojumu, šim nolūkam izmantojot, arī, digitālās tehnoloģijas, apmainīties ar labu praksi šajā jomā, veicināt pakāpenisku tīklojuma izveidi starp Eiropas arhīvu datubāzēm un apsvērt iespējas šos krājumus izmantot izglītības nolūkos.

| (11) | Eiropas Konvencija par audiovizuālā mantojuma aizsardzību (5) paredz, ka katrai tās līgumslēdzējai valstij,
  izmantojot tiesību aktus vai citus attiecīgus pasākumus,
  ir jāievieš saistības glabāt kinofilmas, kas ir tās audiovizuālā mantojuma daļa un ir radītas vai daļēji radītas attiecīgās līgumslēdzējas valsts teritorijā. |
| --- | --- |

(11)

Eiropas Konvencija par audiovizuālā mantojuma aizsardzību (5) paredz, ka katrai tās līgumslēdzējai valstij,
  izmantojot tiesību aktus vai citus attiecīgus pasākumus,
  ir jāievieš saistības glabāt kinofilmas, kas ir tās audiovizuālā mantojuma daļa un ir radītas vai daļēji radītas attiecīgās līgumslēdzējas valsts teritorijā.

| (12) | Komisija 2001. gada 26. septembra Paziņojumā par dažiem tiesiskajiem aspektiem saistībā ar kinematogrāfiskiem un citiem audiovizuāliem darbiem (6) apskatīja jautājumu par audiovizuālu darbu obligāto eksemplāru valsts un reģionālo iestāžu līmenī kā vienu no iespējām saglabāt un aizsargāt Eiropas audiovizuālo mantojumu, un uzsāka procesu, lai apzinātu situāciju saistībā ar kinematogrāfisko darbu uzglabāšanu dalībvalstīs, pievienošanās sarunvalstīs un EBTA valstīs. |
| --- | --- |

(12)

Komisija 2001. gada 26. septembra Paziņojumā par dažiem tiesiskajiem aspektiem saistībā ar kinematogrāfiskiem un citiem audiovizuāliem darbiem (6) apskatīja jautājumu par audiovizuālu darbu obligāto eksemplāru valsts un reģionālo iestāžu līmenī kā vienu no iespējām saglabāt un aizsargāt Eiropas audiovizuālo mantojumu, un uzsāka procesu, lai apzinātu situāciju saistībā ar kinematogrāfisko darbu uzglabāšanu dalībvalstīs, pievienošanās sarunvalstīs un EBTA valstīs.

| (13) | 2001.gada 5.novembra
  Padomē (kultūras/audiovizuālajā jomā)

   (7)

  tās priekšsēdētājs norādīja, ka Padome ir atzinīgi uzņēmusi
  Komisijas paziņojuma saturu. |
| --- | --- |

(13)

2001.gada 5.novembra
  Padomē (kultūras/audiovizuālajā jomā)

   (7)

  tās priekšsēdētājs norādīja, ka Padome ir atzinīgi uzņēmusi
  Komisijas paziņojuma saturu.

| (14) | Savā 2002. gada 2. jūlija Rezolūcijā (8) par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlaments tāpat uzsvēra kinematogrāfiskā mantojuma saglabāšanas nozīmi
  un atbalstīja Eiropas Konvencijā par audiovizuālā mantojuma aizsardzību pausto pieeju, kas ir svarīga atsauce būtisku tehnoloģisko izmaiņu laikā. Pakāpeniska pāreja uz ciparu tehnoloģiju ļaus Eiropas kinematogrāfijai kļūt konkurētspējīgākai un ilgtermiņā veicinās to izmaksu samazināšanu, kas saistītas ar audiovizuālo darbu kataloģizāciju, uzglabāšanu, saglabāšanu un atjaunošanu. Tas arī radīs iespējas ieviest jauninājumus kinematogrāfiskā mantojuma aizsardzības jomā. |
| --- | --- |

(14)

Savā 2002. gada 2. jūlija Rezolūcijā (8) par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlaments tāpat uzsvēra kinematogrāfiskā mantojuma saglabāšanas nozīmi
  un atbalstīja Eiropas Konvencijā par audiovizuālā mantojuma aizsardzību pausto pieeju, kas ir svarīga atsauce būtisku tehnoloģisko izmaiņu laikā. Pakāpeniska pāreja uz ciparu tehnoloģiju ļaus Eiropas kinematogrāfijai kļūt konkurētspējīgākai un ilgtermiņā veicinās to izmaksu samazināšanu, kas saistītas ar audiovizuālo darbu kataloģizāciju, uzglabāšanu, saglabāšanu un atjaunošanu. Tas arī radīs iespējas ieviest jauninājumus kinematogrāfiskā mantojuma aizsardzības jomā.

| (15) | Padomes 2003. gada 24. novembra Rezolūcijā par kinematogrāfisko darbu uzglabāšanu Eiropas Savienībā (9) dalībvalstis aicinātas valsts arhīvos, kinematogrāfijas institūtos vai līdzīgās iestādēs izveidot efektīvu sistēmu to kinematogrāfisko darbu uzglabāšanai un saglabāšanai, kas ir to audiovizuālā mantojuma sastāvdaļa, ja šādu sistēmu vēl nav. |
| --- | --- |

(15)

Padomes 2003. gada 24. novembra Rezolūcijā par kinematogrāfisko darbu uzglabāšanu Eiropas Savienībā (9) dalībvalstis aicinātas valsts arhīvos, kinematogrāfijas institūtos vai līdzīgās iestādēs izveidot efektīvu sistēmu to kinematogrāfisko darbu uzglabāšanai un saglabāšanai, kas ir to audiovizuālā mantojuma sastāvdaļa, ja šādu sistēmu vēl nav.

| (16) | Visās dalībvalstīs jau ir sistēmas to kinematogrāfisko darbu savākšanai un aizsardzībai, kas ir to audiovizuālā mantojuma sastāvdaļa. Četras piektās daļas no šīm sistēmām balstās uz tiesiskām vai līgumu saistībām nodot glabāšanā visas filmas, vai vismaz tās filmas, kuras ir saņēmušas publisku atbalstu. |
| --- | --- |

(16)

Visās dalībvalstīs jau ir sistēmas to kinematogrāfisko darbu savākšanai un aizsardzībai, kas ir to audiovizuālā mantojuma sastāvdaļa. Četras piektās daļas no šīm sistēmām balstās uz tiesiskām vai līgumu saistībām nodot glabāšanā visas filmas, vai vismaz tās filmas, kuras ir saņēmušas publisku atbalstu.

| (17) | “Kustīgu attēlu materiāls” ir jebkāds kustīgu attēlu kopums, kurš ar jebkādiem līdzekļiem ierakstīts uz jebkāda nesēja, kurš ir ar skaņas pavadījumu vai bez tā un kas ir spējīgs radīt kustības iespaidu. |
| --- | --- |

(17)

“Kustīgu attēlu materiāls” ir jebkāds kustīgu attēlu kopums, kurš ar jebkādiem līdzekļiem ierakstīts uz jebkāda nesēja, kurš ir ar skaņas pavadījumu vai bez tā un kas ir spējīgs radīt kustības iespaidu.

| (18) | “Kinematogrāfisks darbs” ir jebkāda ilguma kustīgu attēlu materiāls, jo īpaši tādi kinematogrāfiskie darbi kā mākslas, dokumentālās un animācijas filmas, kuras ir domātas demonstrēšanai kinoteātros. |
| --- | --- |

(18)

“Kinematogrāfisks darbs” ir jebkāda ilguma kustīgu attēlu materiāls, jo īpaši tādi kinematogrāfiskie darbi kā mākslas, dokumentālās un animācijas filmas, kuras ir domātas demonstrēšanai kinoteātros.

| (19) | “Kinematogrāfiskie darbi, kas ir daļa no audiovizuāla mantojuma” ir filmu ražojumi, to skaitā kopražojumi ar citām dalībvalstīm un/vai trešām valstīm, kurus dalībvalstis vai to izraudzītas iestādes par tādiem uzskata, pamatojoties uz objektīviem, pārskatāmiem un nediskriminējošiem kritērijiem. Dalībvalstu audiovizuālais mantojums kopumā veido Eiropas audiovizuālo mantojumu. |
| --- | --- |

(19)

“Kinematogrāfiskie darbi, kas ir daļa no audiovizuāla mantojuma” ir filmu ražojumi, to skaitā kopražojumi ar citām dalībvalstīm un/vai trešām valstīm, kurus dalībvalstis vai to izraudzītas iestādes par tādiem uzskata, pamatojoties uz objektīviem, pārskatāmiem un nediskriminējošiem kritērijiem. Dalībvalstu audiovizuālais mantojums kopumā veido Eiropas audiovizuālo mantojumu.

| (20) | Lai nodrošinātu Eiropas filmu mantojuma nodošanu nākamajām paaudzēm, tas ir sistemātiski jāvāc, jākataloģizē, jāsaglabā un jārestaurē
  vienmēr saskaņā
  ar autortiesībām un blakustiesībām. |
| --- | --- |

(20)

Lai nodrošinātu Eiropas filmu mantojuma nodošanu nākamajām paaudzēm, tas ir sistemātiski jāvāc, jākataloģizē, jāsaglabā un jārestaurē
  vienmēr saskaņā
  ar autortiesībām un blakustiesībām.

| (21) | Eiropas filmu mantojums jādara plašāk pieejams izglītības,
  kultūras, pētniecības vai citiem līdzīgiem nekomerciāliem mērķiem vienmēr saskaņā ar
  autortiesībām un blakustiesībām. |
| --- | --- |

(21)

Eiropas filmu mantojums jādara plašāk pieejams izglītības,
  kultūras, pētniecības vai citiem līdzīgiem nekomerciāliem mērķiem vienmēr saskaņā ar
  autortiesībām un blakustiesībām.

| (22) | Nododot kinematogrāfiskus darbus arhivējošu iestāžu īpašumā, tām nenodod autortiesības un blakustiesības. |
| --- | --- |

(22)

Nododot kinematogrāfiskus darbus arhivējošu iestāžu īpašumā, tām nenodod autortiesības un blakustiesības.

| (23) | Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas 2001/29/EK (2001.gada 22. maijs) par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā (10) 5.panta 2.punkta c) apakšpunktā noteikts, ka dalībvalstis var pieļaut izņēmumu vai ierobežojumu attiecībā uz specifiskām reproducēšanas darbībām, kuras veic publiski pieejamas bibliotēkas vai arhīvi un kuru nolūks nav gūt tiešu vai netiešu saimniecisku vai komerciālu labumu. |
| --- | --- |

(23)

Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas 2001/29/EK (2001.gada 22. maijs) par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā (10) 5.panta 2.punkta c) apakšpunktā noteikts, ka dalībvalstis var pieļaut izņēmumu vai ierobežojumu attiecībā uz specifiskām reproducēšanas darbībām, kuras veic publiski pieejamas bibliotēkas vai arhīvi un kuru nolūks nav gūt tiešu vai netiešu saimniecisku vai komerciālu labumu.

PIEŅEM ZINĀŠANAI KOMISIJAS NODOMU:

| 1. | apsvērt iespēju uzlikt par pienākumu ES līdzekļu saņēmējiem nodot glabāšanai vismaz vienā valsts arhīvā vienu tās Eiropas filmas kopiju labā kvalitātē, kura ir saņēmusi ES finansējumu; |
| --- | --- |

1.

apsvērt iespēju uzlikt par pienākumu ES līdzekļu saņēmējiem nodot glabāšanai vismaz vienā valsts arhīvā vienu tās Eiropas filmas kopiju labā kvalitātē, kura ir saņēmusi ES finansējumu;

| 2. | atbalstīt Kopienas līmenī sadarbību starp nozīmētajām struktūrām; |
| --- | --- |

2.

atbalstīt Kopienas līmenī sadarbību starp nozīmētajām struktūrām;

| 3. | apsvērt pētniecības projektu finansēšanu filmu ilgtermiņa uzglabāšanas un atjaunošanas jomā; |
| --- | --- |

3.

apsvērt pētniecības projektu finansēšanu filmu ilgtermiņa uzglabāšanas un atjaunošanas jomā;

| 4. | veicināt Eiropas standartu ieviešanu filmu kataloģizēšanā, kuru mērķis ir uzlabot datubāzu savstarpēju izmantojamību, respektējot valodu dažādību,
  tostarp arī līdzfinansējot standartizācijas projektus un sekmējot apmaiņu ar labāko praksi, vienlaicīgi ņemot vērā valodu daudzveidību; |
| --- | --- |

4.

veicināt Eiropas standartu ieviešanu filmu kataloģizēšanā, kuru mērķis ir uzlabot datubāzu savstarpēju izmantojamību, respektējot valodu dažādību,
  tostarp arī līdzfinansējot standartizācijas projektus un sekmējot apmaiņu ar labāko praksi, vienlaicīgi ņemot vērā valodu daudzveidību;

| 5. | sekmēt sarunas par tādu standarta līgumu Eiropas līmenī starp izraudzītajām iestādēm un
  tiesību subjektiem, kuros būtu paredzēti
  nosacījumi, saskaņā ar kuriem izraudzītās iestādes iesniegtos kinematogrāfiskos darbus var padarīt publiski pieejamus; |
| --- | --- |

5.

sekmēt sarunas par tādu standarta līgumu Eiropas līmenī starp izraudzītajām iestādēm un
  tiesību subjektiem, kuros būtu paredzēti
  nosacījumi, saskaņā ar kuriem izraudzītās iestādes iesniegtos kinematogrāfiskos darbus var padarīt publiski pieejamus;

| 6. | novērot un izvērtēt, cik efektīvi darbojas šajā ieteikumā izklāstītie pasākumi, un apsvērt vajadzību pēc turpmākas darbības. |
| --- | --- |

6.

novērot un izvērtēt, cik efektīvi darbojas šajā ieteikumā izklāstītie pasākumi, un apsvērt vajadzību pēc turpmākas darbības.

AR ŠO IESAKA DALĪBVALSTĪM
  uzlabot kinematogrāfiskā mantojuma saglabāšanas, restaurācijas un izmantošanas nosacījumus un novērst šķēršļus Eiropas filmu nozares attīstībai un pilnīgai konkurētspējai:

| 1. | sekmējot Eiropas filmu mantojuma nozares un kultūras potenciāla pastiprinātu izmantošanu, sis-temātiski veicot saglabāšanas un restaurācijas pasākumus un atbalstot novatorisma, pētniecības un tehnoloģijas attīstības pasākumus kinematogrāfisko darbu saglabāšanas un restaurācijas jomā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | divu gadu laikā pēc šī ieteikuma pieņemšanas
  pieņemt atbilstīgus normatīvus vai administratīvus aktus, lai nodrošinātu, ka kinematogrāfiskos darbus, kuri veido daļu no šo dalībvalstu audiovizuālā mantojuma, sistemātiski vāc, reģistrē katalogā, saglabā, restaurē un padara pieejamus izglītības,
  kultūras, pētniecības un citiem līdzīga rakstura nekomerciāliem mērķiem vienmēr atbilstoši
  autortiesībām un
  blakustiesībām; |
| --- | --- |

2.

divu gadu laikā pēc šī ieteikuma pieņemšanas
  pieņemt atbilstīgus normatīvus vai administratīvus aktus, lai nodrošinātu, ka kinematogrāfiskos darbus, kuri veido daļu no šo dalībvalstu audiovizuālā mantojuma, sistemātiski vāc, reģistrē katalogā, saglabā, restaurē un padara pieejamus izglītības,
  kultūras, pētniecības un citiem līdzīga rakstura nekomerciāliem mērķiem vienmēr atbilstoši
  autortiesībām un
  blakustiesībām;

| 3. | izraugoties iepriekš minētās
  atbilstīgās iestādes, kas neatkarīgi un profesionāli veiktu 1. punktā minētos uzdevumus
  saistībā ar sabiedrības interesēm
  , un
  nodrošināt, ka
  tām
  ir piešķirti vislabākie pieejamie
  finansiālie un tehniskie līdzekļi; |
| --- | --- |

3.

izraugoties iepriekš minētās
  atbilstīgās iestādes, kas neatkarīgi un profesionāli veiktu 1. punktā minētos uzdevumus
  saistībā ar sabiedrības interesēm
  , un
  nodrošināt, ka
  tām
  ir piešķirti vislabākie pieejamie
  finansiālie un tehniskie līdzekļi;

| 4. | mudinot izraudzītās iestādes,
  vienojoties vai
  noslēdzot līgumu ar tiesību subjektiem, noteikt nosacījumus, saskaņā ar kuriem iesniegtos kinematogrāfiskos darbus var padarīt publiski pieejamus; |
| --- | --- |

4.

mudinot izraudzītās iestādes,
  vienojoties vai
  noslēdzot līgumu ar tiesību subjektiem, noteikt nosacījumus, saskaņā ar kuriem iesniegtos kinematogrāfiskos darbus var padarīt publiski pieejamus;

| 5. | apsverot valsts kino akadēmiju vai līdzīgu iestāžu izveidi vai atbalstīšanu, lai jo īpaši veicinātu kinematogrāfisko mantojumu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pieņemot attiecīgus pasākumus, lai kinematogrāfiskos darbu vākšanā, kataloģizēšanā, saglabāšanā un restaurēšanā palielinātu digitālo un jauno tehnoloģiju izmantošanu; |
| --- | --- |

6.

Savākšana

| 7. | veicot sistemātisku to kinematogrāfisko darbu vākšanu, kuri veido daļu no valsts audiovizuālā mantojuma,
  tiesiski vai ar līgumu nosakot vismaz viena augstas kvalitātes kinematogrāfiska darba kopijas obligātu iesniegšanu izraudzītajām iestādēm.
  Nosakot iesniegšanas nosacījumus, dalībvalstīm ir jānodrošina, ka:






  a) | pārejas periodā
  tie attiecas uz tiem ražojumiem vai kopražojumiem, kas saņēmuši publisku finansējumu valsts vai reģionālā līmenī.
  Pēc šāda pārejas perioda beigām tiem cik vien praktiski iespējams būtu jāattiecas uz visiem ražojumiem, to skaitā tiem ražojumiem, kas nav saņēmuši publisku finansējumu; |
| --- | --- | --- |

7.

veicot sistemātisku to kinematogrāfisko darbu vākšanu, kuri veido daļu no valsts audiovizuālā mantojuma,
  tiesiski vai ar līgumu nosakot vismaz viena augstas kvalitātes kinematogrāfiska darba kopijas obligātu iesniegšanu izraudzītajām iestādēm.
  Nosakot iesniegšanas nosacījumus, dalībvalstīm ir jānodrošina, ka:

a)

pārejas periodā
  tie attiecas uz tiem ražojumiem vai kopražojumiem, kas saņēmuši publisku finansējumu valsts vai reģionālā līmenī.
  Pēc šāda pārejas perioda beigām tiem cik vien praktiski iespējams būtu jāattiecas uz visiem ražojumiem, to skaitā tiem ražojumiem, kas nav saņēmuši publisku finansējumu;

| b) | iesniegtie
  kinematogrāfiskie darbi
  ir labas
  tehniskās
  kvalitātes, lai atvieglotu saglabāšanu un reproducēšanu, un tiem attiecīgajā gadījumā standartizētā veidā ir pievienoti nepieciešamie metadati; |
| --- | --- |

b)

iesniegtie
  kinematogrāfiskie darbi
  ir labas
  tehniskās
  kvalitātes, lai atvieglotu saglabāšanu un reproducēšanu, un tiem attiecīgajā gadījumā standartizētā veidā ir pievienoti nepieciešamie metadati;

| c) | darbus nodod uzglabāšanai vienlaicīgi ar filmas nodošanu atklātībai un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā divus gadus pēc tam; |
| --- | --- |

c)

darbus nodod uzglabāšanai vienlaicīgi ar filmas nodošanu atklātībai un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā divus gadus pēc tam;

Kataloģizēšana un datubāzu izveidošana

| 8. | nosakot attiecīgus pasākumus
  (kuru īstenošanas gaitā varētu izstrādāt filmu ražošanas arhivēšanas kodeksu),
  lai veicinātu iesniegto kinematogrāfisko darbu kataloģizēšanu un indeksēšanu,
  un veicināt tādu datu bāžu izveidi, kurās apkopo informāciju par filmām,
  izmantojot Eiropas un starptautiskus
  standartus; |
| --- | --- |

8.

nosakot attiecīgus pasākumus
  (kuru īstenošanas gaitā varētu izstrādāt filmu ražošanas arhivēšanas kodeksu),
  lai veicinātu iesniegto kinematogrāfisko darbu kataloģizēšanu un indeksēšanu,
  un veicināt tādu datu bāžu izveidi, kurās apkopo informāciju par filmām,
  izmantojot Eiropas un starptautiskus
  standartus;

| 9. | veicinot standartizāciju, Eiropas līmenī, kinematogrāfijas
  datu bāzu savstarpēju izmantojamību un sabiedrības piekļuvi tām, piemēram, internetā,
  jo īpaši aktīvi iesaistoties izraudzītajām iestādēm; |
| --- | --- |

9.

veicinot standartizāciju, Eiropas līmenī, kinematogrāfijas
  datu bāzu savstarpēju izmantojamību un sabiedrības piekļuvi tām, piemēram, internetā,
  jo īpaši aktīvi iesaistoties izraudzītajām iestādēm;

| 10. | izpētot iespēju kopā ar attiecīgām organizācijām, jo īpaši Eiropadomi (Eurimages un Eiropas Audiovizuālo fondu), izveidot datu bāzu tīklu, kurā apkopo Eiropas audiovizuālo mantojumu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicinot arhivēšanas iestādes piešķirt krājumiem vērtību, sistematizējot tos ES mēroga kolekcijās, piemēram, pēc tēmas, autora, laika posma utt.; |
| --- | --- |

11.

aicinot arhivēšanas iestādes piešķirt krājumiem vērtību, sistematizējot tos ES mēroga kolekcijās, piemēram, pēc tēmas, autora, laika posma utt.;

Saglabāšana

| 12. | pieņemot
  tiesību aktus vai izmantot citas metodes atbilstīgi valstu pieredzei, lai nodrošinātu iesniegto kinematogrāfisko darbu saglabāšanu. Saglabāšanas pasākumiem vajadzētu ietvert jo īpaši:






  a) | filmu reproducēšana uz jauniem nesējiem; |
| --- | --- | --- |

12.

pieņemot
  tiesību aktus vai izmantot citas metodes atbilstīgi valstu pieredzei, lai nodrošinātu iesniegto kinematogrāfisko darbu saglabāšanu. Saglabāšanas pasākumiem vajadzētu ietvert jo īpaši:

a)

filmu reproducēšana uz jauniem nesējiem;

| b) | to ierīču saglabāšana, kas ļauj demonstrēt kinematogrāfiskus darbus uz dažādiem nesējiem; |
| --- | --- |

b)

to ierīču saglabāšana, kas ļauj demonstrēt kinematogrāfiskus darbus uz dažādiem nesējiem;

Atjaunošana

| 13. | ieviešot visus nepieciešamos pasākumus, lai atļautu
  iesniegto kinematogrāfisko darbu reproducēšanu restaurācijas nolūkos,
  vienlaicīgi ļaujot tiesību īpašniekiem, visām ieinteresētajām pusēm savstarpēji vienojoties, gūt labumu no viņu darbu uzlabotā rūpnieciskā potenciāla, kas radies restaurācijas rezultātā; |
| --- | --- |

13.

ieviešot visus nepieciešamos pasākumus, lai atļautu
  iesniegto kinematogrāfisko darbu reproducēšanu restaurācijas nolūkos,
  vienlaicīgi ļaujot tiesību īpašniekiem, visām ieinteresētajām pusēm savstarpēji vienojoties, gūt labumu no viņu darbu uzlabotā rūpnieciskā potenciāla, kas radies restaurācijas rezultātā;

| 14. | veicinot
  vecu filmu vai filmu ar augstu kultūras vai vēsturisko vērtību restaurācijas
  projektus; |
| --- | --- |

14.

veicinot
  vecu filmu vai filmu ar augstu kultūras vai vēsturisko vērtību restaurācijas
  projektus;

Iesniegto kinematogrāfisko darbu pieejamība izglītības,
  kultūras,
  pētniecības
  vai citiem līdzīgiem nekomerciāliem mērķiem

| 15. | pieņemot visus vajadzīgos normatīvos aktus
  vai
  administratīvos pasākumus, lai izraudzītās iestādes varētu iesniegtos kinematogrāfiskos darbus darīt pieejamus izglītības,
  kultūras, pētniecības vai citiem līdzīgiem nekomerciāliem mērķiem, vienmēr ievērojot
  autortiesības un blakustiesības; |
| --- | --- |

15.

pieņemot visus vajadzīgos normatīvos aktus
  vai
  administratīvos pasākumus, lai izraudzītās iestādes varētu iesniegtos kinematogrāfiskos darbus darīt pieejamus izglītības,
  kultūras, pētniecības vai citiem līdzīgiem nekomerciāliem mērķiem, vienmēr ievērojot
  autortiesības un blakustiesības;

| 16. | pieņemot pasākumus, lai nodrošinātu, ka cilvēkiem ar invaliditāti ir piekļuve iesniegtajiem kinematogrāfiskajiem darbiem, vienmēr ievērojot autortiesības un blakustiesības; |
| --- | --- |

16.

Profesionālā izglītība
  un zināšanas par plašsaziņas līdzekļiem

| 17. | veicinot
  profesionālo izglītību visās jomās, kas saistītas ar kinematogrāfisko mantojumu,
  lai sekmētu kinematogrāfiskā mantojuma rūpnieciskā potenciāla· pastiprinātu izmantošanu; |
| --- | --- |

17.

veicinot
  profesionālo izglītību visās jomās, kas saistītas ar kinematogrāfisko mantojumu,
  lai sekmētu kinematogrāfiskā mantojuma rūpnieciskā potenciāla· pastiprinātu izmantošanu;

| 18. | veicināt kinematogrāfiskā mantojuma izmantošanu Eiropas izglītības dimensijas stiprināšanā un kultūras daudzveidības popularizēšanā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | veicināt un sekmēt izglītību kinematogrāfijas un vizuālo plašsaziņas līdzekļu jomā viŠos izglītības līmeņos, profesionālās izglītības programmās un Eiropas programmās; |
| --- | --- |

19.

| 20. | sekmēt ciešu, ar izglītības mērķiem saistītu sadarbību starp producentiem, izplatītājiem, raidorga-nizācijām un kinematogrāfijas institūtiem, nepārkāpjot autortiesības; |
| --- | --- |

20.

Uzglabāšana

| 21. | apsverot iespēju izveidot
  sistēmu, kādā brīvprātīgi iesniedz vai
  obligāti jāiesniedz:








  a) | publicitātes materiāli un palīgmateriāli saistībā ar kinematogrāfiskiem darbiem, kas ir valsts audiovizuālā mantojuma sastāvdaļa; |
| --- | --- | --- |

21.

apsverot iespēju izveidot
  sistēmu, kādā brīvprātīgi iesniedz vai
  obligāti jāiesniedz:

a)

publicitātes materiāli un palīgmateriāli saistībā ar kinematogrāfiskiem darbiem, kas ir valsts audiovizuālā mantojuma sastāvdaļa;

| b) | kinematogrāfiski darbi, kas ir citu valstu audiovizuālā mantojuma sastāvdaļa; |
| --- | --- |

b)

kinematogrāfiski darbi, kas ir citu valstu audiovizuālā mantojuma sastāvdaļa;

| c) | kustīgu attēlu materiāls, kas nav kinematogrāfiski darbi; |
| --- | --- |

c)

kustīgu attēlu materiāls, kas nav kinematogrāfiski darbi;

| d) | agrāku laiku kinematogrāfiski darbi; |
| --- | --- |

d)

agrāku laiku kinematogrāfiski darbi;

Sadarbība starp nozīmētajam strukturam

| 22. | veicinot
  un
  sniedzot
  atbalstu izraudzītajām iestādēm informācijas
  apmaiņas nolūkā
  un
  koordinējot
  to darbību valstu un Eiropas mērogā,
  lai,
  piemēram:






  a) | nodrošinātu
  vākšanas
  un saglabāšanas
  metožu saskaņotību un datu bāzu savstarpējo izmantojamību; |
| --- | --- | --- |

22.

veicinot
  un
  sniedzot
  atbalstu izraudzītajām iestādēm informācijas
  apmaiņas nolūkā
  un
  koordinējot
  to darbību valstu un Eiropas mērogā,
  lai,
  piemēram:

a)

nodrošinātu
  vākšanas
  un saglabāšanas
  metožu saskaņotību un datu bāzu savstarpējo izmantojamību;

| b) | veiktu
  arhīvu materiālu
  izplatīšanu,
  piemēram, DVD formātā, ar titriem
  pēc iespējas lielākā skaitā ES valodu, vienmēr ievērojot
  autortiesības un blakustiesības; |
| --- | --- |

b)

veiktu
  arhīvu materiālu
  izplatīšanu,
  piemēram, DVD formātā, ar titriem
  pēc iespējas lielākā skaitā ES valodu, vienmēr ievērojot
  autortiesības un blakustiesības;

| c) | apkopotu
  Eiropas audiovizuālo filmotēku; |
| --- | --- |

c)

apkopotu
  Eiropas audiovizuālo filmotēku;

| d) | izstrādātu
  vienotu elektroniskās informācijas apmaiņas standartu; |
| --- | --- |

d)

izstrādātu
  vienotu elektroniskās informācijas apmaiņas standartu;

| e) | izveidotu
  kopīgus pētniecības un izglītības projektus,
  sekmējot Eiropas kinomākslas skolu un muzeju tīklu attīstību; |
| --- | --- |

e)

izveidotu
  kopīgus pētniecības un izglītības projektus,
  sekmējot Eiropas kinomākslas skolu un muzeju tīklu attīstību;

Turpmākie pasākumi

| 23. | ik pēc diviem gadiem informējot Komisiju par darbībām, kas veiktas saistībā ar šo ieteikumu. |
| --- | --- |

23.

ik pēc diviem gadiem informējot Komisiju par darbībām, kas veiktas saistībā ar šo ieteikumu.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

Priekšsēdētājs

Padomes vārdā

Priekšsēdētājs

---

(1)  
  OV C 123, 30.4.2004., 4. lpp
  .

1

OV C 123, 30.4.2004., 4. lpp

(2)  
  OV C 74, 23.3.2005., 18. lpp
  .

2

OV C 74, 23.3.2005., 18. lpp

(3)  Eiropas Parlamenta 2005.gada 10. maija Nostāja.

3

Eiropas Parlamenta 2005.gada 10. maija Nostāja

(4)  OV C 193, 11.7.2000., 1 lpp.

4

(5)  http://conventions.coe.int, Eiropas Padome, ETS Nr. 183, atvērta parakstīšanai 8.11.2001.

5

(6)  OV C 43, 16.2.2002., 6. lpp.

6

(7)  Padomes 2381. sanāksme — kultūras/audiovizuālā joma (PRES/01/377, 5.11.2001.).

7

(8)  

  OV C 271 E, 12.11.2003., 176. lpp

  .

8

OV C 271 E, 12.11.2003., 176. lpp

(9)  OV C 295, 5.12.2003., 5. lpp.

9

(10)  OV L 167, 22.6.2001., 10. lpp.

10

P6_TA(2005)0168

Ostu drošības pastiprināšana ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ostu drošības pastiprināšanu (KOM(2004)0393 — C6-0072/2004 — 2004/0031(COD))

(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0393) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0393) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 80. panta 2. punktu, atbilstīgi kuram Komisija iesniedza priekšlikumu Parlamentam (C6-0072/2004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 80. panta 2. punktu, atbilstīgi kuram Komisija iesniedza priekšlikumu Parlamentam (C6-0072/2004),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0031/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0031/2005),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu ar norādītajiem grozījumiem; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu ar norādītajiem grozījumiem;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar Parlamentu apspriesties, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar Parlamentu apspriesties, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod Parlamenta priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod Parlamenta priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC1-COD(2004)0031

Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 10. maijā nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/.../EK par ostu drošības pastiprināšanu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā EK dibināšanas līgumu un, jo īpaši, tā 80. panta otro daļu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un Šociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Drošību ietekmējoši starpgadījumi terorisma rezultātā
  ir viens no lielākajiem demokrātijas ideālu, brīvības un miera vērtību draudiem, kas ir Eiropas Savienības visdziļākā būtība. |
| --- | --- |

(1)

Drošību ietekmējoši starpgadījumi terorisma rezultātā
  ir viens no lielākajiem demokrātijas ideālu, brīvības un miera vērtību draudiem, kas ir Eiropas Savienības visdziļākā būtība.

| (2) | Cilvēki,
  infrastruktūra un iekārtas ostās jāaizsargā pret
  drošību ietekmējošiem starpgadījumiem
  un postošām sekām. Šāda aizsardzība dos labumu transporta lietotājiem, tautsaimniecībai un sabiedrībai kopumā. |
| --- | --- |

(2)

Cilvēki,
  infrastruktūra un iekārtas ostās jāaizsargā pret
  drošību ietekmējošiem starpgadījumiem
  un postošām sekām. Šāda aizsardzība dos labumu transporta lietotājiem, tautsaimniecībai un sabiedrībai kopumā.

| (3) | Eiropas Parlaments un Eiropas Savienības Padome
  2004.gada 31.martā
  pieņēma Regulu (EK)
  Nr. 725/2004 par kuģu un ostu aprīkojuma
  drošības
  paaugstināšanu

   (4). Jūras drošības pasākumi, kurus uzliek šī regula, sastāda tikai daļu no pasākumiem, kuri vajadzīgi, lai sasniegtu adekvātu drošības līmeni visās, ar jūru saistītās, transporta ķēdēs. Šīs regulas piemērošanas joma ir ierobežota — tā aptver tikai pasažieru kuģus un tūlītēju kuģu/ostas mijiedarbību. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlaments un Eiropas Savienības Padome
  2004.gada 31.martā
  pieņēma Regulu (EK)
  Nr. 725/2004 par kuģu un ostu aprīkojuma
  drošības
  paaugstināšanu

   (4). Jūras drošības pasākumi, kurus uzliek šī regula, sastāda tikai daļu no pasākumiem, kuri vajadzīgi, lai sasniegtu adekvātu drošības līmeni visās, ar jūru saistītās, transporta ķēdēs. Šīs regulas piemērošanas joma ir ierobežota — tā aptver tikai pasažieru kuģus un tūlītēju kuģu/ostas mijiedarbību.

| (4) | Lai sasniegtu vispilnīgāko iespējamo aizsardzību jūras un ostu rūpniecībā, ir jāievieš ostas drošības pasākumi,
  attiecoties uz visām ostām dalībvalstu noteiktajās robežās un tādējādi
  nodrošinot, ka drošības pasākumi, kuri pieņemti, piemērojot Regulu (EK)
  Nr. 725/2004
  , darbosies veiksmīgāk, pateicoties paaugstinātai drošībai
  ostu darbības zonās.
  Šie pasākumi attiecas uz visām tām ostām, kurās ir kaut viena no ostas telpām un vietām, uz kuru attiecas Regula (EK)
  Nr. 725/2004. |
| --- | --- |

(4)

Lai sasniegtu vispilnīgāko iespējamo aizsardzību jūras un ostu rūpniecībā, ir jāievieš ostas drošības pasākumi,
  attiecoties uz visām ostām dalībvalstu noteiktajās robežās un tādējādi
  nodrošinot, ka drošības pasākumi, kuri pieņemti, piemērojot Regulu (EK)
  Nr. 725/2004
  , darbosies veiksmīgāk, pateicoties paaugstinātai drošībai
  ostu darbības zonās.
  Šie pasākumi attiecas uz visām tām ostām, kurās ir kaut viena no ostas telpām un vietām, uz kuru attiecas Regula (EK)
  Nr. 725/2004.

| (5) | Drošības mērķis, kas aprakstīts 2 apsvērumā, jāsasniedz, pieņemot attiecīgus pasākumus, neierobežojot
  dalībvalstu likumus, attiecībā uz valsts drošību, un pasākumus, kuri var tikt pieņemti, pamatojoties uz Līguma VI
  sadaļu
  . |
| --- | --- |

(5)

Drošības mērķis, kas aprakstīts 2 apsvērumā, jāsasniedz, pieņemot attiecīgus pasākumus, neierobežojot
  dalībvalstu likumus, attiecībā uz valsts drošību, un pasākumus, kuri var tikt pieņemti, pamatojoties uz Līguma VI
  sadaļu
  .

| (6) | Dalībvalstīm jāpamatojas uz sīki izstrādātiem drošības novērtējumiem, lai noteiktu drošībai būtisku ostas zonu precīzas robežas, kā arī dažādus pasākumus, kuri vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstošu ostas drošību. Šādi pasākumi atšķiras atkarībā no dotās vietas drošības līmeņa un atspoguļos atšķirības dažādu ostas apakšdaļu riska profilā. |
| --- | --- |

(6)

Dalībvalstīm jāpamatojas uz sīki izstrādātiem drošības novērtējumiem, lai noteiktu drošībai būtisku ostas zonu precīzas robežas, kā arī dažādus pasākumus, kuri vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstošu ostas drošību. Šādi pasākumi atšķiras atkarībā no dotās vietas drošības līmeņa un atspoguļos atšķirības dažādu ostas apakšdaļu riska profilā.

| (7) | Dalībvalstīm
  jāapstiprina
  ostas drošības plāni, kuros
  inkorporē
  ostas drošības novērtējuma iegūtos datus. Lai drošības pasākumi darbotos efektīvi, ir nepieciešams skaidrs uzdevumu sadalījums starp visām iesaistītām pusēm, kā arī regulāri pasākumu vingrinājumi. Tiek uzskatīts, ka uzdevumu sadalījuma un vingrinājumu procedūru uzturēšana spēkā, ostas drošības plāna veidā, ievērojami pastiprina profilakses un korektīvo ostas drošības pasākumu efektivitāti. |
| --- | --- |

(7)

Dalībvalstīm
  jāapstiprina
  ostas drošības plāni, kuros
  inkorporē
  ostas drošības novērtējuma iegūtos datus. Lai drošības pasākumi darbotos efektīvi, ir nepieciešams skaidrs uzdevumu sadalījums starp visām iesaistītām pusēm, kā arī regulāri pasākumu vingrinājumi. Tiek uzskatīts, ka uzdevumu sadalījuma un vingrinājumu procedūru uzturēšana spēkā, ostas drošības plāna veidā, ievērojami pastiprina profilakses un korektīvo ostas drošības pasākumu efektivitāti.

| (8) | Iebraucamie (ro-ro) kuģi ir īpaši viegli izmantojami
  drošību ietekmējošiem starpgadījumiem,
  jo īpaši, ja tie pārvadā ne tikai kravu, bet arī pasažierus. Pamatojoties uz riska novērtējumiem, ir jāpieņem adekvāti pasākumi, kuri nodrošina, ka automašīnas un preču transportlīdzekļi, kas paredzēti transportam uz iebraucamiem (ro-ro) kuģiem vietējos un starptautiskajos maršrutos, nerada risku kuģim, tā pasažieriem un apkalpei, kā arī kravai. Pasākumi
  jāpieņem tādā
  veidā, kurš pēc iespējas mazāk traucē kuģa operāciju plūsmu. |
| --- | --- |

(8)

Iebraucamie (ro-ro) kuģi ir īpaši viegli izmantojami
  drošību ietekmējošiem starpgadījumiem,
  jo īpaši, ja tie pārvadā ne tikai kravu, bet arī pasažierus. Pamatojoties uz riska novērtējumiem, ir jāpieņem adekvāti pasākumi, kuri nodrošina, ka automašīnas un preču transportlīdzekļi, kas paredzēti transportam uz iebraucamiem (ro-ro) kuģiem vietējos un starptautiskajos maršrutos, nerada risku kuģim, tā pasažieriem un apkalpei, kā arī kravai. Pasākumi
  jāpieņem tādā
  veidā, kurš pēc iespējas mazāk traucē kuģa operāciju plūsmu.

| (9) | Dalībvalstīm jāspēj izveidot ostas drošības komitejas, kurām jāsniedz praktiski padomi ostām, uz ko attiecas šī direktīva. |
| --- | --- |

(9)

Dalībvalstīm jāspēj izveidot ostas drošības komitejas, kurām jāsniedz praktiski padomi ostām, uz ko attiecas šī direktīva.

| (10) | Dalībvalstīm jānodrošina, ka visas iesaistītās puses skaidri apzinās savu atbildību par ostas drošību. Dalībvalstis uzrauga drošības likumu prasību izpildi un izveido visām savām ostām tiešu atbildīgo iestādi, savām ostām apstiprina visus drošības novērtējumus un plānus, nosaka un
  attiecīgajā gadījumā
  dara zināmus drošības līmeņus
  un
  nodrošina, ka pasākumi tiek pienācīgi paziņoti, īstenoti un
  saskaņoti. |
| --- | --- |

(10)

Dalībvalstīm jānodrošina, ka visas iesaistītās puses skaidri apzinās savu atbildību par ostas drošību. Dalībvalstis uzrauga drošības likumu prasību izpildi un izveido visām savām ostām tiešu atbildīgo iestādi, savām ostām apstiprina visus drošības novērtējumus un plānus, nosaka un
  attiecīgajā gadījumā
  dara zināmus drošības līmeņus
  un
  nodrošina, ka pasākumi tiek pienācīgi paziņoti, īstenoti un
  saskaņoti.

| (11) | Dalībvalstīm jāapstiprina novērtējumi un plāni un jāuzrauga to īstenošana savās ostās.
  Lai pēc iespējas samazinātu traucējumus ostu darbībā un pārbaužu administratīvo slogu, Komisijas īstenotā uzraudzība pār šīs direktīvas piemērošanu jāveic kopā ar inspekcijām, kas ir paredzētas Regulas (EK) Nr. 725/2004 9.panta 4.punktā. |
| --- | --- |

(11)

Dalībvalstīm jāapstiprina novērtējumi un plāni un jāuzrauga to īstenošana savās ostās.
  Lai pēc iespējas samazinātu traucējumus ostu darbībā un pārbaužu administratīvo slogu, Komisijas īstenotā uzraudzība pār šīs direktīvas piemērošanu jāveic kopā ar inspekcijām, kas ir paredzētas Regulas (EK) Nr. 725/2004 9.panta 4.punktā.

| (12) | Dalībvalstis nodrošina, ka centrālais punkts uzņemas kontakta punkta lomu starp Komisiju un dalībvalstīm.
  Tām jāinformē Komisija, uz kurām ostām šī direktīva attiecas, pamatojoties uz veikto drošības novērtējumu. |
| --- | --- |

(12)

Dalībvalstis nodrošina, ka centrālais punkts uzņemas kontakta punkta lomu starp Komisiju un dalībvalstīm.
  Tām jāinformē Komisija, uz kurām ostām šī direktīva attiecas, pamatojoties uz veikto drošības novērtējumu.

| (13) | Šī direktīva respektē pamattiesības un ievēro atzītos principus, un jo īpaši tos, kurus atzinusi Eiropas Savienības pamattiesību harta. |
| --- | --- |

(13)

Šī direktīva respektē pamattiesības un ievēro atzītos principus, un jo īpaši tos, kurus atzinusi Eiropas Savienības pamattiesību harta.

| (14) | Efektīva un vienota šīs politikas pasākumu piemērošana izvirza svarīgus jautājumus attiecībā uz to finansēšanu. Noteiktu ar drošības pasākumiem saistītu papildu izdevumu finansēšana nedrīkst izraisīt konkurences izkropļojumus. Komisija ne vēlāk kā līdz 2006.gada 30. jūnijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei šā pētījuma rezultātus par izdevumiem, kas pieņemti atbilstoši ar šajā direktīvā īstenojamām darbībām un kura galvenais uzdevums ir noteikt veidu finansējuma sadalīšanai starp valsts iestādēm, ostu iestādēm un operatoriem. |
| --- | --- |

(14)

Efektīva un vienota šīs politikas pasākumu piemērošana izvirza svarīgus jautājumus attiecībā uz to finansēšanu. Noteiktu ar drošības pasākumiem saistītu papildu izdevumu finansēšana nedrīkst izraisīt konkurences izkropļojumus. Komisija ne vēlāk kā līdz 2006.gada 30. jūnijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei šā pētījuma rezultātus par izdevumiem, kas pieņemti atbilstoši ar šajā direktīvā īstenojamām darbībām un kura galvenais uzdevums ir noteikt veidu finansējuma sadalīšanai starp valsts iestādēm, ostu iestādēm un operatoriem.

| (15) | Pasākumi, kuri vajadzīgi, lai īstenotu šo direktīvu, ir jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999.gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, kurš izklāsta Komisijai piešķirto īstenošanas pilnvaru izmantošanas procedūru (5). Šīs direktīvas pielāgošanai jānosaka procedūra par sekošanu līdzi starptautisko instrumentu attīstībai un, ņemot vērā šo pieredzi, jāpielāgo vai jāpapildina šīs direktīvas pielikumu sīki izstrādātos noteikumus, nepaplašinot šīs direktīvas darbības sfēru. |
| --- | --- |

(15)

Pasākumi, kuri vajadzīgi, lai īstenotu šo direktīvu, ir jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999.gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, kurš izklāsta Komisijai piešķirto īstenošanas pilnvaru izmantošanas procedūru (5). Šīs direktīvas pielāgošanai jānosaka procedūra par sekošanu līdzi starptautisko instrumentu attīstībai un, ņemot vērā šo pieredzi, jāpielāgo vai jāpapildina šīs direktīvas pielikumu sīki izstrādātos noteikumus, nepaplašinot šīs direktīvas darbības sfēru.

| (16) | Tā kā ierosinātās darbības mērķus, galvenokārt līdzsvarota attiecīgu pasākumu, kuri attiecas uz jūras transportu un ostas politiku, ieviešana un
  piemērošana, ņemot
  vērā šīs direktīvas eiropeiskos apmērus, tos var veiksmīgāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritā-tes principu, kurš noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kurš noteikts tajā pašā pantā šī direktīva ir ierobežota — tā aptver pamata vienotos standartus, kuri vajadzīgi, lai sasniegtu ostas drošības mērķus, un nesniedzas tālāk par to, kas ir vajadzīgs šim nolūkam. |
| --- | --- |

(16)

Tā kā ierosinātās darbības mērķus, galvenokārt līdzsvarota attiecīgu pasākumu, kuri attiecas uz jūras transportu un ostas politiku, ieviešana un
  piemērošana, ņemot
  vērā šīs direktīvas eiropeiskos apmērus, tos var veiksmīgāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritā-tes principu, kurš noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kurš noteikts tajā pašā pantā šī direktīva ir ierobežota — tā aptver pamata vienotos standartus, kuri vajadzīgi, lai sasniegtu ostas drošības mērķus, un nesniedzas tālāk par to, kas ir vajadzīgs šim nolūkam.

| (17) | Tā kā šī direktīva attiecas uz jūras ostām, tajā noteiktās saistības nebūtu jāattiecina uz Austriju, Čehijas Republiku, Ungāriju, Luksemburgu un Slovākiju, |
| --- | --- |

(17)

Tā kā šī direktīva attiecas uz jūras ostām, tajā noteiktās saistības nebūtu jāattiecina uz Austriju, Čehijas Republiku, Ungāriju, Luksemburgu un Slovākiju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTIVU.

1. pants

Priekšmets

1.   Šīs direktīvas galvenais mērķis ir ieviest un īstenot Kopienas pasākumus, kuru uzdevums ir paaugstināt ostas drošību, ņemot vērā
  drošību ietekmējošu starpgadījumu
  draudus.

Tā arī nodrošina, ka drošības pasākumi, kuri īstenoti, piemērojot Regulu (EK)
  Nr. 725/2004
  , darbojas vēl veiksmīgāk, pateicoties paaugstinātai
  ostas drošībai.

2.   Pasākumi, kuri minēti 1. punktā, sastāv no:

| a) | ostas drošības pasākumu kopējo pamatlikumu noteikšanas; |
| --- | --- |

a)

ostas drošības pasākumu kopējo pamatlikumu noteikšanas;

| b) | šo likumu īstenošanas mehānisma noteikšanas; |
| --- | --- |

b)

šo likumu īstenošanas mehānisma noteikšanas;

| c) | attiecīgu atbilstības uzraudzības mehānismu noteikšanas. |
| --- | --- |

c)

attiecīgu atbilstības uzraudzības mehānismu noteikšanas.

2. pants

Piemērošanas joma

1.   Šī direktīva attiecas uz drošības pasākumiem, kuri jāievēro ostās.
  Dalībvalstis var piemērot šo direktīvu ar ostu saistītajās zonās.

2.   Šajā direktīvā noteiktie pasākumi tiek piemēroti jebkurai ostai, kura ir dalībvalsts teritorijā, un kurā ir kaut viena no ostas telpām un vietām,
  uz ko attiecas apstiprināts ostas objektu drošības plāns saskaņā ar
  Regulu (EK)
  Nr. 725/2004.

Šī direktīva neattiecas uz militārām iekārtām ostās.

3.   Šajā direktīvā dalībvalstis nosaka katras ostas robežas, attiecīgi ņemot vērā no ostas drošības novērtējuma iegūtos datus.

4.   Ja dalībvalsts ir noteikusi, ka ostas telpu un vietu robežas Regulas (EK)
  Nr. 725/2004
  ietvaros efektīvi aptver visu ostu, būtiskajiem Regulas (EK)
  Nr. 725/2004
  noteikumiem ir prioritāte pār šīs direktīvas noteikumiem.

3. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā:

| 1. | “osta” apzīmē jebkuru konkrētu
  sauszemes un ūdens teritoriju,
  kuras robežas nosaka dalībvalsts, kurā atrodas šī osta
  un kurā ir tādas būves un ierīces,
  kas veicina jūras transporta komercdarbību, |
| --- | --- |

1.

“osta” apzīmē jebkuru konkrētu
  sauszemes un ūdens teritoriju,
  kuras robežas nosaka dalībvalsts, kurā atrodas šī osta
  un kurā ir tādas būves un ierīces,
  kas veicina jūras transporta komercdarbību,

| 2. | “kuģu/ostas mijiedarbība” apzīmē mijiedarbību, kura notiek, kad kuģis tiek tieši un nekavējoties ietekmēts ar darbībām, kas saistītas ar personu un preču pārvietošanos vai
  nodrošināšanu
  ar ostas pakalpojumiem uz kuģi vai no tā; |
| --- | --- |

2.

“kuģu/ostas mijiedarbība” apzīmē mijiedarbību, kura notiek, kad kuģis tiek tieši un nekavējoties ietekmēts ar darbībām, kas saistītas ar personu un preču pārvietošanos vai
  nodrošināšanu
  ar ostas pakalpojumiem uz kuģi vai no tā;

| 3. | “ostas telpas un vieta” apzīmē vietu, kur notiek kuģu/ostas mijiedarbība; tai skaitā tādas zonas kā enkurvieta, gaidīšanas piestātnes un pieejas uz jūru, pēc vajadzības; |
| --- | --- |

3.

“ostas telpas un vieta” apzīmē vietu, kur notiek kuģu/ostas mijiedarbība; tai skaitā tādas zonas kā enkurvieta, gaidīšanas piestātnes un pieejas uz jūru, pēc vajadzības;

| 4. | “ostu
  drošības centrālais punkts” apzīmē to institūciju, kuru dalībvalsts nozīmējusi kalpot par kontakta punktu Komisijai un citām dalībvalstīm un veicināt, sekot un nodrošināt informāciju par
  ostu
  drošības pasākumiem, kurus noteikusi šī
  direktīva; |
| --- | --- |

4.

“ostu
  drošības centrālais punkts” apzīmē to institūciju, kuru dalībvalsts nozīmējusi kalpot par kontakta punktu Komisijai un citām dalībvalstīm un veicināt, sekot un nodrošināt informāciju par
  ostu
  drošības pasākumiem, kurus noteikusi šī
  direktīva;

| 5. | “ostas drošības pārvalde” apzīmē iestādi, kura ir atbildīga par drošības jautājumiem minētajā ostā. |
| --- | --- |

5.

“ostas drošības pārvalde” apzīmē iestādi, kura ir atbildīga par drošības jautājumiem minētajā ostā.

4. pants

Saskaņošana ar pasākumiem, kuri pieņemti, piemērojot Regulu
  (EK) Nr. 725/2004

Dalībvalstis nodrošina, ka šīs direktīvas ieviestie ostas drošības pasākumi tiek cieši saskaņoti ar pasākumiem, kuri tiek veikti, piemērojot Regulu (EK) Nr.
  725/2004.

5. pants

Ostas drošības pārvalde

1.   Dalībvalstis ieceļ ostas drošības pārvaldi katrai ostai, uz kuru attiecas šī direktīva. Viena ostas drošības pārvalde var tikt iecelta vairākām ostām.

2.   Ostas drošības pārvalde ir atbildīga par ostas drošības
  plānu sagatavošanu
  un īstenošanu,
  kuru pamatā ir
  ostas drošības novērtējumu
  rezultāti
  .

3.   Saskaņā ar Regulu
  (EK) Nr. 725/2004
  dalībvalstis par ostas drošības iestādi drīkst iecelt “kompetento jūras satiksmes drošības
  iestādi
  ”.

6. pants

Ostas drošības novērtējums

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka tām ostām, uz kurām attiecas šī direktīva, tiek veikti ostas drošības novērtējumi. Šos novērtējumus
  veic
  , ņemot vērā dažādu ostas sektoru īpatnības
  un, kad dalībvalsts attiecīgā iestāde uzskata par vajadzīgu, arī blakus esošās teritorijas, ja tās var ietekmēt drošību ostā,
  kā arī ņem vērā ostas iekārtu novērtējumus to robežās, kā darīts, piemērojot Regulu
  (EK) Nr. 725/2004.

2.   Visus ostas drošības novērtējumus veic,
  ņemot vērā vismaz
  sīki izstrādātās prasības, kas izklāstītas I pielikumā.

3.   Ostas drošības novērtējumu var veikt
  atzīta drošības
  organizācija, kā minēts 11. pantā.

Ja pārvadājumus veic starptautiski jūras transporta pakalpojumu sniedzēji, attiecīgās dalībvalstis sadarbojas drošības novērtēšanā.

4.
     
  Dalībvalsts apstiprina ostas drošības novērtējumus.

7. pants

Ostas drošības plāns

1.   
  Atkarībā no ostas drošības novērtējumu rezultātiem
  dalībvalstis nodrošina, ka tiek izstrādāti, uzturēti spēkā un atjaunoti ostas drošības plāni. Ostas drošības plāni pienācīgi
  attiecas
  uz ostas dažādo sektoru īpatnībām, un tajos ir iekļauti ostas iekārtu drošības plāni to robežās, kas noteiktas, piemērojot Regulu (EK) Nr.
  725/2004.

2.   Ostas drošības plāni katram atsevišķam drošības līmenim, kā minēts 8. pantā, nosaka:

| a) | procedūras, kuras jāievēro; |
| --- | --- |

a)

procedūras, kuras jāievēro;

| b) | pasākumus, kuri jāveic; |
| --- | --- |

b)

pasākumus, kuri jāveic;

| c) | darbības, kuras jāuzsāk. |
| --- | --- |

c)

darbības, kuras jāuzsāk.

3.   Visus ostas drošības plānus izstrādā, ņemot vērā vismaz sīki izstrādātās prasības, kas izklāstītas II pielikumā.
  Atbilstīgos gadījumos un attiecīgā mērā ostas drošības plānā it īpaši iekļauj drošības pasākumus, kas jāpiemēro pasažieriem un transporta līdzekļiem, kuri paredzēti uzvešanai uz jūras kuģiem, kas pārvadā pasažierus un transporta līdzekļus.

4.   Ostas drošības plānus var izstrādāt
  atzīta drošības
  organizācija, kā minēts 11. pantā.

5.
     
  Dalībvalsts ostas drošības plānus apstiprina pirms to īstenošanas
  .

6.   Dalībvalstis nodrošina, ka ostas drošības plānu īstenošana
  tiek uzraudzīta. Uzraudzība ir jāsaskaņo
  arcitām ostā veiktām kontroles darbībām.

7.   Dalībvalstis nodrošina, ka tiek veiktas piemērotas mācības, ņemot vērā
  drošības
  apmācības
  mācību
  pamatprasības, kuras uzskaitītas
  III pielikumā.

8. pants

Drošības līmeņi

1.   Dalībvalstis ievieš
  ostu vai ostu daļu
  drošības līmeņu sistēmu.

2.   Ir 3 drošības līmeņi, kā noteikts Regulā
  (EK) Nr. 725/2004:

| — | 1. drošības līmenis apzīmē līmeni, kuram attiecīgi obligātie aizsardzības drošības pasākumi jāuztur spēkā visu laiku, |
| --- | --- |

—

1. drošības līmenis apzīmē līmeni, kuram attiecīgi obligātie aizsardzības drošības pasākumi jāuztur spēkā visu laiku,

| — | 2. drošības līmenis apzīmē līmeni, kuram drošību ietekmējošu starpgadījumu paaugstināta riska rezultātā attiecīgi papildus aizsardzības pasākumi jāuztur spēkā noteiktu laika periodu, |
| --- | --- |

—

2. drošības līmenis apzīmē līmeni, kuram drošību ietekmējošu starpgadījumu paaugstināta riska rezultātā attiecīgi papildus aizsardzības pasākumi jāuztur spēkā noteiktu laika periodu,

| — | 3. drošības līmenis apzīmē līmeni, kuram turpmāki īpaši aizsardzības drošības pasākumi jāuztur spēkā ierobežotu laika periodu, kurā ir iespējams vai draud drošību ietekmējošs starpgadījums, lai gan var būt neiespējami noteikt konkrēto mērķi. |
| --- | --- |

—

3. drošības līmenis apzīmē līmeni, kuram turpmāki īpaši aizsardzības drošības pasākumi jāuztur spēkā ierobežotu laika periodu, kurā ir iespējams vai draud drošību ietekmējošs starpgadījums, lai gan var būt neiespējami noteikt konkrēto mērķi.

3.   Dalībvalstis nosaka
  katrā ostā vai ostas daļā
  izmantojamos drošības līmeņus. Katrā drošības līmenī dalībvalsts drīkst noteikt, ka atšķirīgās ostas daļās jāīsteno dažādi drošības pasākumi atkarībā no ostas drošības novērtējuma rezultāta.

4.   Dalībvalstis
  attiecīgajai personai vai personām
  dara zināmu katrā ostā
  vai ostas daļā
  spēkā esošo drošības līmeni, kā arī jebkādas
  izmaiņas.

9. pants

Ostas drošības ierēdnis

1.   Par ostas drošību atbildīgo amatpersonu
  attiecīgā dalībvalsts apstiprina
  katrai ostai. Katrai ostai,
  ja iespējams
  , ir cita par ostas drošību atbildīgā amatpersona,
  bet, ja vajadzīgs,
  var būt kopēja par drošību atbildīgā amatpersona.

2.   Par ostas drošību atbildīgā amatpersona veic kontaktpersonas pienākumus ar ostas drošību saistītajos
  jautājumos
  .

3.   Ja saskaņā ar Regulu (EK)
  Nr. 725/2004
  par ostas drošību atbildīgā amatpersona nav tā pati/tās pašas, kas atbild par ostas iekārtas(-u) drošību, viņu starpā ir jānodrošina cieša
  sadarbība
  .

10.

  pants

Pārskati

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka
  vajadzības gadījumā
  tiek pārskatīti ostas drošības novērtējumi un ostas drošības plāni. Tie jāpārskata vismaz
  vienu reizi
  katros piecos
  gados.

2.   
  Pārskatīšanas joma ir attiecīgi 6. vai 7. pantā norādītā.

11. pants

Atzīta drošības
  organizācija

Dalībvalstis drīkst iecelt
  atzītas drošības
  organizācijas šīs direktīvas noteiktajos nolūkos.
  Atzītas drošības
  organizācijas
  pilda
  nosacījumus, kuri izklāstīti IV pielikumā.

12. pants

Ostas drošības koordinācijas centrs

Dalībvalstis ieceļ koordinācijas centru ostas drošības aspektiem.
  Dalībvalstis var ostas drošības aspektiem izraudzīties
  koordinācijas centru saskaņā ar Regulu (EK)
  Nr. 725/2004.

Ostas drošības koordinācijas centrs dara zināmu Komisijai to ostu sarakstu, uz kurām attiecas šī direktīva,
  un informē Komisiju par izmaiņām šajā sarakstā.

13. pants

Īstenošana un atbilstības pārbaude

1.   Dalībvalstis izstrādā sistēmu, lai nodrošinātu adekvātu un regulāru ostas drošības plānu pārraudzību un īstenošanu.

2.   
  Komisija
  sadarbībā ar 12. pantā minētajiem koordinācijas centriem uzrauga, kā
  šo direktīvu piemēro dalībvalstīs.

3.   
  Šo pārraudzību veic vienlaikus ar pārbaudēm, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 725/2004 9. panta 4. punktā.

14. pants

Pielāgošana

I līdz IV pielikuma noteikumi drīkst tikt grozīti saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto procedūru, nepaplašinot šīs direktīvas darbības sfēru.

15. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja, kura izveidota ar Regulu (EK)
  Nr. 725/2004.

2.   Ja atsauce ir dota uz šo daļu, Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pants tiek piemērots, ņemot vērā arī 8. panta noteikumus.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā noteiktais laika periods tiek precizēts mēneša laikā.

16. pants

Konfidencialitāte un informācijas izplatīšana

1.   Piemērojot šo direktīvu, Komisija saskaņā ar Komisijas Lēmuma 2001/844/EK, EOTK un Euratom
   (6) noteikumiem pieņem attiecīgus pasākumus, lai aizsargātu informāciju, kura pakļaujas konfidencialitātes prasībām un kura ir pieejama Komisijai, vai kuru tai ir darījušas zināmu dalībvalstis.

Dalībvalstis pieņem līdzvērtīgus pasākumus saskaņā ar saistītiem valsts tiesību aktiem.

2.   Jebkuram personālsastāvam, kurš veic drošības pārbaudes vai rīkojas ar konfidenciālu informāciju, kas saistīta ar šo direktīvu, ir jābūt atbilstošam drošības līmenim, kuru pārbauda tā dalībvalsts, kuras
  valstspie-derīgais (vai valstspiederīgie)
  ir attiecīgais
  personālsastāvs.

17. pants

Sankcijas

Dalībvalstis nodrošina, ka par valsts noteikumu, kuri pieņemti, ievērojot šo direktīvu, pārkāpšanu, tiek ieviestas efektīvas, samērīgas un atrunātas Šoda sankcijas.

18. pants

Ieviešana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības, ne vēlāk kā ... (7). Dalībvalstis par to nekavējoties informē Komisiju.

Kad dalībvalstis pieņem šos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka to, kā izdarīt šādas atsauces.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savus tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

19. pants

Novērtējuma ziņojums

Vēlākais ...

   (8)

  un pēc tam reizi katros piecos gados Komisija iesniedz novērtējuma ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, pamatojoties cita starpā uz informāciju, kas iegūta saskaņa ar 13.pantu.

Ziņojumā Komisija analizē, vai dalībvalstis ievēro šīs direktīvas prasības, kā arī veikto pasākumu efektivitāti. Ja vajadzīgs, tā iesniedz priekšlikumus papildu pasākumiem.

20. pants

Spēkā stāšanās

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

21. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm,
  kam ir ostas, kā norādīts 2. panta 2. punktā.

...

Eiropas Parlamenta vārdā

Priekšsēdētājs

Padomes vārdā

Priekšsēdētājs

---

(1)  
  OV C 302, 7.12.2004., 23. Ipp.

1

OV C 302, 7.12.2004., 23. Ipp.

(2)  OV C [...],[...],[...] lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2005.gada 10. maija Nostāja.

3

Eiropas Parlamenta 2005.gada 10. maija Nostāja.

(4)  

  OV L 129, 29.4.2004., 6. lpp.

4

OV L 129, 29.4.2004., 6. lpp.

(5)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

5

(6)  OV L 317, 3.12.2001., 1.lpp.

6

(7)  
  18 mēnešus pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

7

18 mēnešus pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

(8)  
  Trīs gadus pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

8

Trīs gadus pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

I PIELIKUMS

OSTAS DROŠĪBAS NOVĒRTĒJUMS

Ostas drošības novērtējums ir pamats darbam pie ostas drošības plāna un tā galīgās īstenošanas. Ostas drošības novērtējumā jāapskata vismaz šādi elementi:

| — | svarīgo līdzekļu un infrastruktūras, ko nepieciešams aizsargāt, noteikšana un novērtēšana, |
| --- | --- |

—

svarīgo līdzekļu un infrastruktūras, ko nepieciešams aizsargāt, noteikšana un novērtēšana,

| — | iespējamo draudu līdzekļiem un infrastruktūrai, vai to iespējamībai notikt noteikšana, lai izveidotu drošības pasākums un noteiktu to prioritāti, |
| --- | --- |

—

iespējamo draudu līdzekļiem un infrastruktūrai, vai to iespējamībai notikt noteikšana, lai izveidotu drošības pasākums un noteiktu to prioritāti,

| — | pretpasākumu un procesuālo izmaiņu, un to efektivitātes līmeņa attiecībā uz ievainojamības samazināšanu noteikšana, izvēle un prioritātes noteikšana, |
| --- | --- |

—

pretpasākumu un procesuālo izmaiņu, un to efektivitātes līmeņa attiecībā uz ievainojamības samazināšanu noteikšana, izvēle un prioritātes noteikšana,

| — | vājo punktu noteikšana, ietverot arī cilvēcisko faktoru infrastruktūrā, politikā un procedūrās. |
| --- | --- |

—

vājo punktu noteikšana, ietverot arī cilvēcisko faktoru infrastruktūrā, politikā un procedūrās.

Šim nolūkam novērtējumā jāaptver vismaz šādi aspekti:

| — | noteikt visas zonas, kuras ir svarīgas attiecībā uz ostas drošību, tādejādi nosakot arī ostas robežas. Tas nozīmē arī ostas telpas un vietas, uz kurām jau attiecas Regula (EK) Nr. 725/2004 un kuru riska novērtējums kalpo par pamatu, |
| --- | --- |

—

noteikt visas zonas, kuras ir svarīgas attiecībā uz ostas drošību, tādejādi nosakot arī ostas robežas. Tas nozīmē arī ostas telpas un vietas, uz kurām jau attiecas Regula (EK) Nr. 725/2004 un kuru riska novērtējums kalpo par pamatu,

| — | noteikt tos drošības jautājumus, kuri izriet no ostas telpu un vietu drošības pasākumu un citu ostas drošības pasākumu mijiedarbības, |
| --- | --- |

—

noteikt tos drošības jautājumus, kuri izriet no ostas telpu un vietu drošības pasākumu un citu ostas drošības pasākumu mijiedarbības,

| — | noteikt,
  uz kuru ostas personālsastāvu tā darbības dēļ augsta riska zonās būtu jāattiecina iepriekšējās darbības pārbaudes un/vai drošības pārbaudes, |
| --- | --- |

—

noteikt,
  uz kuru ostas personālsastāvu tā darbības dēļ augsta riska zonās būtu jāattiecina iepriekšējās darbības pārbaudes un/vai drošības pārbaudes,

| — | ja nepieciešams, sadalīt ostu apakšzonās saskaņā ar iespējamību kādai zonai kļūt par
  ar drošību ietekmējošu starpgadījumu
  mērķi. Zonas tiks vērtētas, ne tikai izejot no to tiešās iespējas būt par potenciālu mērķi, bet arī no to potenciālās pārejas lomas, ja par mērķi kļūst blakusesošās zonas, |
| --- | --- |

—

ja nepieciešams, sadalīt ostu apakšzonās saskaņā ar iespējamību kādai zonai kļūt par
  ar drošību ietekmējošu starpgadījumu
  mērķi. Zonas tiks vērtētas, ne tikai izejot no to tiešās iespējas būt par potenciālu mērķi, bet arī no to potenciālās pārejas lomas, ja par mērķi kļūst blakusesošās zonas,

| — | noteikt riska variācijas, piemēram, sezonāla rakstura, |
| --- | --- |

—

noteikt riska variācijas, piemēram, sezonāla rakstura,

| — | noteikt katras apakšzonas īpašās iezīmes, kā, piemēram, atrašanās vietu, pieejamību, elektroapgādi, sakaru sistēmu, īpašnieku un lietotājus, un citus elementus, kurus uzskata par svarīgiem drošības jautājumos, |
| --- | --- |

—

noteikt katras apakšzonas īpašās iezīmes, kā, piemēram, atrašanās vietu, pieejamību, elektroapgādi, sakaru sistēmu, īpašnieku un lietotājus, un citus elementus, kurus uzskata par svarīgiem drošības jautājumos,

| — | noteikt potenciālos draudu scenārijus
  ostai. Visa osta vai konkrētas tās
  infrastruktūra
  s daļas,
  krava, bagāža, cilvēki vai transporta iekārtas
  ostā
  var būt noteiktu draudu tiešs
  mērķis
  , |
| --- | --- |

—

noteikt potenciālos draudu scenārijus
  ostai. Visa osta vai konkrētas tās
  infrastruktūra
  s daļas,
  krava, bagāža, cilvēki vai transporta iekārtas
  ostā
  var būt noteiktu draudu tiešs
  mērķis
  ,

| — | noteikt draudu scenārija īpašās sekas. Sekas var atsaukties uz vienu vai vairākām apakšzonām. Jānosaka gan tiešās sekas, gan netiešās. Īpaša uzmanība jāpievērš cilvēku upuru riskam, |
| --- | --- |

—

noteikt draudu scenārija īpašās sekas. Sekas var atsaukties uz vienu vai vairākām apakšzonām. Jānosaka gan tiešās sekas, gan netiešās. Īpaša uzmanība jāpievērš cilvēku upuru riskam,

| — | noteikt
  ar drošību ietekmējošu starpgadījumu
  klastera efekta iespējamību, |
| --- | --- |

—

noteikt
  ar drošību ietekmējošu starpgadījumu
  klastera efekta iespējamību,

| — | noteikt katras apakšzonas ievainojamību, |
| --- | --- |

—

noteikt katras apakšzonas ievainojamību,

| — | noteikt visus organizatoriskos aspektus, kuri nozīmīgi visai ostas drošībai, tai skaitā visu ar drošību saistīto iestāžu sadalījums, esošie likumi un procedūras, |
| --- | --- |

—

noteikt visus organizatoriskos aspektus, kuri nozīmīgi visai ostas drošībai, tai skaitā visu ar drošību saistīto iestāžu sadalījums, esošie likumi un procedūras,

| — | noteikt ostas drošības aptverto sfēru, kura saistīta ar organizatoriskiem, likumdošanas un procedurāliem aspektiem, ievainojamību, |
| --- | --- |

—

noteikt ostas drošības aptverto sfēru, kura saistīta ar organizatoriskiem, likumdošanas un procedurāliem aspektiem, ievainojamību,

| — | noteikt pasākumus, procedūras un darbības, kas domātas, lai samazinātu kritisko ievainojamību. Īpaša uzmanība jāpievērš nepieciešamībai (un to izpildes līdzekļiem) kontrolēt pieejamību vai ierobežojumus visā ostā vai konkrētā ostas daļā, tai skaitā, pasažieru, ostas darbinieku vai citu strādnieku, apmeklētāju un kuģu apkalpju prasību uzraudzības zonas vai darbības, kravas un bagāžas kontroles identificēšana. Pasākumiem, procedūrām un darbībām jābūt saskaņā ar saskatīto apdraudējumu, kas var atšķirties katrā ostas
  zonā
  , |
| --- | --- |

—

noteikt pasākumus, procedūras un darbības, kas domātas, lai samazinātu kritisko ievainojamību. Īpaša uzmanība jāpievērš nepieciešamībai (un to izpildes līdzekļiem) kontrolēt pieejamību vai ierobežojumus visā ostā vai konkrētā ostas daļā, tai skaitā, pasažieru, ostas darbinieku vai citu strādnieku, apmeklētāju un kuģu apkalpju prasību uzraudzības zonas vai darbības, kravas un bagāžas kontroles identificēšana. Pasākumiem, procedūrām un darbībām jābūt saskaņā ar saskatīto apdraudējumu, kas var atšķirties katrā ostas
  zonā
  ,

| — | noteikt
  , kā jāpastiprina pasākumi, procedūras un darbības drošības līmeņa paaugstināšanas gadījumā, |
| --- | --- |

—

noteikt
  , kā jāpastiprina pasākumi, procedūras un darbības drošības līmeņa paaugstināšanas gadījumā,

| — | noteikt īpašas prasības attiecībā uz jau izveidotiem drošības aspektiem, tādiem kā “aizdomīga” krava, bagāža, bunkurs, pārtikas preces vai personas, nezināmas izcelsmes pakas, zināmas briesmas (piemēram, bumba). Šīm prasībām jāizanalizē vēlamie nosacījumi — vai nu noskaidrot apstākļus uz vietas vai transportā pa ceļam uz drošu zonu, |
| --- | --- |

—

noteikt īpašas prasības attiecībā uz jau izveidotiem drošības aspektiem, tādiem kā “aizdomīga” krava, bagāža, bunkurs, pārtikas preces vai personas, nezināmas izcelsmes pakas, zināmas briesmas (piemēram, bumba). Šīm prasībām jāizanalizē vēlamie nosacījumi — vai nu noskaidrot apstākļus uz vietas vai transportā pa ceļam uz drošu zonu,

| — | noteikt pasākumus, procedūras un darbības, kas paredzētas, lai samazinātu vai mīkstinātu sekas, |
| --- | --- |

—

noteikt pasākumus, procedūras un darbības, kas paredzētas, lai samazinātu vai mīkstinātu sekas,

| — | noteikt uzdevumu sadalījumu, tādejādi sekmējot pasākumu, procedūru un darbību attiecīgu un pareizu īstenošanu, |
| --- | --- |

—

noteikt uzdevumu sadalījumu, tādejādi sekmējot pasākumu, procedūru un darbību attiecīgu un pareizu īstenošanu,

| — | pievērst īpašu uzmanību, pēc vajadzības, mijiedarbībai ar citiem drošības plāniem (piemēram, ostas telpu un vietu drošības plāns) un citiem jau esošiem drošības pasākumiem. Uzmanība jāpievērš arī mijiedarbībai ar citiem atbildes plāniem (piemēram, naftas noplūdes atbildes plāns, ostas pārstāvju plāns, medicīniskas intervences plāns, kodolkatastrofas plāns u.tml), |
| --- | --- |

—

pievērst īpašu uzmanību, pēc vajadzības, mijiedarbībai ar citiem drošības plāniem (piemēram, ostas telpu un vietu drošības plāns) un citiem jau esošiem drošības pasākumiem. Uzmanība jāpievērš arī mijiedarbībai ar citiem atbildes plāniem (piemēram, naftas noplūdes atbildes plāns, ostas pārstāvju plāns, medicīniskas intervences plāns, kodolkatastrofas plāns u.tml),

| — | noteikt sakaru prasības, kas vajadzīgas, lai īstenotu šos pasākumus un procedūras, |
| --- | --- |

—

noteikt sakaru prasības, kas vajadzīgas, lai īstenotu šos pasākumus un procedūras,

| — | pievērst īpašu uzmanību pasākumiem, kas paredzēti, lai aizsargātu drošības jūtīgu informāciju pret atklāšanu. Noteikt “informācijas vajadzības” prasības visam, kas ir tieši saistīts, kā arī vajadzības gadījumā visai sabiedrībai. |
| --- | --- |

—

pievērst īpašu uzmanību pasākumiem, kas paredzēti, lai aizsargātu drošības jūtīgu informāciju pret atklāšanu. Noteikt “informācijas vajadzības” prasības visam, kas ir tieši saistīts, kā arī vajadzības gadījumā visai sabiedrībai.

II PIELIKUMS

OSTAS DROŠĪBAS PlĀNS

Ostas drošības plāns nosaka ostas drošības pasākumus. Tas būs pamatots uz ostas drošības novērtējumā iegūtiem datiem un skaidri izklāstīs detalizētus pasākumus. Plānā būs ietverts kontroles mehānisms, kas pieļauj, ja nepieciešams, veikt attiecīgus korektīvus pasākumus.

Ostas drošības plāns tiks pamatots uz šādiem vispārīgiem aspektiem:

| — | noteikt visas ostas drošībai svarīgās zonas. Atkarībā no ostas drošības novērtējuma, pasākumi, procedūras un darbības var atšķirties katrā atsevišķā apakšzonā, jo dažās apakšzonās var būt nepieciešami spēcīgāki profilakses pasākumi nekā citās apakšzonās. Īpaša uzmanība jāpievērš apakšzonu mijiedarbībai, kā norādīts ostas drošības novērtējumā, |
| --- | --- |

—

noteikt visas ostas drošībai svarīgās zonas. Atkarībā no ostas drošības novērtējuma, pasākumi, procedūras un darbības var atšķirties katrā atsevišķā apakšzonā, jo dažās apakšzonās var būt nepieciešami spēcīgāki profilakses pasākumi nekā citās apakšzonās. Īpaša uzmanība jāpievērš apakšzonu mijiedarbībai, kā norādīts ostas drošības novērtējumā,

| — | nodrošināt sadarbību starp drošības pasākumiem apakšzonās, kurām ir atšķirīgas drošības īpatnības, |
| --- | --- |

—

nodrošināt sadarbību starp drošības pasākumiem apakšzonās, kurām ir atšķirīgas drošības īpatnības,

| — | nodrošināt, kur nepieciešams, dažādu pasākumu iespējamību, ņemot vērā ostas atsevišķās apakšzonas, mainīgus drošības līmeņus un specifisko informāciju, |
| --- | --- |

—

nodrošināt, kur nepieciešams, dažādu pasākumu iespējamību, ņemot vērā ostas atsevišķās apakšzonas, mainīgus drošības līmeņus un specifisko informāciju,

| — | noteikt organizatorisku struktūru, kura atbalsta ostas drošības paaugstināšanu. |
| --- | --- |

—

noteikt organizatorisku struktūru, kura atbalsta ostas drošības paaugstināšanu.

Pamatojoties uz šiem vispārīgajiem aspektiem, ostas drošības plāns piešķir uzdevumus un nosaka darbu šādās jomās:

| — | pieejamības prasības. Dažās apakšzonās prasības stājas spēkā tikai no brīža, kad drošības līmeņi pārsniedz minimālo slieksni. Visām prasībām un sliekšņiem jābūt visaptveroši iekļautiem ostas drošības plānā, |
| --- | --- |

—

pieejamības prasības. Dažās apakšzonās prasības stājas spēkā tikai no brīža, kad drošības līmeņi pārsniedz minimālo slieksni. Visām prasībām un sliekšņiem jābūt visaptveroši iekļautiem ostas drošības plānā,

| — | personu apliecību, bagāžas un kravas kontroles prasības. Šīs prasības var attiekties uz apakšzonu un var arī neattiekties; prasības var attiekties pilnībā uz atšķirīgām apakšzonām un var arī neattiekties pilnībā. Personas, kuras ienāk vai atrodas apakšzonā, var tikt pakļautas kontrolei. Ostas drošības plāns attiecīgi reaģēs uz datiem, kas iegūti no ostas drošības novērtējuma, kurš ir instruments, ar kuru tiks noteiktas katras apakšzonas drošības prasības un katrā drošības līmenī. Kad ostas drošības nolūkiem tiks izstrādātas personas īpašapliecības, ir jāizstrādā skaidras noformēšanas, lietošanas kontroles un šādu dokumentu atgriešanas procedūras. Šādās procedūrās jāņem vērā ostas lietotāju konkrētu grupu īpatnības, kas pieļauj īpašpasākumus, lai samazinātu pieejamības kontroles prasības negatīvo ietekmi. Kategorijās jābūt iekļautiem vismaz jūrasbraucējiem, iestāžu
  ierēdņiem, cilvēkiem
  , kuri pastāvīgi strādā ostās vai apmeklē tās, ostā dzīvojošiem iedzīvotājiem un cilvēkiem, kuri laiku pa laikam strādā ostās vai apmeklē tās, |
| --- | --- |

—

personu apliecību, bagāžas un kravas kontroles prasības. Šīs prasības var attiekties uz apakšzonu un var arī neattiekties; prasības var attiekties pilnībā uz atšķirīgām apakšzonām un var arī neattiekties pilnībā. Personas, kuras ienāk vai atrodas apakšzonā, var tikt pakļautas kontrolei. Ostas drošības plāns attiecīgi reaģēs uz datiem, kas iegūti no ostas drošības novērtējuma, kurš ir instruments, ar kuru tiks noteiktas katras apakšzonas drošības prasības un katrā drošības līmenī. Kad ostas drošības nolūkiem tiks izstrādātas personas īpašapliecības, ir jāizstrādā skaidras noformēšanas, lietošanas kontroles un šādu dokumentu atgriešanas procedūras. Šādās procedūrās jāņem vērā ostas lietotāju konkrētu grupu īpatnības, kas pieļauj īpašpasākumus, lai samazinātu pieejamības kontroles prasības negatīvo ietekmi. Kategorijās jābūt iekļautiem vismaz jūrasbraucējiem, iestāžu
  ierēdņiem, cilvēkiem
  , kuri pastāvīgi strādā ostās vai apmeklē tās, ostā dzīvojošiem iedzīvotājiem un cilvēkiem, kuri laiku pa laikam strādā ostās vai apmeklē tās,

| — | sakari ar ostas kontroles, bagāžas un pasažieru kontroles iestādēm. Plānam pēc nepieciešamības jānodrošina šo iestāžu informācijas un muitošanas sistēmu, tai skaitā iespējamās pirmsierašanās muitošanas sistēmu, saslēgšanās, |
| --- | --- |

—

sakari ar ostas kontroles, bagāžas un pasažieru kontroles iestādēm. Plānam pēc nepieciešamības jānodrošina šo iestāžu informācijas un muitošanas sistēmu, tai skaitā iespējamās pirmsierašanās muitošanas sistēmu, saslēgšanās,

| — | procedūras un pasākumi, rīkojoties ar aizdomīgu kravu, bagāžu, bunkuru, pārtikas precēm vai personām, tai skaitā drošības zonas noteikšana, kā arī risinot citas drošības problēmas un ostas drošības pārkāpšanas gadījumus, |
| --- | --- |

—

procedūras un pasākumi, rīkojoties ar aizdomīgu kravu, bagāžu, bunkuru, pārtikas precēm vai personām, tai skaitā drošības zonas noteikšana, kā arī risinot citas drošības problēmas un ostas drošības pārkāpšanas gadījumus,

| — | uzraudzības prasības apakšzonām vai apakšzonās veiktajām darbībām. Gan nepieciešamība pēc tehniskiem risinājumiem, gan to izstrādāšana izrietēs no ostas drošības novērtējuma, |
| --- | --- |

—

uzraudzības prasības apakšzonām vai apakšzonās veiktajām darbībām. Gan nepieciešamība pēc tehniskiem risinājumiem, gan to izstrādāšana izrietēs no ostas drošības novērtējuma,

| — | zīmes/norādes. Zonām ar jebkurām pieejamības un/vai kontroles prasībām jābūt pienācīgi apzīmētām un norādītām. Kontroles un pieejamības prasībām attiecīgi jāņem vērā visi būtiskie spēkā esošie likumi un prakse. Darbību uzraudzība jānorāda attiecīgi, ja to pieprasa valsts tiesību akti, |
| --- | --- |

—

zīmes/norādes. Zonām ar jebkurām pieejamības un/vai kontroles prasībām jābūt pienācīgi apzīmētām un norādītām. Kontroles un pieejamības prasībām attiecīgi jāņem vērā visi būtiskie spēkā esošie likumi un prakse. Darbību uzraudzība jānorāda attiecīgi, ja to pieprasa valsts tiesību akti,

| — | paziņojumi un drošības muitošana. Visa būtiskā drošības informācija pienācīgi jāpaziņo saskaņā ar drošības muitošanas standartiem, kas ietverti plānā. Ņemot vērā, ka noteikta informācija ir jūtīga saistībā ar drošību, paziņojumi pamatosies uz informācijas vajadzību, bet vajadzības gadījumā plānā tiks iekļautas procedūras attiecībā uz paziņojumiem, kas adresēti sabiedrībai kopumā. Drošības muitošanas standarti veidos daļu no plāna, un to mērķis ir aizsargāt informāciju, kas ir jūtīga saistībā ar drošību, no nesankcionētas atklāšanas, |
| --- | --- |

—

paziņojumi un drošības muitošana. Visa būtiskā drošības informācija pienācīgi jāpaziņo saskaņā ar drošības muitošanas standartiem, kas ietverti plānā. Ņemot vērā, ka noteikta informācija ir jūtīga saistībā ar drošību, paziņojumi pamatosies uz informācijas vajadzību, bet vajadzības gadījumā plānā tiks iekļautas procedūras attiecībā uz paziņojumiem, kas adresēti sabiedrībai kopumā. Drošības muitošanas standarti veidos daļu no plāna, un to mērķis ir aizsargāt informāciju, kas ir jūtīga saistībā ar drošību, no nesankcionētas atklāšanas,

| — | ziņošana par drošības traucējumiem. Lai nodrošinātu ātru atbildi, drošības plānam jānosaka skaidras ziņošanas prasības, kuras jāpilda ostas drošības ierēdnim par visiem drošību ietekmējošiem starpgadījumiem un/vai ostas drošības kompetentai iestādei, |
| --- | --- |

—

ziņošana par drošības traucējumiem. Lai nodrošinātu ātru atbildi, drošības plānam jānosaka skaidras ziņošanas prasības, kuras jāpilda ostas drošības ierēdnim par visiem drošību ietekmējošiem starpgadījumiem un/vai ostas drošības kompetentai iestādei,

| — | integrācija ar citiem profilakses plāniem vai darbībām. Plānam it īpaši jāiztirzā integrācija ar citām profilakses un kontroles darbībām, kuras ir spēkā ostā, |
| --- | --- |

—

integrācija ar citiem profilakses plāniem vai darbībām. Plānam it īpaši jāiztirzā integrācija ar citām profilakses un kontroles darbībām, kuras ir spēkā ostā,

| — | integrācija ar citiem atbildes plāniem un/vai īpašu atbildes pasākumu, procedūru un darbību iekļaušana. Plānam sīki jāizskaidro mijiedarbība un sadarbība ar citiem atbildes un ārkārtas plāniem. Ja nepieciešams, jārisina konflikti un jānovērš nepilnības, |
| --- | --- |

—

integrācija ar citiem atbildes plāniem un/vai īpašu atbildes pasākumu, procedūru un darbību iekļaušana. Plānam sīki jāizskaidro mijiedarbība un sadarbība ar citiem atbildes un ārkārtas plāniem. Ja nepieciešams, jārisina konflikti un jānovērš nepilnības,

| — | mācības un vingrinājumu prasības, |
| --- | --- |

—

mācības un vingrinājumu prasības,

| — | ostas drošības organizācijas un darba operatīvās procedūras. Ostas drošības plāns detalizēti informēs ostas drošības organizācijas par to uzdevumu sadalījumu un darba procedūrām. Tas arī informēs par sadarbību starp ostas telpu un vietu drošības un kuģu drošības ierēdņiem, pēc vajadzības. Tas īsumā skaidro ostas drošības komitejas, ja tāda eksistē, uzdevumus, |
| --- | --- |

—

ostas drošības organizācijas un darba operatīvās procedūras. Ostas drošības plāns detalizēti informēs ostas drošības organizācijas par to uzdevumu sadalījumu un darba procedūrām. Tas arī informēs par sadarbību starp ostas telpu un vietu drošības un kuģu drošības ierēdņiem, pēc vajadzības. Tas īsumā skaidro ostas drošības komitejas, ja tāda eksistē, uzdevumus,

| — | ostas drošības plāna pielāgošanas un atjaunošanas procedūras. |
| --- | --- |

—

ostas drošības plāna pielāgošanas un atjaunošanas procedūras.

III PIELIKUMS

DROŠĪBAS
  PAMATAPMĀCĪBAS
  ĪSTENOŠANAS
  PRASĪBAS

Vismaz reizi katrā kalendārajā gadā, ar atstarpi ne lielāku par 18 mēnešiem, jāveic dažādu veidu
  apmācības
  vingrinājumi, kuros var iesaistīties ostas aprīkojuma drošības ierēdņi, piesaistot dalībvalstu saistītas iestādes, kompānijas drošības ierēdņus vai kuģu drošības ierēdņus, ja iespējams. Prasība apvienotajos
  apmācības
  vingrinājumos piedalīties kompānijas drošības ierēdņiem vai kuģu drošības ierēdņiem jāizsaka, paturot prātā kuģa drošību un uz tā veicamo darbu. Šajos
  apmācības
  vingrinājumos jāpārbauda sakari, sadarbība, resursu pieejamība un atbilde. Šie
  apmācības
  vingrinājumi drīkst būt:

| 1) | pilnā mērogā veidoti vai veikti dzīvē; |
| --- | --- |

1)

pilnā mērogā veidoti vai veikti dzīvē;

| 2) | galdvitrīnas simulācija vai seminārs; vai |
| --- | --- |

2)

galdvitrīnas simulācija vai seminārs; vai

| 3) | apvienoti ar citiem vingrinājumiem, tādiem kā ārkārtas atbilde vai citu ostu valsts pilnvaroti vingrinājumi. |
| --- | --- |

3)

apvienoti ar citiem vingrinājumiem, tādiem kā ārkārtas atbilde vai citu ostu valsts pilnvaroti vingrinājumi.

IV PIELIKUMS

NOSACĪJUMI, KURI JĀPILDA
  ATZĪTAI DROŠĪBAS
  ORGANIZĀCIJAI

Atzītai drošības
  organizācijai jābūt spējīgai pierādīt:

| 1) | kompetenci ostas drošības būtiskajos aspektos; |
| --- | --- |

1)

kompetenci ostas drošības būtiskajos aspektos;

| 2) | attiecīgas zināšanas par ostas operācijām, tai skaitā zināšanas par ostas modeli un uzbūvi; |
| --- | --- |

2)

attiecīgas zināšanas par ostas operācijām, tai skaitā zināšanas par ostas modeli un uzbūvi;

| 3) | attiecīgas zināšanas par citām drošībai svarīgām operācijām, kas potenciāli ietekmē ostas drošību; |
| --- | --- |

3)

attiecīgas zināšanas par citām drošībai svarīgām operācijām, kas potenciāli ietekmē ostas drošību;

| 4) | spēju novērtēt iespējamos ostas drošības apdraudējumus; |
| --- | --- |

4)

spēju novērtēt iespējamos ostas drošības apdraudējumus;

| 5) | prasmi uzturēt spēkā un uzlabot ostas drošības personālsastāva kompetenci; |
| --- | --- |

5)

prasmi uzturēt spēkā un uzlabot ostas drošības personālsastāva kompetenci;

| 6) | prasmi uzraudzīt personālsastāva atbilstību visā turpmākajā laikā; |
| --- | --- |

6)

prasmi uzraudzīt personālsastāva atbilstību visā turpmākajā laikā;

| 7) | prasmi uzturēt spēkā attiecīgus pasākumus, lai izvairītos no nesankcionētas, drošības jūtīgas informācijas atklāšanas vai pieejas tai; |
| --- | --- |

7)

prasmi uzturēt spēkā attiecīgus pasākumus, lai izvairītos no nesankcionētas, drošības jūtīgas informācijas atklāšanas vai pieejas tai;

| 8) | zināšanas par būtiskiem valsts un starptautiskajiem tiesību aktiem un drošības prasībām; |
| --- | --- |

8)

zināšanas par būtiskiem valsts un starptautiskajiem tiesību aktiem un drošības prasībām;

| 9) | zināšanas par pašreizējiem drošības draudiem un modeļiem; |
| --- | --- |

9)

zināšanas par pašreizējiem drošības draudiem un modeļiem;

| 10) | spējas ieroču, bīstamu vielu un ierīču atpazīšanā un atklāšanā; |
| --- | --- |

10)

spējas ieroču, bīstamu vielu un ierīču atpazīšanā un atklāšanā;

| 11) | spējas nediskriminējošā veidā atpazīt to personu īpašības un uzvedības modeļus, kuras var apdraudēt ostas drošību; |
| --- | --- |

11)

spējas nediskriminējošā veidā atpazīt to personu īpašības un uzvedības modeļus, kuras var apdraudēt ostas drošību;

| 12) | zināšanas par tehniku, kuru izmanto, lai apietu/izjauktu drošības pasākumus; |
| --- | --- |

12)

zināšanas par tehniku, kuru izmanto, lai apietu/izjauktu drošības pasākumus;

| 13) | zināšanas par drošības un novērošanas iekārtām un sistēmām, un to darbības ierobežojumiem. |
| --- | --- |

13)

zināšanas par drošības un novērošanas iekārtām un sistēmām, un to darbības ierobežojumiem.

Atzīta drošības
  organizācija, kura ir veikusi ostas drošības novērtējumu vai šāda novērtējuma pārskatu, nevar izstrādāt vai pārskatīt tās pašas ostas drošības plānu.

P6_TA(2005)0169

Taisnīga tiesa Robert McCartney lietā

Eiropas Parlamenta rezolūcija par pašpasludinātās Īru republikāņu armijas (ĪRA) vardarbību un noziedzību Ziemeļīrijā, jo īpaši Robert McCartney slepkavību

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 2. punktu,

| A. | tā kā 2005. gada 30. janvārī Belfāstas iedzīvotāju Robert McCartney brutāli noslepkavoja pašpasludinātās Īru republikāņu armijas locekļi, kas centās šo noziegumu slēpt un lika visiem lieciniekiem klusēt par ĪRA locekļu iesaistīšanos noziegumā; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2005. gada 30. janvārī Belfāstas iedzīvotāju Robert McCartney brutāli noslepkavoja pašpasludinātās Īru republikāņu armijas locekļi, kas centās šo noziegumu slēpt un lika visiem lieciniekiem klusēt par ĪRA locekļu iesaistīšanos noziegumā;

| B. | tā kā nogalinātā Robert McCartney māsas Catherine McCartney, Paula Arnold, Gemma McMahon, Claire McCartney un Donna Mary McCartney, kā arī viņa dzīvesbiedre Bridgeen Karen Hagans atteicās klusēt un ir drošsirdīgi un neatlaidīgi pieprasījušas nodot ĪRA tiesai saistībā ar Robert McCartney slepkavību; |
| --- | --- |

B.

tā kā nogalinātā Robert McCartney māsas Catherine McCartney, Paula Arnold, Gemma McMahon, Claire McCartney un Donna Mary McCartney, kā arī viņa dzīvesbiedre Bridgeen Karen Hagans atteicās klusēt un ir drošsirdīgi un neatlaidīgi pieprasījušas nodot ĪRA tiesai saistībā ar Robert McCartney slepkavību;

| C. | tā kā uzskata, ka Magennis’ Bar rajonā tieši pirms un pēc kautiņa, kas noveda pie Robert McCartney nāves, bija aptuveni 70 liecinieku; |
| --- | --- |

C.

tā kā uzskata, ka Magennis’ Bar rajonā tieši pirms un pēc kautiņa, kas noveda pie Robert McCartney nāves, bija aptuveni 70 liecinieku;

| D. | tā kā, protestiem par minēto slepkavību aizvien palielinoties, ĪRA un Sinn Féin, kas ir ĪRA politiskais pārstāvis, uz laiku izslēdza vai izraidīja dažus ĪRA locekļus; |
| --- | --- |

D.

tā kā, protestiem par minēto slepkavību aizvien palielinoties, ĪRA un Sinn Féin, kas ir ĪRA politiskais pārstāvis, uz laiku izslēdza vai izraidīja dažus ĪRA locekļus;

| E. | tā kā Sinn Féin vadība ir prasījusi īstenot taisnīgumu, bet nav aicinājusi par slepkavību atbildīgos un tās lieciniekus pilnībā un tieši sadarboties ar Ziemeļīrijas Policiju; |
| --- | --- |

E.

tā kā Sinn Féin vadība ir prasījusi īstenot taisnīgumu, bet nav aicinājusi par slepkavību atbildīgos un tās lieciniekus pilnībā un tieši sadarboties ar Ziemeļīrijas Policiju;

| F. | tā kā 2005. gada 8. martā ĪRA nāca klajā ar paziņojumu, kurā bija teikts, ka “tā vēlas nošaut Robert McCartney slepkavas”; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2005. gada 8. martā ĪRA nāca klajā ar paziņojumu, kurā bija teikts, ka “tā vēlas nošaut Robert McCartney slepkavas”;

| G. | tā kā pret personām, kas ir iesaistītas pastāvīgajos centienos nodrošināt taisnīgumu Robert McCartney lietas sakarā, nesen ir vērsta ļaunprātīgas apmelošanas kampaņa, lai tās iebiedētu un iedragātu to liecību ticamību; |
| --- | --- |

G.

tā kā pret personām, kas ir iesaistītas pastāvīgajos centienos nodrošināt taisnīgumu Robert McCartney lietas sakarā, nesen ir vērsta ļaunprātīgas apmelošanas kampaņa, lai tās iebiedētu un iedragātu to liecību ticamību;

| H. | tā kā ES Miera fonds ir veicis ļoti nozīmīgu darbu Ziemeļīrijā un Īrijas robežreģionos; |
| --- | --- |

H.

tā kā ES Miera fonds ir veicis ļoti nozīmīgu darbu Ziemeļīrijā un Īrijas robežreģionos;

| I. | tā kā Ziemeļīrijā nevar vienlaikus pastāvēt miers un vardarbība; |
| --- | --- |

I.

tā kā Ziemeļīrijā nevar vienlaikus pastāvēt miers un vardarbība;

| 1. | nosoda pašpasludinātās ĪRA izraisīto vardarbību un noziedzību Ziemeļīrijā, jo īpaši Robert McCartney slepkavību; |
| --- | --- |

1.

nosoda pašpasludinātās ĪRA izraisīto vardarbību un noziedzību Ziemeļīrijā, jo īpaši Robert McCartney slepkavību;

| 2. | īpaši uzsver, ka ir pilnā mērā jāatbalsta Robert McCartney māsu un dzīvesbiedres centieni īstenot taisnīgumu; |
| --- | --- |

2.

īpaši uzsver, ka ir pilnā mērā jāatbalsta Robert McCartney māsu un dzīvesbiedres centieni īstenot taisnīgumu;

| 3. | aicina Sinn Féin vadību pieprasīt, lai par slepkavību atbildīgie un slepkavības liecinieki tieši sadarbojas ar Ziemeļīrijas Policiju un lai liecinieki vairs nesaņem īstās ĪRA draudus par atriebību; |
| --- | --- |

3.

aicina Sinn Féin vadību pieprasīt, lai par slepkavību atbildīgie un slepkavības liecinieki tieši sadarbojas ar Ziemeļīrijas Policiju un lai liecinieki vairs nesaņem īstās ĪRA draudus par atriebību;

| 4. | uzskata par nožēlojamu apmelošanas kampaņu, kuras mērķis ir iebiedēt Robert McCartney māsas un dzīvesbiedri un iedragāt viņu cīņu par taisnīgumu; |
| --- | --- |

4.

uzskata par nožēlojamu apmelošanas kampaņu, kuras mērķis ir iebiedēt Robert McCartney māsas un dzīvesbiedri un iedragāt viņu cīņu par taisnīgumu;

| 5. | aicina Padomi un Komisiju sniegt visu nepieciešamo atbalstu Ziemeļīrijas tiesībaizsardzības iestādēm, lai Robert McCartney slepkavas tiktu saukti pie atbildības; |
| --- | --- |

5.

aicina Padomi un Komisiju sniegt visu nepieciešamo atbalstu Ziemeļīrijas tiesībaizsardzības iestādēm, lai Robert McCartney slepkavas tiktu saukti pie atbildības;

| 6. | ierosina, lai Eiropas Savienība gadījumā, ja Ziemeļīrijas Policija nespēs celt apsūdzību Robert McCartney slepkavības lietā, saskaņā ar Finanšu regulu piešķir finansiālu atbalstu, lai segtu McCartney ģimenes izmaksas par juridiskajiem pakalpojumiem, cenšoties panākt taisnīgumu civilā tiesvedībā; |
| --- | --- |

6.

ierosina, lai Eiropas Savienība gadījumā, ja Ziemeļīrijas Policija nespēs celt apsūdzību Robert McCartney slepkavības lietā, saskaņā ar Finanšu regulu piešķir finansiālu atbalstu, lai segtu McCartney ģimenes izmaksas par juridiskajiem pakalpojumiem, cenšoties panākt taisnīgumu civilā tiesvedībā;

| 7. | šajā sakarā aicina Komisiju paredzēt šādu ieguldījumu no vispārējā budžeta līdzekļiem, kas paredzēti terorisma upuru atbalstam; |
| --- | --- |

7.

šajā sakarā aicina Komisiju paredzēt šādu ieguldījumu no vispārējā budžeta līdzekļiem, kas paredzēti terorisma upuru atbalstam;

| 8. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu un pievienošanās valstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Eiropas Padomei. |
| --- | --- |

8.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu un pievienošanās valstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Eiropas Padomei.

---

Trešdiena, 2005. gada 11. maijs

| 20.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 92/109 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 92/109

---

PROTOKOLS

(2006/C 92 E/03)

SĒDES NORISE

SĒDI VADA: Ingo FRIEDRICH

Priekšsēdētāja vietnieks

1.   Sēdes atklāšana

Sēde tika atklāta plkst. 9.05.

2.   Parlamenta sastāvs

Lielbritānijas kompetentās iestādes ir paziņojušas, ka Christopher Huhne un Theresa Villiers ir ievēlēti par Lielbritānijas parlamenta deputātiem.

Tā kā saskaņā ar 7. panta 2. punktu Aktā par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās šis amats nav savienojams ar Eiropas Parlamenta deputāta mandātu, Parlaments saskaņā ar Reglamenta 4. panta 4.punktu paziņo, ka ir brīva vieta, sākot no 2005. gada 11. maija, un par to informē attiecīgo dalībvalsti.

3.   Pasaules Banka (debates)

Padomes un Komisijas paziņojumi: Pasaules Banka

Nicolas Schmit (amatā esošais Padomes priekšsēdētājs) un Joaquín Almunia (Komisijas loceklis) sniedza paziņojumus.

Uzstājās: Anders Wijkman PPE-DE grupas vārdā, Poul Nyrup Rasmussen PSE grupas vārdā, Johan Van Hecke ALDE grupas vārdā, Monica Frassoni Verts/ALE grupas vārdā, Luisa Morgantini GUE/NGL grupas vārdā, John Whittaker IND/DEM grupas vārdā, Hans-Peter Martin, pie grupām nepiederošs deputāts, Othmar Karas, Margrietus van den Berg, Ignasi Guardans Cambó, Frithjof Schmidt, Proinsias De Rossa, Nicolas Schmit un Joaquín Almunia.

Debates tika slēgtas.

4.   Situācija Kirgizstānā un Centrālāzijā (debates)

Padomes un Komisijas paziņojumi: Situācija Kirgizstānā un Centrālāzijā

Nicolas Schmit (amatā esošais Padomes priekšsēdētājs) sniedza paziņojumu.

SĒDI VADA: Miroslav OUZKÝ

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās Albert Jan Maat par Kirgizstānas prezidenta nākamo vēlēšanu datumu.

Joaquín Almunia (Komisijas loceklis) sniedza paziņojumu.

Uzstājās: Elmar Brok PPE-DE grupas vārdā, Jan Marinus Wiersma PSE grupas vārdā, Ona Juknevičienė ALDE grupas vārdā, Cem Özdemir Verts/ALE grupas vārdā, Jiří Maštálka GUE/NGL grupas vārdā, Johannes Blokland IND/DEM grupas vārdā, Anna Elzbieta Fotyga UEN grupas vārdā, Ryszard Czarnecki, pie grupām nepiederošs deputāts, Albert Jan Maat, Bernadette Bourzai, Charles Tannock, Genowefa Grabowska, Andreas Mölzer, Alojz Peterle, Panagiotis Beglitis, Ursula Stenzel, Libor Rouček, Jas Gawronski, Péter Olajos, Nicolas Schmit un Joaquín Almunia.

Debates tika slēgtas.

Rezolūcijas priekšlikumi, kas saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2. punktu ir iesniegti debašu noslēgumā:

| — | Adamos Adamou un Vittorio Agnoletto GUE/NGL grupas vārdā par situāciju Kirgizstānā un Centrālajā Āzijā (B6-0295/2005); |
| --- | --- |

—

Adamos Adamou un Vittorio Agnoletto GUE/NGL grupas vārdā par situāciju Kirgizstānā un Centrālajā Āzijā (B6-0295/2005);

| — | Cem Özdemir un Bart Staes Verts/ALE grupas vārdā par situāciju Kirgizstānā un Centrālajā Āzijā (B6-0296/2005); |
| --- | --- |

—

Cem Özdemir un Bart Staes Verts/ALE grupas vārdā par situāciju Kirgizstānā un Centrālajā Āzijā (B6-0296/2005);

| — | Ona Juknevičienė un Dirk Sterckx ALDE grupas vārdā par situāciju Kirgizstānā un Centrālajā Āzijā (B6-0297/2005); |
| --- | --- |

—

Ona Juknevičienė un Dirk Sterckx ALDE grupas vārdā par situāciju Kirgizstānā un Centrālajā Āzijā (B6-0297/2005);

| — | Cristiana Muscardini un Anna Elzbieta Fotyga UEN grupas vārdā par situāciju Kirgizstānā un Centrālajā Āzijā (B6-0298/2005); |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini un Anna Elzbieta Fotyga UEN grupas vārdā par situāciju Kirgizstānā un Centrālajā Āzijā (B6-0298/2005);

| — | Bernadette Bourzai PSE grupas vārdā par situāciju Kirgizstānā un Centrālajā Āzijā (B6-0299/2005); |
| --- | --- |

—

Bernadette Bourzai PSE grupas vārdā par situāciju Kirgizstānā un Centrālajā Āzijā (B6-0299/2005);

| — | Albert Jan Maat PPE-DE grupas vārdā par Kirgizstānu un Centrālo Āziju (B6-0306/2005). |
| --- | --- |

—

Albert Jan Maat PPE-DE grupas vārdā par Kirgizstānu un Centrālo Āziju (B6-0306/2005).

Balsojums: 2005. gada 12. maija protokola 5.4.punkts.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 11.10 pirms balsošanas laika un atsākta plkst. 11.30.)

SĒDI VADA: Dagmar ROTH-BEHRENDT

Priekšsēdētāja vietniece

5.   Balsošanas laiks

Sīkāka informācija par balsojumiem (grozījumi, atsevišķi balsojumi un balsojumi pa daļām) ir sniegta protokola I pielikumā.

5.1.   Īpašas diētas pārtikas produkti ***I (Reglamenta 131. pants) (balsojums)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par īpašas diētas pārtikas produktiem (Kodificēta versija) (KOM(2004)0290 — C6-0035/2004 — 2004/0090(COD)) —Juridiskā komiteja.

Referents: Giuseppe Gargani (A6-0110/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I pielikuma 1. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2005)0170).

5.2.   Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšana *(Reglamenta 131. pants) (balsojums)

Ziņojums par Padomes ieteikumu attiecībā uz Lorenzo Bini Smaghi iecelšanu par Eiropas Centrālās bankas Valdes locekli (6289/2005 — C6-0054/2005 — 2005/0802(CNS)) — Ekonomikas un monetārā komiteja.

Referente: Pervenche Berès (A6-0094/2005).

(Aizklāts balsojums — Reglamenta 162. panta 1. punkts)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I pielikuma 2.punkts)

LĒMUMA PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2005)0171).

5.3.   Kvotu sistēma attiecībā uz kartupeļu cietes ražošanu *(Reglamenta 131. pants) (balsojums)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1868/94, ar ko ievieš kvotu sistēmu attiecībā uz kartupeļu cietes ražošanu (KOM(2004)0772 — C6-0014/2005 — 2004/0269(CNS)) — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja.

Referents: Janusz Wojciechowski (A6-0096/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I pielikuma 3.punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS, GROZĪJUMI un NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2005)0172).

5.4.   Profesionālās kvalifikācijas atzīšana ***II (balsojums)

Ieteikums otrajam lasījumam par Padomes kopējo nostāju, kas paredzēta, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par profesionālās kvalifikācijas atzīšanu (13781/2/2004 — C6-0008/2005 — 2002/0061 (COD)) — Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja.

Referents: Stefano Zappalà (A6-0119/2005).

(Vajadzīgs kvalificēts vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I pielikuma 4. punkts)

PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA

Par balsojumu uzstājās:

| — | Stefano Zappalà (referents) precizēja, ka tabula, kas ir grozījumā Nr. 54, ir iekļauta kopējās nostājas 22. tabulā un to neaizstāj. |
| --- | --- |

—

Stefano Zappalà (referents) precizēja, ka tabula, kas ir grozījumā Nr. 54, ir iekļauta kopējās nostājas 22. tabulā un to neaizstāj.

Pasludināts par apstiprinātu ar grozījumiem (P6_TA(2005)0173).

5.5.   Augļu un dārzeņu tirgus kopīgās organizācijas vienkāršošana (balsojums)

Ziņojums par augļu un dārzeņu tirgus kopīgās organizācijas vienkāršošanu (2004/2193(INI)) — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja.

Referente: María Esther Herranz García (A6-0121/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I pielikuma 5.punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2005)0175).

5.6.   Darba laika organizēšana ***I(balsojums)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/88/EK par konkrētiem darba laika organizēšanas aspektiem (KOM(2004)0607 — C6-0122/2004 — 2004/0209(COD)) — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja.

Referents: Alejandro Cercas (A6-0105/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I pielikuma 6.punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2005)0174).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2005)0174).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Mario Borghezio ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr. 49. |
| --- | --- |

—

Mario Borghezio ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr. 49.

Tā kā vairāk nekā 37 deputāti bija pret to, lai šo mutisko grozījumu ņemtu vērā, tas netika iekļauts.

SĒDI VADA: Josep BORRELL FONTELLES

Priekšsēdētājs

6.   Balsojuma skaidrojumi

Rakstiski balsojuma skaidrojumi:

Balsojuma skaidrojumi, kas saskaņā ar Reglamenta 163. panta 3. punktu ir iesniegti rakstiski, ir iekļauti šīs sēdes stenogrammā.

Mutiski balsojuma skaidrojumi:

Alejandro Cercas ziņojums — A6-0105/2005

| — | Joseph Muscat, John Attard-Montalto, Carlo Fatuzzo |
| --- | --- |

—

Joseph Muscat, John Attard-Montalto, Carlo Fatuzzo

SĒDI VADA: Josep BORRELL FONTELLES

Priekšsēdētājs

7.   Balsojuma labojumi

Turpmāk minētie deputāti iesniedza šādus balsojuma labojumus.

Dagmar Roth-Behrendt, kas vadīja sēdi balsošanas laikā, paziņoja, ka viņa gribēja balsot tāpat kā PSE grupa.

Janusz Wojciechowski ziņojums — A6-0096/2005

| — | rezolūcija (kopumā)

  par: Luís Queiró

  pret: Henrik Dam Kristensen |
| --- | --- |

—

rezolūcija (kopumā)

par: Luís Queiró

pret: Henrik Dam Kristensen

Alejandro Cercas ziņojums — A6-0105/2005

Doris Pack paziņoja, ka viņa nepiedalījās pirmajos balsojumos pēc saraksta par šo ziņojumu.

| — | grozījums Nr. 37

  par: Marie-Noëlle Lienemann

  pret: Bárbara Dührkop Dührkop, Phillip Whitehead |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 37

par: Marie-Noëlle Lienemann

pret: Bárbara Dührkop Dührkop, Phillip Whitehead

| — | grozījums Nr. 7

  pret: Louis Grech |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 7

pret: Louis Grech

| — | grozījums Nr. 20

  par: Pervenche Berès

  pret: Louis Grech |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 20

par: Pervenche Berès

pret: Louis Grech

| — | grozījums Nr. 22

  par: Anders Wijkman |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 22

par: Anders Wijkman

| — | grozījums Nr. 24

  par: Marianne Thyssen |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 24

par: Marianne Thyssen

| — | grozījums Nr. 49, 1. daļa

  par: Luís Queiró |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 49, 1. daļa

par: Luís Queiró

| — | grozījums Nr. 41

  pret: Gerard Batten, Thierry Cornillet |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 41

pret: Gerard Batten, Thierry Cornillet

| — | grozījums Nr. 26

  pret: Emanuel Jardim Fernandes |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 26

pret: Emanuel Jardim Fernandes

| — | grozījums Nr. 31

  par: Ian Hudghton |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 31

par: Ian Hudghton

| — | grozījums Nr. 50, 1. daļa

  par: Gerard Batten |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 50, 1. daļa

par: Gerard Batten

| — | grozījums Nr. 50, 2. daļa

  par: Gerard Batten |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 50, 2. daļa

par: Gerard Batten

| — | grozījums Nr. 27 — attiecīgā daļa (22. pants, 1. §)

  pret: Roberta Angelilli, Louis Grech |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 27 — attiecīgā daļa (22. pants, 1. §)

pret: Roberta Angelilli, Louis Grech

| — | grozījums Nr. 27 — attiecīgā daļa (22. pants, 1.a §, a)-c) apakšpunkts)

  par: José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra

  pret: Roberta Angelilli, Louis Grech |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 27 — attiecīgā daļa (22. pants, 1.a §, a)-c) apakšpunkts)

par: José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra

pret: Roberta Angelilli, Louis Grech

| — | grozījums Nr. 27 — attiecīgā daļa (22. pants, 1.a §, d)-f) apakšpunkts)

  pret: Roberta Angelilli |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 27 — attiecīgā daļa (22. pants, 1.a §, d)-f) apakšpunkts)

pret: Roberta Angelilli

| — | grozījums Nr. 10, 1. daļa

  pret: Alyn Smith |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 10, 1. daļa

pret: Alyn Smith

| — | grozījums Nr. 10, 2. daļa

  par: Roberta Angelilli |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 10, 2. daļa

par: Roberta Angelilli

| — | grozījums Nr. 29

  atturas: Gerard Batten |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 29

atturas: Gerard Batten

| — | grozījums Nr. 30

  par: Gerard Batten |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 30

par: Gerard Batten

| — | grozījums Nr. 52

  par: Giusto Catania

  pret: Ingeborg Gräßle, Christa Klaß, David Martin, Frédérique Ries, Gilles Savary, Pierre Schapira |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 52

par: Giusto Catania

pret: Ingeborg Gräßle, Christa Klaß, David Martin, Frédérique Ries, Gilles Savary, Pierre Schapira

| — | grozītais priekšlikums

  pret: Stavros Arnaoutakis, Panagiotis Beglitis, Georgios Karatzaferis, Luisa Morgantini, Nikolaos Sifunakis

  atturas: Hans-Peter Martin |
| --- | --- |

—

grozītais priekšlikums

pret: Stavros Arnaoutakis, Panagiotis Beglitis, Georgios Karatzaferis, Luisa Morgantini, Nikolaos Sifunakis

atturas: Hans-Peter Martin

| — | normatīvā rezolūcija

  par: Roberta Angelilli, Sylvia-Yvonne Kaufmann

  pret: Georgios Karatzaferis |
| --- | --- |

—

normatīvā rezolūcija

par: Roberta Angelilli, Sylvia-Yvonne Kaufmann

pret: Georgios Karatzaferis

(Sēde tika pārtraukta plkst. 12.40 un atsākta plkst. 15.05.)

SĒDI VADA: Gérard ONESTA

Priekšsēdētāja vietnieks

8.   Svinīga sēde — Luksemburga

No plkst. 12.00 līdz plkst. 12.30 notika Parlamenta svinīgā sēde saistībā ar Viņa Karaliskās Augstības Luksemburgas lielhercoga Anrī vizīti.

9.   Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Bogdan Klich informēja par to, ka viņš bija klāt, bet viņa vārda apmeklējumu reģistrā nav.

Balsojumu labojumi:

Sēdes datums: 2005. gada 9. maijs

IND/DEM grupas pieprasījums pievienot Nigel Farage mutisko jautājumu Komisijai (O6-0066/2005) par “Komisijas procedūru attiecībā uz izvairīšanos no interešu konflikta”:

par: Jens-Peter Bonde

Sēdes datums: 2005. gada 10. maijs

Jules Maaten ziņojums — A6-0102/2005

| — | grozījums Nr. 44

  par: Cecilia Malmström |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 44

par: Cecilia Malmström

Rezolūcija par taisnīgu tiesu McCartney ģimenes lietā (B6-0281/2005):

| — | 1. punkts

  par: Marcin Libicki, Mogens N.J. Camre |
| --- | --- |

—

1. punkts

par: Marcin Libicki, Mogens N.J. Camre

| — | rezolūcija (kopumā)

  par: Jim Higgins |
| --- | --- |

—

rezolūcija (kopumā)

par: Jim Higgins

*

**

Iepriekšējās sēdes protokols tika apstiprināts.

10.   Eiropas nākotne sešdesmit gadus pēc Otrā Pasaules kara (debates)

Padomes un Komisijas paziņojumi: Eiropas nākotne sešdesmit gadus pēc Otrā Pasaules kara

Jean-Claude Juncker (amatā esošais Padomes priekšsēdētājs) un José Manuel Barroso (Komisijas priekšsēdētājs) sniedza paziņojumus.

Uzstājās: Hans-Gert Poettering PPE-DE grupas vārdā, Martin Schulz PSE grupas vārdā, Graham Watson ALDE grupas vārdā, Daniel Marc Cohn-Bendit Verts/ALE grupas vārdā, Francis Wurtz GUE/NGL grupas vārdā, Maciej Marian Giertych IND/DEM grupas vārdā un Wojciech Roszkowski UEN grupas vārdā.

SĒDI VADA: Mario MAURO

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Philip Claeys, pie grupām nepiederošs deputāts, József Szájer, Józef Pinior, Jan Jerzy Kułakowski, Tatjana Ždanoka, Giusto Catania, Nigel Farage, Ģirts Valdis Kristovskis un Jana Bobošíková.

Debates tika slēgtas.

Rezolūcijas priekšlikums, kas saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2. punktu ir iesniegts debašu noslēgumā:

| — | Elmar Brok, AFET komitejas priekšsēdētājs, par 60. gadadienu kopš Otrā Pasaules kara beigām 1945. gada 8. maijā (B6-0290/2005). |
| --- | --- |

—

Elmar Brok, AFET komitejas priekšsēdētājs, par 60. gadadienu kopš Otrā Pasaules kara beigām 1945. gada 8. maijā (B6-0290/2005).

Balsojums: 2005. gada 12. maija protokola 5.5.punkts.

11.   Jautājumu laiks (jautājumi Padomei)

Parlaments izskatīja vairākus jautājumus Padomei (B6-0236/2005).

Jautājumu Nr. 1 atsauca.

Jautājums Nr. 2 (Robert Evans): Augstāko mācību iestāžu pasniedzēji ASV.

Nicolas Schmit (amatā esošais Padomes priekšsēdētājs) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Robert Evans.

Jautājums Nr. 3 (Bernd Posselt): Noteikumi attiecībā uz minoritātēm Maķedonijā un Serbijā.

Nicolas Schmit atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Bernd Posselt.

Jautājums Nr. 4 (Chris Davies): Tieša tirdzniecība ar Ziemeļkipru.

Nicolas Schmit atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Sarah Ludford (aizstājot autoru).

SĒDI VADA: Manuel António dos SANTOS

Priekšsēdētāja vietnieks

Jautājums Nr. 5 zaudēja spēku, jo tā autors nebija klāt.

Jautājums Nr. 6 (Gay Mitchell): ES dalībvalstu palīdzības saistību izpilde.

Nicolas Schmit atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Gay Mitchell.

Jautājums Nr. 7 (David Martin): Mordechai Vanunu

Nicolas Schmit atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva David Martin.

Jautājums Nr. 8 (Panagiotis Beglitis): Grieķu pamattiesību pārkāpšana Gruzijā.

Nicolas Schmit atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Panagiotis Beglitis.

Jautājums Nr.9 (Claude Moraes): Romu integrēšanas desmitgade 2005-2015

Nicolas Schmit atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Claude Moraes un David Martin.

Jautājums Nr. 10 (Esko Seppänen): Likumdošanas priekšlikumi par atomenerģiju.

Nicolas Schmit atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Jonas Sjöstedt (aizstājot autoru).

Jautājums Nr. 11 (Rodi Kratsa-Tsagaropoulou): Turcijas jaunā kriminālkodeksa spēkā stāšanās atlikšana.

Nicolas Schmit atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Rodi Kratsa-Tsagaropoulou.

Jautājums Nr. 12 (Dimitrios Papadimoulis): Nāves sods.

Nicolas Schmit atbildēja uz šo jautājumu.

Uzstājās Adamos Adamou (aizstājot autoru).

Jautājums Nr. 13 (Doris Pack): Ungāru mazākumtautību partiju pārstāvības vēlēšanās un vienlīdzīgu iespēju nodrošināšana Rumānijā.

Nicolas Schmit atbildēja uz šo jautājumu.

Jautājums Nr. 14 (Diana Wallis): 1996. gada 19. oktobra Hāgas Konvencijas par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, atzīšanu, izpildi un sadarbību attiecībā uz vecāku atbildību un bērnu aizsardzības pasākumiem ratifikācija.

Nicolas Schmit atbildēja uz šo jautājumu.

Uzstājās Diana Wallis par Padomes atbildi.

Jautājums Nr. 15 (Ryszard Czarnecki): 2004.-2007. gada budžets.

Nicolas Schmit atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Ryszard Czarnecki.

Jautājums Nr. 16 (Lidia Joanna Geringer de Oedenberg): Pārrobežu sadarbības grupējumi Eiropā.

Nicolas Schmit atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Lidia Joanna Geringer de Oedenberg.

Jautājums Nr. 17 zaudēja spēku, jo tā autors nebija klāt.

Jautājums Nr. 18 (Johan Van Hecke): Atbalsts vēlēšanu procesam Burundi

Nicolas Schmit atbildēja uz šo jautājumu.

Uzstājās Johan Van Hecke

Jautājums Nr. 19 (Hans-Peter Martin): Deputātu jaunais nolikums

Nicolas Schmit atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Hans-Peter Martin, Piia-Noora Kauppi un Anna Hedh.

Jautājums Nr. 20 (Paulo Casaca): Vispārēja noteikuma piemērošana īpašos nolūkos

Nicolas Schmit atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Paulo Casaca.

Jautājumu Nr. 21 atsauca.

Jautājums Nr. 22 zaudēja spēku, jo tā autors nebija klāt.

Jautājums Nr. 23 zaudēja spēku, jo tā autors nebija klāt.

Jautājums Nr. 24 (Seán Ó Neachtain): Palestīna

Nicolas Schmit atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Seán Ó Neachtain un Paul Rübig.

Uz jautājumiem, uz kuriem netika atbildēts laika trūkuma dēļ, sniegs rakstiskas atbildes.

Uzstājās Brian Crowley, jautājuma Nr. 22 autors, kurš atvainojās par to, ka nebija bijis klāt sava jautājuma uzdošanas brīdī.

Padomei atvēlētais jautājumu laiks ir slēgts.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 18.20 un atsākta plkst. 21.05.)

SĒDI VADA: Edward McMILLAN-SCOTT

Priekšsēdētāja vietnieks

12.   Komisijas sniegtais pārskats par vispārējā budžeta provizorisko projektu — 2006. finanšu gads

Dalia Grybauskaitė (Komisijas locekle) iepazīstināja ar vispārējā budžeta provizorisko projektu.

Uzstājās: Giovanni Pittella (referents) un Janusz Lewandowski, BUDG komitejas priekšsēdētājs.

Punkts tika slēgts.

13.   Parlamenta tāme 2006. gadam (debates)

Ziņojums par Parlamenta ienākumu un izdevumu tāmi 2006. finanšu gadam (2005/2012(BUD)) — Budžeta komiteja.

Referents: Valdis Dombrovskis (A6-0106/2005).

Valdis Dombrovskis iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Markus Ferber PPE-DE grupas vārdā, Louis Grech PSE grupas vārdā, Kyösti Tapio Virrankoski ALDE grupas vārdā, Sergej Kozlík, pie grupām nepiederošs deputāts, Laima Liucija Andrikienė un Hans-Peter Martin, kurš izteica iebildumus par to, cik pamatota ir šī ziņojuma iekļaušanas rīdienas balsošanas laikā, un kurš precizēja, ka no Parlamenta priekšsēdētāja saņemtajā atbildē (2005. gada 9. maija protokola 12.punkts), pēc viņa domām, nav pietiekami daudz informācijas, Hynek Fajmon, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Paul Rübig, Janusz Lewandowski (BUDG komitejas priekšsēdētājs) par Hans-Peter Martin uzstāšanos, kā arī lai precizētu, ka komitejā izmantotā balsošanas procedūra atbilst Reglamentam, un Hans-Peter Martin par šo uzstāšanos. Sēdes vadītājs atgādināja Hans-Peter Martin Parlamenta priekšsēdētāja vēstules saturu un tad aicināja viņu izmantot Parlamenta Reglamentā paredzētos līdzekļus, ja viņš tomēr nepiekrīt.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 12. maija protokola 5.6.punkts.

14.   Eiropas Ārējo darbību dienests (debates)

Mutisks jautājums, ko uzdeva Jo Leinen AFCO komitejas vārdā Komisijai: Eiropas Ārlietu dienesta institucionālie aspekti (B6-0233/2005)

Uzstājās Bastiaan Belder IND/DEM grupas vārdā.

Jo Leinen izvērsa mutisko jautājumu.

Margot Wallström (Komisijas priekšsēdētāja vietniece) atbildēja uz mutisko jautājumu.

Uzstājās: Íñigo Méndez de Vigo PPE-DE grupas vārdā, Margrietus van den Berg PSE grupas vārdā, Andrew Duff ALDE grupas vārdā, Irena Belohorská, pie grupām nepiederoša deputāte, Elmar Brok, Panagiotis Beglitis, Mirosław Mariusz Piotrowski, James Hugh Allister, Alexander Stubb, Jean-Luc Dehaene, Charles Tannock, Maria da Assunção Esteves, Margot Wallström un Elmar Brok, lai uzdotu jautājumu, uz kuru Margot Wallström atbildēja.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 26. maija protokola 8.19.punkts.

15.   Dohas sarunu kārtas izvērtējums pēc PTO 2004. gada 1. augusta nolīguma(debates)

Ziņojums par situācijas izvērtējumu attiecībā uz Dohas sarunu kārtu pēc PTO 2004. gada 1. augusta nolīguma (2004/2138 (INI)) — Starptautiskās tirdzniecības komiteja.

Referents: Javier Moreno Sánchez (A6-0095/2005).

Javier Moreno Sánchez iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Peter Mandelson (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Maria Martens (DEVE komitejas atzinuma sagatavotāja), Joseph Daul (AGRI komitejas atzinuma sagatavotājs), Georgios Papastamkos PPE-DE grupas vārdā, Erika Mann PSE grupas vārdā, Johan Van Hecke ALDE grupas vārdā, Caroline Lucas Verts/ALE grupas vārdā, Vittorio Agnoletto GUE/NGL grupas vārdā, Seán Ó Neachtain UEN grupas vārdā, Daniel Caspary PPE-DE grupas vārdā, Kader Arif, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Helmuth Markov, Paul Rübig, Katerina Batzeli, Antolín Sánchez Presedo, Saïd El Khadraoui, Peter Mandelson un Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, lai precizētu sevis teikto.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 12. maija protokola 5.7.punkts.

16.   Nākamās sēdes darba kārtība

Tika noteikta nākamās dienas sēdes darba kārtība (dokuments “Darba kārtība” PE 357.268/OJJE).

17.   Sēdes slēgšana

Sēde tika slēgta plkst. 00.10.

Julian Priestley

Ģenerālsekretārs

Manuel António dos Santos

Priekšsēdētāja vietnieks

---

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

Parakstīja:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bertinotti, Bielan, Birutis, Blokland, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bonino, Bono, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bozkurt, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Cirino Pomicino, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Del Turco, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dimitrakopoulos, Dionisi, Di Pietro, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Goudin, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hortefeux, Hudacký, Hudghton, Hughes, Huhne, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Laschet, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Letta, Janusz Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Locatelli, López-Istúriz White, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Borut Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wierzejski, Wijkman, Wise, von Wogau, Wohlin, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka.

---

I PIELIKUMS

BALSOŠANAS REZULTĀTI

Saīsinājumu un simbolu saraksts

| + | pieņemts |
| --- | --- |
| - | noraidīts |
| ↓ | zaudējis spēku |
| A | atsaukts |
| PS (..., ..., ...) | balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas) |
| EB (..., ..., ...) | elektroniskā balsošana (par, pret, atturas) |
| bd | balsošana pa daļām |
| ats | atsevišķa balsošana |
| groz | grozījums |
| KG | kompromisa grozījums |
| AD | attiecīgā daļa |
| S | svītrojošs grozījums |
| = | identiski grozījumi |
| § | punkts |
| pants | pants |
| apsv | apsvērums |
| RP | rezolūcijas priekšlikums |
| KRP | kopīgs rezolūcijas priekšlikums |
| AIZKL | aizklāta balsošana |

+

pieņemts

-

noraidīts

↓

zaudējis spēku

A

atsaukts

PS (..., ..., ...)

balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas)

EB (..., ..., ...)

elektroniskā balsošana (par, pret, atturas)

bd

balsošana pa daļām

ats

atsevišķa balsošana

groz

grozījums

KG

kompromisa grozījums

AD

attiecīgā daļa

S

svītrojošs grozījums

=

identiski grozījumi

§

punkts

pants

pants

apsv

apsvērums

RP

rezolūcijas priekšlikums

KRP

kopīgs rezolūcijas priekšlikums

AIZKL

aizklāta balsošana

1.   Īpašas diētas pārtikas produkti ***I

Ziņojums: Giuseppe GARGANI (A6-0110/2005)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | PS | + | 421, 21, 7 |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

PS

+

421, 21, 7

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

2.   Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšana *

Ziņojums: Pervenche BÉRÈS (A6-0094/2005)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | 410, 88, 40 |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

410, 88, 40

Balsojums notika aizklāti saskaņā ar Reglamenta 162. panta 1.punktu.

3.   Kartupeļu cietes ražošanas kvotas *

Ziņojums: Janusz WOJCIECHOWSKI (A6-0096/2005)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | PS | + | 546, 23, 9 |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

PS

+

546, 23, 9

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

IND/DEM: galīgais balsojums

4.   Profesionālās kvalifikācijas atzīšana ***II

Ieteikums otrajam lasījumam: Stefano ZAPPALÀ (A6-0119/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. bloks | 2
  5
  7
  10
  12-13
  26-29
  31
  - | komiteja | | + | |
| 33-55 | PPE-DE, PSE, ALDE un Verts/ALE |
| 2. bloks | 1
  3-4
  6
  8-9
  14-25
  32 | komiteja | | ↓ | |
| Citi atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi | 11 | komiteja | | - | |
| 30 | komiteja | | - | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

1. bloks

2

5

7

10

12-13

26-29

31

+

komiteja

+

33-55

PPE-DE, PSE, ALDE un Verts/ALE

2. bloks

1

3-4

6

8-9

14-25

32

komiteja

↓

Citi atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi

11

komiteja

-

30

komiteja

-

5.   Augļu un dārzeņu tirgus kopīgā organizācija

Ziņojums: Marìa Esther HERRANZ GARCÌA (A6-0121/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pirms 1. § | 1 | PPE-DE | | + | |
| 3. § | § | sākotnējais teksts | ats | + | |
| 7. § | § | sākotnējais teksts | ats | + | |
| 8. § | § | sākotnējais teksts | ats | + | |
| 59. § | § | sākotnējais teksts | ats | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Pirms 1. §

1

PPE-DE

+

3. §

§

sākotnējais teksts

ats

+

7. §

§

sākotnējais teksts

ats

+

8. §

§

sākotnējais teksts

ats

+

59. §

§

sākotnējais teksts

ats

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Pieprasījumi balsot atsevišķi

ALDE: 3., 7., 8. un 59. §

6.   Darba laika organizēšana ***I

Ziņojums: Alejandro CERCAS (A6-0105/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Direktīvas priekšlikums |
| Priekšlikums noraidīt Komisijas priekšlikumu | 37 | GUE/NGL | PS | - | 82, 531, 29 |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķs balsojums | 1 | komiteja | ats | + | |
| 2 | komiteja | ats | + | |
| 3 | komiteja | ats | + | |
| 4 | komiteja | ats/EB | + | 339, 298, 11 |
| 5 | komiteja | ats | + | |
| 6 | komiteja | ats | + | |
| 7 | komiteja | PS | + | 373, 268, 13 |
| 8 | komiteja | ats/EB | + | 395, 241, 12 |
| 11 | komiteja | ats/EB | + | 433, 191, 24 |
| 12 | komiteja | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3/EB | + | 366, 273, 9 |
| 15 | komiteja | ats | + | |
| 17 | komiteja | ats | + | |
| 20 | komiteja | PS | + | 378, 262, 15 |
| 22 | komiteja | PS | + | 439, 201, 7 |
| 23 | komiteja | ats | + | |
| 24 | komiteja | ats/EB | + | 406, 237, 4 |
| 25 | komiteja | ats | + | |
| 1. pants | 49 | Mann u.c. | bd/PS | | |
| 1 | - | 306, 308, 10 |
| 2 | ↓ | |
| 3 | ↓ | |
| 4 | ↓ | |
| 2. pants, pirms 1. § | 38 | GUE/NGL | | - | |
| 2. pants, 1. § | 39 | GUE/NGL | PS | - | 78, 564, 15 |
| 9 | komiteja | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Aiz 2. panta | 40 | GUE/NGL | PS | - | 69, 572, 16 |
| 45 | Verts/ALE | | - | |
| 46 | Verts/ALE | | - | |
| 10 | komiteja | bd/PS | | |
| 1 | + | 381, 262, 10 |
| 2 | + | 334, 312, 11 |
| 51 | PPE-DE | | A | |
| 30 | PPE-DE | PS | ↓ | |
| 29 | PPE-DE | PS | ↓ | |
| 6. pants | 41 | GUE/NGL | PS | - | 105, 536, 12 |
| 16. panta b) apakšpunkts | 26 | PPE-DE | EB | - | 261, 363, 18 |
| 36 | ALDE | | - | |
| 13 | komiteja | | + | |
| 17. pants, 1. § | 31 | PPE-DE | PS | - | 277, 361, 20 |
| 14 | komiteja | | + | |
| 17. pants, 2. § | 47 | Verts/ALE | | - | |
| 42 | GUE/NGL | | - | |
| 28 | PPE-DE | | - | |
| 16 | komiteja | | + | |
| 17. pants, 3. § | 50 | MANN u.c. | bd/PS | | |
| 1 | - | 300, 334, 24 |
| 2 | ↓ | |
| 18. pants, 3. daļa | 48 | Verts/ALE | | - | |
| 33 | PPE-DE | | - | |
| 18 | komiteja | | + | |
| 19. pants | 43 | GUE/NGL | PS | - | 96, 549, 15 |
| 19 | komiteja | | + | |
| 32 | PPE-DE | | ↓ | |
| 22. pants, 1. § | 34 | ALDE | | - | |
| 27 AD | PPE-DE | PS | - | 269, 367, 22 |
| 22.pants, 1.a §, a)-c) apakšpunkts | 35 | ALDE | | - | |
| 22.pants, 1.a §, a)-c) apakšpunkts | 27 AD | PPE-DE | PS | - | 270, 360, 23 |
| 21 AD | komiteja | PS | + | 335, 281, 39 |
| 22.pants, 1.a §, d)-f) apakšpunkts | 27 AD | PPE-DE | PS | - | 221, 408, 22 |
| 22. pants, aiz 3. § | 44 | GUE/NGL | | - | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | PS | + | 345, 264, 43 |
| Normatīvās rezolūcijas projekts |
| Aiz 1. § | 52 | GUE/NGL | PS | - | 93, 520, 21 |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | PS | + | 355, 272, 31 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Direktīvas priekšlikums

Priekšlikums noraidīt Komisijas priekšlikumu

37

GUE/NGL

PS

-

82, 531, 29

Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķs balsojums

1

komiteja

ats

+

2

komiteja

ats

+

3

komiteja

ats

+

4

komiteja

ats/EB

+

339, 298, 11

5

komiteja

ats

+

6

komiteja

ats

+

7

komiteja

PS

+

373, 268, 13

8

komiteja

ats/EB

+

395, 241, 12

11

komiteja

ats/EB

+

433, 191, 24

12

komiteja

bd

1

+

2

+

3/EB

+

366, 273, 9

15

komiteja

ats

+

17

komiteja

ats

+

20

komiteja

PS

+

378, 262, 15

22

komiteja

PS

+

439, 201, 7

23

komiteja

ats

+

24

komiteja

ats/EB

+

406, 237, 4

25

komiteja

ats

+

1. pants

49

Mann u.c.

bd/PS

1

-

306, 308, 10

2

↓

3

↓

4

↓

2. pants, pirms 1. §

38

GUE/NGL

-

2. pants, 1. §

39

GUE/NGL

PS

-

78, 564, 15

9

komiteja

bd

1

+

2

+

Aiz 2. panta

40

GUE/NGL

PS

-

69, 572, 16

45

Verts/ALE

-

46

Verts/ALE

-

10

komiteja

bd/PS

1

+

381, 262, 10

2

+

334, 312, 11

51

PPE-DE

A

30

PPE-DE

PS

↓

29

PPE-DE

PS

↓

6. pants

41

GUE/NGL

PS

-

105, 536, 12

16. panta b) apakšpunkts

26

PPE-DE

EB

-

261, 363, 18

36

ALDE

-

13

komiteja

+

17. pants, 1. §

31

PPE-DE

PS

-

277, 361, 20

14

komiteja

+

17. pants, 2. §

47

Verts/ALE

-

42

GUE/NGL

-

28

PPE-DE

-

16

komiteja

+

17. pants, 3. §

50

MANN u.c.

bd/PS

1

-

300, 334, 24

2

↓

18. pants, 3. daļa

48

Verts/ALE

-

33

PPE-DE

-

18

komiteja

+

19. pants

43

GUE/NGL

PS

-

96, 549, 15

19

komiteja

+

32

PPE-DE

↓

22. pants, 1. §

34

ALDE

-

27 AD

PPE-DE

PS

-

269, 367, 22

22.pants, 1.a §, a)-c) apakšpunkts

35

ALDE

-

22.pants, 1.a §, a)-c) apakšpunkts

27 AD

PPE-DE

PS

-

270, 360, 23

21 AD

komiteja

PS

+

335, 281, 39

22.pants, 1.a §, d)-f) apakšpunkts

27 AD

PPE-DE

PS

-

221, 408, 22

22. pants, aiz 3. §

44

GUE/NGL

-

Balsojums: grozītais priekšlikums

PS

+

345, 264, 43

Normatīvās rezolūcijas projekts

Aiz 1. §

52

GUE/NGL

PS

-

93, 520, 21

Balsojums: normatīvā rezolūcija

PS

+

355, 272, 31

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

IND/DEM: grozītais priekšlikums un galīgais balsojums

Reul u.c.: groz. Nr. 7, 20, 21, 22, 27, 29, 30, 31, 10, 49, 50, galīgais balsojums (normatīvā rezolūcija)

GUE/NGL: groz. Nr. 37, 39, 40, 41, 43, 52

PSE: grozītais priekšlikums

Pieprasījumi balsot atsevišķi

Reul u.c.: visi grozījumi

ALDE: groz. Nr. 3, 4, 6, 7, 8, 12, 20

Pieprasījumi balsot pa daļām

PSE

Groz. Nr. 49

1. daļa: 1. 1. pantā iekļauj šādu punktu: “4.a Šo direktīvu nepiemēro”

2. daļa:“briesmu un terora novēršanas,”

3. daļa:“ugunsdzēsības, lidostu ugunsdzēsības,”

4. daļa:“katastrofu novēršanas, kā arī sabiedriskās drošības un kārtības jomās.”

Groz. Nr. 50

1. daļa: ca) 3. punkta c) apakšpunkta iii) daļu groza šādi: “iii) preses, radio, televīzijas dienesti vai kinematogrāfiskā ražošana, pasts un telekomunikācija, ambulance, publiskie un privātie ugunsdzēsēji un katastrofu novēršanas dienesti,”

2. daļa:“briesmu un terora novēršana,”

Groz. Nr. 9

1. daļa:“1.a “dežūras laiks”: ... brīvi rīkoties ar savu laiku.”

2. daļa:“1.b “dežūras laika ... attiecīgo dalībvalstu praksi.””

Groz. Nr. 10

1. daļa:“Dežūras laiku kopumā, ... par darba laiku.”

2. daļa:“Tomēr, pamatojoties uz koplīgumiem, ... veselības aizsardzības vispārējiem principiem.”

ALDE

Groz. Nr. 12

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “ļoti” un “Darba devēji var noraidīt ... ar darba ņēmēja ieguvumiem.”

2. daļa:“ļoti”

3. daļa:“Darba devēji var noraidīt ... ar darba ņēmēja ieguvumiem.”

---

II PIELIKUMS

REZULTĀTI BALSOJUMIEM PĒC SARAKSTA

1.   Gargani ziņojums A6-0110/2005

Par: 421

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Pistelli, Polfer, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Goudin, Lundgren, Salvini, Sinnott, Speroni, Wohlin

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Casa, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Ouzký, Pálfi, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Badía i Cutchet, Batzeli, Beňová, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Cottigny, D’Alema, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Liberadzki, McAvan, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Mikko, Morgan, Muscat, Napoletano, Paasilinna, Panzeri, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Santoro, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Swoboda, Tabajdi, Van Lancker, Vincenzi, Wiersma

UEN: Angelilli, Aylward, Camre, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański

Verts/ALE: Auken, Beer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Graefe zu Baringdorf, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Smith, Staes, Trüpel, Turmes

Pret: 21

IND/DEM: Adwent, Batten, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Mote

PPE-DE: Podkański

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 7

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

NI: Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Schenardi

2.   Bérès ziņojums A6-0094/2005

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Mikko, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vincenzi, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Camre, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

3.   Wojciechowski ziņojums A6-0096/2005

Par: 546

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Sjöstedt, Strož, Svensson, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Panzeri, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Siwiec, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 23

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin

NI: Mote

PSE: Andersson, van den Berg, Christensen, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Jørgensen, Rasmussen, Segelström, Westlund

UEN: Camre

Atturas: 9

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Allister

PPE-DE: Demetriou, Landsbergis

Verts/ALE: van Buitenen

4.   Cercas ziņojums A6-0105/2005

Par: 82

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Allister, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Callanan, Dimitrakopoulos, Gklavakis, Hannan, Hatzidakis, Kratsa-Tsagaropoulou, Matsis, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Samaras, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Berès, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, De Keyser, Fazakas, Ferreira Anne, Hamon, Hazan, Hutchinson, Laignel, Le Foll, Matsouka, Moscovici, Reynaud, Roure, Weber Henri, Whitehead

Pret: 531

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Kozlík, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 29

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Wohlin

NI: Czarnecki Ryszard, Mote, Resetarits

PPE-DE: de Grandes Pascual, Helmer

PSE: Arif, De Vits, Douay, Fruteau, Lambrinidis, Peillon, Savary, Schapira

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

5.   Cercas ziņojums A6-0105/2005

Par: 373

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Di Pietro, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Jäätteenmäki, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Letta, Morillon, Ortuondo Larrea, Pistelli, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Resetarits, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Brok, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Karas, Klamt, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Kuźmiuk, Lamassoure, Langendries, Liese, Lulling, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Méndez de Vigo, Mikolášik, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pinheiro, Pomés Ruiz, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Wortmann-Kool, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D’Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Kristovskis

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 268

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Beazley, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Goepel, Gomolka, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Ouzký, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Krehl, Muscat

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Hudghton, Smith

Atturas: 13

ALDE: Attwooll, Wallis

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Dillen, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Brejc

PSE: Sifunakis

Verts/ALE: van Buitenen

6.   Cercas ziņojums A6-0105/2005

Par: 378

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Di Pietro, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Jäätteenmäki, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Letta, Morillon, Ortuondo Larrea, Pistelli, Polfer, Schuth, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Brejc, Brepoels, Brok, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Karas, Klamt, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Kuźmiuk, Lamassoure, Langendries, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Méndez de Vigo, Mikolášik, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pinheiro, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeber, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D’Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Camre, Krasts, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 262

ALDE: Andrejevs, Andria, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Beazley, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Ouzký, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Golik, Grabowska, Krehl, Muscat, Siwiec

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Hudghton, Smith

Atturas: 15

ALDE: Attwooll, Wallis

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Claeys, Dillen, Martin Hans-Peter, Vanhecke

PSE: Attard-Montalto, De Vits, Grech

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen

7.   Cercas ziņojums A6-0105/2005

Par: 439

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski

NI: Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Brejc, Brok, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Karas, Klamt, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Kuźmiuk, Lamassoure, Langendries, Lulling, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Méndez de Vigo, Mikolášik, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pinheiro, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Sudre, Surján, Szájer, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D’Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 201

ALDE: Szent-Iványi

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin

NI: Allister, Bobošíková

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Beazley, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Ouzký, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeberg, Škottová, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Thyssen, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Grech, Krehl, Muscat

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Atturas: 7

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Železný

NI: Mote

PSE: Attard-Montalto

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen

8.   Cercas ziņojums A6-0105/2005

Par: 306

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Beazley, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deß, Deva, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gaľa, Gargani, Gawronski, Goepel, Gomolka, Gräßle, Handzlik, Hannan, Harbour, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mitchell, Musotto, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Ouzký, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Bullmann, Grech, Hänsch, Jöns, Krehl, Kuhne, Muscat, Rosati, Rothe, Skinner, Stockmann, Thomsen, Walter, Weiler

UEN: Berlato, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Pirilli, Zīle

Verts/ALE: Hudghton, Smith

Pret: 308

ALDE: Jäätteenmäki

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Wagenknecht, Wurtz

NI: Bobošíková, De Michelis, Resetarits

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Ebner, Eurlings, Fatuzzo, Fontaine, Freitas, Gál, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hatzidakis, Itälä, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Kuźmiuk, Lamassoure, Langendries, López-Istúriz White, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Méndez de Vigo, Mikolášik, Montoro Romero, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pinheiro, Pleštinská, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Schmitt Pál, Schöpflin, Silva Peneda, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D’Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Poli Bortone, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 18

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Remek, Zimmer

NI: Mote, Rutowicz

PSE: Attard-Montalto

UEN: Aylward, Bielan, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

9.   Cercas ziņojums A6-0105/2005

Par: 78

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Sinnott

NI: Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Deß, Dimitrakopoulos, Gklavakis, Hatzidakis, Kratsa-Tsagaropoulou, Matsis, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Samaras, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Castex, De Keyser, De Vits, El Khadraoui, Ferreira Anne, Hutchinson, Laignel, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tarabella, Tzampazi, Van Lancker, Weiler

UEN: Fotyga

Verts/ALE: Jonckheer

Pret: 564

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Mote, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D’Alema, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 15

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Speroni

NI: Claeys, Dillen, Martin Hans-Peter, Vanhecke

PPE-DE: Liese

PSE: Attard-Montalto, Busquin, Hamon

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton, Schlyter, Smith

10.   Cercas ziņojums A6-0105/2005

Par: 69

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Krupa, Tomczak

NI: Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Dimitrakopoulos, Fatuzzo, Gklavakis, Hatzidakis, Kratsa-Tsagaropoulou, Matsis, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Samaras, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Castex, Laignel, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi

Verts/ALE: Jonckheer

Pret: 572

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Titford, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Mölzer, Mote, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 16

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Speroni

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Vanhecke

PPE-DE: Liese

PSE: Van Lancker

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton, Smith

11.   Cercas ziņojums A6-0105/2005

Par: 381

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Di Pietro, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Letta, Ludford, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Savi, Starkevičiūtė, Toia, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Baco, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Resetarits, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Becsey, Belet, Brejc, Brok, Busuttil, Casa, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fontaine, Freitas, Gaľa, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Karas, Klamt, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Kuźmiuk, Lamassoure, Liese, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, van Nistelrooij, Olajos, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pinheiro, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeber, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Sudre, Surján, Szájer, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, von Wogau, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D’Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 262

ALDE: Alvaro, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Maaten, Malmström, Manders, Mulder, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Van Hecke, Virrankoski

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Mote, Romagnoli

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gawronski, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Thyssen, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Golik, Grabowska, Gurmai, Krehl, Rosati, Siwiec

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Atturas: 10

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

NI: Claeys, Dillen, Martin Hans-Peter, Vanhecke

PSE: Attard-Montalto

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton

12.   Cercas ziņojums A6-0105/2005

Par: 334

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Di Pietro, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Letta, Ludford, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Toia, Wallis, Watson

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Sinnott, Speroni

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Brejc, Brok, Busuttil, Casa, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Fatuzzo, Fontaine, Freitas, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Karas, Klamt, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Kuźmiuk, Lamassoure, Lehne, Lulling, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mikolášik, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pinheiro, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Sudre, Surján, Szájer, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Wijkman, Záborská

PSE: Andersson, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D’Alema, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 312

ALDE: Alvaro, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, Drčar Murko, Duquesne, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Maaten, Manders, Mulder, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Van Hecke, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Dillen, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Beazley, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gawronski, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lewandowski, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Ouzký, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeberg, Škottová, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Thyssen, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Batzeli, Berès, Berman, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Désir, Douay, Ferreira Anne, Golik, Grabowska, Hamon, Krehl, Laignel, Lambrinidis, Matsouka, Moscovici, Poignant, Reynaud, Rosati, Roure, Sifunakis, Siwiec, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Smith

Atturas: 11

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Liese

PSE: Attard-Montalto, Le Foll

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton

13.   Cercas ziņojums A6-0105/2005

Par: 105

ALDE: Cornillet, Savi, Schuth

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Resetarits, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Brejc, Dionisi, Gál, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Busquin, Castex, De Keyser, De Vits, El Khadraoui, Ferreira Anne, Hutchinson, Matsouka, Reynaud, Sifunakis, Tarabella, Tzampazi, Van Lancker

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 536

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D’Alema, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Hudghton, Smith

Atturas: 12

NI: Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Mölzer, Vanhecke

PSE: Attard-Montalto, Batzeli, Hamon, Lambrinidis

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen

14.   Cercas ziņojums A6-0105/2005

Par: 277

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Beazley, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Harbour, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Ouzký, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeberg, Škottová, Sonik, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Golik, Grech, Krehl, Muscat

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Özdemir, Smith

Pret: 361

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Di Pietro, Fourtou, Gibault, Griesbeck, in 't Veld, Jäätteenmäki, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Letta, Morillon, Ortuondo Larrea, Pistelli, Prodi, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: De Michelis, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Resetarits, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Brok, Casa, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fontaine, Freitas, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Klamt, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Liese, Lulling, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mikolášik, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pinheiro, Pomés Ruiz, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Sudre, Surján, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D’Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 20

IND/DEM: Bonde, Goudin, Sinnott

NI: Baco, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Mote, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Szájer, Ulmer

PSE: Attard-Montalto

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen

15.   Cercas ziņojums A6-0105/2005

Par: 300

ALDE: Alvaro, Bonino, Deprez, Hennis-Plasschaert, Lambsdorff, Schuth

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Masiel

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Bullmann, Glante, Grech, Hänsch, Jöns, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Muscat, Stockmann, Walter, Weiler

UEN: Angelilli, Berlato, La Russa, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Hudghton, Smith

Pret: 334

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Claeys, De Michelis, Dillen, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Caspary, Fatuzzo, Gál, Hannan, Kuźmiuk, Pleštinská, Šťastný

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 24

ALDE: Chatzimarkakis, Klinz, Krahmer

IND/DEM: Bonde, Goudin

NI: Baco, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Mote, Rutowicz

PSE: Attard-Montalto

UEN: Aylward, Bielan, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan

Verts/ALE: van Buitenen

16.   Cercas ziņojums A6-0105/2005

Par: 96

ALDE: Bonino, Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Mauro, Wuermeling

PSE: Busquin, Castex, De Keyser, De Vits, El Khadraoui, Hutchinson, Laignel, Santoro, Tarabella, Van Lancker

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 549

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Hudghton, Smith

Atturas: 15

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Sinnott

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Kozlík, Mölzer, Resetarits, Vanhecke

PSE: Attard-Montalto

UEN: Bielan, Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen

17.   Cercas ziņojums A6-0105/2005

Par: 269

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bonino, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Beazley, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Ouzký, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeberg, Škottová, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Krehl, Rosati

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Pret: 367

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Di Pietro, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Jäätteenmäki, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Letta, Morillon, Ortuondo Larrea, Pistelli, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Sinnott

NI: De Michelis, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Brejc, Brepoels, Brok, Busuttil, Casa, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fontaine, Freitas, Gál, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Jałowiecki, Karas, Klamt, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langendries, Liese, Lulling, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mikolášik, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pinheiro, Pomés Ruiz, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Sudre, Surján, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D’Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 22

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Baco, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Szájer

PSE: Attard-Montalto, Grech

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton, Smith

18.   Cercas ziņojums A6-0105/2005

Par: 270

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bonino, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Beazley, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Handzlik, Hannan, Harbour, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, Olbrycht, Ouzký, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeberg, Škottová, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Krehl, Rosati

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Voggenhuber

Pret: 360

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Di Pietro, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Jäätteenmäki, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Letta, Morillon, Ortuondo Larrea, Pistelli, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: De Michelis, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Resetarits, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Brejc, Brepoels, Brok, Busuttil, Casa, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fontaine, Freitas, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Karas, Klamt, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langendries, Liese, Lulling, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pinheiro, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeber, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Sudre, Surján, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D’Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Atturas: 23

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Baco, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Mote, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Siekierski, Szájer

PSE: Attard-Montalto

UEN: Krasts

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton, Smith

19.   Cercas ziņojums A6-0105/2005

Par: 335

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Di Pietro, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Letta, Morillon, Ortuondo Larrea, Pistelli, Prodi, Sbarbati, Toia, Van Hecke

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Sinnott

NI: Belohorská, De Michelis

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Brok, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Dionisi, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fontaine, Freitas, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hennicot-Schoepges, Karas, Klamt, Klaß, Lamassoure, Langendries, Liese, Lulling, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mikolášik, Mitchell, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Pinheiro, Saïfi, Schöpflin, Seeber, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vlasto, Wuermeling, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 281

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Beazley, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, de Grandes Pascual, Handzlik, Hannan, Harbour, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeberg, Škottová, Sonik, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Grech, Krehl, Muscat, Rosati

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Atturas: 39

IND/DEM: Borghezio

NI: Baco, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Posselt, Schierhuber, Siekierski

PSE: Attard-Montalto, Lambrinidis, Matsouka

UEN: Didžiokas, Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Kallenbach, Lichtenberger, Smith

20.   Cercas ziņojums A6-0105/2005

Par: 221

ALDE: Alvaro, Costa, Hennis-Plasschaert, Maaten, Mulder, Van Hecke

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Beazley, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gawronski, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Laschet, Lechner, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Ouzký, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Škottová, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Krehl, Rosati

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Pret: 408

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: De Michelis, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Brok, Busuttil, Casa, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Fontaine, Freitas, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Karas, Klamt, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Landsbergis, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pinheiro, Saïfi, Samaras, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Sudre, Surján, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D’Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: La Russa, Libicki

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 22

ALDE: Klinz

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Brejc, Schierhuber, Siekierski, Szájer

PSE: Attard-Montalto

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton, Smith

21.   Cercas ziņojums A6-0105/2005

Par: 345

ALDE: Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Jäätteenmäki, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Letta, Matsakis, Ortuondo Larrea, Prodi, Ries, Savi, Toia

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Ransdorf

IND/DEM: Sinnott

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Brejc, Brok, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Iturgaiz Angulo, Karas, Klamt, Klaß, Kuźmiuk, Lamassoure, Langendries, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Méndez de Vigo, Montoro Romero, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Pinheiro, Pomés Ruiz, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeber, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Sudre, Surján, Toubon, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D’Alema, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 264

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Birutis, Bonino, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Degutis, Duquesne, Gentvilas, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Maštálka, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Toussas, Verges

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Beazley, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deß, Deva, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Friedrich, Gahler, Gargani, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeberg, Škottová, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zwiefka

PSE: Batzeli, Grech, Krehl, Lambrinidis, Matsouka, Muscat, Rosati, Tzampazi

UEN: Bielan, Camre, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Hudghton, Smith

Atturas: 43

ALDE: Hall, Mohácsi, Polfer, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Brie, de Brún, Flasarová, Liotard, McDonald, Meyer Pleite, Morgantini, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio

NI: Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Mölzer, Vanhecke

PPE-DE: Brepoels, Posselt, Siekierski, Szájer, Thyssen

PSE: Attard-Montalto, De Keyser, De Vits

UEN: Didžiokas, Fotyga, Janowski

Verts/ALE: van Buitenen

22.   Cercas ziņojums A6-0105/2005

Par: 93

ALDE: Chiesa, Ortuondo Larrea, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, de Brún, Figueiredo, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Belohorská, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Descamps, Dimitrakopoulos, Ebner, Fatuzzo, Gauzès, Gklavakis, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Hennicot-Schoepges, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Kuźmiuk, Lamassoure, Langendries, Matsis, Mavrommatis, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pomés Ruiz, Samaras, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Záborská

PSE: Arnaoutakis, Beglitis, Corbey, De Keyser, Geringer de Oedenberg, Lambrinidis, Locatelli, Martin David, Matsouka, Obiols i Germà, Savary, Schapira, Sifunakis, Tarabella, Tzampazi

UEN: Berlato

Verts/ALE: Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Isler Béguin

Pret: 520

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Catania

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Baco, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Ouzký, Pack, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Bielan, Camre, Didžiokas, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Horáček, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 21

ALDE: Ries

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Sinnott

NI: Claeys, Dillen, Kozlík, Mölzer, Resetarits, Vanhecke

PPE-DE: Pálfi, Siekierski

PSE: Castex, El Khadraoui, Ferreira Anne, Hamon, Honeyball

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton, Jonckheer

23.   Cercas ziņojums A6-0105/2005

Par: 355

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Jäätteenmäki, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Letta, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Toia, Wallis

GUE/NGL: de Brún, Markov, Ransdorf, Seppänen

IND/DEM: Speroni

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Brok, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Itälä, Iturgaiz Angulo, Karas, Klamt, Klaß, Kuźmiuk, Lamassoure, Langendries, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Pinheiro, Pomés Ruiz, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeber, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Sudre, Surján, Toubon, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 272

ALDE: Alvaro, Birutis, Bonino, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Duquesne, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Maštálka, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Strož, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Baco, Bobošíková, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Beazley, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deß, Deva, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Friedrich, Gahler, Gargani, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, McGuinness, McMillan-Scott, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mitchell, Musotto, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeberg, Škottová, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Grech, Lambrinidis, Matsouka, Muscat, Sifunakis, Tzampazi

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Hudghton, Smith

Atturas: 31

ALDE: Gentvilas, Hall, Harkin

GUE/NGL: Brie, Liotard, McDonald, Meyer Pleite, Sjöstedt, Svensson, Wurtz

IND/DEM: Bonde, Borghezio

NI: Claeys, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mölzer, Resetarits, Vanhecke

PPE-DE: Posselt, Siekierski, Szájer

PSE: Attard-Montalto, De Keyser, De Vits, Lienemann

UEN: Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kristovskis

Verts/ALE: van Buitenen

---

PIEŅEMTIE TEKSTI

P6_TA(2005)0170

Pārtika ar īpašiem uzturrādītājiem ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktī-vai par pārtiku ar īpašiem uzturrādītājiem (kodificētā versija) (KOM(2004)0290 — C6-0035/2004 — 2004/0090(COD))

(Koplēmuma procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0290) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0290) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2.punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam iesniedza priekšlikumu (C6-0035/2004)1, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2.punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam iesniedza priekšlikumu (C6-0035/2004)1,

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, 80. pantu un 43. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, 80. pantu un 43. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0110/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0110/2005),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2005)0171

Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšana *

Eiropas Parlamenta lēmums par Padomes ieteikumu par Lorenzo Bini Smaghi iecelšanu Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa amatā (6289/2005 — C6-0054/2005 — 2005/0802(CNS))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes 2005. gada 8. marta ieteikumu (6289/2005) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2005. gada 8. marta ieteikumu (6289/2005) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 112. panta 2. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0054/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 112. panta 2. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0054/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 102. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 102. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0094/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0094/2005),

| 1. | sniedz labvēlīgu atzinumu par Lorenzo Bini Smaghi iecelšanu Eiropas Centrālās bankas valdes locekļa amatā; |
| --- | --- |

1.

sniedz labvēlīgu atzinumu par Lorenzo Bini Smaghi iecelšanu Eiropas Centrālās bankas valdes locekļa amatā;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomes priekšsēdētājam tālākai nosūtīšanai dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomes priekšsēdētājam tālākai nosūtīšanai dalībvalstu valdībām.

---

(1)  OV L 68, 15.3.2005., 40. lpp.

P6_TA(2005)0172

Kvotu sistēma attiecībā uz kartupeļu cietes ražošanu *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1868/94, ar ko ievieš kvotu sistēmu attiecībā uz kartupeļu cietes ražošanu (KOM(2004)0772 — C6-0014/2005 — 2004/0269(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2004)0772) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2004)0772) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 36. un 37. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C6-0014/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 36. un 37. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C6-0014/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0096/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0096/2005),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | aicina Padomi vēlreiz ar to apspriesties, ja tā paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

aicina Padomi vēlreiz ar to apspriesties, ja tā paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI |
| --- | --- |
| Grozījums Nr.1 |
| 2. APSVĒRUMS |
| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr.1868/94 3. panta 2. punktu jāsadala turpmāko trīs gadu ražošanas kvotas starp dalībvalstīm, kas ražo cieti, pamatojoties uz Komisijas ziņojumu Padomei. Šajā nolūkā jāņem vērā Kopējā lauksaimniecības politika un to dalībvalstu produkcija, kas Kopienai pievienojās 2004. gada 1. maijā,
  un, gaidot pirmos rezultātus cietes ražošanas nozarē, ir ieteicams uz turpmāko divu gadu laikposmu pagarināt kvotas, kas bija spēkā 2004./2005. tirdzniecības gadā. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI

Grozījums Nr.1

2. APSVĒRUMS

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr.1868/94 3. panta 2. punktu jāsadala turpmāko trīs gadu ražošanas kvotas starp dalībvalstīm, kas ražo cieti, pamatojoties uz Komisijas ziņojumu Padomei. Šajā nolūkā jāņem vērā Kopējā lauksaimniecības politika un to dalībvalstu produkcija, kas Kopienai pievienojās 2004. gada 1. maijā,
  un, gaidot pirmos rezultātus cietes ražošanas nozarē, ir ieteicams uz turpmāko divu gadu laikposmu pagarināt kvotas, kas bija spēkā 2004./2005. tirdzniecības gadā.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1868/94 3. panta 2. punktu jāsadala turpmāko trīs gadu ražošanas kvotas starp dalībvalstīm, kas ražo cieti, pamatojoties uz Komisijas ziņojumu Padomei. Šajā nolūkā jāņem vērā Kopējā lauksaimniecības politika un to valstu
  kartupeļu cietes produkcija,
  kas Kopienai pievienojās 2004. gada 1. maijā.
  Pamatojoties uz to, jāpagarina spēkā esošā kvotu sistēma uz četriem turpmākajiem tirdzniecības gadiem. Pamatojoties uz šo kvotu sistēmu, jāpadara iespējams starpvalstu ieskaits, galvenokārt desmit jaunajām dalībvalstīm
  . |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1868/94 3. panta 2. punktu jāsadala turpmāko trīs gadu ražošanas kvotas starp dalībvalstīm, kas ražo cieti, pamatojoties uz Komisijas ziņojumu Padomei. Šajā nolūkā jāņem vērā Kopējā lauksaimniecības politika un to valstu
  kartupeļu cietes produkcija,
  kas Kopienai pievienojās 2004. gada 1. maijā.
  Pamatojoties uz to, jāpagarina spēkā esošā kvotu sistēma uz četriem turpmākajiem tirdzniecības gadiem. Pamatojoties uz šo kvotu sistēmu, jāpadara iespējams starpvalstu ieskaits, galvenokārt desmit jaunajām dalībvalstīm
  .

Grozījums Nr. 2

3. APSVĒRUMS

| (3) | Dalībvalstīm, kas ražo cieti, jāsadala savas kvotas
  divu
  gadu laikposmam starp visām cietes ražošanas rūpnīcām, pamatojoties uz kvotām, kas tika noteiktas 2004./2005. tirdzniecības gadam. |
| --- | --- |

(3)

Dalībvalstīm, kas ražo cieti, jāsadala savas kvotas
  divu
  gadu laikposmam starp visām cietes ražošanas rūpnīcām, pamatojoties uz kvotām, kas tika noteiktas 2004./2005. tirdzniecības gadam.

| (3) | Dalībvalstīm, kas ražo cieti, jāsadala savas kvotas
  četru
  gadu laikposmam starp visām cietes ražošanas rūpnīcām, pamatojoties uz kvotām, kas tika noteiktas 2004./2005. tirdzniecības gadam. |
| --- | --- |

(3)

Dalībvalstīm, kas ražo cieti, jāsadala savas kvotas
  četru
  gadu laikposmam starp visām cietes ražošanas rūpnīcām, pamatojoties uz kvotām, kas tika noteiktas 2004./2005. tirdzniecības gadam.

Grozījums Nr. 3

1. PANTS

2. panta 1. punkts (Regula (EK) Nr. 1868/94)

1.   Dalībvalstīm, kas ražo kartupeļu cieti, tiek noteiktas kartupeļu cietes kvotas 2005./2006.
  un
  2006./2007. tirdzniecības gadam saskaņā ar pielikumu.

1.   Dalībvalstīm, kas ražo kartupeļu cieti, tiek noteiktas kartupeļu cietes kvotas 2005./2006., 2006./2007.,
  2007./2008. un 2008./2009.
  tirdzniecības gadam saskaņā ar pielikumu.

Grozījums Nr. 4

1. PANTS

2. panta 2. punkta pirmā daļa (Regula (EK) Nr. 1868/94)

2.   Katra dalībvalsts, kas ražo cieti un ir minēta pielikumā,.sadala tai piešķirtās kvotas starp cietes ražošanas rūpnīcām to izmantošanai 2005./2006.
  un
  2006./2007. tirdzniecības gadā, pamatojoties uz pieejamām apakškvotām, kas noteiktas katrai cietes ražošanas rūpnīcai 2004./2005. gadā, otrās rindkopas piemērošanas gadījumā.

2.   Katra dalībvalsts, kas ražo cieti un ir minēta pielikumā, sadala tai piešķirtās kvotas starp cietes ražošanas rūpnīcām to izmantošanai 2005./2006., 2006./2007.
  , 2007./2008. un 2008./2009.
  tirdzniecības gadā, pamatojoties uz pieejamām apakškvotām, kas noteiktas katrai cietes ražošanas rūpnīcai 2004./2005. gadā, otrās daļas piemērošanas gadījumā.

Grozījums Nr. 5

1. PANTS

3. panta 1. punkts (Regula (EK) Nr. 1868/94)

1.   Komisija Padomei iesniedz ziņojumu līdz
  2006.
  gada 30. septembrim par kvotu noteikšanu Kopienā, kam pievienoti atbilstoši priekšlikumi. Šajā ziņojumā jāņem vērā iespējamie grozījumi attiecībā uz maksājumiem kartupeļu ražotājiem, kā arī cietes un kartupeļu cietes tirgus attīstība.

1.   Komisija Padomei iesniedz ziņojumu līdz
  2008.
  gada 30. septembrim par kvotu noteikšanu Kopienā, kam pievienoti atbilstoši priekšlikumi. Šajā ziņojumā jāņem vērā iespējamie grozījumi attiecībā uz maksājumiem kartupeļu ražotājiem, kā arī cietes un kartupeļu cietes tirgus attīstība.

Grozījums Nr. 6

1. PANTS

3. panta 2. punkts (Regula (EK) Nr. 1868/94)

2.   Līdz
  2006.
  gada 31. decembrim Padome saskaņā ar Līguma 37. pantu, pieņem lēmumus, pamatojoties uz šā panta pirmajā punktā minēto ziņojumu un Komisijas piemērotajiem priekšlikumiem.

2.   Līdz
  2008.
  gada 31. decembrim Padome saskaņā ar Līguma 37. pantu, pieņem lēmumus, pamatojoties uz šā panta pirmajā punktā minēto ziņojumu un Komisijas piemērotajiem priekšlikumiem.

Grozījums Nr. 7

1. PANTS

3. panta 3. punkts (Regula (EK) Nr. 1868/94)

3.   Līdz
  2007.
  gada 31. janvārim dalībvalstis paziņo ieinteresētajām personām par nozarē pieņemtajiem noteikumiem.

3.   Līdz
  2009
  . gada 31. janvārim dalībvalstis paziņo ieinteresētajām personām par nozarē pieņemtajiem noteikumiem.

Grozījums Nr. 8

PIELIKUMS, NOSAUKUMS

Kvotas 2005./2006.
  un
  2006./2007. tirdzniecības gadam

Kvotas 2005./2006., 2006./2007.,
  2007./2008. un 2008./2009.
  tirdzniecības gadam

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2005)0173

Profesionālo kvalifikāciju atzīšana ***II

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes profesionālo kvalifikāciju atzīšanas direktīvas pieņemšanu (13781/2/2004 — C6-0008/2005 — 2002/0061(COD))

(Koplēmuma procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (13781/2/2004 — C6-0008/2005) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (13781/2/2004 — C6-0008/2005) (1),

| — | ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (2) par Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (KOM(2002)0119) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (2) par Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (KOM(2002)0119) (3),

| — | ņemot vērā Komisijas grozīto piedāvājumu (KOM(2004)0317), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas grozīto piedāvājumu (KOM(2004)0317),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā tā Reglamenta 62. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā Reglamenta 62. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A6-0119/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A6-0119/2005),

| 1. | apstiprina grozīto kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto kopējo nostāju;

| 2. | dod priekšsēdētājam rīkojumu nosūtīt nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

dod priekšsēdētājam rīkojumu nosūtīt nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 58 E, 8.3.2005., 1. lpp.

(2)  OV C 97 E, 22.4.2004., 231. lpp.

(3)  OV C 181 E, 30.7.2002., 183. lpp.

P6_TC2-COD(2002)0061

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2005. gada 11. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu
  2005/.../EK
  par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu

(Teksts attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 40. pantu, 47. panta 1. punktu, 47. panta 2. punkta pirmo un trešo teikumu un 55. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kāāā:

| (1) | Saskaņā ar Līguma 3. panta 1. punkta c) apakšpunktu viens no Kopienas uzdevumiem ir novērst dalīb-valstu starpā personu brīvas pārvietošanās un pakalpojumu brīvas aprites šķēršļus. Attiecībā uz dalīb-valstu pilsoņiem tas jo īpaši ietver tiesības nodarboties ar profesiju kā pašnodarbinātām personām vai darbiniekiem dalībvalstī, kas nav dalībvalsts, kurā viņi ieguvuši savu profesionālo kvalifikāciju. Turklāt Līguma 47. panta 1. punkts paredz to, ka attiecībā uz diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju aplieci-nošu dokumentu savstarpēju atzīšanu pieņem direktīvas. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Līguma 3. panta 1. punkta c) apakšpunktu viens no Kopienas uzdevumiem ir novērst dalīb-valstu starpā personu brīvas pārvietošanās un pakalpojumu brīvas aprites šķēršļus. Attiecībā uz dalīb-valstu pilsoņiem tas jo īpaši ietver tiesības nodarboties ar profesiju kā pašnodarbinātām personām vai darbiniekiem dalībvalstī, kas nav dalībvalsts, kurā viņi ieguvuši savu profesionālo kvalifikāciju. Turklāt Līguma 47. panta 1. punkts paredz to, ka attiecībā uz diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju aplieci-nošu dokumentu savstarpēju atzīšanu pieņem direktīvas.

| (2) | Pēc Lisabonas Eiropadomes 2000. gada 23. un 24. marta sanāksmes Komisija pieņēma paziņojumu par “Iekšējā tirgus stratēģiju attiecībā uz pakalpojumiem”, kuras mērķis jo īpaši ir pakalpojumu brīvu sniegšanu Kopienā padarīt tikpat vienkāršu kā atsevišķā dalībvalstī. Turklāt papildus Komisijas Paziņojumam “Jaunie Eiropas darba tirgi — atvērti visiem, pieejami visiem” Stokholmas Eiropadome 2001. gada 23.un 24. martā uzticēja Komisijai iesniegt 2002.gada pavasara Eiropadomei konkrētus priekšlikumus attiecībā uz vienotāku, caurredzamāku un elastīgāku kvalifikāciju atzīšanas režīmu. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Lisabonas Eiropadomes 2000. gada 23. un 24. marta sanāksmes Komisija pieņēma paziņojumu par “Iekšējā tirgus stratēģiju attiecībā uz pakalpojumiem”, kuras mērķis jo īpaši ir pakalpojumu brīvu sniegšanu Kopienā padarīt tikpat vienkāršu kā atsevišķā dalībvalstī. Turklāt papildus Komisijas Paziņojumam “Jaunie Eiropas darba tirgi — atvērti visiem, pieejami visiem” Stokholmas Eiropadome 2001. gada 23.un 24. martā uzticēja Komisijai iesniegt 2002.gada pavasara Eiropadomei konkrētus priekšlikumus attiecībā uz vienotāku, caurredzamāku un elastīgāku kvalifikāciju atzīšanas režīmu.

| (3) | Garantija, ko personām, kuras savu profesionālo kvalifikāciju ieguvušas kādā no dalībvalstīm, šī direktīva sniedz attiecībā uz darbības sākšanu vai veikšanu tajā pašā profesijā citā dalībvalstī ar tādām pašām tiesībām kā šīs dalībvalsts pilsoņiem, neskar prasību, ka migrējošajam profesionālim jāievēro visi nediskriminējošie nosacījumi attiecībā uz šādu darbības veikšanu, kādus pēdējā minētā dalībvalsts varētu izvirzīt, ja šādi nosacījumi ir objektīvi pamatoti un samērīgi. |
| --- | --- |

(3)

Garantija, ko personām, kuras savu profesionālo kvalifikāciju ieguvušas kādā no dalībvalstīm, šī direktīva sniedz attiecībā uz darbības sākšanu vai veikšanu tajā pašā profesijā citā dalībvalstī ar tādām pašām tiesībām kā šīs dalībvalsts pilsoņiem, neskar prasību, ka migrējošajam profesionālim jāievēro visi nediskriminējošie nosacījumi attiecībā uz šādu darbības veikšanu, kādus pēdējā minētā dalībvalsts varētu izvirzīt, ja šādi nosacījumi ir objektīvi pamatoti un samērīgi.

| (4) | Lai veicinātu pakalpojumu brīvu sniegšanu, vajadzētu būt īpašiem noteikumiem, kuru mērķis ir papla-šināt iespēju veikt profesionālo darbību, lietojot sākotnējo profesionālo nosaukumu. Attiecībā uz informācijas sabiedrības pakalpojumiem, ko sniedz attālināti, būtu jāpiemēro arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/31/EK (2000. gada 8.jūnijs) par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (4). |
| --- | --- |

(4)

Lai veicinātu pakalpojumu brīvu sniegšanu, vajadzētu būt īpašiem noteikumiem, kuru mērķis ir papla-šināt iespēju veikt profesionālo darbību, lietojot sākotnējo profesionālo nosaukumu. Attiecībā uz informācijas sabiedrības pakalpojumiem, ko sniedz attālināti, būtu jāpiemēro arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/31/EK (2000. gada 8.jūnijs) par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (4).

| (5) | Ņemot vērā dažādās sistēmas, kādas iedibinātas attiecībā uz, no vienas puses, pārrobežu pakalpojumu īslaicīgu un gadījuma rakstura sniegšanu un, no otras puses, uzņēmējdarbības veikšanu, būtu jāprecizē kritēriji abu minēto koncepciju nošķiršanai, ja pakalpojumu sniedzējs pārceļas uz uzņēmējas dalībvalsts teritoriju. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā dažādās sistēmas, kādas iedibinātas attiecībā uz, no vienas puses, pārrobežu pakalpojumu īslaicīgu un gadījuma rakstura sniegšanu un, no otras puses, uzņēmējdarbības veikšanu, būtu jāprecizē kritēriji abu minēto koncepciju nošķiršanai, ja pakalpojumu sniedzējs pārceļas uz uzņēmējas dalībvalsts teritoriju.

| (6) | Pakalpojumu sniegšanas atvieglināšana ir jānodrošina, paturot prātā sabiedrības veselības un drošības striktu ievērošanu un patērētāju aizsardzību. Tādēļ būtu jāparedz īpaši noteikumi attiecībā uz regla-mentētām profesijām, kurām ir ietekme uz sabiedrības veselību vai drošību un kurās nodrošina pārro-bežu pakalpojumu īslaicīgu vai gadījuma rakstura sniegšanu. |
| --- | --- |

(6)

Pakalpojumu sniegšanas atvieglināšana ir jānodrošina, paturot prātā sabiedrības veselības un drošības striktu ievērošanu un patērētāju aizsardzību. Tādēļ būtu jāparedz īpaši noteikumi attiecībā uz regla-mentētām profesijām, kurām ir ietekme uz sabiedrības veselību vai drošību un kurās nodrošina pārro-bežu pakalpojumu īslaicīgu vai gadījuma rakstura sniegšanu.

| (7) | Uzņēmējas dalībvalstis var — vajadzības gadījumā un saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem — paredzēt deklarācijas prasības. Šīs prasības nedrīkstētu radīt pakalpojumu sniedzējiem nesamērīgu apgrūtinā-jumu un kavēt pakalpojumu sniegšanas brīvības īstenošanu vai padarītrīt to mazāk saistošu. Šādu prasību nepieciešamība būtu periodiski jāpārskata, ņemot vērā gūtos panākumus, izveidojot Kopienas sistēmu administratīvajai sadarbībai starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(7)

Uzņēmējas dalībvalstis var — vajadzības gadījumā un saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem — paredzēt deklarācijas prasības. Šīs prasības nedrīkstētu radīt pakalpojumu sniedzējiem nesamērīgu apgrūtinā-jumu un kavēt pakalpojumu sniegšanas brīvības īstenošanu vai padarītrīt to mazāk saistošu. Šādu prasību nepieciešamība būtu periodiski jāpārskata, ņemot vērā gūtos panākumus, izveidojot Kopienas sistēmu administratīvajai sadarbībai starp dalībvalstīm.

| (8) | Uz pakalpojumu sniedzēju vajadzētu attiekties uzņēmējas dalībvalsts disciplinārajiem noteikumiem, kam ir tieša un specifiska saistība ar profesionālo kvalifikāciju, piemēram, noteikumiem par profesijas definīciju, par to darbību loku, ko aptver profesija vai kas uz to attiecas, par profesionālo nosaukumu lietošanu un par nopietniem profesionāliem pārkāpumiem, kas tieši un specifiski saistīti ar patērētāju aizsardzību un drošību. |
| --- | --- |

(8)

Uz pakalpojumu sniedzēju vajadzētu attiekties uzņēmējas dalībvalsts disciplinārajiem noteikumiem, kam ir tieša un specifiska saistība ar profesionālo kvalifikāciju, piemēram, noteikumiem par profesijas definīciju, par to darbību loku, ko aptver profesija vai kas uz to attiecas, par profesionālo nosaukumu lietošanu un par nopietniem profesionāliem pārkāpumiem, kas tieši un specifiski saistīti ar patērētāju aizsardzību un drošību.

| (9) | Attiecībā uz uzņēmējdarbības veikšanas brīvību joprojām uzturot spēkā principus un aizsardzības pasākumus, kas ir dažādo atzīšanas sistēmu pamatā, šādu sistēmu noteikumi būtu jāpilnveido, ņemot vērā pieredzi. Turklāt attiecīgās direktīvas ir vairākkārt grozītas, un to noteikumus vajadzētu reorgani-zēt un racionalizēt, standartizējot piemērojamos principus. Tādēļ ir nepieciešams aizstāt Padomes Direktīvas 89/48/EEK (5) un 92/51/EEK (6), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/42/EK (7), kuras attiecas uz vispārējo sistēmu profesionālās kvalifikācijas atzīšanai, kā arī Padomes Direktīvas 77/452/EEK (8), 77/453/EEK (9), 78/686/EEK (10), 78/687/EEK (11), 78/1026/EEK (12), 78/1027/EEK (13), 80/154/EEK (14), 80/155/EEK (15), 85/384/EEK (16), 85/432/EEK (17), 85/433/EEK (18) un 93/16/EEK (19), kuras attiecas uz vispārējās aprūpes māsas, zobārsta, veterinārārsta, vecmātes, arhitekta, farmaceita un ārsta profesijām, apvienojot tās vienā tekstā. |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz uzņēmējdarbības veikšanas brīvību joprojām uzturot spēkā principus un aizsardzības pasākumus, kas ir dažādo atzīšanas sistēmu pamatā, šādu sistēmu noteikumi būtu jāpilnveido, ņemot vērā pieredzi. Turklāt attiecīgās direktīvas ir vairākkārt grozītas, un to noteikumus vajadzētu reorgani-zēt un racionalizēt, standartizējot piemērojamos principus. Tādēļ ir nepieciešams aizstāt Padomes Direktīvas 89/48/EEK (5) un 92/51/EEK (6), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/42/EK (7), kuras attiecas uz vispārējo sistēmu profesionālās kvalifikācijas atzīšanai, kā arī Padomes Direktīvas 77/452/EEK (8), 77/453/EEK (9), 78/686/EEK (10), 78/687/EEK (11), 78/1026/EEK (12), 78/1027/EEK (13), 80/154/EEK (14), 80/155/EEK (15), 85/384/EEK (16), 85/432/EEK (17), 85/433/EEK (18) un 93/16/EEK (19), kuras attiecas uz vispārējās aprūpes māsas, zobārsta, veterinārārsta, vecmātes, arhitekta, farmaceita un ārsta profesijām, apvienojot tās vienā tekstā.

| (10) | Šī direktīva nerada šķērsli iespējai, ka dalībvalstis saskaņā ar saviem tiesību aktiem atzīst trešo valstu pilsoņu profesionālo kvalifikāciju, kas iegūta ārpus Eiropas Savienības teritorijas. Jebkādai atzīšanai būtu jāņem vērā minimālie apmācības nosacījumi attiecībā uz noteiktām profesijām. |
| --- | --- |

(10)

Šī direktīva nerada šķērsli iespējai, ka dalībvalstis saskaņā ar saviem tiesību aktiem atzīst trešo valstu pilsoņu profesionālo kvalifikāciju, kas iegūta ārpus Eiropas Savienības teritorijas. Jebkādai atzīšanai būtu jāņem vērā minimālie apmācības nosacījumi attiecībā uz noteiktām profesijām.

| (11) | To profesiju gadījumā, uz kurām attiecas kvalifikāciju atzīšanas vispārējā sistēma, turpmāk “vispārējā sistēma”, dalībvalstīm būtu jāsaglabā savas tiesības noteikt nepieciešamo minimālo kvalifikācijas līmeni, lai nodrošinātu savā teritorijā sniegto pakalpojumu kvalitāti. Tomēr saskaņā ar Līguma 10., 39. un 43. pantu dalībvalsts nedrīkstētu prasīt, lai dalībvalsts pilsonis iegūst kvalifikāciju, kādu tā parasti nosaka tikai atbilstīgi savai izglītības sistēmai izsniegtajiem diplomiem, ja attiecīgā persona šo kvalifi-kāciju pilnīgi vai daļēji jau ieguvusi kādā citā dalībvalstī. Attiecīgi ir būtu jānosaka, ka visām uzņēmē-jām dalībvalstīm, kurās kāda profesija tiek reglamentēta, jāņem vērā citā dalībvalstī iegūtā kvalifikācija un jāizvērtē, vai tā atbilst uzņēmējas dalībvalsts prasībām.
  Tomēr vispārējā atzīšanas sistēma neliedz dalībvalstij pakļaut jebkuru personu, kas tās teritorijā nodarbojas ar kādu profesiju, īpašām prasībām, kas pamatotas ar vispārējās interesēs attaisnojamu profesionālo noteikumu piemērošanu. Šāda veida noteikumi attiecas, piemēram, uz profesijas organizāciju un profesionālajiem standartiem, ieskaitot standartus, kas skar ētiku, uzraudzību un atbildību. Visbeidzot, šīs Direktīvas mērķis nav iejaukties dalībvalstslī likumiskajā interesē nepieļaut, lai tās pilsoņi izvairītos no tādu valsts likumu ievērošanas, kas saistīti ar profesionālo darbību. |
| --- | --- |

(11)

To profesiju gadījumā, uz kurām attiecas kvalifikāciju atzīšanas vispārējā sistēma, turpmāk “vispārējā sistēma”, dalībvalstīm būtu jāsaglabā savas tiesības noteikt nepieciešamo minimālo kvalifikācijas līmeni, lai nodrošinātu savā teritorijā sniegto pakalpojumu kvalitāti. Tomēr saskaņā ar Līguma 10., 39. un 43. pantu dalībvalsts nedrīkstētu prasīt, lai dalībvalsts pilsonis iegūst kvalifikāciju, kādu tā parasti nosaka tikai atbilstīgi savai izglītības sistēmai izsniegtajiem diplomiem, ja attiecīgā persona šo kvalifi-kāciju pilnīgi vai daļēji jau ieguvusi kādā citā dalībvalstī. Attiecīgi ir būtu jānosaka, ka visām uzņēmē-jām dalībvalstīm, kurās kāda profesija tiek reglamentēta, jāņem vērā citā dalībvalstī iegūtā kvalifikācija un jāizvērtē, vai tā atbilst uzņēmējas dalībvalsts prasībām.
  Tomēr vispārējā atzīšanas sistēma neliedz dalībvalstij pakļaut jebkuru personu, kas tās teritorijā nodarbojas ar kādu profesiju, īpašām prasībām, kas pamatotas ar vispārējās interesēs attaisnojamu profesionālo noteikumu piemērošanu. Šāda veida noteikumi attiecas, piemēram, uz profesijas organizāciju un profesionālajiem standartiem, ieskaitot standartus, kas skar ētiku, uzraudzību un atbildību. Visbeidzot, šīs Direktīvas mērķis nav iejaukties dalībvalstslī likumiskajā interesē nepieļaut, lai tās pilsoņi izvairītos no tādu valsts likumu ievērošanas, kas saistīti ar profesionālo darbību.

| (12) | Šī direktīva nosaka to, kā dalībvalstis atzīst citās dalībvalstīs iegūtās profesionālās kvalifikācijas. To m ēr tā neattiecas uz to, kā dalībvalstis saskaņā šo direktīvu, atzīst citu dalībvalstu pieņemtos lēmumus par atzīšanu. Līdz ar to personas, kuru profesionālās kvalifikācijas ir atzītas saskaņā ar šo direktīvu, nevar izmantot šo atzīšanu, lai savā izcelsmes dalībvalstī iegūtu tiesības, kas ir atšķirīgas no tām, kas piešķirtas atbilstīgi šajā dalībvalstī iegūtajai profesionālajai kvalifikācijai, ja vien šīs personas nesniedz pierādījumus, ka tās ir ieguvušas papildu profesionālās kvalifikācijas uzņēmējā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(12)

Šī direktīva nosaka to, kā dalībvalstis atzīst citās dalībvalstīs iegūtās profesionālās kvalifikācijas. To m ēr tā neattiecas uz to, kā dalībvalstis saskaņā šo direktīvu, atzīst citu dalībvalstu pieņemtos lēmumus par atzīšanu. Līdz ar to personas, kuru profesionālās kvalifikācijas ir atzītas saskaņā ar šo direktīvu, nevar izmantot šo atzīšanu, lai savā izcelsmes dalībvalstī iegūtu tiesības, kas ir atšķirīgas no tām, kas piešķirtas atbilstīgi šajā dalībvalstī iegūtajai profesionālajai kvalifikācijai, ja vien šīs personas nesniedz pierādījumus, ka tās ir ieguvušas papildu profesionālās kvalifikācijas uzņēmējā dalībvalstī.

| (13) | Lai noteiktu atzīšanas mehānisma vispārējo sistēmu, ir nepieciešams grupēt dažādos līmeņos atšķirīgas dalībvalstu izglītības un apmācības sistēmas. Šie līmeņi, kas izveidoti tikai lai nodrošinātu vispārējās sistēmas darbību, neietekmē ne dalībvalstu izglītības un apmācības struktūras, ne dalībvalstu pilnvaras šajā jomā. |
| --- | --- |

(13)

Lai noteiktu atzīšanas mehānisma vispārējo sistēmu, ir nepieciešams grupēt dažādos līmeņos atšķirīgas dalībvalstu izglītības un apmācības sistēmas. Šie līmeņi, kas izveidoti tikai lai nodrošinātu vispārējās sistēmas darbību, neietekmē ne dalībvalstu izglītības un apmācības struktūras, ne dalībvalstu pilnvaras šajā jomā.

| (14) | Atzīšanas mehānisms, kas noteikts ar direktīvām 89/48/EEC un 92/51/EEC paliek nemainīgs. Līdz ar to, diploma īpašniekam, kura diploms apliecina vismaz vienu gadu ilgas pēcvidusskolas līmeņa apmācības sekmīgu pabeigšanu, jādod tiesības uzsākt darbību reglamentētā profesijā dalībvalstī, kurā tiesības uzsākt darbību profesijā piešķir pēc diploma iegūšanas, kas apliecina sekmīgi pabeigtu četrus gadus ilgu universitātes vai augstskolas izglītību, neskatoties uz līmeni, kādam atbilst uzņēmējā dalībvalstī pieprasītais diploms. Savukārt, ja tiesības uzsākt darbību reglamentētā profesijā nosaka sekmīgi pabeigta augstākā vai universitātes izglītība, kas ilgāka par četriem gadiem, šādas tiesības jāpiešķir tikai diplomu īpašniekiem, kuru diplomi apliecina, ka sekmīgi pabeigta vismaz trīs gadus ilga augstskolas vai universitātes izglītība. |
| --- | --- |

(14)

Atzīšanas mehānisms, kas noteikts ar direktīvām 89/48/EEC un 92/51/EEC paliek nemainīgs. Līdz ar to, diploma īpašniekam, kura diploms apliecina vismaz vienu gadu ilgas pēcvidusskolas līmeņa apmācības sekmīgu pabeigšanu, jādod tiesības uzsākt darbību reglamentētā profesijā dalībvalstī, kurā tiesības uzsākt darbību profesijā piešķir pēc diploma iegūšanas, kas apliecina sekmīgi pabeigtu četrus gadus ilgu universitātes vai augstskolas izglītību, neskatoties uz līmeni, kādam atbilst uzņēmējā dalībvalstī pieprasītais diploms. Savukārt, ja tiesības uzsākt darbību reglamentētā profesijā nosaka sekmīgi pabeigta augstākā vai universitātes izglītība, kas ilgāka par četriem gadiem, šādas tiesības jāpiešķir tikai diplomu īpašniekiem, kuru diplomi apliecina, ka sekmīgi pabeigta vismaz trīs gadus ilga augstskolas vai universitātes izglītība.

| (15) | Gadījumos, kad nav saskaņoti minimālie apmācības nosacījumi attiecībā uz piekļuvi vispārējās sistēmas reglamentētajām profesijām, uzņēmējām dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai piemērot kompensācijas pasākumus. Šiem pasākumiem vajadzētu būt samērīgiem un jo īpaši ņemt vērā pretendenta profesionālo pieredzi. Pieredze rāda, ka ieceļotājiem izvirzītā prasība izvēlēties vai nu zināšanu pārbaudi, vai adaptācijas periodu, nodrošina atbilstošu aizsardzību saistībā ar ieceļotāja kvalifikācijas līmeni, un tādē-jādi jebkurai atkāpei no šīs izvēles katrā atsevišķajā gadījumā vajadzētu būt pamatotai ar obligātu prasību sabiedrības interesēs. |
| --- | --- |

(15)

Gadījumos, kad nav saskaņoti minimālie apmācības nosacījumi attiecībā uz piekļuvi vispārējās sistēmas reglamentētajām profesijām, uzņēmējām dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai piemērot kompensācijas pasākumus. Šiem pasākumiem vajadzētu būt samērīgiem un jo īpaši ņemt vērā pretendenta profesionālo pieredzi. Pieredze rāda, ka ieceļotājiem izvirzītā prasība izvēlēties vai nu zināšanu pārbaudi, vai adaptācijas periodu, nodrošina atbilstošu aizsardzību saistībā ar ieceļotāja kvalifikācijas līmeni, un tādē-jādi jebkurai atkāpei no šīs izvēles katrā atsevišķajā gadījumā vajadzētu būt pamatotai ar obligātu prasību sabiedrības interesēs.

| (16) | Lai veicinātu profesionāļu brīvu pārvietošanos, vienlaikus nodrošinot atbilstošu kvalifikācijas līmeni, dažādas profesionālās asociācijas un organizācijas vai dalībvalstis var ierosināt kopīgas platformas Eiropas līmenī. Direktīvai konkrētos apstākļos būtu jāievēro dalībvalstu kompetence lemt par kvalifikāciju, kāda nepieciešama, lai veiktu attiecīgajās profesijās šo dalībvalstu teritorijā, kā arī šo valstu izglītības sistēmu un profesionālās apmācības saturs un organizācija, kā arī atbilstība Kopienas tiesību aktiem un jo īpaši Kopienas tiesību aktiem attiecībā uz konkurenci šajās iniciatīvās, vienlaikus šajā sakarā sekmē-jot automātiskāku atzīšanas veidu saskaņā ar vispārējo sistēmu. Profesionālajām asociācijām, kuras var iesniegt kopīgās platformas, vajadzētu būt reprezentatīvām valsts un Eiropas līmenī. Kopīga platforma ir kritēriju komplekss, kas ļauj kompensēt pēc iespējas vairāk apmācību prasību atšķirību, kuras konstatētas vismaz divās trešdaļās dalībvalstu, tostarp visās dalībvalstīs, kas reglamentē attiecīgo profesiju. Kritērijos varētu iekļaut, piemēram, tādas prasības kā papildu apmācība, adaptācijas periods uzrau-dzītā praksē, zināšanu pārbaude vai noteikts profesionālās prakses minimālais līmenis, vai minēto prasību apvienojumus. |
| --- | --- |

(16)

Lai veicinātu profesionāļu brīvu pārvietošanos, vienlaikus nodrošinot atbilstošu kvalifikācijas līmeni, dažādas profesionālās asociācijas un organizācijas vai dalībvalstis var ierosināt kopīgas platformas Eiropas līmenī. Direktīvai konkrētos apstākļos būtu jāievēro dalībvalstu kompetence lemt par kvalifikāciju, kāda nepieciešama, lai veiktu attiecīgajās profesijās šo dalībvalstu teritorijā, kā arī šo valstu izglītības sistēmu un profesionālās apmācības saturs un organizācija, kā arī atbilstība Kopienas tiesību aktiem un jo īpaši Kopienas tiesību aktiem attiecībā uz konkurenci šajās iniciatīvās, vienlaikus šajā sakarā sekmē-jot automātiskāku atzīšanas veidu saskaņā ar vispārējo sistēmu. Profesionālajām asociācijām, kuras var iesniegt kopīgās platformas, vajadzētu būt reprezentatīvām valsts un Eiropas līmenī. Kopīga platforma ir kritēriju komplekss, kas ļauj kompensēt pēc iespējas vairāk apmācību prasību atšķirību, kuras konstatētas vismaz divās trešdaļās dalībvalstu, tostarp visās dalībvalstīs, kas reglamentē attiecīgo profesiju. Kritērijos varētu iekļaut, piemēram, tādas prasības kā papildu apmācība, adaptācijas periods uzrau-dzītā praksē, zināšanu pārbaude vai noteikts profesionālās prakses minimālais līmenis, vai minēto prasību apvienojumus.

| (17) | Lai ņemtu vērā visas situācijas, kurās joprojām nav noteikumu attiecībā uz profesionālās kvalifikācijas atzīšanu, vispārējā sistēma būtu jāpaplašina, attiecinot to uz gadījumiem, kurus neaptver kāda specifiska sistēma, ja profesija nav ietverta kādā no šīm sistēmām vai ja — lai gan profesija ir ietverta šādā specifiskā sistēmā — pretendents kāda īpaša un ārkārtēja iemesla dēļ neatbilst tās nosacījumiem. |
| --- | --- |

(17)

Lai ņemtu vērā visas situācijas, kurās joprojām nav noteikumu attiecībā uz profesionālās kvalifikācijas atzīšanu, vispārējā sistēma būtu jāpaplašina, attiecinot to uz gadījumiem, kurus neaptver kāda specifiska sistēma, ja profesija nav ietverta kādā no šīm sistēmām vai ja — lai gan profesija ir ietverta šādā specifiskā sistēmā — pretendents kāda īpaša un ārkārtēja iemesla dēļ neatbilst tās nosacījumiem.

| (18) | Ir nepieciešams vienkāršot noteikumus, kas ļauj sākt virkni rūpniecisku, komerciālu un amatniecības darbību dalībvalstīs, kurās šīs profesijas reglamentē, ja konkrētās darbības ir pietiekami ilgu un nesenu laikposmu veiktas citā dalībvalstī, vienlaikus attiecībā uz šādu darbību saglabājot spēkā automātiskas atzīšanas sistēmu, pamatojoties uz profesionālo pieredzi. |
| --- | --- |

(18)

Ir nepieciešams vienkāršot noteikumus, kas ļauj sākt virkni rūpniecisku, komerciālu un amatniecības darbību dalībvalstīs, kurās šīs profesijas reglamentē, ja konkrētās darbības ir pietiekami ilgu un nesenu laikposmu veiktas citā dalībvalstī, vienlaikus attiecībā uz šādu darbību saglabājot spēkā automātiskas atzīšanas sistēmu, pamatojoties uz profesionālo pieredzi.

| (19) | Ārstu, vispārējās aprūpes māsu, zobārstu, vecmāšu, farmaceitu un arhitektu pārvietošanās brīvībai un viņu kvalifikācijas apliecinājumu savstarpējai atzīšanai būtu jābalstās uz kvalifikāciju apliecinošo dokumentu automātiskas atzīšanas pamatprincipu, pamatojoties uz saskaņotiem minimālajiem apmācības nosacījumiem. Turklāt uz darbības sākšanu dalībvalstīs ārsta, vispārējās aprūpes māsas, zobārsta, veterinārārsta, vecmātes un farmaceita profesijā būtu jāattiecina nosacījums, ka jābūt noteiktajai kvalifikā-cijai, kas nodrošina to, ka konkrētā persona ir saņēmusi apmācību, kas atbilst noteiktiem minimālajiem nosacījumiem. Šī sistēma būtu jāpapildina ar virkni iegūtu tiesību, kuras noteiktos apstākļos ir kvalifi-cētiem profesionāļiem. |
| --- | --- |

(19)

Ārstu, vispārējās aprūpes māsu, zobārstu, vecmāšu, farmaceitu un arhitektu pārvietošanās brīvībai un viņu kvalifikācijas apliecinājumu savstarpējai atzīšanai būtu jābalstās uz kvalifikāciju apliecinošo dokumentu automātiskas atzīšanas pamatprincipu, pamatojoties uz saskaņotiem minimālajiem apmācības nosacījumiem. Turklāt uz darbības sākšanu dalībvalstīs ārsta, vispārējās aprūpes māsas, zobārsta, veterinārārsta, vecmātes un farmaceita profesijā būtu jāattiecina nosacījums, ka jābūt noteiktajai kvalifikā-cijai, kas nodrošina to, ka konkrētā persona ir saņēmusi apmācību, kas atbilst noteiktiem minimālajiem nosacījumiem. Šī sistēma būtu jāpapildina ar virkni iegūtu tiesību, kuras noteiktos apstākļos ir kvalifi-cētiem profesionāļiem.

| (20) | Lai ņemtu vērā īpašās ārstu un zobārstu kvalifikācijas sistēmas raksturīgās pazīmes un attiecīgo acquis communautaire automātiskās atzīšanas jomā, ir attaisnojami piemērot automātiskās atzīšanas principu tām medicīnas un zobārstniecības specialitātēm, kas ir kopīgas vismaz divām dalībvalstīm.ls Lai vienkāršotu sistēmu, turpmāk automātisko atzīšanu jāpiemēro tikai tām medicīnas specialitātēm, kas ir kopīgas vismaz divām piektdaļām dalībvalstu.
  Turklāt šī direktīva
  neskar
  dalīb-valstu iespēju savā starpā
  vienoties par
  automātisku atsevišķu medicīnas un zobārstniecības specialitāšu atzīšanu,
  kas
  tām
  ir
  kopīgas
  un nav saistītas ar automātisko atzīšanu, kā to paredz šī direktīva saskaņā ar
  to pašu noteikumiem. |
| --- | --- |

(20)

Lai ņemtu vērā īpašās ārstu un zobārstu kvalifikācijas sistēmas raksturīgās pazīmes un attiecīgo acquis communautaire automātiskās atzīšanas jomā, ir attaisnojami piemērot automātiskās atzīšanas principu tām medicīnas un zobārstniecības specialitātēm, kas ir kopīgas vismaz divām dalībvalstīm.ls Lai vienkāršotu sistēmu, turpmāk automātisko atzīšanu jāpiemēro tikai tām medicīnas specialitātēm, kas ir kopīgas vismaz divām piektdaļām dalībvalstu.
  Turklāt šī direktīva
  neskar
  dalīb-valstu iespēju savā starpā
  vienoties par
  automātisku atsevišķu medicīnas un zobārstniecības specialitāšu atzīšanu,
  kas
  tām
  ir
  kopīgas
  un nav saistītas ar automātisko atzīšanu, kā to paredz šī direktīva saskaņā ar
  to pašu noteikumiem.

| (21) | Ārsta ar pamatapmācību oficiālās kvalifikācijas automātiskaāāāā atzīšana nedrīkstētu skart dalībvalstu kompetenci noteikt, vai saistīt šo kvalifikāciju ar profesionālo darbību, vai nē. |
| --- | --- |

(21)

Ārsta ar pamatapmācību oficiālās kvalifikācijas automātiskaāāāā atzīšana nedrīkstētu skart dalībvalstu kompetenci noteikt, vai saistīt šo kvalifikāciju ar profesionālo darbību, vai nē.

| (22) | Visām dalībvalstīm būtu jāatzīst zobārsta profesija kā atsevišķa profesija, kas atšķiras no ārsta profesijas neatkarīgi no tā, vai ārsts ir specializējies odontostomatoloģijā, vai nav. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka zobārstu apmācība nodrošina viņus ar prasmēm, kādas nepieciešamas profilakses, diagnosticēšanas un ārstniecības darbā attiecībā uz zobu, mutes, žokļu un ar tiem saistīto audu anomālijām un slimī-bām. Zobārsta profesionālā darbība būtu jāveic personām ar tādu zobārsta kvalifikāciju, kāda noteikta šajā direktīvā. |
| --- | --- |

(22)

Visām dalībvalstīm būtu jāatzīst zobārsta profesija kā atsevišķa profesija, kas atšķiras no ārsta profesijas neatkarīgi no tā, vai ārsts ir specializējies odontostomatoloģijā, vai nav. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka zobārstu apmācība nodrošina viņus ar prasmēm, kādas nepieciešamas profilakses, diagnosticēšanas un ārstniecības darbā attiecībā uz zobu, mutes, žokļu un ar tiem saistīto audu anomālijām un slimī-bām. Zobārsta profesionālā darbība būtu jāveic personām ar tādu zobārsta kvalifikāciju, kāda noteikta šajā direktīvā.

| (23) | Netika uzskatīts par vēlamuē noteikt vecmāšu standartizētu apmācību visāmā dalībvalstīm. Drīzāk dalīb-valstīm būtu jāsaglabā vislielākā iespējamā rīcības brīvība šīs apmācības organizēšanā. |
| --- | --- |

(23)

Netika uzskatīts par vēlamuē noteikt vecmāšu standartizētu apmācību visāmā dalībvalstīm. Drīzāk dalīb-valstīm būtu jāsaglabā vislielākā iespējamā rīcības brīvība šīs apmācības organizēšanā.

| (24) | Šīs direktīvas vienkāršošanas nolūkā būtu jāizdara atsauce uz jēdzienu “farmaceits”, lai norobežotu to noteikumu apjomu, kuri attiecas uz automātisku kvalifikācijas atzīšanu, neskarot īpašus attiecīgo valstu noteikumus, kas attiecas uz šo darbību. |
| --- | --- |

(24)

Šīs direktīvas vienkāršošanas nolūkā būtu jāizdara atsauce uz jēdzienu “farmaceits”, lai norobežotu to noteikumu apjomu, kuri attiecas uz automātisku kvalifikācijas atzīšanu, neskarot īpašus attiecīgo valstu noteikumus, kas attiecas uz šo darbību.

| (25) | Personas ar farmaceita kvalifikāciju ir speciālisti zāļu jomā, un būtībā viņiem vajadzētu būt iespējai visās dalībvalstīs veikt minimālu darbības apjomu šajā nozarē. Nosakot šo minimālo apjomu, šī direktīva nedrīkstētu ne ierobežot farmaceitiem pieejamās darbības dalībvalstīs — jo īpaši attiecībā uz medicīniskās bioloģijas analīzēm — ne arī radīt monopolu šiem profesionāļiem, jo tas joprojām ir tikai un vienīgi dalībvalstu kompetencē esošs jautājums. Šī direktīva neskar dalībvalstu iespēju izvirzīt papildu apmācības nosacījumus, lai sāktu darbību, kas nav ietverta saskaņotajā minimālajā darbības apjomā. Tādējādi uzņēmējai dalībvalstij vajadzētu būt tiesīgai izvirzīt šādus nosacījumus pilsoņiem ar tādu kvalifikāciju, uz ko attiecas automātiskā atzīšana šīs direktīvas nozīmē. |
| --- | --- |

(25)

Personas ar farmaceita kvalifikāciju ir speciālisti zāļu jomā, un būtībā viņiem vajadzētu būt iespējai visās dalībvalstīs veikt minimālu darbības apjomu šajā nozarē. Nosakot šo minimālo apjomu, šī direktīva nedrīkstētu ne ierobežot farmaceitiem pieejamās darbības dalībvalstīs — jo īpaši attiecībā uz medicīniskās bioloģijas analīzēm — ne arī radīt monopolu šiem profesionāļiem, jo tas joprojām ir tikai un vienīgi dalībvalstu kompetencē esošs jautājums. Šī direktīva neskar dalībvalstu iespēju izvirzīt papildu apmācības nosacījumus, lai sāktu darbību, kas nav ietverta saskaņotajā minimālajā darbības apjomā. Tādējādi uzņēmējai dalībvalstij vajadzētu būt tiesīgai izvirzīt šādus nosacījumus pilsoņiem ar tādu kvalifikāciju, uz ko attiecas automātiskā atzīšana šīs direktīvas nozīmē.

| (26) | Šī direktīva nekoordinē visus nosacījumus attiecībā uz darbības sākšanu un veikšanu farmācijas nozarē. Jo īpaši ģeogrāfiskais aptieku sadalījums un zāļu izsniegšanas monopols paliek dalībvalstu ziņā. Šī direktīva neskar dalībvalstu normatīvos un administratīvos aktus, ar ko uzņēmējsabiedrībām aizliedz veikt noteiktu farmaceitisku darbību vai ar ko šādas darbības veikšanai izvirza konkrētus nosacījumus. |
| --- | --- |

(26)

Šī direktīva nekoordinē visus nosacījumus attiecībā uz darbības sākšanu un veikšanu farmācijas nozarē. Jo īpaši ģeogrāfiskais aptieku sadalījums un zāļu izsniegšanas monopols paliek dalībvalstu ziņā. Šī direktīva neskar dalībvalstu normatīvos un administratīvos aktus, ar ko uzņēmējsabiedrībām aizliedz veikt noteiktu farmaceitisku darbību vai ar ko šādas darbības veikšanai izvirza konkrētus nosacījumus.

| (27) | Arhitektoniskā projektēšana, ēku kvalitāte, to harmoniska iekļaušana apkārtnē, cieņa pret dabas un pilsētas ainavām un pret sabiedrisko un privāto mantojumu ir sabiedrības interešu jautājums. Tāpēc kvalifikāciju savstarpējai atzīšanai būtu jābalstās uz kvalitatīviem un kvantitatīviem kritērijiem, kas nodrošina to, ka personas ar atzīto kvalifikāciju saprot un interpretē indivīdu, sociālo grupu un iestāžu vajadzības attiecībā uz telpas plānošanu, projektēšanu, struktūru organizēšanu un īstenošanu, arhitektūras mantojuma saglabāšanu un ekspluatāciju un dabiska līdzsvara aizsardzību. |
| --- | --- |

(27)

Arhitektoniskā projektēšana, ēku kvalitāte, to harmoniska iekļaušana apkārtnē, cieņa pret dabas un pilsētas ainavām un pret sabiedrisko un privāto mantojumu ir sabiedrības interešu jautājums. Tāpēc kvalifikāciju savstarpējai atzīšanai būtu jābalstās uz kvalitatīviem un kvantitatīviem kritērijiem, kas nodrošina to, ka personas ar atzīto kvalifikāciju saprot un interpretē indivīdu, sociālo grupu un iestāžu vajadzības attiecībā uz telpas plānošanu, projektēšanu, struktūru organizēšanu un īstenošanu, arhitektūras mantojuma saglabāšanu un ekspluatāciju un dabiska līdzsvara aizsardzību.

| (28) | Pastāv būtiskas atšķirības starp valstu noteikumiem, kas attiecas uz arhitektūras jomu un kas regla-mentē arhitekta darbības sākšanu un veikšanu. Vairumā dalībvalstu arhitektūras jomā darbību veic, de jure vai de facto, personas, kurām ir vai nu tikai arhitekta profesionālais nosaukums, vai arī šis nosaukums apvienojumā ar kādu citu profesionālo nosaukumu, un šīm personām nav monopola šādas darbības veikšanā, ja vien tiesību aktos nav noteikts citādi. Šīs darbības vai dažas no tām var veikt arī citi profesionāļi, jo īpaši inženieri, kuri saņēmuši īpašu apmācību celtniecības nozarē vai būvniecības mākslā. Šīs direktīvas vienkāršošanas nolūkā būtu jāizdara atsauce uz jēdzienu “arhitekts”, lai norobe-žotu to noteikumu apjomu, kuri attiecas uz automātisku kvalifikācijas atzīšanu arhitektūras nozarē, neskarot īpašus attiecīgo valstu noteikumus, kas attiecas uz šo darbību. |
| --- | --- |

(28)

Pastāv būtiskas atšķirības starp valstu noteikumiem, kas attiecas uz arhitektūras jomu un kas regla-mentē arhitekta darbības sākšanu un veikšanu. Vairumā dalībvalstu arhitektūras jomā darbību veic, de jure vai de facto, personas, kurām ir vai nu tikai arhitekta profesionālais nosaukums, vai arī šis nosaukums apvienojumā ar kādu citu profesionālo nosaukumu, un šīm personām nav monopola šādas darbības veikšanā, ja vien tiesību aktos nav noteikts citādi. Šīs darbības vai dažas no tām var veikt arī citi profesionāļi, jo īpaši inženieri, kuri saņēmuši īpašu apmācību celtniecības nozarē vai būvniecības mākslā. Šīs direktīvas vienkāršošanas nolūkā būtu jāizdara atsauce uz jēdzienu “arhitekts”, lai norobe-žotu to noteikumu apjomu, kuri attiecas uz automātisku kvalifikācijas atzīšanu arhitektūras nozarē, neskarot īpašus attiecīgo valstu noteikumus, kas attiecas uz šo darbību.

| (29) | Ja kāda dalībvalsts vai Eiropas līmeņa profesionālā reglamentētās profesijas asociācija vai organizācija, kā to paredz 15. pants, pamatoti pieprasa īpašus kvalifikāciju atzīšanas noteikumus, balstoties uz minimālās sagatavotības nosacījumu saskaņošanu, Komisija izvērtē nepieciešamību pieņemt priekšlikumu šīs Direktīvas grozīšanai. |
| --- | --- |

(29)

Ja kāda dalībvalsts vai Eiropas līmeņa profesionālā reglamentētās profesijas asociācija vai organizācija, kā to paredz 15. pants, pamatoti pieprasa īpašus kvalifikāciju atzīšanas noteikumus, balstoties uz minimālās sagatavotības nosacījumu saskaņošanu, Komisija izvērtē nepieciešamību pieņemt priekšlikumu šīs Direktīvas grozīšanai.

| (30) | Lai nodrošinātu profesionālās kvalifikācijas atzīšanas sistēmas efektivitāti, tās ieviešanai būtu jānosaka vienotas formalitātes un procedūras noteikumi, kā arī noteiktas detaļas attiecībā uz darbības veikšanu konkrētajās profesijās. |
| --- | --- |

(30)

Lai nodrošinātu profesionālās kvalifikācijas atzīšanas sistēmas efektivitāti, tās ieviešanai būtu jānosaka vienotas formalitātes un procedūras noteikumi, kā arī noteiktas detaļas attiecībā uz darbības veikšanu konkrētajās profesijās.

| (31) | Būtu vajadzīgs reorganizēt sadarbības līdzekļus, jo dalībvalstu savstarpējā sadarbība un to sadarbība ar Komisiju varētu sekmēt šīs direktīvas īstenošanu un no tās izrietošo saistību izpildi. |
| --- | --- |

(31)

Būtu vajadzīgs reorganizēt sadarbības līdzekļus, jo dalībvalstu savstarpējā sadarbība un to sadarbība ar Komisiju varētu sekmēt šīs direktīvas īstenošanu un no tās izrietošo saistību izpildi.

| (32) | Profesionālo asociāciju vai organizāciju profesiju karšu ieviešana Eiropas līmenī veicinātu speciālistu mobilitāti, tostarp paātrinot informācijas apmaiņu starp uzņēmēju dalībvalsti un izcelsmes dalībvalsti. Ar šīs profesijas kartes palīdzību varēs izsekot to speciālistu profesionālajai karjerai, kas darbojas dažādās dalībvalstīs. Šādās kartēs, pilnībā ievērojot datu aizsardzības noteikumus, varētu iekļaut informāciju par speciālista profesionālajām kvalifikācijām (apmeklētās universitātes vai institūti, iegūtās kvalifikācijas, profesionālā pieredze), personas tiesiskais statuss, par profesionālo darbību piemērotās sankcijas un papildinformācija no attiecīgās kompetentās iestādes. |
| --- | --- |

(32)

Profesionālo asociāciju vai organizāciju profesiju karšu ieviešana Eiropas līmenī veicinātu speciālistu mobilitāti, tostarp paātrinot informācijas apmaiņu starp uzņēmēju dalībvalsti un izcelsmes dalībvalsti. Ar šīs profesijas kartes palīdzību varēs izsekot to speciālistu profesionālajai karjerai, kas darbojas dažādās dalībvalstīs. Šādās kartēs, pilnībā ievērojot datu aizsardzības noteikumus, varētu iekļaut informāciju par speciālista profesionālajām kvalifikācijām (apmeklētās universitātes vai institūti, iegūtās kvalifikācijas, profesionālā pieredze), personas tiesiskais statuss, par profesionālo darbību piemērotās sankcijas un papildinformācija no attiecīgās kompetentās iestādes.

| (33) | Kontaktpunktu tīkla izveide uzdevumā sniegt dalībvalstu pilsoņiem informāciju un palīdzību, sekmēs to, ka atzīšanas sistēma ir caurredzama. Šie kontaktpunkti jebkuram pilsonim, kas šādu informāciju pieprasīs, un Komisijai sniegs visu informāciju un adreses attiecībā uz atzīšanas procedūru. Tas, ka katra dalībvalsts izveido vienu kontaktpunktu šī tīkla ietvaros, neskar kompetences sadalījumu valsts līmenī. Jo īpaši tas nekavē vairāku iestāžu izveidi valsts līmenī, un iepriekšminētā tīkla ietvaros izveidotais kontaktpunkts atbild par pārējo iestāžu darba koordināciju un, vajadzības gadījumā, pilsoņu informēšanu par attiecīgās kompetentās iestādes datiem. |
| --- | --- |

(33)

Kontaktpunktu tīkla izveide uzdevumā sniegt dalībvalstu pilsoņiem informāciju un palīdzību, sekmēs to, ka atzīšanas sistēma ir caurredzama. Šie kontaktpunkti jebkuram pilsonim, kas šādu informāciju pieprasīs, un Komisijai sniegs visu informāciju un adreses attiecībā uz atzīšanas procedūru. Tas, ka katra dalībvalsts izveido vienu kontaktpunktu šī tīkla ietvaros, neskar kompetences sadalījumu valsts līmenī. Jo īpaši tas nekavē vairāku iestāžu izveidi valsts līmenī, un iepriekšminētā tīkla ietvaros izveidotais kontaktpunkts atbild par pārējo iestāžu darba koordināciju un, vajadzības gadījumā, pilsoņu informēšanu par attiecīgās kompetentās iestādes datiem.

| (34) | Dažādu atzīšanas sistēmu pārvaldība, kuras izveidotas ar nozaru direktīvām un vispārējo sistēmu, ir izrādījusies apgrūtinoša un sarežģīta. Tādēļ nepieciešams vienkāršot šīs direktīvas pārvaldību un atjau-nināšanu, lai ņemtu vērā zinātnes un tehnikas progresu, jo īpaši gadījumos, kad minimālos apmācības nosacījumus saskaņo, lai nodrošinātu kvalifikācijas automātisku atzīšanu. Šajā nolūkā būtu jāizveido atsevišķa profesionālo kvalifikāciju atzīšanas komiteja
  un sadarbībā ar arodorganizācijām jānodrošina piemērota profesiju pārstāvju iesaistīšana no arodu grupām. |
| --- | --- |

(34)

Dažādu atzīšanas sistēmu pārvaldība, kuras izveidotas ar nozaru direktīvām un vispārējo sistēmu, ir izrādījusies apgrūtinoša un sarežģīta. Tādēļ nepieciešams vienkāršot šīs direktīvas pārvaldību un atjau-nināšanu, lai ņemtu vērā zinātnes un tehnikas progresu, jo īpaši gadījumos, kad minimālos apmācības nosacījumus saskaņo, lai nodrošinātu kvalifikācijas automātisku atzīšanu. Šajā nolūkā būtu jāizveido atsevišķa profesionālo kvalifikāciju atzīšanas komiteja
  un sadarbībā ar arodorganizācijām jānodrošina piemērota profesiju pārstāvju iesaistīšana no arodu grupām.

| (35) | Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar procedūru, kas paredzēta Padomes Lēmumā 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (20). |
| --- | --- |

(35)

Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar procedūru, kas paredzēta Padomes Lēmumā 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (20).

| (36) | Tas, ja dalībvalstis sagatavotu periodiskus ziņojumus par šīs direktīvas īstenošanu, kuros būtu statistikas dati, nodrošinātu iespēju noteikt, kāda ietekme ir profesionālo kvalifikāciju atzīšanas sistēmai. |
| --- | --- |

(36)

Tas, ja dalībvalstis sagatavotu periodiskus ziņojumus par šīs direktīvas īstenošanu, kuros būtu statistikas dati, nodrošinātu iespēju noteikt, kāda ietekme ir profesionālo kvalifikāciju atzīšanas sistēmai.

| (37) | Vajadzētu būtū piemērotai procedūrai, lai pieņemtu pagaidu pasākumus, ja kādaā šīs direktīvas noteikuma piemērošana kādā dalībvalstī būtu būtiski apgrūtināta. |
| --- | --- |

(37)

Vajadzētu būtū piemērotai procedūrai, lai pieņemtu pagaidu pasākumus, ja kādaā šīs direktīvas noteikuma piemērošana kādā dalībvalstī būtu būtiski apgrūtināta.

| (38) | Šīs direktīvas noteikumi neiespaido dalībvalstu kompetenci attiecībā uz savas sociālā nodrošinājuma sistēmas organizēšanu un to darbību noteikšanu, kuras jāveic saskaņā ar šo sistēmu. |
| --- | --- |

(38)

Šīs direktīvas noteikumi neiespaido dalībvalstu kompetenci attiecībā uz savas sociālā nodrošinājuma sistēmas organizēšanu un to darbību noteikšanu, kuras jāveic saskaņā ar šo sistēmu.

| (39) | Ievērojot tehnoloģijas pārmaiņu un zinātnes attīstības ātrumu, mūžizglītībai ir īpaša nozīme daudzās profesijās. Šajā sakarā dalībvalstu ziņā ir pieņemt sīki izstrādātus noteikumus, atbilstoši kuriem profesionāļi, izmantojot piemērotu tālākapmācību, sekotu tehnikas un zinātnes attīstībai. |
| --- | --- |

(39)

Ievērojot tehnoloģijas pārmaiņu un zinātnes attīstības ātrumu, mūžizglītībai ir īpaša nozīme daudzās profesijās. Šajā sakarā dalībvalstu ziņā ir pieņemt sīki izstrādātus noteikumus, atbilstoši kuriem profesionāļi, izmantojot piemērotu tālākapmācību, sekotu tehnikas un zinātnes attīstībai.

| (40) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus — proti, profesionālo kvalifikāciju atzīšanas noteikumu racio-nalizāciju, vienkāršošanu un uzlabošanu — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tāpēc šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitā-tes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(40)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus — proti, profesionālo kvalifikāciju atzīšanas noteikumu racio-nalizāciju, vienkāršošanu un uzlabošanu — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tāpēc šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitā-tes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.

| (41) | Šī direktīva
  neierobežo Līguma 39. panta 4. punkta un 45. panta piemērošanu, jo īpaši attiecībā uz notāriem. |
| --- | --- |

(41)

Šī direktīva
  neierobežo Līguma 39. panta 4. punkta un 45. panta piemērošanu, jo īpaši attiecībā uz notāriem.

| (42) | Šo direktīvu piemēro attiecībā uz tiesībām veikt uzņēmējdarbību un sniegt pakalpojumus, neskarot citus specifiskus juridiskus noteikumus attiecībā uz profesionālo kvalifikāciju atzīšanu, piemēram, noteikumus transporta, apdrošināšanas starpnieku un zvērināto auditoru jomā. Šī direktīva neskar Padomes Direktīvu 77/249/EEK (1977. gada 22. marts) par pasākumiem, kas palīdz advokātiem sekmīgi īstenot brīvību sniegt pakalpojumus (21) vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/5/EK (1998. gada 16. februāris) par pasākumiem, lai atvieglotu advokāta profesijas pastāvīgu praktizēšanu dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, kurā iegūta kvalifikācija (22). Šai direktīvai vajadzētu attiekties uz juristu profesionālo kvalifikāciju atzīšanu, lai nodrošinātu iespēju nepastarpināti iegūt tiesības veikt uzņēmējdarbību, lietojot uzņēmējā dalībvalstī paredzēto profesionālo nosaukumu. |
| --- | --- |

(42)

Šo direktīvu piemēro attiecībā uz tiesībām veikt uzņēmējdarbību un sniegt pakalpojumus, neskarot citus specifiskus juridiskus noteikumus attiecībā uz profesionālo kvalifikāciju atzīšanu, piemēram, noteikumus transporta, apdrošināšanas starpnieku un zvērināto auditoru jomā. Šī direktīva neskar Padomes Direktīvu 77/249/EEK (1977. gada 22. marts) par pasākumiem, kas palīdz advokātiem sekmīgi īstenot brīvību sniegt pakalpojumus (21) vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/5/EK (1998. gada 16. februāris) par pasākumiem, lai atvieglotu advokāta profesijas pastāvīgu praktizēšanu dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, kurā iegūta kvalifikācija (22). Šai direktīvai vajadzētu attiekties uz juristu profesionālo kvalifikāciju atzīšanu, lai nodrošinātu iespēju nepastarpināti iegūt tiesības veikt uzņēmējdarbību, lietojot uzņēmējā dalībvalstī paredzēto profesionālo nosaukumu.

| (43) | Tādā mērā, cik tās ir reglamentētas, šī direktīva attiecas arī uz brīvajām profesijām, kas saskaņā ar šo direktīvu ir profesijas, kuras, pamatojoties uz atbilstīgu profesionālo kvalifikāciju, atbildīgā un profesionāli neatkarīgā veidā praktizē personas, kuras sniedz intelektuālos un konceptuālos pakalpojumus pasūtītāja un sabiedrības interesēs. Profesijas praktizēšanu saskaņā ar Līgumu var pakļaut īpašiem juridiskiem ierobežojumiem, kas pamatoti ar dalībvalstsl tiesību aktiem un tiem atbilstīgām autonomām tiesiskām normām, kuras noteikušas attiecīgo profesiju reprezentatīvās iestādes, lai aizsargātu un attīstītu savu profesionalitāti un pakalpojumu kvalitāti, un konfidencialitāti attiecībā uz saistību ar pasūtītāju. |
| --- | --- |

(43)

Tādā mērā, cik tās ir reglamentētas, šī direktīva attiecas arī uz brīvajām profesijām, kas saskaņā ar šo direktīvu ir profesijas, kuras, pamatojoties uz atbilstīgu profesionālo kvalifikāciju, atbildīgā un profesionāli neatkarīgā veidā praktizē personas, kuras sniedz intelektuālos un konceptuālos pakalpojumus pasūtītāja un sabiedrības interesēs. Profesijas praktizēšanu saskaņā ar Līgumu var pakļaut īpašiem juridiskiem ierobežojumiem, kas pamatoti ar dalībvalstsl tiesību aktiem un tiem atbilstīgām autonomām tiesiskām normām, kuras noteikušas attiecīgo profesiju reprezentatīvās iestādes, lai aizsargātu un attīstītu savu profesionalitāti un pakalpojumu kvalitāti, un konfidencialitāti attiecībā uz saistību ar pasūtītāju.

| (44) | Šī direktīva neskar pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu augstu līmeni veselības aizsardzībā un patērētāju aizsardzībā, |
| --- | --- |

(44)

Šī direktīva neskar pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu augstu līmeni veselības aizsardzībā un patērētāju aizsardzībā,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

I SADAĻA

VISPĀRĒJIE NOTEIKUMI

1. pants

Mērķis

Šī direktīva paredz noteikumus, saskaņā ar kuriem dalībvalsts, kas darbības sākšanai vai veikšanai reglamen-tētā profesijā savā teritorijā izvirza nosacījumu, ka vajadzīgas specifiskas profesionālās kvalifikācijas, (turpmāk “uzņēmēja dalībvalsts”) saistībā ar darbības sākšanu vai veikšanu šajā profesijā atzīst profesionālās kvalifikācijas, kuras iegūtas vienā vai vairākās citās dalībvalstīs (turpmāk “izcelsmes dalībvalsts”) un kuras ļauj šai personai ar šādu kvalifikāciju veikt darbību tajā pašā profesijā šajā dalībvalstī.

2. pants

Joma

1.   Direktīva attiecas uz visām personām, kas ir piederīgas vienai dalībvalstij, kuras kā patstāvīgi vai atkarīgi nodarbinātie,
  ieskaitot brīvo profesiju pārstāvjus,
  vēlas strādāt reglamentētā profesijā citā dalībvalstī, kas nav dalībvalsts, kurā iegūta profesionālā kvalifikācija.

2.   Ikviena dalībvalsts savā teritorijā saskaņā ar saviem tiesību aktiem var atļaut dalībvalsts pilsoņiem, kuriem ir tādas profesionālās kvalifikācijas apliecinājums, kura nav iegūta šajā dalībvalstī, veikt darbību reglamentētā profesijā, kā tā paredzēta 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā. Attiecībā uz profesijām, ko aptver III sadaļas III nodaļa, šādā kvalifikācijas sākotnējā atzīšanā ievēro minimālos apmācības nosacījumus, kas noteikti minētajā nodaļā.

3.   Ja attiecībā uz kādu noteiktu reglamentēto profesiju atsevišķā Kopienas tiesību aktā paredzēti citi specifiski pasākumi, kas tieši saistīti ar profesionālo kvalifikāciju atzīšanu, tad attiecīgos šīs direktīvas noteikumus nepiemēro.

3. pants

Definīcijas

1.   Šajā direktīvā lieto šādas definīcijas:

| a) | “reglamentēta profesija”: profesionāla darbība vai profesionālu darbību kopums, uz kuras sākšanu, veik-šanu vai veikšanu kādā noteiktā veidā tieši vai netieši attiecas normatīvos vai administratīvos aktos paredzēta prasība par īpašas profesionālās kvalifikācijas esamību; jo īpaši par veikšanas veidu uzskata tāda profesionālā nosaukuma lietošanu, kuru normatīvie vai administratīvie akti atļauj lietot vienīgi personām ar noteiktu profesionālo kvalifikāciju. Gadījumos, uz kuriem neattiecas definīcijas pirmais teikums, šā panta 2. punktā minētās profesijas uzskata par reglamentētām profesijām; |
| --- | --- |

a)

“reglamentēta profesija”: profesionāla darbība vai profesionālu darbību kopums, uz kuras sākšanu, veik-šanu vai veikšanu kādā noteiktā veidā tieši vai netieši attiecas normatīvos vai administratīvos aktos paredzēta prasība par īpašas profesionālās kvalifikācijas esamību; jo īpaši par veikšanas veidu uzskata tāda profesionālā nosaukuma lietošanu, kuru normatīvie vai administratīvie akti atļauj lietot vienīgi personām ar noteiktu profesionālo kvalifikāciju. Gadījumos, uz kuriem neattiecas definīcijas pirmais teikums, šā panta 2. punktā minētās profesijas uzskata par reglamentētām profesijām;

| b) | “profesionālās kvalifikācijas”: kvalifikācijas, ko apstiprina kvalifikāciju apliecinošs dokuments, 11. panta a) apakšpunktā i) punktā minētais kompetences apliecinājums un/vai profesionālā pieredze; |
| --- | --- |

b)

“profesionālās kvalifikācijas”: kvalifikācijas, ko apstiprina kvalifikāciju apliecinošs dokuments, 11. panta a) apakšpunktā i) punktā minētais kompetences apliecinājums un/vai profesionālā pieredze;

| c) | “kvalifikāciju apliecinošs dokuments”: diploms, sertifikāts un cita veida apliecinājums, kuru izsniegusi dalībvalsts iestāde, kas norīkota saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts normatīvajiem vai administratīvajiem aktiem, un kurš apliecina tādas profesionālās apmācības sekmīgu pabeigšanu, kas apgūta galvenokārt Kopienā. Gadījumos, uz kuriem neattiecas definīcijas pirmais teikums, šā panta 3. punktā minētos aplie-cinošos dokumentus uzskata par kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem; |
| --- | --- |

c)

“kvalifikāciju apliecinošs dokuments”: diploms, sertifikāts un cita veida apliecinājums, kuru izsniegusi dalībvalsts iestāde, kas norīkota saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts normatīvajiem vai administratīvajiem aktiem, un kurš apliecina tādas profesionālās apmācības sekmīgu pabeigšanu, kas apgūta galvenokārt Kopienā. Gadījumos, uz kuriem neattiecas definīcijas pirmais teikums, šā panta 3. punktā minētos aplie-cinošos dokumentus uzskata par kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem;

| d) | “kompetentā iestāde”: jebkura dalībvalstu pilnvarota iestāde vai institūcija, kuras īpašās tiesības ir izdot un pieņemt izglītības dokumentus un citus dokumentus vai informācijas, kā arī saņemt pieteikumus un pieņemt lēmumus, kas atbilst šīs direktīvas uzdevumiem; |
| --- | --- |

d)

“kompetentā iestāde”: jebkura dalībvalstu pilnvarota iestāde vai institūcija, kuras īpašās tiesības ir izdot un pieņemt izglītības dokumentus un citus dokumentus vai informācijas, kā arī saņemt pieteikumus un pieņemt lēmumus, kas atbilst šīs direktīvas uzdevumiem;

| e) | “reglamentēta izglītība un apmācība”: jebkāda apmācība, kas īpaši paredzēta darbības veikšanai kādā konkrētā profesijā un kas aptver kursu vai kursus, kurus atbilstīgos gadījumos papildina profesionālā apmācība, pārbaudes prakse vai profesionālā prakse.
  Profesionālās apmācības, pārbaudes prakses vai profesionālās prakses struktūru un līmeni nosaka ar attiecīgās dalībvalsts normatīvajiem vai administratīvajiem aktiem, vai arī to uzrauga vai apstiprina šim nolūkam norīkota iestāde; |
| --- | --- |

e)

“reglamentēta izglītība un apmācība”: jebkāda apmācība, kas īpaši paredzēta darbības veikšanai kādā konkrētā profesijā un kas aptver kursu vai kursus, kurus atbilstīgos gadījumos papildina profesionālā apmācība, pārbaudes prakse vai profesionālā prakse.

Profesionālās apmācības, pārbaudes prakses vai profesionālās prakses struktūru un līmeni nosaka ar attiecīgās dalībvalsts normatīvajiem vai administratīvajiem aktiem, vai arī to uzrauga vai apstiprina šim nolūkam norīkota iestāde;

| f) | “profesionālā pieredze”: faktiska un likumīga darbības veikšana attiecīgajā profesijā kādā dalībvalstī; |
| --- | --- |

f)

“profesionālā pieredze”: faktiska un likumīga darbības veikšana attiecīgajā profesijā kādā dalībvalstī;

| g) | “adaptācijas periods”: darbības veikšana reglamentētā profesijā uzņēmējā dalībvalstī šīs profesijas kvalifi-cēta pārstāvja pārraudzībā; šādu pārraudzītas prakses periodu var papildināt turpmāka apmācība. Par šādu pārraudzītās prakses periodu sagatavo vērtējumu. Sīki izstrādātus noteikumus par adaptācijas periodu un tā vērtējumu, kā arī par pārraudzībā strādājošās ieceļojušās personas statusu pieņem uzņē-mējas dalībvalsts kompetentā iestāde.
  Statusu, kāds uzņēmējā dalībvalstī ir personai, kura strādā pārraudzītu praksi, jo īpaši attiecībā uz šīs personas uzturēšanās tiesībām, kā arī pienākumiem, sociālajām tiesībām un priekšrocībām, pabalstiem un atalgojumu, nosaka attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes saskaņā ar spēkā esošajiem Kopienas tiesību aktiem; |
| --- | --- |

g)

“adaptācijas periods”: darbības veikšana reglamentētā profesijā uzņēmējā dalībvalstī šīs profesijas kvalifi-cēta pārstāvja pārraudzībā; šādu pārraudzītas prakses periodu var papildināt turpmāka apmācība. Par šādu pārraudzītās prakses periodu sagatavo vērtējumu. Sīki izstrādātus noteikumus par adaptācijas periodu un tā vērtējumu, kā arī par pārraudzībā strādājošās ieceļojušās personas statusu pieņem uzņē-mējas dalībvalsts kompetentā iestāde.

Statusu, kāds uzņēmējā dalībvalstī ir personai, kura strādā pārraudzītu praksi, jo īpaši attiecībā uz šīs personas uzturēšanās tiesībām, kā arī pienākumiem, sociālajām tiesībām un priekšrocībām, pabalstiem un atalgojumu, nosaka attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes saskaņā ar spēkā esošajiem Kopienas tiesību aktiem;

| h) | “zināšanu pārbaude”: pārbaude, kura attiecas vienīgi uz pretendenta profesionālajām zināšanām un kuru veic uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes nolūkā izvērtēt pretendenta spēju veikt darbību reglamentētā profesijā šajā dalībvalstī. Lai veiktu šo pārbaudi, kompetentās iestādes sagatavo to mācību priekšmetu sarakstu, uz kuriem — pamatojoties uz dalībvalstī prasītās izglītības un apmācības salīdzinājumu ar pretendenta iegūto izglītību un apmācību — neattiecas pretendenta diploms vai cits kvalifikāciju apliecinošais dokuments.
  Zināšanu pārbaudē jāņem vērā tas, ka pretendents ir kvalificēts profesionālis viņa izcelsmes dalībvalstī vai dalībvalstī, no kuras viņš ieradies. Zināšanu pārbaudei jāattiecas uz mācību priekšmetiem, kurus izraugās no sarakstā esošajiem mācību priekšmetiem un kuru pārzināšana ir būtiski svarīga, lai nodarbotos ar attiecīgo profesiju uzņēmējā dalībvalstī. Pārbaudē var iekļaut arī to profesionālās darbības noteikumu zināšanas, kuri uzņēmējā dalībvalstī attiecas uz konkrēto darbību.
  Sīki izstrādātus noteikumus par zināšanu pārbaudes veikšanu un par statusu, kāds uzņēmējā dalībvalstī ir pretendentam, kurš vēlas sagatavoties zināšanu pārbaudei šajā dalībvalstī, nosaka attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes; |
| --- | --- |

h)

“zināšanu pārbaude”: pārbaude, kura attiecas vienīgi uz pretendenta profesionālajām zināšanām un kuru veic uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes nolūkā izvērtēt pretendenta spēju veikt darbību reglamentētā profesijā šajā dalībvalstī. Lai veiktu šo pārbaudi, kompetentās iestādes sagatavo to mācību priekšmetu sarakstu, uz kuriem — pamatojoties uz dalībvalstī prasītās izglītības un apmācības salīdzinājumu ar pretendenta iegūto izglītību un apmācību — neattiecas pretendenta diploms vai cits kvalifikāciju apliecinošais dokuments.

Zināšanu pārbaudē jāņem vērā tas, ka pretendents ir kvalificēts profesionālis viņa izcelsmes dalībvalstī vai dalībvalstī, no kuras viņš ieradies. Zināšanu pārbaudei jāattiecas uz mācību priekšmetiem, kurus izraugās no sarakstā esošajiem mācību priekšmetiem un kuru pārzināšana ir būtiski svarīga, lai nodarbotos ar attiecīgo profesiju uzņēmējā dalībvalstī. Pārbaudē var iekļaut arī to profesionālās darbības noteikumu zināšanas, kuri uzņēmējā dalībvalstī attiecas uz konkrēto darbību.

Sīki izstrādātus noteikumus par zināšanu pārbaudes veikšanu un par statusu, kāds uzņēmējā dalībvalstī ir pretendentam, kurš vēlas sagatavoties zināšanu pārbaudei šajā dalībvalstī, nosaka attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes;

| i) | “uzņēmuma vadītājs”: jebkura persona, kura attiecīgās darbības jomas uzņēmumā ir veikusi darbību






  i) | kā uzņēmuma vadītājs vai uzņēmuma filiāles vadītājs; vai |
| --- | --- | --- |

i)

“uzņēmuma vadītājs”: jebkura persona, kura attiecīgās darbības jomas uzņēmumā ir veikusi darbību

i)

kā uzņēmuma vadītājs vai uzņēmuma filiāles vadītājs; vai

| ii) | kā uzņēmuma īpašnieka vai vadītāja vietnieks, ja šis amats ietver atbildību, kas ekvivalenta pārstāvētā īpašnieka vai vadītāja atbildībai; vai |
| --- | --- |

ii)

kā uzņēmuma īpašnieka vai vadītāja vietnieks, ja šis amats ietver atbildību, kas ekvivalenta pārstāvētā īpašnieka vai vadītāja atbildībai; vai

| iii) | vadošā amatā ar komerciāla un/vai tehniska rakstura pienākumiem un ar atbildību par vienu vai vairākām uzņēmuma nodaļām. |
| --- | --- |

iii)

vadošā amatā ar komerciāla un/vai tehniska rakstura pienākumiem un ar atbildību par vienu vai vairākām uzņēmuma nodaļām.

2.   Profesijas, kurāsā darbību veic I pielikumāā uzskaitīto asociāciju vai organizāciju locekļi, uzskata par reglamentētām profesijām.

Šā punkta pirmajā daļā minēto asociāciju vai organizāciju mērķis ir jo īpaši veicināt un uzturēt augstus standartus attiecīgajā profesionālajā jomā. Šajā sakarā attiecīgā dalībvalsts tās atzīst īpašā veidā, un šīs asociācijas un organizācijas piešķir saviem locekļiem kvalifikāciju apliecinošus dokumentus, nodrošina, ka locekļi ievēro to pieņemtos profesionālas darbības noteikumus, piešķir viņiem tiesības lietot profesionālo nosaukumu vai to apzīmējošus burtus vai tiesības uz statusu, kas atbilst šādai oficiālajai kvalifikācijai.

Ikvienā gadījumāā, kad dalībvalsts atzīst kādu no šāā punkta pirmajā daļāā minētajām asociācijāmāā vai organizācijām, tā informē Komisiju, kas publicē attiecīgu paziņojumu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

3.   Kvalifikāciju apliecinošu dokumentu, ko izsniedz kāda trešā valsts, uzskata par kvalifikāciju apliecinošu dokumentu, ja attiecīgajai personai ir trīs gadu profesionālā pieredze attiecīgajā profesijā tās dalībvalsts teritorijā, kura šo kvalifikāciju apliecinošo dokumentu atzinusi saskaņā ar 2. panta 2. punktu, un ja attiecīgā dalībvalsts apliecinājusi šo profesionālo pieredzi.

4. pants

Atzīšanas ietekme

1.   Profesionālās kvalifikācijas atzīšana no uzņēmējas dalībvalsts puses ļauj attiecīgajai personai šajā dalīb-valstī sākt darbību tajā pašā profesijā, kurai viņš kvalificēts izcelsmes dalībvalstī, un veikt to uzņēmējā dalīb-valstī atbilstoši tādiem pašiem nosacījumiem kā uzņēmējas dalībvalsts pilsoņiem.

2.   Šīs direktīvas nolūkā profesija, kurāā pretendents vēlasē veikt darbību uzņēmējā dalībvalstī, ir tāā pati profesija, kurai viņš kvalificēts izcelsmes dalībvalstī, ja tajā ietvertās darbības ir līdzvērtīgas.

II SADAĻA

BRĪVA PAKALPOJUMU SNIEGŠANA

5. pants

Brīvas pakalpojumu sniegšanas princips

1.   Neskarot īpašus Kopienas tiesību aktu noteikumus, kā arī šīs direktīvas 6. un 7. pantu, dalībvalstis jebkāda iemesla dēļ attiecībā uz profesionālo kvalifikāciju neierobežo pakalpojumu brīvu sniegšanu citā dalībvalstī:

| a) | ja pakalpojumu sniedzējam kādā dalībvalstī ir likumīgs statuss nolūkā veikt darbību tajā pašā profesijā attiecīgajā dalībvalstī (turpmāk “statusa dalībvalsts”); un |
| --- | --- |

a)

ja pakalpojumu sniedzējam kādā dalībvalstī ir likumīgs statuss nolūkā veikt darbību tajā pašā profesijā attiecīgajā dalībvalstī (turpmāk “statusa dalībvalsts”); un

| b) | gadījumos, kad pakalpojumu sniedzējs pārceļas — ja desmit gados pirms pakalpojumu sniegšanas viņš statusa dalībvalstī ir vismaz divus gadus pēc kārtas veicis darbību šajā profesijā, ar nosacījumu, ka attiecīgā profesija minētajā dalībvalstī nav reglamentēta. Nosacījumu attiecībā uz divus gadus ilgu darbību nepiemēro, ja reglamentēta ir vai nu profesija, vai arī izglītība un apmācība, kas nepieciešama attiecīgās profesijas apguvei. |
| --- | --- |

b)

gadījumos, kad pakalpojumu sniedzējs pārceļas — ja desmit gados pirms pakalpojumu sniegšanas viņš statusa dalībvalstī ir vismaz divus gadus pēc kārtas veicis darbību šajā profesijā, ar nosacījumu, ka attiecīgā profesija minētajā dalībvalstī nav reglamentēta. Nosacījumu attiecībā uz divus gadus ilgu darbību nepiemēro, ja reglamentēta ir vai nu profesija, vai arī izglītība un apmācība, kas nepieciešama attiecīgās profesijas apguvei.

2.   Šīs nodaļas noteikumi ir spēkā
  tikai
  gadījumā, ja pakalpojumu sniedzējs dodas uz uzņemšanas dalībvalsti, lai tur profesijā uz laiku strādātu gadījuma darbus, saskaņā ar 1. punktu.

Pakalpojumu sniegšanas īslaicīgo vai gadījuma raksturu novērtē katrā gadījumā atsevišķi, jo īpaši attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas ilgumu, biežumu, regularitāti un nepārtrauktību.

3.   Ja pakalpojumu sniedzējs pārceļas, uz viņu attiecas profesionāla,
  ar likumu noteikta
  vai administratīva rakstura
  dienesta noteikumi,
  kuriem ir tieša saistība ar profesionālo kvalifikāciju, piemēram, noteikumi par profesijas definīciju, par profesionālā nosaukuma lietošanu un par nopietniem profesionāliem pārkāpumiem, kas tieši un specifiski saistīti ar patērētāju aizsardzību un drošību,
  kā arī disciplinārie noteikumi,
  kuri uzņēmējā dalībvalstī attiecas uz profesionāļiem, kas šajā dalībvalstī veic darbību tajā pašā profesijā.

6. pants

Izņēmumi

Saskaņā ar 5. panta 1. punktu uzņēmēja dalībvalsts atbrīvo pakalpojumu sniedzējus, kuriem ir statuss citā dalībvalstī, no prasībām, ko tā profesionāļiem, kam ir statuss tās teritorijā, izvirza attiecībā uz:

| a) | profesionālas organizācijas vai struktūras atļauju, reģistrāciju vai dalību tajā. Lai veicinātu to teritorijā spēkā esošo disciplināro noteikumu piemērošanu saskaņā ar 5. panta 3. punktu, dalībvalstis var paredzēt vai nu automātisku pagaidu reģistrāciju vai pro forma dalību šādā profesionālā organizācijā vai struktūrā, ja šāda reģistrācija vai dalība nekādā veidā nekavē vai nesarežģī pakalpojumu sniegšanu un nerada papildu izmaksām pakalpojumu sniedzējam. Šīs direktīvas 7. panta 1. punktā minētās deklarācijas kopiju un, attiecīgā gadījumā, tās atjaunojuma kopiju, kam — attiecībā uz 7. panta 4. punktā minētajām profesijām, kurām ir ietekme uz sabiedrības veselību un drošību vai uz kurām saskaņā ar III sadaļas III nodaļu attiecas automātiska atzīšana — pievieno 7. panta 2. punktā minēto dokumentu kopijas, kompetentā iestāde nosūta atbilstīgajai profesionālajai organizācijai vai struktūrai; to šādā nolūkā uzskata par automātisku pagaidu reģistrāciju vai pro forma dalību; |
| --- | --- |

a)

profesionālas organizācijas vai struktūras atļauju, reģistrāciju vai dalību tajā. Lai veicinātu to teritorijā spēkā esošo disciplināro noteikumu piemērošanu saskaņā ar 5. panta 3. punktu, dalībvalstis var paredzēt vai nu automātisku pagaidu reģistrāciju vai pro forma dalību šādā profesionālā organizācijā vai struktūrā, ja šāda reģistrācija vai dalība nekādā veidā nekavē vai nesarežģī pakalpojumu sniegšanu un nerada papildu izmaksām pakalpojumu sniedzējam. Šīs direktīvas 7. panta 1. punktā minētās deklarācijas kopiju un, attiecīgā gadījumā, tās atjaunojuma kopiju, kam — attiecībā uz 7. panta 4. punktā minētajām profesijām, kurām ir ietekme uz sabiedrības veselību un drošību vai uz kurām saskaņā ar III sadaļas III nodaļu attiecas automātiska atzīšana — pievieno 7. panta 2. punktā minēto dokumentu kopijas, kompetentā iestāde nosūta atbilstīgajai profesionālajai organizācijai vai struktūrai; to šādā nolūkā uzskata par automātisku pagaidu reģistrāciju vai pro forma dalību;

| b) | reģistrāciju valsts sociālā nodrošinājuma iestādē, lai norēķinātos ar apdrošinātāju saistībā ar darbībām, kas veiktas apdrošināto personu labā. |
| --- | --- |

b)

reģistrāciju valsts sociālā nodrošinājuma iestādē, lai norēķinātos ar apdrošinātāju saistībā ar darbībām, kas veiktas apdrošināto personu labā.

Tomēr pakalpojumu sniedzējs iepriekš vai — steidzamos gadījumos — pēc tam informē b) apakšpunktā minēto iestādi par viņa sniegtajiem pakalpojumiem.

7. pants

Iepriekšēja deklarācija pakalpojumu sniedzēja pārcelšanās gadījumā

1.   Gadījumos, kad pakalpojumu sniedzējs pirmo reizi pārceļas no vienas dalībvalsts uz citu, lai sniegtu pakalpojumus, dalībvalstis var prasīt, lai viņš, iesniedzot rakstisku iepriekšēju deklarāciju, informētu uzņēmē- jas dalībvalsts kompetento iestādi, deklarācijā ietverot ziņas par jebkādu apdrošināšanas segumu vai citiem personiskas vai kolektīvas aizsardzības līdzekļiem attiecībā uz profesionālo atbildību. Šādu deklarāciju atjauno reizi gadā, ja pakalpojumu sniedzējs paredz attiecīgajā gadā sniegt īslaicīgus vai gadījuma rakstura pakalpojumus šajā dalībvalstī. Pakalpojumu sniedzējs var iesniegt deklarāciju, izmantojot jebkādus līdzekļus.

2.   Turklāt attiecībāā uz pirmreizēju pakalpojumu sniegšanu vai gadījumāā, kad ar dokumentiem pamatotajā stāvoklī ir nozīmīgas izmaiņas, dalībvalstis var prasīt, lai deklarācijai tiek pievienoti šādi dokumenti:

| a) | pakalpojumu sniedzēja valstspiederības apliecinājums; |
| --- | --- |

a)

pakalpojumu sniedzēja valstspiederības apliecinājums;

| b) | apliecinājums, kas pierāda, ka attiecīgajai personai dalībvalstī ir likumīgs statuss, lai veiktu attiecīgās darbības,
  un ka personai atestācijas brīdī pat uz laiku praktizēšana nav aizliegta; |
| --- | --- |

b)

apliecinājums, kas pierāda, ka attiecīgajai personai dalībvalstī ir likumīgs statuss, lai veiktu attiecīgās darbības,
  un ka personai atestācijas brīdī pat uz laiku praktizēšana nav aizliegta;

| c) | profesionālās kvalifikācijas apliecinājums; |
| --- | --- |

c)

profesionālās kvalifikācijas apliecinājums;

| d) | attiecībā uz 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem gadījumiem — jebkāds apliecinājums tam, ka iepriekšējos desmit gados pakalpojumu sniedzējs ir vismaz divus gadus veicis attiecīgo darbību; |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem gadījumiem — jebkāds apliecinājums tam, ka iepriekšējos desmit gados pakalpojumu sniedzējs ir vismaz divus gadus veicis attiecīgo darbību;

| e) | attiecībā uz drošības sektora profesijām, ja dalībvalstis saviem valstspiederīgajiem pieprasa, apliecinājums par nesodāmību. |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz drošības sektora profesijām, ja dalībvalstis saviem valstspiederīgajiem pieprasa, apliecinājums par nesodāmību.

3.   Pakalpojumus sniedz, lietojot statusa dalībvalstī paredzēto profesionālo nosaukumu tiktāl, ciktāl šāds nosaukums attiecīgajā dalībvalstī pastāv attiecībā uz konkrēto profesionālo darbību. Šo nosaukumu norāda statusa dalībvalsts valsts valodā vai vienā no valsts valodām tā, lai izvairītos no sajaukšanas ar uzņēmējā dalībvalstī paredzēto profesionālo nosaukumu. Ja statusa dalībvalstī šāda profesionālā nosaukuma nav, pakalpojumu sniedzējs norāda savu oficiālo kvalifikāciju šīs dalībvalsts valsts valodā vai vienā no valsts valodām. Gadījumos, kas minēti III sadaļas III nodaļā, pakalpojumu var izņēmuma kārtā sniegt, lietojot uzņēmējā dalībvalstī paredzēto profesionālo nosaukumu.

4.   Attiecībā uz pirmreizēju pakalpojumu sniegšanu reglamentētās profesijās, kurām ir ietekme uz sabied-rības veselību vai drošību un uz kurām neattiecas automātiskā atzīšana saskaņā ar III sadaļas III nodaļu, uzņēmējas dalībvalsts kompetentā iestāde var pārbaudīt pakalpojumu sniedzēja profesionālo kvalifikāciju, pirms pakalpojumi tiek sniegti pirmo reizi.

Šāda iepriekšēja pārbaude iespējama vienīgi tad, ja pārbaudes mērķis ir izvairīties no smaga kaitējuma pakalpojumu saņēmēja veselībai vai drošībai, ko radītu pakalpojumu sniedzēja profesionālās kvalifikācijas trū-kums, un ja pārbaude attiecas vienīgi uz šim nolūkam nepieciešamo. Ilgākais, viena mēneša laikā pēc deklarācijas un tai pievienoto dokumentu saņemšanas kompetentā iestāde cenšas informēt pakalpojumu sniedzēju vai nu par savu lēmumu nepārbaudīt viņa kvalifikāciju, vai arī par šādas pārbaudes rezultātu. Ja pastāv grūtības, kas varētu radīt kavēšanos, kompetentā iestāde pirmā mēneša laikā informē pakalpojumu sniedzēju par kavēšanās iemeslu un lēmuma pieņemšanas termiņu, kas galīgi jāpieņem otrā mēneša laikā pēc pilnīgas dokumentācijas saņemšanas.

Gadījumos, kad starp pakalpojumu sniedzēja profesionālo kvalifikāciju un uzņēmējā dalībvalstī prasīto apmācību ir būtiska atšķirība, kas varētu kaitēt sabiedrības veselībai un drošībai, uzņēmēja dalībvalsts dod pakalpojumu sniedzējam iespēju parādīt, jo īpaši izmantojot zināšanu pārbaudi, ka viņš apguvis trūkstošās zināšanas vai kompetenci. Jebkurā gadījumā jābūt iespējai sniegt pakalpojumu viena mēneša laikā pēc lēmuma pieņemšanas saskaņā ar šā punkta iepriekšējo daļu.

Ja kompetentāā iestāde nesniedz atbildi iepriekšējās šāā punkta daļāsā paredzētajos termiņos, pakalpojumu drīkst sniegt.

Gadījumos, kad kvalifikācijaā ir pārbaudīta saskaņāā ar šo punktu, pakalpojumu sniedz, lietojot uzņēmējā dalībvalstī paredzēto profesionālo nosaukumu.

8. pants

Administratīvā sadarbība

1.   Attiecībā uz katru pakalpojumu sniegšanu uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes var lūgt statusa dalībvalsts kompetentās iestādes sniegt jebkādu informāciju, kas attiecas uz pakalpojumu sniedzēja statusa likumību un viņa labu uzvedību, kā arī uz jebkādu profesionāla rakstura disciplināru vai soda sankciju neesamību. Statusa dalībvalsts kompetentās iestādes sniedz šo informāciju saskaņā ar 56. pantu.

2.   Kompetentās iestādes nodrošina visas tādas informācijas apmaiņu, kura nepieciešama, lai pareizi izska-tītu pakalpojumu saņēmēju sūdzības par pakalpojumu sniedzējiem. Saņēmējus informē par sūdzības izska-tīšanas rezultātu.

9. pants

Pakalpojumu saņēmējiem sniedzamā informācija

Ja pakalpojumu sniedz, lietojot statusa dalībvalstī paredzēto profesionālo nosaukumu vai pakalpojumu sniedzēja profesionālās kvalifikācijas nosaukumu, tad papildus citām prasībām attiecībā uz informāciju, kuras paredzētas Kopienas tiesību aktos, uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes var prasīt, lai pakalpojumu sniedzējs sniedz pakalpojumu saņēmējam visu šādu informāciju vai tās daļu:

| a) | ja pakalpojumu sniedzējs ir reģistrēts komercreģistrā vai līdzīgā valsts reģistrā — reģistra nosaukums, kurā viņš ir reģistrēts, viņa reģistrācijas numurs vai ekvivalents šajā reģistrā esošs identifikācijas līdzeklis; |
| --- | --- |

a)

ja pakalpojumu sniedzējs ir reģistrēts komercreģistrā vai līdzīgā valsts reģistrā — reģistra nosaukums, kurā viņš ir reģistrēts, viņa reģistrācijas numurs vai ekvivalents šajā reģistrā esošs identifikācijas līdzeklis;

| b) | ja statusa dalībvalstī uz konkrēto darbību attiecas atļaujas saņemšanas prasība — kompetentās uzrau-dzības iestādes nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

b)

ja statusa dalībvalstī uz konkrēto darbību attiecas atļaujas saņemšanas prasība — kompetentās uzrau-dzības iestādes nosaukums un adrese;

| c) | jebkura profesionālā asociācija vai līdzīga struktūra, kurā pakalpojumu sniedzējs ir reģistrēts; |
| --- | --- |

c)

jebkura profesionālā asociācija vai līdzīga struktūra, kurā pakalpojumu sniedzējs ir reģistrēts;

| d) | pakalpojumu sniedzēja profesionālais nosaukums vai, ja šāds nosaukums nepastāv, oficiālā kvalifikācija un dalībvalsts, kurā tā piešķirta; |
| --- | --- |

d)

pakalpojumu sniedzēja profesionālais nosaukums vai, ja šāds nosaukums nepastāv, oficiālā kvalifikācija un dalībvalsts, kurā tā piešķirta;

| e) | ja pakalpojumu sniedzējs veic darbību, uz kuru attiecas PVN — PVN identifikācijas numurs, kas minēts 22. panta 1. punktā Padomes Sestajā direktīvā 77/388/EEK (1977. gada 17. maijs) par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem — Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma: vienota aprēķinu bāze (23); |
| --- | --- |

e)

ja pakalpojumu sniedzējs veic darbību, uz kuru attiecas PVN — PVN identifikācijas numurs, kas minēts 22. panta 1. punktā Padomes Sestajā direktīvā 77/388/EEK (1977. gada 17. maijs) par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem — Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma: vienota aprēķinu bāze (23);

| f) | ziņas par jebkādu apdrošināšanas segumu vai citiem personiskas vai kolektīvas aizsardzības līdzekļiem attiecībā uz profesionālo atbildību. |
| --- | --- |

f)

ziņas par jebkādu apdrošināšanas segumu vai citiem personiskas vai kolektīvas aizsardzības līdzekļiem attiecībā uz profesionālo atbildību.

III SADAĻA

UZŅĒMĒJDARBĪBAS VEIKŠANAS BRĪVĪBA

I nodaļa

Vispārējā sistēma apmācības apliecinājumu atzīšanai

10. pants

Joma

Šī nodaļa attiecas uz visām profesijām, kas nav iekļautas šīs sadaļas II un III nodaļā, un uz turpmāk norādī-tajiem gadījumiem, kad pretendents īpašu un izņēmuma iemeslu dēļ neatbilst minētajās nodaļās paredzēta-jiem nosacījumiem:

| a) | attiecībā uz IV pielikumā uzskaitītajām darbībām, ja ieceļotājs neatbilst 17., 18. un 19. pantā noteiktajām prasībām; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz IV pielikumā uzskaitītajām darbībām, ja ieceļotājs neatbilst 17., 18. un 19. pantā noteiktajām prasībām;

| b) | attiecībā uz ārstiem ar pamatapmācību, specializētiem ārstiem, vispārējās aprūpes māsām, zobārstiem, specializētiem zobārstiem, veterinārārstiem, vecmātēm, farmaceitiem un arhitektiem, ja ieceļotājs neatbilst prasībām attiecībā uz faktisku un likumīgu profesionālo darbību, kuras minētas 23., 27., 33., 37., 39., 43. un 49. pantā; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz ārstiem ar pamatapmācību, specializētiem ārstiem, vispārējās aprūpes māsām, zobārstiem, specializētiem zobārstiem, veterinārārstiem, vecmātēm, farmaceitiem un arhitektiem, ja ieceļotājs neatbilst prasībām attiecībā uz faktisku un likumīgu profesionālo darbību, kuras minētas 23., 27., 33., 37., 39., 43. un 49. pantā;

| c) | attiecībā uz arhitektiem, ja ieceļotājam ir kvalifikāciju apliecinošais dokuments, kas nav uzskaitīts V pielikuma 5.7. punktā; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz arhitektiem, ja ieceļotājam ir kvalifikāciju apliecinošais dokuments, kas nav uzskaitīts V pielikuma 5.7. punktā;

| d) | neskarot 21. panta 1. punktu, 23. un 27. pantu, attiecībā uz ārstiem, māsām, zobārstiem, veterinārārstiem, vecmātēm, farmaceitiem un arhitektiem, kam ir tāda speciālista kvalifikāciju apliecinošs dokuments, kuram jāsaņem apmācība, pēc kuras pabeigšanas piešķir kādu no V pielikuma 5.1.1., 5.2.2., 5.3.2., 5.4.2., 5.5.2., 5.6.2. un 5.7.1. punktā uzskaitītajiem profesionālajiem nosaukumiem, un vienīgi attiecīgās specialitātes atzīšanas nolūkā; |
| --- | --- |

d)

neskarot 21. panta 1. punktu, 23. un 27. pantu, attiecībā uz ārstiem, māsām, zobārstiem, veterinārārstiem, vecmātēm, farmaceitiem un arhitektiem, kam ir tāda speciālista kvalifikāciju apliecinošs dokuments, kuram jāsaņem apmācība, pēc kuras pabeigšanas piešķir kādu no V pielikuma 5.1.1., 5.2.2., 5.3.2., 5.4.2., 5.5.2., 5.6.2. un 5.7.1. punktā uzskaitītajiem profesionālajiem nosaukumiem, un vienīgi attiecīgās specialitātes atzīšanas nolūkā;

| e) | attiecībā uz vispārējās aprūpes māsām un specializētajām māsām, kam ir tāda speciālista kvalifikāciju apliecinošs dokuments, kuram jāsaņem apmācība, pēc kuras pabeigšanas piešķir V pielikuma 5.2.2. punktā paredzēto profesionālo nosaukumu, ja ieceļotājs vēlas saņemt atzīšanu citā dalībvalstī, kurā attiecīgo profesionālo darbību veic specializētās māsas bez vispārējās aprūpes māsas apmācības; |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz vispārējās aprūpes māsām un specializētajām māsām, kam ir tāda speciālista kvalifikāciju apliecinošs dokuments, kuram jāsaņem apmācība, pēc kuras pabeigšanas piešķir V pielikuma 5.2.2. punktā paredzēto profesionālo nosaukumu, ja ieceļotājs vēlas saņemt atzīšanu citā dalībvalstī, kurā attiecīgo profesionālo darbību veic specializētās māsas bez vispārējās aprūpes māsas apmācības;

| f) | attiecībā uz specializētajām māsām bez vispārējās aprūpes māsas apmācības, ja ieceļotājs vēlas saņemt atzīšanu citā dalībvalstī, kurā attiecīgo profesionālo darbību veic vispārējās aprūpes māsas, specializētās māsas bez vispārējās aprūpes māsas apmācības vai specializētās māsas, kam ir tāda speciālista kvalifikā-ciju apliecinošs dokuments, kuram jāsaņem apmācība, pēc kuras pabeigšanas piešķir V pielikuma 5.2.2. punktā paredzēto profesionālo nosaukumu; |
| --- | --- |

f)

attiecībā uz specializētajām māsām bez vispārējās aprūpes māsas apmācības, ja ieceļotājs vēlas saņemt atzīšanu citā dalībvalstī, kurā attiecīgo profesionālo darbību veic vispārējās aprūpes māsas, specializētās māsas bez vispārējās aprūpes māsas apmācības vai specializētās māsas, kam ir tāda speciālista kvalifikā-ciju apliecinošs dokuments, kuram jāsaņem apmācība, pēc kuras pabeigšanas piešķir V pielikuma 5.2.2. punktā paredzēto profesionālo nosaukumu;

| g) | attiecībā uz ieceļotājiem, kas atbilst 3. panta 3. punktā izklāstītajām prasībām. |
| --- | --- |

g)

attiecībā uz ieceļotājiem, kas atbilst 3. panta 3. punktā izklāstītajām prasībām.

11. pants

Kvalifikācijas līmeņi

Šīs
  direktīvas 13. panta piemērošanas nolūkā
  profesionālās kvalifikācijas ir grupētas turpmāk aprakstītos šādos līmeņos:

| a) | profesionālās kvalifikācijas kompetences apliecinājums, ko izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde, kas norīkota saskaņā ar šīs dalībvalsts normatīvajiem vai administratīvajiem aktiem, izsniegusi pamatojoties uz:






  i) | vai nu apmācības kursu, kas nav daļa no sertifikāta vai diploma
  b), c), d) vai e) apakšpunkta
  nozīmē, vai īpašu eksāmenu bez iepriekšējas apmācības, vai pilna laika darbību šajā profesijā kādā dalībvalstī trīs gadus pēc kārtas vai atbilstīgu laikposmu darbības daļlaika veikšanu iepriekšējo 10 gadu laikā, |
| --- | --- | --- |

a)

profesionālās kvalifikācijas kompetences apliecinājums, ko izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde, kas norīkota saskaņā ar šīs dalībvalsts normatīvajiem vai administratīvajiem aktiem, izsniegusi pamatojoties uz:

i)

vai nu apmācības kursu, kas nav daļa no sertifikāta vai diploma
  b), c), d) vai e) apakšpunkta
  nozīmē, vai īpašu eksāmenu bez iepriekšējas apmācības, vai pilna laika darbību šajā profesijā kādā dalībvalstī trīs gadus pēc kārtas vai atbilstīgu laikposmu darbības daļlaika veikšanu iepriekšējo 10 gadu laikā,

| ii) | vai arī vispārējo pamatizglītību vai vidējo izglītību, kas apliecina, ka tās ieguvējs ir apguvis vispārē-jās zināšanas; |
| --- | --- |

ii)

vai arī vispārējo pamatizglītību vai vidējo izglītību, kas apliecina, ka tās ieguvējs ir apguvis vispārē-jās zināšanas;

| b) | sertifikātu, kas apliecina tāda vidējās izglītības kursa sekmīgu pabeigšanu, kurš






  i) | vai nu ir vispārējs un to papildina studiju kurss vai profesionālā apmācība, kas nav
  c) apakšpunktā
  minētais kurss vai apmācība, un/vai pārbaudes prakse vai profesionālā prakse, kas nepieciešama papildus šim studiju kursam; |
| --- | --- | --- |

b)

sertifikātu, kas apliecina tāda vidējās izglītības kursa sekmīgu pabeigšanu, kurš

i)

vai nu ir vispārējs un to papildina studiju kurss vai profesionālā apmācība, kas nav
  c) apakšpunktā
  minētais kurss vai apmācība, un/vai pārbaudes prakse vai profesionālā prakse, kas nepieciešama papildus šim studiju kursam;

| ii) | vai arī ir tehnisks vai profesionāls, un to atbilstīgos gadījumos papildina
  i) apakšpunktā
  minētais studiju kurss vai profesionālā apmācība, un/vai pārbaudes vai profesionālā prakse, kas nepieciešama papildus šim studiju kursam; |
| --- | --- |

ii)

vai arī ir tehnisks vai profesionāls, un to atbilstīgos gadījumos papildina
  i) apakšpunktā
  minētais studiju kurss vai profesionālā apmācība, un/vai pārbaudes vai profesionālā prakse, kas nepieciešama papildus šim studiju kursam;

| c) | diplomu, kas apliecina to, ka sekmīgi pabeigta:






  i) | vai nu apmācība pēcvidusskolas līmenī, kura nav
  d) un e) apakšpunktā
  minētā apmācība, kuras ilgums ir vismaz viens gads vai
  līdzvērtīga ilguma daļlaika
  apmācība, kuras sākšanai viens no nosacījumiem parasti ir tāda vidējās izglītības kursa sekmīga pabeigšana, kas nepieciešams, lai stātos universitātē vai augstskolā,
  vai otram vidējam līmenim līdzvērtīga pabeigta skolas izglītība,
  kā arī profesionālā apmācība, kas var būt vajadzīga papildus šādam pēcvidusskolas kursam; |
| --- | --- | --- |

c)

diplomu, kas apliecina to, ka sekmīgi pabeigta:

i)

vai nu apmācība pēcvidusskolas līmenī, kura nav
  d) un e) apakšpunktā
  minētā apmācība, kuras ilgums ir vismaz viens gads vai
  līdzvērtīga ilguma daļlaika
  apmācība, kuras sākšanai viens no nosacījumiem parasti ir tāda vidējās izglītības kursa sekmīga pabeigšana, kas nepieciešams, lai stātos universitātē vai augstskolā,
  vai otram vidējam līmenim līdzvērtīga pabeigta skolas izglītība,
  kā arī profesionālā apmācība, kas var būt vajadzīga papildus šādam pēcvidusskolas kursam;

| ii) | vai arī, reglamentētas profesijas gadījumā, tāda II pielikumā ietverta apmācība ar īpašu struktūru, kura ir ekvivalenta
  i) apakšpunktā
  paredzētajam apmācības līmenim, kura nodrošina līdzvērtīgu profesionālo standartu un kura sagatavo apmācāmo personu līdzvērtīgam pienākumu un funkciju līmenim. Sarakstu II pielikumā var grozīt saskaņā ar 58. panta 2. punktā minēto procedūru, lai ņemtu vērā apmācību, kas atbilst iepriekšējā teikumā paredzētajām prasībām; |
| --- | --- |

ii)

vai arī, reglamentētas profesijas gadījumā, tāda II pielikumā ietverta apmācība ar īpašu struktūru, kura ir ekvivalenta
  i) apakšpunktā
  paredzētajam apmācības līmenim, kura nodrošina līdzvērtīgu profesionālo standartu un kura sagatavo apmācāmo personu līdzvērtīgam pienākumu un funkciju līmenim. Sarakstu II pielikumā var grozīt saskaņā ar 58. panta 2. punktā minēto procedūru, lai ņemtu vērā apmācību, kas atbilst iepriekšējā teikumā paredzētajām prasībām;

| d) | diplomu, kas apliecina to, ka sekmīgi pabeigta apmācība pēcvidusskolas līmenī, kuras ilgums ir vismaz trīs un
  nav ilgāks kā četri
  gadi,
  vai līdzvērtīga ilguma daļlaika
  apmācība universitātē vai augstskolā, vai citā mācību iestādē, kas nodrošina tādu pašu apmācības līmeni, kā arī profesionālā apmācība, kura var būt vajadzīga papildus šādam pēcvidusskolas kursam; |
| --- | --- |

d)

diplomu, kas apliecina to, ka sekmīgi pabeigta apmācība pēcvidusskolas līmenī, kuras ilgums ir vismaz trīs un
  nav ilgāks kā četri
  gadi,
  vai līdzvērtīga ilguma daļlaika
  apmācība universitātē vai augstskolā, vai citā mācību iestādē, kas nodrošina tādu pašu apmācības līmeni, kā arī profesionālā apmācība, kura var būt vajadzīga papildus šādam pēcvidusskolas kursam;

| e) | diplomu, kas apliecina, ka tā īpašnieks ir sekmīgi pabeidzis pēcviduskolas kursu, kura ilgums ir vismaz četri gadi, vai līdzvērtīga ilguma daļlaika apmācību universitātē vai augstskolā, vai citā līdzvērtīga līmeņa iestādē, un vajadzības gadījumā persona apliecina, ka veiksmīgi pabeigta profesionālā apmācība, ko pieprasa papildus pēcvidusskolas kursam. |
| --- | --- |

e)

diplomu, kas apliecina, ka tā īpašnieks ir sekmīgi pabeidzis pēcviduskolas kursu, kura ilgums ir vismaz četri gadi, vai līdzvērtīga ilguma daļlaika apmācību universitātē vai augstskolā, vai citā līdzvērtīga līmeņa iestādē, un vajadzības gadījumā persona apliecina, ka veiksmīgi pabeigta profesionālā apmācība, ko pieprasa papildus pēcvidusskolas kursam.

12. pants

Kvalifikāciju vienlīdzība

Kvalifikāciju apliecinošu dokumentu vai kvalifikāciju apliecinošu dokumentu kopumu, ko izsniegusi kādas dalībvalsts kompetenta iestāde un kas apstiprina tādas apmācības sekmīgu pabeigšanu Kopienā, kuru šī dalībvalsts atzīst par ekvivalenta līmeņa apmācību, un kas personai ar šādu dokumentu vai dokumentu kopumu dod tādas pašas tiesības sākt vai veikt darbību attiecīgajā profesijā, vai kas sagatavo darbības veik-šanai šajā profesijā, uzskata par tādu kvalifikāciju apliecinošo dokumentu, uz kuru attiecas 11. pants, tostarp attiecīgais līmenis.

Ikvienu profesionālo kvalifikāciju, kas — lai gan neatbilst izcelsmes valstī spēkā esošajos normatīvajos vai administratīvajos aktos paredzētajām prasībām attiecībā uz iespēju sākt vai veikt darbību profesijā — saskaņā ar minētajiem aktiem piešķir attiecīgajai personai iegūtās tiesības, arī uzskata par šādu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu atbilstīgi tādiem pašiem nosacījumiem, kādi izklāstīti šā panta pirmajā daļā.
  Jo īpaši tas attiecas uz gadījumu, kad izcelsmes dalībvalsts paaugstina apmācības līmeni, kas prasīts, lai uzsāktu un veiktu darbību profesijā, un, ja indivīds, kas pabeidzis iepriekšējo apmācību, kura neatbilst jaunās kvalifikācijas prasībām, iegūst tiesības saskaņā ar dalībvalsts normatīvajiem vai administratīvajiem aktiem; šādā gadījumā uzņēmēja dalībvalsts apsver, vai attiecībā uz šo iepriekšējo apmācību piemērot 13. pantu atbilstīgi jaunās apmācības līmenim.

13. pants

Atzīšanas nosacījumi

1.   Ja attiecībā uz darbības sākšanu vai veikšanu reglamentētā profesijā uzņēmējā dalībvalstī pastāv nosa-cījums, ka vajadzīgas specifiskas profesionālās kvalifikācijas, tad šīs dalībvalsts kompetentā iestāde atļauj sākt vai veikt darbību šajā profesijā — ievērojot tādus pašus nosacījumus, kādi attiecas uz tās pilsoņiem — pretendentiem, kuriem ir kompetences apliecinājums vai kvalifikāciju apliecinošs dokuments, kāds vajadzīgs citā dalībvalstī, lai sāktu un veiktu darbību šādā profesijā pēdējās minētās dalībvalsts teritorijā.

Kompetences apliecinājumi vai kvalifikāciju apliecinošie dokumenti atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | tos ir izsniegusi dalībvalsts kompetentā iestāde, kas norīkota saskaņā ar šīs dalībvalsts normatīvajiem vai administratīvajiem aktiem; |
| --- | --- |

a)

tos ir izsniegusi dalībvalsts kompetentā iestāde, kas norīkota saskaņā ar šīs dalībvalsts normatīvajiem vai administratīvajiem aktiem;

| b) | tie apliecina profesionālās kvalifikācijas līmeni, kas ir vismaz ekvivalents līmenim tieši pirms līmeņa, kurš ir vajadzīgs uzņēmējā dalībvalstī, kā aprakstīts 11. pantā. |
| --- | --- |

b)

tie apliecina profesionālās kvalifikācijas līmeni, kas ir vismaz ekvivalents līmenim tieši pirms līmeņa, kurš ir vajadzīgs uzņēmējā dalībvalstī, kā aprakstīts 11. pantā.

2.   Sākt un veikt darbību profesijā, kā aprakstīts 1. punktā, atļauj arī tiem pretendentiem, kas iepriekšējo 10 gadu laikā divus gadus veikuši pilna laika darbību minētajā punktā norādītajā profesijā citā dalībvalstī, kura nereglamentē šo profesiju, un ar nosacījumu, ka šiem pretendentiem ir viens vai vairāki kompetences apliecinājumi vai kvalifikāciju apliecinoši dokumenti.

Kompetences apliecinājumi un kvalifikāciju apliecinošie dokumenti atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | tos ir izsniegusi dalībvalsts kompetentā iestāde, kas norīkota saskaņā ar šīs dalībvalsts normatīvajiem vai administratīvajiem aktiem; |
| --- | --- |

a)

tos ir izsniegusi dalībvalsts kompetentā iestāde, kas norīkota saskaņā ar šīs dalībvalsts normatīvajiem vai administratīvajiem aktiem;

| b) | tie apliecina profesionālās kvalifikācijas līmeni, kas ir vismaz ekvivalents līmenim tieši pirms līmeņa, kurš ir vajadzīgs uzņēmējā dalībvalstī, kā aprakstīts 11. pantā; |
| --- | --- |

b)

tie apliecina profesionālās kvalifikācijas līmeni, kas ir vismaz ekvivalents līmenim tieši pirms līmeņa, kurš ir vajadzīgs uzņēmējā dalībvalstī, kā aprakstīts 11. pantā;

| c) | tie apliecina, ka attiecīgā persona ir sagatavota darbības veikšanai konkrētajā profesijā. |
| --- | --- |

c)

tie apliecina, ka attiecīgā persona ir sagatavota darbības veikšanai konkrētajā profesijā.

To m ēr šā punkta pirmajā daļā minēto divu gadu profesionālo pieredzi nevar prasīt, ja pretendenta kvalifikā-ciju apliecinošais dokuments apstiprina reglamentētu izglītību un apmācību 3. panta 1. punkta
  e) apakšpunkta
  nozīmē
  kvalifikāciju līmenī,
  kā aprakstīts 11. panta
  b), c), d) vai e) apakšpunktā.
  Šīs direktīvas III pielikumā uzskaitīto reglamentēto izglītību un apmācību uzskata par šādu reglamentētu izglī-tību un apmācību
  11. panta c) apakšpunktā aprakstītajā līmenī.
  Sarakstu III pielikumā var grozīt saskaņā ar 58. panta 2. punktā minēto procedūru, lai ņemtu vērā reglamentētu izglītību un apmācību, kas nodrošina līdzvērtīgu profesionālo standartu un kas sagatavo apmācāmo personu līdzvērtīgam pienākumu un funkciju līmenim.

3.   
  Atkāpjoties no šī panta 1. punkta b) apakšpukta un 2. punkta b) apakšpunkta,
  uzņēmējai dalībval-stij
  jāļauj uzsākt un veikt darbību reglamentētā profesijā,
  ja attiecībā uz darbības sākšanu
  šajā
  reglamen-tētājā profesijā tās teritorijā pastāv nosacījums, ka vajadzīga kvalifikācija, kas apliecina vairāk kā četrus gadus ilgas augstskolas vai universitātes izglītības sekmīgu pabeigšanu, un ja pretendentam ir
  11. panta c) apakšpunktā minētā
  kvalifikācija.

14. pants

Kompensācijas pasākumi

1.   Šīs direktīvas 13. pants neliedz uzņēmējai dalībvalstij prasīt, lai pretendents pabeidz adaptācijas periodu, kura ilgums ir līdz trim gadiem, vai veic zināšanu pārbaudi, ja:

| a) | tās apmācības ilgums, kuras apliecinājumu viņš iesniedz saskaņā ar 13. panta 1. vai 2. punktu, ir vismaz par vienu gadu īsāks nekā uzņēmējā dalībvalstī prasītais; |
| --- | --- |

a)

tās apmācības ilgums, kuras apliecinājumu viņš iesniedz saskaņā ar 13. panta 1. vai 2. punktu, ir vismaz par vienu gadu īsāks nekā uzņēmējā dalībvalstī prasītais;

| b) | apmācība, ko viņš saņēmis, aptver mācību priekšmetus, kas būtiski atšķiras no tiem, ko aptver kvalifi-kāciju apliecinošais dokuments, kas nepieciešams uzņēmējā dalībvalstī; |
| --- | --- |

b)

apmācība, ko viņš saņēmis, aptver mācību priekšmetus, kas būtiski atšķiras no tiem, ko aptver kvalifi-kāciju apliecinošais dokuments, kas nepieciešams uzņēmējā dalībvalstī;

| c) | reglamentētā profesija uzņēmējā dalībvalstī ietver vienu vai vairākas reglamentētas profesionālās darbī-bas, kas atbilstīgajā profesijā nepastāv pretendenta izcelsmes dalībvalstī, kā tā definēta 4. panta 2. punktā, un ja šī atšķirība ietver specifisku apmācību, kas ir nepieciešama uzņēmējā dalībvalstī un aptver mācību priekšmetus, kas būtiski atšķiras no tiem, ko aptver pretendenta kompetences apliecinā-jums vai kvalifikāciju apliecinošais dokuments. |
| --- | --- |

c)

reglamentētā profesija uzņēmējā dalībvalstī ietver vienu vai vairākas reglamentētas profesionālās darbī-bas, kas atbilstīgajā profesijā nepastāv pretendenta izcelsmes dalībvalstī, kā tā definēta 4. panta 2. punktā, un ja šī atšķirība ietver specifisku apmācību, kas ir nepieciešama uzņēmējā dalībvalstī un aptver mācību priekšmetus, kas būtiski atšķiras no tiem, ko aptver pretendenta kompetences apliecinā-jums vai kvalifikāciju apliecinošais dokuments.

2.   Ja uzņēmēja dalībvalsts izmanto 1. punktā paredzēto iespēju, tai ir jādod pretendentam tiesības izvēlē-ties starp adaptācijas periodu un zināšanu pārbaudi.

Ja attiecībā uz konkrēto profesiju dalībvalsts uzskata, ka nepieciešams atkāpties no šā punkta iepriekšējā daļā noteiktās prasības dot pretendentam tiesības izvēlēties starp adaptācijas periodu un zināšanu pārbaudi, tad šī dalībvalsts iepriekš informē pārējās dalībvalstis un Komisiju un sniedz pietiekamu pamatojumu šādai atkāpei.

Ja pēc visas nepieciešamās informācijas saņemšanas Komisija uzskata, ka šā punkta otrajā daļā minētā atkāpe nav atbilstoša vai ka tā neatbilst Kopienas tiesību aktiem, tad tā trīs mēnešu laikā lūdz attiecīgo dalībvalsti atturēties no paredzētā pasākuma īstenošanas. Ja iepriekšminētajā termiņā no Komisijas nav saņemta atbilde, atkāpi var piemērot.

3.   Atkāpjoties no pretendenta izvēles tiesību principa, kā noteikts 2. punktā, attiecībā uz profesijām, darbības veikšanai kurās vajadzīga attiecīgās valsts tiesību aktu precīza pārzināšana un kurās konsultācijas un/vai palīdzības sniegšana saistībā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem ir būtisks un pastāvīgs profesionālās darbības aspekts, uzņēmēja dalībvalsts var noteikt vai nu adaptācijas periodu, vai arī zināšanu pārbaudi.

Tas attiecas arī uz gadījumiem, kas paredzēti 10. panta b) un c) punktā; 10. panta d) punktā — attiecībā uz ārstiem un zobārstiem; 10. panta f) punktā — attiecībā uz gadījumiem, kad ieceļotājs vēlas saņemt atzīšanu citā dalībvalstī, kurā attiecīgo profesionālo darbību veic vispārējās aprūpes māsas vai specializētās māsas ar tāda speciālista kvalifikāciju apliecinošu dokumentu, kas saņēmis apmācību, pēc kuras pabeigšanas piešķir V pielikuma 5.2.2. punktā paredzēto profesionālo nosaukumu; un 10. panta g) punktā.

Gadījumos, uz ko attiecas 10. panta a) punkts, uzņēmēja dalībvalsts var prasīt adaptācijas periodu vai zināšanu pārbaudi, ja ieceļotājs ir paredzējis kā pašnodarbinātā persona vai kā uzņēmuma vadītājs veikt profesionālo darbību, kurai ir nepieciešama specifisku spēkā esošo attiecīgās valsts tiesību normu pārzināšana un piemērošana, un ja sakarā ar šādas darbības veikšanu uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes prasību pārzināt un piemērot šīs tiesību normas izvirza arī saviem pilsoņiem.

4.   Šā panta 1. punkta b) un c) apakšpunkta piemērošanas nolūkā “mācību priekšmeti, kas būtiski atšķiras” nozīmē mācību priekšmetus, kuru pārzināšana ir būtiska darbības veikšanai attiecīgajā profesijā un attiecībā uz kuriem ieceļotāja saņemtā apmācība tās ilguma vai satura nozīmē būtiski atšķiras no apmācības, kas vajadzīga uzņēmējā dalībvalstī.

5.   Šā panta 1. punktu piemēro, atbilstīgi ņemot vērā proporcionalitātes principu. Jo īpaši, ja uzņēmēja dalībvalsts paredz prasīt, lai pretendents pabeidz adaptācijas periodu vai veic zināšanu pārbaudi, tad tai vispirms jāpārliecinās par to, vai zināšanas, ko pretendents apguvis savas profesionālās pieredzes gaitā dalībvalstī vai trešajā valstī, ir tādas zināšanas, kas pilnīgi vai daļēji aptver 4. punktā minēto būtisko atšķirību.

15. pants

Atteikšanās no kompensācijas pasākumiem kopīgu platformu gadījumā

1.   Šā panta nolūkā “kopīgās platformas” ir definētas kā tādu profesionālās kvalifikācijas kritēriju komplekss, kuri ir piemēroti tam, lai kompensētu konstatētās būtiskās atšķirības starp apmācību prasībām, kas attiecīgās profesijas sakarā pastāv dažādās dalībvalstīs. Šīs būtiskās atšķirības nosaka, salīdzinot apmācību ilgumu un saturu vismaz divās trešdaļās dalībvalstu, tostarp visās dalībvalstīs, kas reglamentē attiecīgo profesiju. Apmācību satura atšķirību pamatā var būt būtiskas atšķirības profesionālās darbības jomā.

2.   Dalībvalstis vai profesionālas asociācijas,
  vai organizācijas,
  kam ir pārstāvniecības tiesības valsts un Eiropas līmenī, var iesniegt Komisijai kopējās platformas, kā noteikts 1. punktā. Ja Komisijai pēc konsultācijas ar dalībvalstīm ir viedoklis, ka kopējās platformas projekts veicina savstarpējo profesionālo kvalifikāciju atzīšanu, tā var iesniegt rīcības projektu, lai to pieņemtu saskaņā ar procedūru, kas noteikta 58. panta 2. punktā.

3.   Ja pretendenta profesionālā kvalifikācija atbilst kritērijiem, kas noteikti pasākumā, kurš pieņemts saskaņā ar 2. punktu, uzņēmēja dalībvalsts atsakās no kompensācijas pasākumu piemērošanas saskaņā ar 14. pantu.

4.   Šā panta 1. līdz 3. punkts neskar dalībvalstu kompetenci lemt par profesionālajām kvalifikācijām, kādas nepieciešamas darbības veikšanai profesijās tās teritorijā, kā arī par savu izglītības un profesionālās apmācības sistēmu saturu un organizāciju.

5.   Ja dalībvalsts uzskata, ka saskaņā ar 2. punktu pieņemtā pasākumā noteiktie kritēriji vairs nesniedz atbilstošas garantijas attiecībā uz profesionālajām kvalifikācijām, tā attiecīgi informē Komisiju, kas vajadzības gadījumā iesniedz pasākuma projektu saskaņā ar 58. panta 2. punktā minēto procedūru.

6.   Komisija līdz ... (24) iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šā panta darbību un, vajadzības gadījumā, atbilstošus priekšlikumus šā panta grozīšanai.

II nodaļa

Profesionālās pieredzes atzīšana

16. pants

Prasības attiecībā uz profesionālo pieredzi

Ja kādā dalībvalstī attiecībā uz kādas IV pielikumā uzskaitītās darbības sākšanu vai veikšanu pastāv nosacī-jums, ka pretendentam vajadzīgas vispārējas, komerciālas vai profesionālas zināšanas un prasmes, tad šī dalībvalsts par attiecīgo zināšanu un spēju pietiekamu apliecinājumu atzīst iepriekšēju šīs darbības veikšanu citā dalībvalstī. Šādai darbībai jābūt veiktai saskaņā ar 17., 18. un 19. pantu.

17. pants

Darbības, kas minētas IV pielikuma I sarakstā

1.   Attiecībā uz darbībām, kas minētas IV pielikuma I sarakstā, konkrētajai darbībai iepriekš jābūt veiktai:

| a) | sešus gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas vai uzņēmuma vadītāja statusā; vai |
| --- | --- |

a)

sešus gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas vai uzņēmuma vadītāja statusā; vai

| b) | trīs gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas vai uzņēmuma vadītāja statusā, ja attiecīgā persona var pierādīt, ka viņa konkrētās darbības jomā ir iepriekš saņēmusi vismaz trīs gadus ilgu apmācību, ko apliecina sertifikāts, kuru atzinusi dalībvalsts vai kuru kompetenta profesionālā organizācija uzskata par derīgu; vai |
| --- | --- |

b)

trīs gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas vai uzņēmuma vadītāja statusā, ja attiecīgā persona var pierādīt, ka viņa konkrētās darbības jomā ir iepriekš saņēmusi vismaz trīs gadus ilgu apmācību, ko apliecina sertifikāts, kuru atzinusi dalībvalsts vai kuru kompetenta profesionālā organizācija uzskata par derīgu; vai

| c) | četrus gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas vai uzņēmuma vadītāja statusā, ja attiecīgā persona var pierādīt, ka viņa konkrētās darbības jomā ir iepriekš saņēmusi vismaz divus gadus ilgu apmācību, ko apliecina sertifikāts, kuru atzinusi dalībvalsts vai kuru kompetenta profesionālā organizācija uzskata par derīgu; vai |
| --- | --- |

c)

četrus gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas vai uzņēmuma vadītāja statusā, ja attiecīgā persona var pierādīt, ka viņa konkrētās darbības jomā ir iepriekš saņēmusi vismaz divus gadus ilgu apmācību, ko apliecina sertifikāts, kuru atzinusi dalībvalsts vai kuru kompetenta profesionālā organizācija uzskata par derīgu; vai

| d) | trīs gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas statusā, ja attiecīgā persona var pierādīt, ka viņa vismaz piecus gadus ir veikusi konkrēto darbību kā darbinieks; vai |
| --- | --- |

d)

trīs gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas statusā, ja attiecīgā persona var pierādīt, ka viņa vismaz piecus gadus ir veikusi konkrēto darbību kā darbinieks; vai

| e) | piecus gadus pēc kārtas vadošā amatā, no kuriem vismaz trīs gadi saistīti ar tehniskiem pienākumiem un atbildību par vismaz vienu uzņēmējsabiedrības nodaļu, ja attiecīgā persona var pierādīt, ka viņa konkrētās darbības jomā ir iepriekš saņēmusi vismaz trīs gadus ilgu apmācību, ko apliecina sertifikāts, kuru atzinusi dalībvalsts vai kuru kompetenta profesionālā organizācija uzskata par derīgu. |
| --- | --- |

e)

piecus gadus pēc kārtas vadošā amatā, no kuriem vismaz trīs gadi saistīti ar tehniskiem pienākumiem un atbildību par vismaz vienu uzņēmējsabiedrības nodaļu, ja attiecīgā persona var pierādīt, ka viņa konkrētās darbības jomā ir iepriekš saņēmusi vismaz trīs gadus ilgu apmācību, ko apliecina sertifikāts, kuru atzinusi dalībvalsts vai kuru kompetenta profesionālā organizācija uzskata par derīgu.

2.   Šā panta 1. punkta a) un d) apakšpunktā minētajos gadījumos darbībai nedrīkst būt izbeigta vairāk kā 10 gadus pirms dienas, kad attiecīgā persona iesniegusi pilnīgu pieteikumu 56. pantā minētajai kompetentajai iestādei.

3.   Šā panta 1. punkta e) apakšpunkts neattiecas uz darbībām, kas attiecas uz ISIC nomenklatūras ex 855. grupu “Frizētavas”.

18. pants

Darbības, kas minētas IV pielikuma II sarakstā

1.   Attiecībā uz darbībām, kas minētas IV pielikuma II sarakstā, konkrētajai darbībai iepriekš jābūt veiktai:

| a) | piecus gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas vai uzņēmuma vadītāja statusā; vai |
| --- | --- |

a)

piecus gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas vai uzņēmuma vadītāja statusā; vai

| b) | trīs gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas vai uzņēmuma vadītāja statusā, ja saņēmējs var pierādīt, ka viņš konkrētās darbības jomā ir iepriekš saņēmis vismaz trīs gadus ilgu apmācību, ko apliecina sertifikāts, kuru atzinusi dalībvalsts vai kuru kompetenta profesionālā organizācija uzskata par derīgu; vai |
| --- | --- |

b)

trīs gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas vai uzņēmuma vadītāja statusā, ja saņēmējs var pierādīt, ka viņš konkrētās darbības jomā ir iepriekš saņēmis vismaz trīs gadus ilgu apmācību, ko apliecina sertifikāts, kuru atzinusi dalībvalsts vai kuru kompetenta profesionālā organizācija uzskata par derīgu; vai

| c) | četrus gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas vai uzņēmuma vadītāja statusā, ja saņēmējs var pierādīt, ka viņš konkrētās darbības jomā ir iepriekš saņēmis vismaz divus gadus ilgu apmācību, ko apliecina sertifikāts, kuru atzinusi dalībvalsts vai kuru kompetenta profesionālā organizācija uzskata par derīgu; vai |
| --- | --- |

c)

četrus gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas vai uzņēmuma vadītāja statusā, ja saņēmējs var pierādīt, ka viņš konkrētās darbības jomā ir iepriekš saņēmis vismaz divus gadus ilgu apmācību, ko apliecina sertifikāts, kuru atzinusi dalībvalsts vai kuru kompetenta profesionālā organizācija uzskata par derīgu; vai

| d) | trīs gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas vai uzņēmuma vadītāja statusāaā, ja saņēmējs var pierādītā, ka viņš vismaz piecus gadus ir veicis konkrēto darbību kā darbinieks; vai |
| --- | --- |

d)

trīs gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas vai uzņēmuma vadītāja statusāaā, ja saņēmējs var pierādītā, ka viņš vismaz piecus gadus ir veicis konkrēto darbību kā darbinieks; vai

| e) | piecus gadus pēc kārtas darbinieka statusā, ja saņēmējs var pierādīt, ka viņš konkrētās darbības jomā ir iepriekš saņēmis vismaz trīs gadus ilgu apmācību, ko apliecina sertifikāts, kuru atzinusi dalībvalsts vai kuru kompetenta profesionālā organizācija uzskata par derīgu; vai |
| --- | --- |

e)

piecus gadus pēc kārtas darbinieka statusā, ja saņēmējs var pierādīt, ka viņš konkrētās darbības jomā ir iepriekš saņēmis vismaz trīs gadus ilgu apmācību, ko apliecina sertifikāts, kuru atzinusi dalībvalsts vai kuru kompetenta profesionālā organizācija uzskata par derīgu; vai

| f) | sešus gadus pēc kārtas darbinieka statusā, ja saņēmējs var pierādīt, ka viņš konkrētās darbības jomā ir iepriekš saņēmis vismaz divus gadus ilgu apmācību, ko apliecina sertifikāts, kuru atzinusi dalībvalsts vai kuru kompetenta profesionālā organizācija uzskata par derīgu. |
| --- | --- |

f)

sešus gadus pēc kārtas darbinieka statusā, ja saņēmējs var pierādīt, ka viņš konkrētās darbības jomā ir iepriekš saņēmis vismaz divus gadus ilgu apmācību, ko apliecina sertifikāts, kuru atzinusi dalībvalsts vai kuru kompetenta profesionālā organizācija uzskata par derīgu.

2.   Šā panta 1. punkta a) un d) apakšpunktā minētajos gadījumos darbība nedrīkst būt izbeigta vairāk kā 10 gadus pirms dienas, kad attiecīgā persona iesniegusi pilnīgu pieteikumu 56. pantā minētajai kompetentajai iestādei.

19. pants

Darbības, kas minētas IV pielikuma III sarakstā

1.   Attiecībā uz darbībām, kas minētas IV pielikuma III sarakstā, konkrētajai darbībai iepriekš jābūt veiktai:

| a) | trīs gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas vai uzņēmuma vadītāja statusā; vai |
| --- | --- |

a)

trīs gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas vai uzņēmuma vadītāja statusā; vai

| b) | divus gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas vai uzņēmuma vadītāja statusā, ja saņēmējs var pierā-dīt, ka viņš konkrētās darbības jomā ir iepriekš saņēmis apmācību, ko apliecina sertifikāts, kuru atzinusi dalībvalsts vai kuru kompetenta profesionālā organizācija uzskata par derīgu; vai |
| --- | --- |

b)

divus gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas vai uzņēmuma vadītāja statusā, ja saņēmējs var pierā-dīt, ka viņš konkrētās darbības jomā ir iepriekš saņēmis apmācību, ko apliecina sertifikāts, kuru atzinusi dalībvalsts vai kuru kompetenta profesionālā organizācija uzskata par derīgu; vai

| c) | divus gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas vai uzņēmuma vadītāja statusā, ja saņēmējs var pierā-dīt, ka viņš vismaz trīs gadus ir veicis konkrēto darbību kā darbinieks; vai |
| --- | --- |

c)

divus gadus pēc kārtas pašnodarbinātas personas vai uzņēmuma vadītāja statusā, ja saņēmējs var pierā-dīt, ka viņš vismaz trīs gadus ir veicis konkrēto darbību kā darbinieks; vai

| d) | trīs gadus pēc kārtas darbinieka statusā, ja saņēmējs var pierādīt, ka viņš konkrētās darbības jomā ir iepriekš saņēmis apmācību, ko apliecina sertifikāts, kuru atzinusi dalībvalsts vai kuru kompetenta profesionālā organizācija uzskata par derīgu. |
| --- | --- |

d)

trīs gadus pēc kārtas darbinieka statusā, ja saņēmējs var pierādīt, ka viņš konkrētās darbības jomā ir iepriekš saņēmis apmācību, ko apliecina sertifikāts, kuru atzinusi dalībvalsts vai kuru kompetenta profesionālā organizācija uzskata par derīgu.

2.   Šā panta 1. punkta a) un c) apakšpunktā minētajos gadījumos darbība nedrīkst būt izbeigta vairāk kā 10 gadus pirms dienas, kad attiecīgā persona iesniegusi pilnīgu pieteikumu 56. pantā minētajai kompetentajai iestādei.

20. pants

Grozījumi IV pielikumā ietvertajos darbību sarakstos

Lai atjauninātu vai precizētu nomenklatūru, IV pielikumā ietvertos to darbību sarakstus, uz kurām attiecas profesionālās pieredzes atzīšana saskaņā ar 16. pantu, var grozīt saskaņā ar 58. panta 2. punktā minēto pro-cedūru, un ar nosacījumu, ka šādi grozījumi nav saistīti ar izmaiņām darbībās, kuras attiecas uz vairākām kategorijām.

III nodaļa

Atzīšana, pamatojoties uz minimālo apmācības nosacījumu saskaņošanu

1. sadaļa

Vispārējie noteikumi

21. pants

Automātiskās atzīšanas princips

1.   Ikviena dalībvalsts atzīst ārsta kvalifikāciju apliecinošos dokumentus, kas ļauj sākt profesionālo darbību kā ārstam ar pamatapmācību un specializētam ārstam, kā arī vispārējās aprūpes māsas, zobārsta, specializēta zobārsta, veterinārārsta, farmaceita un arhitekta kvalifikāciju apliecinošos dokumentus, kuri attiecīgi uzskaitīti V pielikuma 5.1.1., 5.1.2., 5.2.2., 5.3.2., 5.3.3., 5.4.2., 5.6.2. un 5.7.1. punktā, kuri atbilst, attiecīgi, 24., 25., 31., 34., 35., 38., 44. un 46. pantā minētajiem minimālajiem apmācības nosacījumiem, un — saistībā ar profesionālās darbības sākšanu un veikšanu — tā piešķir šādiem dokumentiem savā teritorijā tādu pašu spēku, kāds ir šīs dalībvalsts izsniegtiem kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem.

Šiem kvalifikāciju apliecinošajiem dokumentiem jābūt dalībvalstu kompetento iestāžu izsniegtiem, un attiecīgos gadījumos tiem jāpievieno sertifikāti, kas uzskaitīti, attiecīgi, V pielikuma 5.1.1., 5.1.2., 5.2.2., 5.3.2., 5.3.3., 5.4.2., 5.6.2. vai 5.7. punktā.

Šā punkta pirmā un otrā daļa neiespaido iegūtās tiesības, kas minētas 23., 27., 33., 37., 39. un 49. pantā.

2.   Attiecībā uz vispārējās prakses ārsta darbības veikšanu attiecīgās dalībvalsts sociālā nodrošinājuma sistēmas ietvaros ikviena dalībvalsts atzīst V pielikuma 5.1.4. punktā uzskaitītos kvalifikāciju apliecinošos dokumentus, kas dalībvalstu pilsoņiem izsniegti citā dalībvalstī saskaņā ar 28. pantā paredzētajiem minimālajiem apmācības nosacījumiem.

Šā punkta iepriekšējā daļa neiespaido iegūtās tiesības, kas minētas 30. pantā.

3.   Ikviena dalībvalsts atzīst vecmātes kvalifikāciju apliecinošos dokumentus, kas dalībvalstu pilsoņiem izsniegti citā dalībvalstī, uzskaitīti V pielikuma 5.5.2. punktā, atbilst 40. pantā minētajiem minimālajiem apmācības nosacījumiem un atbilst 41. pantā noteiktajiem kritērijiem, un — saistībā ar profesionālās darbības sākšanu un veikšanu — tā piešķir šādiem dokumentiem savā teritorijā tādu pašu spēku, kāds ir šīs dalībvalsts izsniegtiem kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem. Šis noteikums neiespaido iegūtās tiesības, kas minētas 23. un 43. pantā.

4.   Attiecībā uz jaunu publiski pieejamu aptieku izveidi dalībvalstīm nav pienākuma piešķirt spēku V pielikuma 5.6.2. punktā minētajiem kvalifikāciju apliecinošajiem dokumentiem. Šā punkta nolūkā par jaunām aptiekām uzskata arī aptiekas, kas atvērtas mazāk nekā trīs gadus.

5.   Arhitekta kvalifikāciju apliecinošais dokuments, kas minēts V pielikuma 5.7.1. punktā un uz ko attiecas automātiskā atzīšana saskaņā ar 1. punktu, apliecina tāda apmācības kursa pabeigšanu, kurš sākts ne agrāk kā minētajā pielikumā norādītajā akadēmiskajā atsauces gadā.

6.   Attiecībā uz ārstu, vispārējās aprūpes māsu, zobārstu, veterinārārstu, vecmāšu un farmaceitu profesionālās darbības veikšanu ikviena dalībvalsts paredz nosacījumu, ka ir vajadzīgi kvalifikāciju apliecinošie dokumenti, kuri attiecīgi minēti V pielikuma 5.1.1., 5.1.2., 5.1.4., 5.2.2., 5.3.2., 5.3.3., 5.4.2., 5.5.2. un 5.6.2. punktā un kuri apstiprina, ka attiecīgā persona savas apmācības laikā, atbilstīgos gadījumos, ir apguvusi zināšanas un prasmes, kas minētas 24. panta 3. punktā, 31. panta 6. punktā, 34. panta 3. punktā, 38. panta 3. punktā, 40. panta 3. punktā un 44. panta 3. punktā.

Šīs direktīvas 24. panta 3. punktā, 31. panta 6. punktā, 34. panta 3. punktā, 38. panta 3. punktā, 40. panta 3. punktā un 44. panta 3. punktā minētās zināšanas un prasmes var grozīt saskaņā ar 58. panta 2. punktā minēto procedūru, lai tās pielāgotu zinātnes un tehnikas progresam.

Šādi atjauninājumi nevienai dalībvalstij nerada vajadzību izdarīt grozījumus savos pastāvošajos tiesiskajos principos, kas paredz profesiju struktūru, attiecībā uz fizisku personu apmācību un nosacījumiem profesionālās darbības sākšanai.

7.   Katra dalībvalsts informē Komisiju par normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, ko tā pieņem attiecībā uz kvalifikāciju apliecinošo dokumentu izsniegšanu jomā, uz kuru attiecas šī nodaļa. Turklāt attiecībā uz kvalifikāciju apliecinošo dokumentu izsniegšanu 8. sadaļā minētajā jomā šo paziņojumu nosūta arī pārējām dalībvalstīm.

Komisija publicē attiecīgu paziņojumu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”, norādot nosaukumus, ko dalībvalsts pieņēmusi attiecībā uz kvalifikāciju apliecinošajiem dokumentiem, un — attiecīgos gadījumos — struktūru, kas izsniedz attiecīgo kvalifikāciju apliecinošo dokumentu, kā arī to papildinošo sertifikātu un atbilstīgo profesionālo nosaukumu, kas minēts, attiecīgi, V pielikuma 5.1.1., 5.1.2., 5.1.4., 5.2.2., 5.3.2., 5.3.3., 5.4.2., 5.5.2., 5.6.2. vai 5.7.1. punktā.

22. pants

Kopīgi noteikumi par apmācību

Attiecībā uz 24., 25., 28., 31., 34., 35., 38., 40., 44. un 46. pantā minēto apmācību:

| a) | dalībvalstis var atļaut daļlaika apmācību atbilstoši nosacījumiem, ko paredz kompetentās iestādes; šīs iestādes nodrošina to, ka šādas apmācības kopējais ilgums, līmenis un kvalitāte nav zemāka par nepār-trauktas pilna laika apmācības kopējo ilgumu, līmeni un kvalitāti; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstis var atļaut daļlaika apmācību atbilstoši nosacījumiem, ko paredz kompetentās iestādes; šīs iestādes nodrošina to, ka šādas apmācības kopējais ilgums, līmenis un kvalitāte nav zemāka par nepār-trauktas pilna laika apmācības kopējo ilgumu, līmeni un kvalitāti;

| b) | saskaņā ar katras dalībvalsts specifiskajām procedūrām tālākizglītība un tālākapmācība nodrošina to, ka studijas pabeigušās personas spēj sekot attīstībai profesionālajā jomā tādā līmenī, lai nodrošinātu drošu un efektīvu profesionālās darbības veikšanu. |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar katras dalībvalsts specifiskajām procedūrām tālākizglītība un tālākapmācība nodrošina to, ka studijas pabeigušās personas spēj sekot attīstībai profesionālajā jomā tādā līmenī, lai nodrošinātu drošu un efektīvu profesionālās darbības veikšanu.

23. pants

Iegūtās tiesības

1.   Neskarot iegūtās tiesības, kas ir specifiskas attiecīgajām profesijām, gadījumos, kad dalībvalstu pilso-ņiem izsniegti ārsta kvalifikāciju apliecinošie dokumenti, kas ļauj sākt profesionālo darbību kā ārstam ar pamatapmācību un specializētam ārstam, kā arī vispārējās aprūpes māsas, zobārsta, specializēta zobārsta, veterinārārsta, vecmātes un farmaceita kvalifikāciju apliecinošie dokumenti neatbilst visām 24., 25., 31., 34., 35., 38., 40. un 44. pantā noteiktajām apmācības prasībām, ikviena dalībvalsts atzīst par pietiekamiem apliecinājumiem šo dalībvalstu izsniegtos kvalifikāciju apliecinošos dokumentus, ja šie dokumenti apstiprina tādas apmācības sekmīgu pabeigšanu, kas sākta pirms V pielikuma 5.1.1., 5.1.2., 5.2.2., 5.3.2., 5.3.3., 5.4.2., 5.5.2. un 5.6.2. punktā paredzētajiem atsauces datumiem, un ja tiem pievienots sertifikāts, kurā apstiprina, ka piecos gados pirms sertifikāta izsniegšanas attiecīgā persona ir vismaz trīs gadus pēc kārtas faktiski un likumīgi veikusi konkrēto profesionālo darbību.

2.   Šie paši noteikumi attiecas uz ārsta kvalifikāciju apliecinošajiem dokumentiem, kas ļauj sākt profesionālo darbību kā ārstam ar pamatapmācību un specializētam ārstam, kā arī uz vispārējās aprūpes māsas, zobārsta, specializēta zobārsta, veterinārārsta, vecmātes un farmaceita kvalifikāciju apliecinošajiem dokumentiem, kas izsniegti bijušās Vācijas Demokrātiskās Republikas teritorijā un kas neatbilst visām 24., 25., 31., 34., 35., 38., 40. un 44. pantā noteiktajām minimālajām apmācības prasībām, ja šie dokumenti apstiprina tādas apmācības sekmīgu pabeigšanu, kas sākta pirms:

| a) | 1990. gada 3. oktobra — ārstiem ar pamatapmācību, vispārējās aprūpes māsām, zobārstiem ar pamatapmācību, specializētiem zobārstiem, veterinārārstiem, vecmātēm un farmaceitiem; un |
| --- | --- |

a)

1990. gada 3. oktobra — ārstiem ar pamatapmācību, vispārējās aprūpes māsām, zobārstiem ar pamatapmācību, specializētiem zobārstiem, veterinārārstiem, vecmātēm un farmaceitiem; un

| b) | 1992. gada 3. aprīļa — specializētiem ārstiem. |
| --- | --- |

b)

1992. gada 3. aprīļa — specializētiem ārstiem.

Šā punkta pirmajā daļā minētie kvalifikāciju apliecinošie dokumenti attiecīgajām personām dod tiesības veikt profesionālo darbību visā Vācijas teritorijā atbilstoši tādiem pašiem nosacījumiem kā kvalifikāciju apliecino-šie dokumenti, ko izsniegušas V pielikuma 5.1.1., 5.1.2., 5.2.2., 5.3.2., 5.3.3., 5.4.2., 5.5.2. un 5.6.2. punktā minētās Vācijas kompetentās iestādes.

3.   Neskarot 37. panta 1. punktu, ikviena dalībvalsts atzīst dalībvalstu pilsoņu ārsta kvalifikāciju apliecino-šos dokumentus, kas ļauj sākt profesionālo darbību kā ārstam ar pamatapmācību un specializētam ārstam, kā arī vispārējās aprūpes māsas, veterinārārsta, vecmātes, farmaceita un arhitekta kvalifikāciju apliecinošos dokumentus, kuri izsniegti bijušajā Čehoslovākijā vai kuru apmācība attiecībā uz Čehijas Republiku un Slovākiju sākta pirms 1993. gada 1. janvāra, ja vienas vai otras minētās dalībvalsts iestādes apstiprina, ka — attiecībā uz ārsta ar pamatapmācību, specializēta ārsta, vispārējās aprūpes māsas, veterinārārsta un vecmātes profesionālās darbības, 45. panta 2. punktā minētās farmaceita profesionālās darbības un 48. pantā minētās arhitekta profesionālās darbības sākšanu un veikšanu — tās teritorijā šiem kvalifikāciju apliecinošajiem dokumentiem ir tāds pats juridiskais spēks kā šo dalībvalstu izsniegtajiem kvalifikāciju apliecinošajiem dokumentiem un — attiecībā uz arhitektiem — kā kvalifikāciju apliecinošajiem dokumentiem, kas attiecībā uz šīm dalībvalstīm norādīti VI pielikuma 6. punktā.

Šādam apstiprinājumam jāpievieno to pašu iestāžu izsniegts sertifikāts, kurā apstiprina, ka piecos gados pirms sertifikāta izsniegšanas dienas attiecīgā persona konkrētās dalībvalsts teritorijā vismaz trīs gadus pēc kārtas ir faktiski un likumīgi veikusi konkrēto profesionālo darbību.

4.   Ikviena dalībvalsts atzīst dalībvalstu pilsoņu ārsta kvalifikāciju apliecinošos dokumentus, kas ļauj sākt profesionālo darbību kā ārstam ar pamatapmācību un specializētam ārstam, kā arī vispārējās aprūpes māsas, zobārsta, specializēta zobārsta, veterinārārsta, vecmātes, farmaceita un arhitekta kvalifikāciju apliecinošos dokumentus, kuri izsniegti bijušajā Padomju Savienībā vai kuru apmācība sākta:

| a) | attiecībā uz Igauniju — pirms 1991. gada 20. augusta; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz Igauniju — pirms 1991. gada 20. augusta;

| b) | attiecībā uz Latviju — pirms 1991. gada 21. augusta; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz Latviju — pirms 1991. gada 21. augusta;

| c) | attiecībā uz Lietuvu — pirms 1990. gada 11. marta; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz Lietuvu — pirms 1990. gada 11. marta;

ja vienas, otras vai trešās minētās dalībvalsts iestādes apstiprina, ka — attiecībā uz ārsta ar pamatapmācību, specializēta ārsta, vispārējās aprūpes māsas, zobārsta, specializēta zobārsta, veterinārārsta un vecmātes profesionālās darbības, 45. panta 2. punktā minētās farmaceita profesionālās darbības un 48. pantā minētās arhitekta profesionālās darbības sākšanu un veikšanu — tās teritorijā šiem kvalifikāciju apliecinošajiem dokumentiem ir tāds pats juridiskais spēks kā šo dalībvalstu izsniegtajiem kvalifikāciju apliecinošajiem dokumentiem un — attiecībā uz arhitektiem — kā kvalifikāciju apliecinošajiem dokumentiem, kas attiecībā uz šīm dalībvalstīm norādīti VI pielikuma 6. punktā.

Šādam apstiprinājumam jāpievieno to pašu iestāžu izsniegts sertifikāts, kurā apstiprina, ka piecos gados pirms sertifikāta izsniegšanas dienas attiecīgā persona to teritorijā vismaz trīs gadus pēc kārtas ir faktiski un likumīgi veikusi konkrēto profesionālo darbību.

Attiecībā uz veterinārārstu kvalifikāciju apliecinošajiem dokumentiem, kuri izsniegti bijušajā Padomju Savienībā vai kuru apmācība attiecībā uz Igauniju sākta pirms 1991. gada 20. augusta, šā punkta iepriekšējā daļā minētajam apstiprinājumam jāpievieno Igaunijas iestāžu izsniegts sertifikāts, kurā apstiprina, ka septiņos gados pirms sertifikāta izsniegšanas dienas attiecīgā persona šīs dalībvalsts teritorijā vismaz piecus gadus pēc kārtas ir faktiski un likumīgi veikusi konkrēto profesionālo darbību.

5.   Ikviena dalībvalsts atzīst dalībvalstu pilsoņu ārsta kvalifikāciju apliecinošos dokumentus, kas ļauj sākt profesionālo darbību kā ārstam ar pamatapmācību un specializētam ārstam, kā arī vispārējās aprūpes māsas, zobārsta, specializēta zobārsta, veterinārārsta, vecmātes, farmaceita un arhitekta kvalifikāciju apliecinošos dokumentus, kuri izsniegti bijušajā Dienvidslāvijā vai kuru apmācība attiecībā uz Slovēniju sākta pirms 1991. gada 25. jūnija, ja minētās dalībvalsts iestādes apstiprina, ka — attiecībā uz ārsta ar pamatapmācību, specializēta ārsta, vispārējās aprūpes māsas, zobārsta, specializēta zobārsta, veterinārārsta un vecmātes profesionālās darbības, 45. panta 2. punktā minētās farmaceita profesionālās darbības un 48. pantā minētās arhitekta profesionālās darbības sākšanu un veikšanu — tās teritorijā šiem kvalifikāciju apliecinošajiem dokumentiem ir tāds pats juridiskais spēks kā šīs dalībvalsts izsniegtajiem kvalifikāciju apliecinošajiem dokumentiem un — attiecībā uz arhitektiem — kā kvalifikāciju apliecinošajiem dokumentiem, kas attiecībā uz šo dalībvalsti norādīti VI pielikuma 6. punktā.

Šādam apstiprinājumam jāpievieno to pašu iestāžu izsniegts sertifikāts, kurā apstiprina, ka piecos gados pirms sertifikāta izsniegšanas dienas attiecīgā persona šīs dalībvalsts teritorijā vismaz trīs gadus pēc kārtas ir faktiski un likumīgi veikusi konkrēto profesionālo darbību.

6.   Ikviena dalībvalsts — attiecībā uz dalībvalstu pilsoņiem izsniegtiem ārsta, vispārējās aprūpes māsas, zobārsta, veterinārārsta, vecmātes un farmaceita kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem, kas neatbilst profesionālajiem nosaukumiem, kuri attiecībā uz šo dalībvalsti norādīti V pielikuma 5.1.1., 5.1.2., 5.1.3., 5.1.4., 5.2.2., 5.3.2., 5.3.3., 5.4.2., 5.5.2. un 5.6.2. punktā — atzīst par pietiekamiem apliecinājumiem šo dalīb-valstu izsniegtos kvalifikāciju apliecinošos dokumentus, kuriem pievienots kompetento iestāžu vai struktūru izsniegts sertifikāts.

Šā punkta pirmajā daļā minētajā sertifikātā apstiprina, ka attiecīgais kvalifikāciju apliecinošais dokuments apliecina sekmīgu apmācības pabeigšanu saskaņā ar, attiecīgi, 24., 25., 28., 31., 34., 35., 38., 40. un 44. pantu un ka dalībvalsts, kas izsniegusi šo kvalifikāciju apliecinošo dokumentu, tam piemēro tādus pašus noteikumus kā kvalifikācijām, kuru profesionālie nosaukumi uzskaitīti V pielikuma 5.1.1., 5.1.2., 5.1.3., 5.1.4., 5.2.2., 5.3.2., 5.3.3., 5.4.2., 5.5.2. un 5.6.2. punktā.

2. sadaļa

Ārsti

24. pants

Ārstu pamatapmācība

1.   Uz ārsta pamatapmācības sākšanu attiecas nosacījums, ka jābūt diplomam vai sertifikātam, kas dod tiesības attiecīgo studiju nolūkā stāties universitātē.

2.   Ārsta pamatapmācība ir kopā vismaz sešus gadus ilgas studijas vai 5500 stundas teorētiskās un praktiskās apmācības, ko nodrošina vai pārrauga universitāte.

Attiecībā uz personām, kuras sākušas studijas pirms 1972. gada 1. janvāra, šā punkta pirmajā daļā minētais apmācību kurss var ietvert sešus mēnešus ilgu pilna laika praktisko apmācību universitātes līmenī kompetentu iestāžu uzraudzībā.

3.   Ārsta pamatapmācība garantē, ka attiecīgā persona ir apguvusi šādas zināšanas un prasmes:

| a) | atbilstīgas zināšanas tajās zinātnēs, kas ir medicīnas pamatā, un labu izpratni par zinātniskajām metodēm, tostarp bioloģisko funkciju mērīšanas principiem, zinātniski noteiktu faktu vērtēšanu un datu analīzi; |
| --- | --- |

a)

atbilstīgas zināšanas tajās zinātnēs, kas ir medicīnas pamatā, un labu izpratni par zinātniskajām metodēm, tostarp bioloģisko funkciju mērīšanas principiem, zinātniski noteiktu faktu vērtēšanu un datu analīzi;

| b) | pietiekamu izpratni par vesela un slima cilvēka ķermeni, funkcijām un uzvedību, kā arī par saistību starp cilvēka veselības stāvokli un fizisko un sociālo vidi; |
| --- | --- |

b)

pietiekamu izpratni par vesela un slima cilvēka ķermeni, funkcijām un uzvedību, kā arī par saistību starp cilvēka veselības stāvokli un fizisko un sociālo vidi;

| c) | atbilstīgas zināšanas par klīniskajām disciplīnām un praksi, kas šai personai nodrošina visaptverošu priekšstatu par garīgajām un fiziskajām slimībām, par medicīnu tās profilakses, diagnosticēšanas un terapijas aspektos un par cilvēku reproduktīvo funkciju; |
| --- | --- |

c)

atbilstīgas zināšanas par klīniskajām disciplīnām un praksi, kas šai personai nodrošina visaptverošu priekšstatu par garīgajām un fiziskajām slimībām, par medicīnu tās profilakses, diagnosticēšanas un terapijas aspektos un par cilvēku reproduktīvo funkciju;

| d) | piemērotu klīnisko pieredzi, kas iegūta slimnīcās atbilstīgā pārraudzībā. |
| --- | --- |

d)

piemērotu klīnisko pieredzi, kas iegūta slimnīcās atbilstīgā pārraudzībā.

25. pants

Specializēto ārstu apmācība

1.   Uz specializētā ārsta apmācības sākšanu attiecas nosacījums, ka jābūt pabeigtām un apstiprinātām sešus gadus ilgām studijām, kuras ir daļa no 24. pantā minētās apmācību programmas un kuru gaitā attiecīgā persona ir apguvusi atbilstīgās zināšanas medicīnas pamatdisciplīnās.

2.   Specializētā ārsta apmācība ir teorētiskā un praktiskā apmācība universitātē vai apmācīttiesīgā slimnīcā, vai — attiecīgā gadījumā — ārstniecības iestādē, ko šādam nolūkam apstiprinājušas kompetentas iestādes vai struktūras.

Dalībvalstis nodrošina to, ka minimālais ilgums specializēto ārstu apmācības kursiem, kas minēti V pielikuma 5.1.3. punktā, nav mazāks par minētajā punktā noteikto ilgumu. Apmācība notiek kompetentu iestāžu vai struktūru uzraudzībā. Tā ietver apmācāmā specializētā ārsta personisku dalību darbībā un pienākumos saistībā ar attiecīgajiem pakalpojumiem.

3.   Apmācību nodrošina kā pilna laika apmācību īpašās iestādēs, ko atzinušas kompetentās iestādes. Apmācība paredz tādu dalību visās ārstniecības darbībās tajā nodaļā, kurā notiek apmācība, tostarp dežūrās, lai saskaņā ar kompetento iestāžu noteiktajām procedūrām apmācāmais speciālists visas darba nedēļas laikā un visu gadu visu profesionālo darbību veltītu savai praktiskajai un teorētiskajai apmācībai. Tāpēc uz šiem amatiem attiecas atbilstošs atalgojums.

4.   Attiecībā uz specializētā ārsta apmācības apliecinājuma izsniegšanu dalībvalstis piemēro nosacījumu, ka ir vajadzīgs V pielikuma 5.1.1. punktā minētais ārsta pamatapmācības apliecinājums.

5.   Šīs direktīvas V pielikuma 5.1.3. punktā minētos minimālos apmācības periodus var grozīt saskaņā ar 58. panta 2. punktā minēto procedūru, lai tos pielāgotu zinātnes un tehnikas progresam.

26. pants

Specializēto ārstu apmācības veidi

Šīs direktīvas 21. pantā minētais specializētā ārsta kvalifikāciju apliecinošais dokuments ir tāds dokuments, kuru piešķīrušas V pielikuma 5.1.2. punktā minētās kompetentās iestādes vai struktūras un kurš attiecībā uz konkrēto specializēto apmācību atbilst profesionālajiem nosaukumiem, kas lietoti dažādās dalībvalstīs un uzskaitīti V pielikuma 5.1.3. punktā.

Lai atjauninātu šo direktīvu, ņemot vērā izmaiņas dalībvalstu tiesību aktos, par jaunu medicīnas specialitāšu, kas kopīgas vismaz divām piektdaļām dalībvalstu, iekļaušanu V pielikuma 5.1.3. punktā var lemt saskaņā ar 58. panta 2. punktā minēto procedūru.

27. pants

Specializēto ārstu specifiskās iegūtās tiesības

1.   Attiecībā uz specializētajiem ārstiem, kuru specializētā ārsta daļlaika apmācību reglamentēja 1975. gada 20. jūnijā spēkā esošie normatīvie un administratīvie akti un kuri savu specializētā ārsta apmācību sāka ne vēlāk kā 1983. gada 31. decembrī, uzņēmēja dalībvalsts var prasīt, lai viņu kvalifikāciju apliecinošajiem dokumentiem tiktu pievienots sertifikāts, kurā apstiprina, ka piecos gados pirms sertifikāta izsniegšanas attiecīgā persona vismaz trīs gadus pēc kārtas ir faktiski un likumīgi veikusi konkrēto profesionālo darbību.

2.   Ikviena dalībvalsts atzīst specializēta ārsta kvalifikāciju apliecinošos dokumentus, kas Spānijā piešķirti ārstiem, kuri savu speciālista apmācību pabeiguši līdz 1995. gada 1. janvārim, pat ja šī apmācība neatbilst 25. pantā noteiktajām minimālajām apmācības prasībām, ja šo kvalifikāciju apliecinošo dokumentu papildina sertifikāts, kuru izsniegušas Spānijas kompetentās iestādes un kurā apstiprina, ka attiecīgā persona ir nokār-tojusi specifiskās profesionālās kompetences pārbaudījumu, kas veikts atbilstīgi Karaliskajā Dekrētā 1497/99 noteiktajiem izņēmuma pasākumiem attiecībā uz atzīšanu, lai pārliecinātos par to, ka attiecīgajai personai ir zināšanu un prasmju līmenis, kas līdzvērtīgs to ārstu zināšanu un prasmju līmenim, kuriem ir specializēta ārsta kvalifikācija, kas attiecībā uz Spāniju noteikta V pielikuma 5.1.2. un 5.1.3.
  punktā.

3.   
  Ikviena
  dalībvalsts, kura ir atcēlusi savus normatīvos vai administratīvos aktus attiecībā uz specializēta ārsta kvalifikāciju apliecinošo dokumentu piešķiršanu, kas minēti V pielikuma 5.1.2. punktā un
  5.1.3. punktā,
  un kura pieņēmusi pasākumus attiecībā uz iegūtajām tiesībām, kas attiecas uz tās pilsoņiem, piešķir tiesības citu dalībvalstu pilsoņiem izmantot šādus pasākumus, ja šāds kvalifikāciju apliecinošais dokuments ir izsniegts pirms datuma, kad uzņēmēja dalībvalsts pārtrauca izsniegt šādus dokumentus attiecībā uz konkrēto specialitāti.

Datumi, kuros šie noteikumi tika atcelti, ir uzskaitīti V pielikuma
  5.1.3. punktā.

28. pants

Vispārējās prakses ārstu specifiskā apmācība

1.   Uz vispārējās prakses ārstu specifisko apmācību sākšanu attiecas nosacījums, ka jābūt pabeigtām un apstiprinātām sešus gadus ilgām studijām, kas ir daļa no 24. pantā minētās apmācību programmas.

2.   Vispārējās prakses ārsta specifiskā apmācība, pēc kuras pabeigšanas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu, ko izsniedz laikposmā līdz 2006. gada 1. janvārim, ir vismaz divus gadus ilga pilna laika apmā-cība. Attiecībā uz kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem, ko izsniedz pēc minētā datuma, apmācība ir vismaz trīs gadus ilga pilna laika apmācība.

Ja 24. pantā minētā apmācības programma ietver praktisko apmācību, ko nodrošina vai nu apstiprinātā slimnīcā, kuras rīcībā ir atbilstīgs vispārējais medicīniskais aprīkojums un kurā sniedz atbilstīgus pakalpojumus, vai apstiprinātā vispārējā medicīniskajā praksē, vai arī apstiprinātā centrā, kur ārsti sniedz primāro veselības aprūpi, tad šādas praktiskās apmācības ilgumu līdz, ilgākais, vienam gadam var iekļaut apmācības ilgumā, kas šā punkta pirmajā daļā paredzēts attiecībā uz kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem, kurus izsniedz 2006. gada 1. janvārī vai pēc tam.

Šā punkta otrajā daļā paredzēto iespēju var izmantot vienīgi tās dalībvalstis, kurās 2001. gada 1. janvārī vispārējās prakses ārstu specifiskās apmācības ilgums ir divi gadi.

3.   Vispārējās prakses ārsta specifisko apmācību nodrošina kāā pilna laika apmācību kompetento iestāžu vai struktūru uzraudzībā. Tā ir vairāk praktiska nekā teorētiska.

Praktisko apmācību nodrošina, no vienas puses, vismaz sešus mēnešus apstiprinātā slimnīcā, kuras rīcībā ir atbilstīgs aprīkojums un kurā sniedz atbilstīgus pakalpojumus, un, no otras puses, vismaz sešus mēnešus apstiprinātā vispārējā medicīniskajā praksē vai apstiprinātā centrā, kur ārsti sniedz primāro veselības aprūpi.

Praktiskā apmācība notiek saistībā ar pārējām veselības aprūpes iestādēm vai struktūrām, kas saistītas ar vispārējo ārstniecību. Neskarot šā punkta otrajā daļā noteiktos minimālos periodus, ne ilgāk kā sešus mēnešus praktisko apmācību tomēr var nodrošināt citās apstiprinātās iestādēs vai veselības aprūpes struktūrās, kas saistītas ar vispārējo medicīnu.

Apmācība prasa apmācāmās personas personisku dalību profesionālajā darbībā un to personu pienākumos, ar kurām apmācāmā persona strādā.

4.   Attiecībā uz vispārējās prakses ārsta kvalifikāciju apliecinošo dokumentu izsniegšanu dalībvalstis paredz nosacījumu, ka ir vajadzīga ārsta ar pamatapmācību kvalifikāciju apliecinošais dokuments, kas minēts V pielikuma 5.1.1. punktā.

5.   Dalībvalstis var V pielikuma 5.1.4. punktā minētos kvalifikāciju apliecinošos dokumentus izsniegt ārstam, kas nav pabeidzis šajā pantā paredzēto apmācību, bet kurš ir pabeidzis citu papildu apmācību, ko apstiprina kādas dalībvalsts kompetento iestāžu izsniegts kvalifikāciju apliecinošs dokuments. Tomēr dalīb-valstis var piešķirt kvalifikāciju apliecinošo dokumentu vienīgi tad, ja tas apstiprina zināšanu līmeni, kas kvalitātes aspektā ir ekvivalents zināšanu līmenim, kuru iegūst šajā pantā paredzētajā apmācībā.

Dalībvalstis nosaka, inter alia, to, ciktāl pretendenta iepriekš iegūtā papildu apmācība un profesionālā pieredze var aizstāt šajā pantā paredzēto apmācību.

Dalībvalstis var izsniegt V pielikuma 5.1.4. pantā minēto kvalifikāciju apliecinošo dokumentu vienīgi tad, ja pretendentam ir vismaz sešus mēnešus ilga vispārējās ārstniecības pieredze vispārējā medicīniskajā praksē vai centrā, kur ārsti sniedz 3. punktā minēto veidu primāro veselības aprūpi.

29. pants

Vispārējās prakses ārstu profesionālās darbības veikšana

Ievērojot noteikumus par iegūtajām tiesībām, ikviena dalībvalsts attiecībā uz vispārējās prakses ārsta darbības veikšanu attiecīgās dalībvalsts sociālā nodrošinājuma sistēmas ietvaros paredz nosacījumu, ka ir vajadzīgs kāds no V pielikuma 5.1.4. punktā minētajiem kvalifikāciju apliecinošajiem dokumentiem.

Dalībvalstis šo nosacījumu var neattiecināt uz personām, kas attiecīgajā laikā apgūst vispārējās prakses ārsta specifisko apmācību.

30. pants

Vispārējās prakses ārstu specifiskās iegūtās tiesības

1.   Ikviena dalībvalsts nosaka iegūtās tiesības. Tomēr dalībvalsts kā vienas no iegūtajām tiesībām nosaka tiesības veikt vispārējās prakses ārsta darbību šīs dalībvalsts sociālā nodrošinājuma sistēmas ietvaros bez V pielikuma 5.1.4. punktā minētā kvalifikāciju apliecinošā dokumenta attiecībā uz visiem ārstiem, kuriem minētajā punktā noteiktajā atsauces datumā ir šīs tiesības saskaņā ar noteikumiem par medicīnas profesijām, kas ļauj sākt profesionālo darbību kā ārstam ar pamatapmācību, un kuriem minētajā datumā atbilstīgi 21. vai 23. pantam ir statuss attiecīgās dalībvalsts teritorijā.

Ārstiem, kuriem ir iegūtās tiesības saskaņā ar šā punkta pirmo daļu, ikvienas dalībvalsts kompetentās iestā-des pēc pieprasījuma izsniedz sertifikātu, kurā apstiprina, ka attiecīgajai personai ir tiesības veikt vispārējās prakses ārsta darbību attiecīgās dalībvalsts sociālā nodrošinājuma sistēmas ietvaros bez V pielikuma 5.1.4. punktā minētā kvalifikāciju apliecinošā dokumenta.

2.   Ikviena dalībvalsts atzīst 1. punkta otrajā daļā minētos sertifikātus, ko dalībvalstu pilsoņiem izsniegušas citas dalībvalstis, un piešķir šādiem sertifikātiem savā teritorijā tādu pašu spēku, kāds ir šīs dalībvalsts izsniegtiem kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem, kuri ļauj veikt vispārējās prakses ārsta darbību šīs dalībvalsts sociālā nodrošinājuma sistēmas ietvaros.

3. sadaļa

Vispārējās aprūpes māsas

31. pants

Vispārējās aprūpes māsu apmācība

1.   Uz vispārējās aprūpes māsas apmācības sākšanu attiecas nosacījums, ka jābūt pabeigtai 10 gadus ilgai vispārējai izglītībai, ko apliecina vai nu dalībvalsts kompetentu iestāžu vai struktūru izsniegts diploms, sertifikāts vai cita veida apliecinājums, vai arī sertifikāts par eksāmena sekmīgu nokārtošanu ekvivalentā līmenī, lai iestātos māsu skolā.

2.   Vispārējās aprūpes māsas apmācība ir pilna laika apmācība un aptver vismaz V pielikuma 5.2.1. punktā aprakstīto programmu.

Šīs direktīvas V pielikuma 5.2.1. punktā uzskaitīto saturu var grozīt saskaņā ar 58. panta 2. punktā minēto procedūru, lai to pielāgotu zinātnes un tehnikas progresam.

Šādi atjauninājumi nevienai dalībvalstij nerada vajadzību izdarīt grozījumus savos pastāvošajos tiesiskajos principos, kas paredz profesiju struktūru, attiecībā uz fizisku personu apmācību un nosacījumiem profesionālās darbības sākšanai.

3.   Vispārējās aprūpes māsas apmācība ir vismaz trīs gadus ilgas studijas vai 4600 stundu ilga teorētiskā un klīniskā apmācība, kurā teorētiskās apmācības ilgums ir vismaz viena trešdaļa un klīniskās apmācības ilgums — vismaz puse no apmācības minimālā ilguma. Dalībvalstis var attiecināt daļējus atbrīvojumus uz personām, kas daļu apmācības saņēmušas kursos, kuru līmenis ir vismaz ekvivalents šādai apmācībai.

Dalībvalstis nodrošina to, ka iestādes, kas nodrošina māsu apmācību, ir atbildīgas par teorētiskās un klīniskās apmācības saskaņošanu visā studiju programmas gaitā.

4.   Teorētiskā apmācība ir tā māsu apmācības daļa, kurā apmācāmās māsas apgūst profesionālās zināšanas, priekšstatus un prasmes, kas nepieciešamas vispārējās veselības aprūpes organizēšanai, īstenošanai un izvērtēšanai. Apmācību nodrošina pacientu aprūpes skolotāji un citas kompetentas personas māsu skolās un citās apmācību iestādēs, ko izraugās apmācību iestāde.

5.   Klīniskā apmācība ir tā māsu apmācības daļa, kurā apmācāmās māsas, būdamas daļa no komandas un tiešā saskarē ar veselu vai slimu personu un/vai sabiedrības daļu, apgūst to, kā organizēt, īstenot un izvērtēt nepieciešamo pacientu aprūpi, pamatojoties uz viņu apgūtajām zināšanām un prasmēm. Apmācāmās māsas apgūst ne vien darbu komandā, bet arī to, kā vadīt komandu un organizēt pacientu aprūpi — tostarp personu un nelielu grupu veselības izglītību — veselības aprūpes iestādē vai sabiedrībā.

Šī apmācība notiek slimnīcās un citās veselības aprūpes iestādēs, un sabiedrībā pacientu aprūpes skolotāju pārraudzībā un sadarbībā ar citām kvalificētām māsām, kuras nodrošina palīdzību. Mācību procesā var piedalīties arī citi kvalificēti darbinieki.

Apmācāmās māsas piedalās attiecīgās nodaļas darbā tiktāl, ciktāl šī darbība atbilst viņu apmācībai, dodot viņām iespēju apgūt ar pacientu aprūpi saistītos pienākumus.

6.   Vispārējās aprūpes māsasā apmācība garantēē, ka attiecīgāā persona ir apguvusi šādas zināšanas un prasmes:

| a) | atbilstīgas zināšanas tajās zinātnēs, kas ir vispārējās aprūpes māsas darbības pamatā, tostarp pietiekamu izpratni par vesela un slima cilvēka ķermeni, funkcijām un uzvedību, kā arī par saistību starp cilvēka veselības stāvokli un fizisko un sociālo vidi; |
| --- | --- |

a)

atbilstīgas zināšanas tajās zinātnēs, kas ir vispārējās aprūpes māsas darbības pamatā, tostarp pietiekamu izpratni par vesela un slima cilvēka ķermeni, funkcijām un uzvedību, kā arī par saistību starp cilvēka veselības stāvokli un fizisko un sociālo vidi;

| b) | pietiekamas zināšanas par profesijas būtību un ētiku, kā arī par vispārējiem veselības un pacientu aprū-pes principiem; |
| --- | --- |

b)

pietiekamas zināšanas par profesijas būtību un ētiku, kā arī par vispārējiem veselības un pacientu aprū-pes principiem;

| c) | atbilstošu klīnisko pieredzi; šāda pieredze, kuru izraugās tās apmācības vērtības dēļ, būtu jāiegūst kvali-ficēta māsu personāla pārraudzībā un tādās vietās, kur kvalificēta personāla skaits un aprīkojums ir atbilstošs pacienta aprūpei; |
| --- | --- |

c)

atbilstošu klīnisko pieredzi; šāda pieredze, kuru izraugās tās apmācības vērtības dēļ, būtu jāiegūst kvali-ficēta māsu personāla pārraudzībā un tādās vietās, kur kvalificēta personāla skaits un aprīkojums ir atbilstošs pacienta aprūpei;

| d) | spēju piedalīties veselības aprūpes personāla praktiskajā apmācībā un pieredzi darbā ar šādu personālu; |
| --- | --- |

d)

spēju piedalīties veselības aprūpes personāla praktiskajā apmācībā un pieredzi darbā ar šādu personālu;

| e) | pieredzi darbā ar citu profesiju pārstāvjiem veselības aprūpes sektorā. |
| --- | --- |

e)

pieredzi darbā ar citu profesiju pārstāvjiem veselības aprūpes sektorā.

32. pants

Vispārējās aprūpes māsu profesionālās darbības veikšana

Šīs direktīvas nolūkā vispārējās aprūpes māsu profesionālā darbība ir tāda darbība, ko veic kā profesionālo darbību un kas minēta V pielikuma 5.2.2. punktā.

33. pants

Vispārējās aprūpes māsu specifiskās iegūtās tiesības

1.   Ja uz vispārējās aprūpes māsām attiecas vispārējie noteikumi par iegūtajām tiesībām, tad 23. pantā minētajām darbībām ir jāietver pilna atbildība par pacientam sniegtās aprūpes plānošanu, organizēšanu un īstenošanu.

2.   Attiecībā uz Polijā piešķirtu vispārējās aprūpes māsas kvalifikāciju piemēro tikai turpmāk izklāstītos noteikumus par iegūtajām tiesībām. Ciktāl tas attiecas uz dalībvalstu pilsoņiem, kuru vispārējās aprūpes māsas kvalifikāciju apliecinošie dokumenti izsniegti vai kuru apmācība sākta Polijā pirms 2004. gada 1. maija, un kas neatbilst 31. pantā noteiktajām minimālajām apmācības prasībām, dalībvalstis atzīst par pietiekamiem apliecinājumiem turpmāk norādītos vispārējās aprūpes māsas kvalifikāciju apliecinošos dokumentus, ja tiem pievienots sertifikāts, kurā apstiprina, ka attiecīgais dalībvalsts pilsonis norādīto laikposmu Polijā ir faktiski un likumīgi veicis vispārējās aprūpes māsas darbību:

| a) | māsas bakalaura diploms (dyplom licencjata pielęgniarstwa) — vismaz trīs gadus pēc kārtas piecu gadu laikposmā pirms sertifikāta izsniegšanas dienas; |
| --- | --- |

a)

māsas bakalaura diploms (dyplom licencjata pielęgniarstwa) — vismaz trīs gadus pēc kārtas piecu gadu laikposmā pirms sertifikāta izsniegšanas dienas;

| b) | māsas diploms, kas apliecina medicīnas skolā iegūtu pēcvidusskolas izglītību (dyplom pielęgniarki albo pielęgniarki dyplomowanej) — vismaz piecus gadus pēc kārtas septiņu gadu laikposmā pirms sertifikāta izsniegšanas dienas. |
| --- | --- |

b)

māsas diploms, kas apliecina medicīnas skolā iegūtu pēcvidusskolas izglītību (dyplom pielęgniarki albo pielęgniarki dyplomowanej) — vismaz piecus gadus pēc kārtas septiņu gadu laikposmā pirms sertifikāta izsniegšanas dienas.

Minētajā darbībā jābūt ietvertai pilnai atbildībai par pacienta aprūpes plānošanu, organizēšanu un īsteno-šanu.

3.   Dalībvalstis atzīst māsas kvalifikāciju apliecinošos dokumentus, kuri Polijā piešķirti māsām, kas līdz 2004. gada 1. maijam pabeigušas apmācību, kura neatbilst 31. pantā noteiktajām minimālajām apmācības prasībām un kuru apliecina bakalaura diploms, kas iegūts, pamatojoties uz īpašu kvalifikācijas celšanas programmu, kura paredzēta 11. pantā 2004. gada 20. aprīļa Aktā par grozījumiem Aktā par māsas un vecmātes profesiju un par dažiem citiem normatīvajiem aktiem (Polijas Republikas Oficiālais Vēstnesis, 2004. gada 30. aprīlis, Nr. 92, 885. poz.), un pamatojoties uz veselības ministra 2004. gada 11. maija Noteikumiem par sīki izstrādātiem nosacījumiem studiju nodrošināšanai māsām un vecmātēm, kurām ir vidusskolas atestāts (gala eksāmens — matura) un kuras ir beigušas medicīnas liceju un medicīnas skolu, kas apmāca māsas un vecmātes profesijā (Polijas Republikas Oficiālais Vēstnesis, 2004. gada 13. maijs, Nr. 110, 1170. poz.), lai tādējādi pārliecinātos, vai attiecīgajai personai ir zināšanu un kompetences līmenis, kas līdzvērtīgs to māsu zināšanu un kompetences līmenim, kurām ir kvalifikācija, kas attiecībā uz Poliju noteikta V pielikuma 5.2.2. punktā.

4. sadaļa

Zobārsti

34. pants

Zobārstu pamatapmācība

1.   Uz zobārsta pamatapmācības sākšanu attiecas nosacījums, ka jābūt diplomam vai sertifikātam, kas dalībvalstī dod tiesības attiecīgo studiju nolūkā stāties universitātēs vai augstskolās, kuru līmenis atzīts par ekvivalentu universitātes līmenim.

2.   Zobārsta pamatapmācība ir kopā vismaz piecus gadus ilgas pilna laika teorētiskās un praktiskās studijas, kuras aptver vismaz V pielikuma 5.3.1. punktā aprakstīto programmu un kuras nodrošina universitāte vai augstskola, kas nodrošina apmācību, kuras līmenis atzīts par ekvivalentu universitātes līmenim, vai kuras nodrošina universitātes pārraudzībā.

Šīs direktīvas V pielikuma 5.3.1. punktā uzskaitīto saturu var grozīt saskaņā ar 58. panta 2. punktā minēto procedūru, lai to pielāgotu zinātnes un tehnikas progresam.

Šādi atjauninājumi nevienai dalībvalstij nerada vajadzību izdarīt grozījumus savos pastāvošajos tiesiskajos principos, kas paredz profesiju struktūru, attiecībā uz fizisku personu apmācību un nosacījumiem profesionālās darbības sākšanai.

3.   Zobārsta pamatapmācība garantē, ka attiecīgā persona ir apguvusi šādas zināšanas un prasmes:

| a) | atbilstīgas zināšanas tajās zinātnēs, kas ir zobārstniecības pamatā, un labu izpratni par zinātniskajām metodēm, tostarp bioloģisko funkciju mērīšanas principiem, zinātniski noteiktu faktu vērtēšanu un datu analīzi; |
| --- | --- |

a)

atbilstīgas zināšanas tajās zinātnēs, kas ir zobārstniecības pamatā, un labu izpratni par zinātniskajām metodēm, tostarp bioloģisko funkciju mērīšanas principiem, zinātniski noteiktu faktu vērtēšanu un datu analīzi;

| b) | pietiekamu izpratni par vesela un slima cilvēka ķermeni, funkcijām un uzvedību, kā arī par saistību starp cilvēka veselības stāvokli un fizisko un sociālo vidi tiktāl, ciktāl tas ietekmē zobārstniecību; |
| --- | --- |

b)

pietiekamu izpratni par vesela un slima cilvēka ķermeni, funkcijām un uzvedību, kā arī par saistību starp cilvēka veselības stāvokli un fizisko un sociālo vidi tiktāl, ciktāl tas ietekmē zobārstniecību;

| c) | atbilstīgas zināšanas gan par veselu, gan slimu zobu, mutes, žokļu un ar tiem saistīto audu uzbūvi un funkcijām un par to ietekmi uz pacienta vispārējo veselības stāvokli un fizisko un sociālo labklājību; |
| --- | --- |

c)

atbilstīgas zināšanas gan par veselu, gan slimu zobu, mutes, žokļu un ar tiem saistīto audu uzbūvi un funkcijām un par to ietekmi uz pacienta vispārējo veselības stāvokli un fizisko un sociālo labklājību;

| d) | atbilstīgas zināšanas par klīniskajām disciplīnām un praksi, kas zobārstam nodrošina visaptverošu priekšstatu par zobu, mutes, žokļu un ar tiem saistīto audu anomālijām, bojājumiem un slimībām, kā arī zināšanas par profilaktisko, diagnostisko un terapeitisko zobārstniecību; |
| --- | --- |

d)

atbilstīgas zināšanas par klīniskajām disciplīnām un praksi, kas zobārstam nodrošina visaptverošu priekšstatu par zobu, mutes, žokļu un ar tiem saistīto audu anomālijām, bojājumiem un slimībām, kā arī zināšanas par profilaktisko, diagnostisko un terapeitisko zobārstniecību;

| e) | piemērotu klīnisko pieredzi atbilstīgā pārraudzībā. |
| --- | --- |

e)

piemērotu klīnisko pieredzi atbilstīgā pārraudzībā.

Šī apmācība nodrošina, ka zobārstam ir nepieciešamās prasmes, lai veiktu visas darbības saistībā ar zobu, mutes, žokļu un ar tiem saistīto audu anomāliju un slimību profilaksi, diagnosticēšanu un ārstēšanu.

35. pants

Specializēto zobārstu apmācība

1.   Uz specializētā zobārsta apmācības sākšanu attiecas nosacījums, ka ir jābūt pabeigtai un apstiprinātai piecus gadus ilgai teorētiskajai un praktiskajai apmācībai, kas ir daļa no 34. pantā minētās apmācības, vai ka ir jābūt 23. un 37. pantā minētajiem dokumentiem.

2.   Specializētā zobārsta apmācība ir teorētiskā un praktiskā apmācība universitātes centrā, ārstniecības mācību un pētījumu centrā vai, attiecīgos gadījumos, veselības aprūpes iestādē, ko šādam nolūkam apstipri-nājušas kompetentās iestādes vai struktūras.

Specializētā zobārsta pilna laika kursi ir vismaz trīs gadus ilgi kursi, ko nodrošina kompetento iestāžu vai struktūru uzraudzībā. Tie ietver apmācāmā specializētā zobārsta personisku dalību attiecīgās iestādes darbībā un pienākumos.

Šā punkta otrajā daļā minēto apmācības minimālo ilgumu var grozīt saskaņā ar 58. panta 2. punktā minēto procedūru, lai to pielāgotu zinātnes un tehnikas progresam.

3.   Attiecībā uz specializētās zobārsta apmācības apliecinājuma izsniegšanu dalībvalstis piemēro nosacī-jumu, ka ir vajadzīgs V pielikuma 5.3.2. punktā minētais zobārsta pamatapmācības apliecinājums.

36. pants

Zobārstu profesionālās darbības veikšana

1.   Šīs direktīvas nolūkā zobārsta profesionālās darbības, kuras definētas 3. punktā un kuras veic atbilstoši V pielikuma 5.3.2. punktā uzskaitītajām profesionālajām kvalifikācijām.

2.   Zobārsta profesija pamatojas uz 34. pantā minēto zobārsta apmācību, un tā ir atsevišķa profesija, kas ir nošķirta no citām vispārējās vai specializētās medicīnas profesijām. Zobārsta profesionālās darbības veikšanai ir nepieciešams V pielikuma 5.3.2. punktā minētais kvalifikāciju apliecinošais dokuments. Personām ar šādu kvalifikāciju apliecinošo dokumentu piemēro tādus pašus noteikumus kā personām, uz ko attiecas 23. vai 37. pants.

3.   Dalībvalstis nodrošina to, ka zobārstiem ir vispārēji nodrošināta iespēja sākt un veikt profilakses, diagnosticēšanas un ārstēšanas darbības attiecībā uz zobu, mutes, žokļu un ar tiem saistīto audu ietekmējošām anomālijām un slimībām, atbilstīgi ievērojot reglamentējošos noteikumus un profesionālās ētikas noteikumus, kas ir spēkā V pielikuma 5.3.2. punktā minētajos atsauces datumos.

37. pants

Zobārstu specifiskās iegūtās tiesības

1.   Attiecībā uz zobārsta profesionālās darbības veikšanu ikviena dalībvalsts atbilstoši V pielikuma 5.3.2. punktā minētajai kvalifikācijai atzīst ārsta kvalifikāciju apliecinošos dokumentus, kuri Itālijā, Spānijā, Austrijā, Čehijas Republikā un Slovākijā izsniegti personām, kas sākušas ārsta apmācību atsauces datumā, kurš attiecībā uz konkrēto dalībvalsti norādīts minētajā pielikumā, vai pēc minētā datuma, un kuriem pievienots attiecīgās dalībvalsts kompetento iestāžu izsniegts sertifikāts.

Sertifikātā jāapstiprina, ka ir izpildīti šādi divi nosacījumi:

| a) | piecos gados pirms sertifikāta izsniegšanas attiecīgā persona vismaz trīs gadus pēc kārtas šajā dalībvalstī ir faktiski, likumīgi un galvenokārt veikusi 36. pantā minēto darbību; |
| --- | --- |

a)

piecos gados pirms sertifikāta izsniegšanas attiecīgā persona vismaz trīs gadus pēc kārtas šajā dalībvalstī ir faktiski, likumīgi un galvenokārt veikusi 36. pantā minēto darbību;

| b) | attiecīgajai personai ir atļauts veikt minēto darbību atbilstoši tādiem pašiem nosacījumiem kā personām, kam ir kvalifikāciju apliecinošie dokumenti, kas attiecībā uz šo dalībvalsti norādīti V pielikuma 5.3.2. punktā. |
| --- | --- |

b)

attiecīgajai personai ir atļauts veikt minēto darbību atbilstoši tādiem pašiem nosacījumiem kā personām, kam ir kvalifikāciju apliecinošie dokumenti, kas attiecībā uz šo dalībvalsti norādīti V pielikuma 5.3.2. punktā.

Personām, kuras sekmīgi pabeigušas vismaz trīs gadus ilgas studijas, ko attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes apstiprina kā ekvivalentas 34. pantā minētajai apmācībai, neprasa trīs gadu praktiskā darba pieredzi, kas minēta šā punkta otrās daļas a) punktā.

Attiecībā uz Čehijas Republiku un Slovākiju kvalifikāciju apliecinošajiem dokumentiem, kas piešķirti bijušajā Čehoslovākijā, piemēro tādu pašu atzīšanas līmeni kā Čehijas Republikā un Slovākijā piešķirtiem kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem un saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādi izklāstīti šā punkta iepriekšē-jās daļās.

2.   Ikviena dalībvalsts atzīst ārsta kvalifikāciju apliecinošos dokumentus, kas Itālijā izsniegts personām, kuras savu universitātes medicīnisko apmācību sākušas pēc 1980. gada 28. janvāra un ne vēlāk kā 1984. gada 31. decembrī, ja tam pievienots Itālijas kompetento iestāžu izsniegts sertifikāts.

Sertifikātā jāapstiprina, ka ir izpildīti šādi trīs nosacījumi:

| a) | attiecīgā persona ir nokārtojusi atbilstošu zināšanu pārbaudi, ko veikušas Itālijas kompetentās iestādes, lai pārliecinātos par to, ka attiecīgajai personai ir zināšanu un prasmju līmenis, kas ir līdzvērtīgs to personu zināšanu un prasmju līmenim, kurām ir kurām ir kvalifikāciju apliecinošie dokumenti, kas attiecībā uz Itāliju norādīti V pielikuma 5.3.2. punktā; |
| --- | --- |

a)

attiecīgā persona ir nokārtojusi atbilstošu zināšanu pārbaudi, ko veikušas Itālijas kompetentās iestādes, lai pārliecinātos par to, ka attiecīgajai personai ir zināšanu un prasmju līmenis, kas ir līdzvērtīgs to personu zināšanu un prasmju līmenim, kurām ir kurām ir kvalifikāciju apliecinošie dokumenti, kas attiecībā uz Itāliju norādīti V pielikuma 5.3.2. punktā;

| b) | piecos gados pirms sertifikāta izsniegšanas attiecīgā persona vismaz trīs gadus pēc kārtas Itālijā ir faktiski, likumīgi un galvenokārt veikusi 36. pantā minēto darbību; |
| --- | --- |

b)

piecos gados pirms sertifikāta izsniegšanas attiecīgā persona vismaz trīs gadus pēc kārtas Itālijā ir faktiski, likumīgi un galvenokārt veikusi 36. pantā minēto darbību;

| c) | attiecīgajai persona ir atļauts veikt vai arī viņa arī faktiski, likumīgi un galvenokārt veic 36. pantā minēto darbību atbilstoši tādiem pašiem nosacījumiem kā personas, kam ir kvalifikāciju apliecinošie dokumenti, kas attiecībā uz Itāliju norādīti V pielikuma 5.3.2. punktā. |
| --- | --- |

c)

attiecīgajai persona ir atļauts veikt vai arī viņa arī faktiski, likumīgi un galvenokārt veic 36. pantā minēto darbību atbilstoši tādiem pašiem nosacījumiem kā personas, kam ir kvalifikāciju apliecinošie dokumenti, kas attiecībā uz Itāliju norādīti V pielikuma 5.3.2. punktā.

Personām, kuras sekmīgi pabeigušas vismaz trīs gadus ilgas studijas, ko kompetentas iestādes apstiprina kā ekvivalentas 34. pantā minētajai apmācībai, neprasa zināšanu pārbaudi, kas minēta šā punkta otrās daļas a) punktā.

Personām, kuras sākušas savu universitātes medicīnisko apmācību pēc 1984. gada 31. decembra, piemēro tādus pašus noteikumus kā iepriekšminētajām personām, ja iepriekšminētās trīs gadus ilgās studijas sāktas pirms 1994. gada 31. decembra.

5. sadaļa

Veter inārārsti

38. pants

Veterinārārstu apmācība

1.   Veterinārārsta apmācība ir kopā vismaz piecus gadus ilgas pilna laika teorētiskās un praktiskās studijas, kuras aptver vismaz V pielikuma 5.4.1. punktā minēto studiju programmu un kuras nodrošina universitāte vai augstskola, kas nodrošina apmācību, kuras līmenis atzīts par ekvivalentu universitātes līmenim, vai kuras nodrošina universitātes pārraudzībā.

Šīs direktīvas V pielikuma 5.4.1. punktā uzskaitīto saturu var grozīt saskaņā ar 58. panta 2. punktā minēto procedūru, lai to pielāgotu zinātnes un tehnikas progresam.

Šādi atjauninājumi nevienai dalībvalstij nerada vajadzību izdarīt grozījumus savos pastāvošajos tiesiskajos principos, kas paredz profesiju struktūru, attiecībā uz fizisku personu apmācību un nosacījumiem profesionālās darbības sākšanai.

2.   Uz veterinārārsta apmācības sākšanu attiecas nosacījums, ka jābūt diplomam vai sertifikātam, kas attiecīgajai personai dod tiesības attiecīgo studiju nolūkā stāties universitātēs vai augstskolās, kuru līmeni attiecīgo studiju sakarā dalībvalsts ir atzinusi par ekvivalentu universitātes līmenim.

3.   Veterinārārsta apmācība garantē, ka attiecīgā persona ir apguvusi šādas zināšanas un prasmes:

| a) | atbilstīgas zināšanas tajās zinātnēs, kas ir veterinārārsta darbības pamatā; |
| --- | --- |

a)

atbilstīgas zināšanas tajās zinātnēs, kas ir veterinārārsta darbības pamatā;

| b) | atbilstīgas zināšanas par veselu dzīvnieku ķermeni un funkcijām, par to kopšanu, reproduktīvo funkciju un higiēnu vispār, kā arī par dzīvnieku ēdināšanu, tostarp par barības ražošanā un konservēšanā izmantoto tehnoloģiju, kas saistīta ar dzīvnieku vajadzībām; |
| --- | --- |

b)

atbilstīgas zināšanas par veselu dzīvnieku ķermeni un funkcijām, par to kopšanu, reproduktīvo funkciju un higiēnu vispār, kā arī par dzīvnieku ēdināšanu, tostarp par barības ražošanā un konservēšanā izmantoto tehnoloģiju, kas saistīta ar dzīvnieku vajadzībām;

| c) | atbilstīgas zināšanas par dzīvnieku uzvedību un aizsardzību; |
| --- | --- |

c)

atbilstīgas zināšanas par dzīvnieku uzvedību un aizsardzību;

| d) | atbilstīgas zināšanas par dzīvnieku — atsevišķi vai grupās — slimību cēloņiem, raksturu, norisi, sekām, diagnosticēšanu un ārstēšanu, tostarp speciālas zināšanas par slimībām, ko iespējams pārnest uz cilvē-kiem; |
| --- | --- |

d)

atbilstīgas zināšanas par dzīvnieku — atsevišķi vai grupās — slimību cēloņiem, raksturu, norisi, sekām, diagnosticēšanu un ārstēšanu, tostarp speciālas zināšanas par slimībām, ko iespējams pārnest uz cilvē-kiem;

| e) | atbilstīgas zināšanas profilaktiskajā medicīnā; |
| --- | --- |

e)

atbilstīgas zināšanas profilaktiskajā medicīnā;

| f) | atbilstīgas zināšanas par higiēnu un tehnoloģiju, kas saistīta ar dzīvnieku barības vai cilvēku patēriņam paredzētu dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu ražošanu, izgatavošanu un laišanu apgrozībā; |
| --- | --- |

f)

atbilstīgas zināšanas par higiēnu un tehnoloģiju, kas saistīta ar dzīvnieku barības vai cilvēku patēriņam paredzētu dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu ražošanu, izgatavošanu un laišanu apgrozībā;

| g) | atbilstīgas zināšanas par normatīvajiem un administratīvajiem aktiem attiecībā uz iepriekš uzskaitītajiem jautājumiem; |
| --- | --- |

g)

atbilstīgas zināšanas par normatīvajiem un administratīvajiem aktiem attiecībā uz iepriekš uzskaitītajiem jautājumiem;

| h) | atbilstīgu klīnisko vai citu praktiskā pieredze attiecīgā pārraudzībā. |
| --- | --- |

h)

atbilstīgu klīnisko vai citu praktiskā pieredze attiecīgā pārraudzībā.

39. pants

Veterinārārstu specifiskās iegūtās tiesības

Neskarot 23. panta 4. punktu, attiecībā uz dalībvalstu pilsoņiem, kuru veterinārārsta kvalifikāciju apliecinošie dokumenti izsniegt vai kuru apmācība sākta Igaunijā pirms 2004. gada 1. maija, dalībvalstis atzīst šādu veterinārārsta kvalifikāciju apliecinošu dokumentu, ja tam pievienots sertifikāts, kurā apstiprina, ka septiņos gados pirms sertifikāta izsniegšanas attiecīgā persona vismaz piecus gadus pēc kārtas Igaunijā ir faktiski un likumīgi veikusi konkrēto darbību.

6. sadaļa

Vecmātes

40. pants

Vecmāšu apmācība

1.   Vecmāšu apmācība ir kopā vismaz:

| a) | specifiska vecmātes pilna laika apmācība, kas ir vismaz trīs gadus ilgas teorētiskās un praktiskās studijas (I virziens), kuras aptver vismaz V pielikuma 5.5.1. punktā minēto programmu;
  vai |
| --- | --- |

a)

specifiska vecmātes pilna laika apmācība, kas ir vismaz trīs gadus ilgas teorētiskās un praktiskās studijas (I virziens), kuras aptver vismaz V pielikuma 5.5.1. punktā minēto programmu;

| b) | 18 mēnešus ilga specifiska vecmātes pilna laika apmācība (II virziens), kura aptver vismaz V pielikuma 5.5.1. punktā minēto studiju programmu, kas nav bijusi daļa no vispārējās aprūpes māsu ekvivalentas apmācības. |
| --- | --- |

b)

18 mēnešus ilga specifiska vecmātes pilna laika apmācība (II virziens), kura aptver vismaz V pielikuma 5.5.1. punktā minēto studiju programmu, kas nav bijusi daļa no vispārējās aprūpes māsu ekvivalentas apmācības.

Dalībvalstis nodrošina to, ka iestādes, kas nodrošina vecmāšu apmācību, ir atbildīgas par teorētiskās un klīniskās apmācības saskaņošanu visā studiju programmas gaitā.

Šīs direktīvas V pielikuma 5.5.1. punktā uzskaitīto saturu var grozīt saskaņā ar 58. panta 2. punktā minēto procedūru, lai to pielāgotu zinātnes un tehnikas progresam.

Šādi atjauninājumi nevienai dalībvalstij nerada vajadzību izdarīt grozījumus savos pastāvošajos tiesiskajos principos, kas paredz profesiju struktūru, attiecībā uz fizisku personu apmācību un nosacījumiem profesionālās darbības sākšanai.

2.   Attiecībā uz vecmāšu apmācības sākšanu piemēro vienu no šādiem nosacījumiem:

| a) | I virzienam — jābūt pabeigtiem vismaz pirmajiem desmit gadiem vispārējās izglītības, vai |
| --- | --- |

a)

I virzienam — jābūt pabeigtiem vismaz pirmajiem desmit gadiem vispārējās izglītības, vai

| b) | II virzienam — jābūt vispārējās aprūpes māsas kvalifikāciju apliecinošam dokumentam, kā minēts V pielikuma 5.2.2. punktā. |
| --- | --- |

b)

II virzienam — jābūt vispārējās aprūpes māsas kvalifikāciju apliecinošam dokumentam, kā minēts V pielikuma 5.2.2. punktā.

3.   Vecmātes apmācība garantēē, ka attiecīgāā persona ir apguvusi šādas zināšanas un prasmes:

| a) | atbilstīgas zināšanas tajās zinātnēs, kas ir vecmāšu darbības pamatā, jo īpaši dzemdniecībā un ginekolo-ģijā; |
| --- | --- |

a)

atbilstīgas zināšanas tajās zinātnēs, kas ir vecmāšu darbības pamatā, jo īpaši dzemdniecībā un ginekolo-ģijā;

| b) | atbilstīgas zināšanas par profesijas ētiku un tiesību aktiem profesionālajā jomā; |
| --- | --- |

b)

atbilstīgas zināšanas par profesijas ētiku un tiesību aktiem profesionālajā jomā;

| c) | detalizētas zināšanas par bioloģiskajām funkcijām, anatomiju un fizioloģiju dzemdniecības jomā un attiecībā uz jaundzimušajiem, kā arī zināšanas par saistību starp cilvēka veselības stāvokli un fizisko un sociālo vidi un par cilvēka uzvedību; |
| --- | --- |

c)

detalizētas zināšanas par bioloģiskajām funkcijām, anatomiju un fizioloģiju dzemdniecības jomā un attiecībā uz jaundzimušajiem, kā arī zināšanas par saistību starp cilvēka veselības stāvokli un fizisko un sociālo vidi un par cilvēka uzvedību;

| d) | atbilstīgu klīnisko pieredzi, kas iegūta apstiprinātās iestādēs vecmātes darbā un dzemdniecībā kvalificēta personāla pārraudzībā; |
| --- | --- |

d)

atbilstīgu klīnisko pieredzi, kas iegūta apstiprinātās iestādēs vecmātes darbā un dzemdniecībā kvalificēta personāla pārraudzībā;

| e) | atbilstīgu izpratni par veselības aprūpes personāla apmācību un pieredzi darbā ar šādu personālu. |
| --- | --- |

e)

atbilstīgu izpratni par veselības aprūpes personāla apmācību un pieredzi darbā ar šādu personālu.

41. pants

Vecmātes kvalifikāciju apliecinošo dokumentu atzīšanas procedūras

1.   Uz V pielikuma 5.5.2. punktā minētajiem vecmātes kvalifikāciju apliecinošajiem dokumentiem attiecas automātiska atzīšana saskaņā ar 21. pantu tiktāl, ciktāl šie dokumenti atbilst vienam no šādiem kritērijiem:

| a) | vecmātes pilna laika apmācība, kuras ilgums ir vismaz trīs gadi un:






  i) | uz kuru attiecas nosacījums, ka jābūt diplomam, sertifikātam vai citam kvalifikāciju apliecinošam dokumentam, kas dod tiesības stāties universitātēs vai augstskolās vai kā citādi garantē ekvivalentu zināšanu līmeni; vai |
| --- | --- | --- |

a)

vecmātes pilna laika apmācība, kuras ilgums ir vismaz trīs gadi un:

i)

uz kuru attiecas nosacījums, ka jābūt diplomam, sertifikātam vai citam kvalifikāciju apliecinošam dokumentam, kas dod tiesības stāties universitātēs vai augstskolās vai kā citādi garantē ekvivalentu zināšanu līmeni; vai

| ii) | kuru papildina divus gadus ilga profesionālā prakse, par ko ir izsniegts sertifikāts saskaņā ar 2. punktu; |
| --- | --- |

ii)

kuru papildina divus gadus ilga profesionālā prakse, par ko ir izsniegts sertifikāts saskaņā ar 2. punktu;

| b) | vismaz divus gadus vai 3600 stundas ilga vecmātes pilna laika apmācība, uz kuras sākšanu attiecas nosacījums, ka vajadzīgi V pielikuma 5.2.2. punktā minētie vispārējās aprūpes māsas kvalifikāciju aplie-cinošie dokumenti; |
| --- | --- |

b)

vismaz divus gadus vai 3600 stundas ilga vecmātes pilna laika apmācība, uz kuras sākšanu attiecas nosacījums, ka vajadzīgi V pielikuma 5.2.2. punktā minētie vispārējās aprūpes māsas kvalifikāciju aplie-cinošie dokumenti;

| c) | vismaz astoņpadsmit mēnešus vai 3000 stundas ilga vecmātes pilna laika apmācība, uz kuras sākšanu attiecas nosacījums, ka vajadzīgi V pielikuma 5.2.2. punktā minētie vispārējās aprūpes māsas kvalifikā-ciju apliecinošie dokumenti, un pēc kuras ir pabeigta vienu gadu ilga profesionālā prakse, par ko izsniegts sertifikāts saskaņā ar 2. punktu. |
| --- | --- |

c)

vismaz astoņpadsmit mēnešus vai 3000 stundas ilga vecmātes pilna laika apmācība, uz kuras sākšanu attiecas nosacījums, ka vajadzīgi V pielikuma 5.2.2. punktā minētie vispārējās aprūpes māsas kvalifikā-ciju apliecinošie dokumenti, un pēc kuras ir pabeigta vienu gadu ilga profesionālā prakse, par ko izsniegts sertifikāts saskaņā ar 2. punktu.

2.   Šā panta 1. punktā minēto sertifikātu izsniedz izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes. Tas apstiprina, ka attiecīgā persona pēc vecmātes kvalifikāciju apliecinošā dokumenta iegūšanas ir apmierinoši veicis visas vecmātes darbības atbilstošu laika periodu slimnīcā vai šim nolūkam apstiprinātā veselības aprū-pes iestādē.

42. pants

Vecmātes profesionālās darbības veikšana

1.   Šīs sadaļas noteikumi attiecas uz vecmāšu darbību, kuras — neskarot 2. punktu — nosaka katra dalīb-valsts un kuras veic, lietojot V pielikuma 5.5.2. punktā noteiktos profesionālos nosaukumus.

2.   Dalībvalstis nodrošina to, ka vecmātēm ir iespēja sākt un veikt vismaz šādas darbības:

| a) | informācijas un konsultāciju sniegšana attiecībā uz pareizu ģimenes plānošanu; |
| --- | --- |

a)

informācijas un konsultāciju sniegšana attiecībā uz pareizu ģimenes plānošanu;

| b) | grūtniecības diagnosticēšana un normālas grūtniecības novērošana; normālas grūtniecības attīstības novērošanā nepieciešamo izmeklējumu veikšana; |
| --- | --- |

b)

grūtniecības diagnosticēšana un normālas grūtniecības novērošana; normālas grūtniecības attīstības novērošanā nepieciešamo izmeklējumu veikšana;

| c) | tādu izmeklējumu nozīmēšana vai ieteikšana, kuri nepieciešami, lai pēcē iespējas ātrākāā diagnosticētu riska grūtniecības; |
| --- | --- |

c)

tādu izmeklējumu nozīmēšana vai ieteikšana, kuri nepieciešami, lai pēcē iespējas ātrākāā diagnosticētu riska grūtniecības;

| d) | programmu nodrošināšana, lai sagatavotu vecāku pienākumiem un bērna piedzimšanai, tostarp konsultācijas par higiēnu un barošanu; |
| --- | --- |

d)

programmu nodrošināšana, lai sagatavotu vecāku pienākumiem un bērna piedzimšanai, tostarp konsultācijas par higiēnu un barošanu;

| e) | aprūpes un palīdzības sniegšana mātei dzemdību laikā, kā arī augļa stāvokļa novērošana dzemdē, izmantojot atbilstošu klīniskos un tehniskos līdzekļus; |
| --- | --- |

e)

aprūpes un palīdzības sniegšana mātei dzemdību laikā, kā arī augļa stāvokļa novērošana dzemdē, izmantojot atbilstošu klīniskos un tehniskos līdzekļus;

| f) | spontānu dzemdību pieņemšana, tostarp tādu dzemdību, kurās nepieciešama epiziotomija, un neatliekamos gadījumos dzemdību pieņemšana ar ķeizargrieziena palīdzību; |
| --- | --- |

f)

spontānu dzemdību pieņemšana, tostarp tādu dzemdību, kurās nepieciešama epiziotomija, un neatliekamos gadījumos dzemdību pieņemšana ar ķeizargrieziena palīdzību;

| g) | tādu anomālijas draudu pazīmju atpazīšana mātei vai bērnam, kuru gadījumā nepieciešams vērsties pie ārsta, un nepieciešamības gadījumā palīdzība ārstam; nepieciešamo neatliekamās medicīniskās palīdzības pasākumu veikšana ārsta prombūtnē, jo īpaši placentas manuāla izdalīšana, kam iespējami seko dzemdes dobuma manuāla izmeklēšana; |
| --- | --- |

g)

tādu anomālijas draudu pazīmju atpazīšana mātei vai bērnam, kuru gadījumā nepieciešams vērsties pie ārsta, un nepieciešamības gadījumā palīdzība ārstam; nepieciešamo neatliekamās medicīniskās palīdzības pasākumu veikšana ārsta prombūtnē, jo īpaši placentas manuāla izdalīšana, kam iespējami seko dzemdes dobuma manuāla izmeklēšana;

| h) | jaundzimušā bērna izmeklēšana un aprūpe; jebkāda iniciatīva, kāda varētu būt nepieciešama, un, nepie-ciešamības gadījumā, tūlītēja mākslīgās elpināšanas veikšana; |
| --- | --- |

h)

jaundzimušā bērna izmeklēšana un aprūpe; jebkāda iniciatīva, kāda varētu būt nepieciešama, un, nepie-ciešamības gadījumā, tūlītēja mākslīgās elpināšanas veikšana;

| i) | mātes aprūpe un atlabšanas novērošana pēcdzemdību periodā un visas nepieciešamās konsultācijas mātei par bērna aprūpi, lai ļautu viņai nodrošināt jaundzimušā bērna optimālu attīstību; |
| --- | --- |

i)

mātes aprūpe un atlabšanas novērošana pēcdzemdību periodā un visas nepieciešamās konsultācijas mātei par bērna aprūpi, lai ļautu viņai nodrošināt jaundzimušā bērna optimālu attīstību;

| j) | ārstu nozīmētās ārstēšanas veikšana; |
| --- | --- |

j)

ārstu nozīmētās ārstēšanas veikšana;

| k) | nepieciešamo rakstisko ziņojumu sagatavošana. |
| --- | --- |

k)

nepieciešamo rakstisko ziņojumu sagatavošana.

43. pants

Vecmāšu specifiskās iegūtās tiesības

1.   Attiecībā uz dalībvalstu pilsoņiem, kuru vecmātes kvalifikāciju apliecinošais dokuments atbilst visām 40. pantā noteiktajām minimālajām apmācības prasībām, taču saskaņā ar 41. pantu netiek atzīts, ja tam nav pievienots sertifikāts par praktiskā darba pieredzi, kā minēts 41. panta 2. punktā, ikviena dalībvalsts atzīst par pietiekamu apliecinājumu tādu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu, ko šīs dalībvalstis izsniegušas pirms V pielikuma 5.5.2. punktā minētā atsauces datuma, ja šim dokumentam pievienots sertifikāts, kurā apstiprina, ka piecos gados pirms sertifikāta izsniegšanas attiecīgā persona vismaz divus gadus pēc kārtas ir faktiski un likumīgi veikusi konkrēto darbību.

2.   Šā panta 1. punktā paredzētie nosacījumi attiecas uz dalībvalstu pilsoņiem, kuru vecmātes kvalifikāciju apliecinošie dokumenti apstiprina apmācības pabeigšanu, kas saņemta bijušās Vācijas Demokrātiskās Republikas teritorijā, un kuri atbilst visām 40. pantā noteiktajām minimālajām apmācības prasībām, taču saskaņā ar 41. pantu netiek atzīts, ja tam nav pievienots praktiskā darba pieredzi, kā minēts 41. panta 2. punktā, ja šie kvalifikāciju apliecinošie dokumenti apstiprina apmācību kursu, kas sākts pirms 1990. gada 3. oktobra.

3.   Attiecībā uz Polijā piešķirtiem vecmātes kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem piemēro tikai turp-māk izklāstītos noteikumus par iegūtajām tiesībām.

Ciktāl tas attiecas uz dalībvalstu pilsoņiem, kuru vecmātes kvalifikāciju apliecinošie dokumenti izsniegti vai kuru apmācība sākta Polijā pirms 2004. gada 1. maija, un kas neatbilst 40. pantā noteiktajām minimālajām apmācības prasībām, dalībvalstis atzīst par pietiekamiem apliecinājumiem turpmāk norādītos vecmātes kva-lifikāciju apliecinošos dokumentus, ja tiem pievienots sertifikāts, kurā apstiprina, ka attiecīgais dalībvalsts pilsonis norādīto laikposmu Polijā ir faktiski un likumīgi veicis vecmātes darbību:

| a) | vecmātes bakalaura diploms (dyplom licencjata położnictwa) — vismaz trīs gadus pēc kārtas piecu gadu laikposmā pirms sertifikāta izsniegšanas dienas; |
| --- | --- |

a)

vecmātes bakalaura diploms (dyplom licencjata położnictwa) — vismaz trīs gadus pēc kārtas piecu gadu laikposmā pirms sertifikāta izsniegšanas dienas;

| b) | vecmātes diploms, kas apliecina medicīnas skolā iegūtu pēcvidusskolas izglītību (dyplom położnej) — vismaz piecus gadus pēc kārtas septiņu gadu laikposmā pirms sertifikāta izsniegšanas dienas. |
| --- | --- |

b)

vecmātes diploms, kas apliecina medicīnas skolā iegūtu pēcvidusskolas izglītību (dyplom położnej) — vismaz piecus gadus pēc kārtas septiņu gadu laikposmā pirms sertifikāta izsniegšanas dienas.

4.   Dalībvalstis atzīst vecmāšu kvalifikāciju apliecinošos dokumentus, kuri Polijā piešķirti vecmātēm, kas līdz 2004. gada 1. maijam pabeigušas apmācību, kura neatbilst 40. pantā noteiktajām minimālajām apmācī-bas prasībām un kuru apliecina bakalaura diploms, kas iegūts, pamatojoties uz īpašu kvalifikācijas celšanas programmu, kura paredzēta 11. pantā 2004. gada 20. aprīļa Aktā par grozījumiem Aktā par māsas un vec-mātes profesiju un par dažiem citiem normatīvajiem aktiem (Polijas Republikas Oficiālais Vēstnesis, 2004. gada 30. aprīlis, Nr. 92, 885. poz.), un pamatojoties uz veselības ministra 2004. gada 11. maija Noteikumiem par sīki izstrādātiem nosacījumiem studiju nodrošināšanai māsām un vecmātēm, kurām ir vidusskolas atestāts (gala eksāmens — matura) un kuras ir beigušas medicīnas liceju un medicīnas skolu, kas apmāca māsas un vecmātes profesijā (Polijas Republikas Oficiālais Vēstnesis, 2004. gada 13. maijs, Nr. 110, 1170. poz.), lai tādējādi pārliecinātos, vai attiecīgajai personai ir zināšanu un kompetences līmenis, kas līdz-vērtīgs to vecmāšu zināšanu un kompetences līmenim, kurām ir kvalifikācija, kas attiecībā uz Poliju noteikta V pielikuma 5.5.2. punktā.

7. sadaļa

Farmaceiti

44. pants

Farmaceitu apmācība

1.   Uz farmaceita apmācības sākšanu attiecas nosacījums, ka jābūt diplomam vai sertifikātam, kas dalīb-valstī dod tiesības attiecīgo studiju nolūkā stāties universitātēs vai augstskolās, kuru līmenis atzīts par ekvivalentu universitātes līmenim.

2.   Farmaceita kvalifikāciju apliecinošais dokuments apstiprina apmācību, kuras ilgums ir vismaz pieci gadi, tostarp vismaz:

| a) | četrus gadus ilga pilna laika teorētiskā un praktiskā apmācība universitātē vai augstskolā, kuras līmenis atzīts par ekvivalentu universitātes līmenim, vai kuru nodrošina universitātes pārraudzībā; |
| --- | --- |

a)

četrus gadus ilga pilna laika teorētiskā un praktiskā apmācība universitātē vai augstskolā, kuras līmenis atzīts par ekvivalentu universitātes līmenim, vai kuru nodrošina universitātes pārraudzībā;

| b) | sešus mēnešus ilgs mācekļa darbs publiski pieejamā aptiekā vai slimnīcā šīs slimnīcas farmaceitiskās nodaļas pārraudzībā. |
| --- | --- |

b)

sešus mēnešus ilgs mācekļa darbs publiski pieejamā aptiekā vai slimnīcā šīs slimnīcas farmaceitiskās nodaļas pārraudzībā.

Šis apmācību cikls aptver vismaz V pielikuma 5.6.1. punktā aprakstīto programmu.

Šīs direktīvas V pielikuma 5.6.1. punktā uzskaitīto saturu var grozīt saskaņā ar 58. panta 2. punktā minēto procedūru, lai to pielāgotu zinātnes un tehnikas progresam.

Šādi atjauninājumi nevienai dalībvalstij nerada vajadzību izdarīt grozījumus savos pastāvošajos tiesiskajos principos, kas paredz profesiju struktūru, attiecībā uz fizisku personu apmācību un nosacījumiem profesionālās darbības sākšanai.

3.   Farmaceita apmācība garantē, ka attiecīgā persona ir apguvusi šādas zināšanas un prasmes:

| a) | atbilstīgas zināšanas par medikamentiem un vielām, ko izmanto zāļu ražošanā; |
| --- | --- |

a)

atbilstīgas zināšanas par medikamentiem un vielām, ko izmanto zāļu ražošanā;

| b) | atbilstīgas zināšanas par farmaceitisko tehnoloģiju un zāļu fizikālo, ķīmisko, bioloģisko un mikrobiolo-ģisko testēšanu; |
| --- | --- |

b)

atbilstīgas zināšanas par farmaceitisko tehnoloģiju un zāļu fizikālo, ķīmisko, bioloģisko un mikrobiolo-ģisko testēšanu;

| c) | atbilstīgas zināšanas par vielmaiņu, zāļu iedarbību, toksisko vielu iedarbību un zāļu lietojumu; |
| --- | --- |

c)

atbilstīgas zināšanas par vielmaiņu, zāļu iedarbību, toksisko vielu iedarbību un zāļu lietojumu;

| d) | atbilstīgas zināšanas, lai novērtētu zinātniskos datus par zālēm, kas ļauj, balstoties uz šīm zināšanām, sniegt atbilstīgu informāciju; |
| --- | --- |

d)

atbilstīgas zināšanas, lai novērtētu zinātniskos datus par zālēm, kas ļauj, balstoties uz šīm zināšanām, sniegt atbilstīgu informāciju;

| e) | atbilstīgas zināšanas par juridiskajām un citām prasībām, kas saistītas ar farmaceitisko darbību. |
| --- | --- |

e)

atbilstīgas zināšanas par juridiskajām un citām prasībām, kas saistītas ar farmaceitisko darbību.

45. pants

Farmaceita profesionālāsāā darbības veikšana

1.   Šīs direktīvas nolūkā farmaceita darbība ir tāda darbība, uz kuras sākšanu un veikšanu vienā vai vairā-kās dalībvalstīs attiecas nosacījums, ka jābūt profesionālajai kvalifikācijai, un kuru var veikt personas, kurām ir V pielikuma 5.6.2. punktā uzskaitītie kvalifikāciju apliecinošie dokumenti.

2.   Dalībvalstis nodrošina to, ka personas, kurām ir farmaceita kvalifikāciju apliecinošie dokumenti universitātes līmenī vai universitātes līmenim ekvivalentā līmenī, kas atbilst 44. panta noteikumiem, var sākt vai veikt vismaz turpmāk norādītās darbības, attiecīgos gadījumos ņemot vērā prasību attiecībā uz papildu profesionālo pieredzi:

| a) | zāļu farmaceitiskās formas sagatavošana; |
| --- | --- |

a)

zāļu farmaceitiskās formas sagatavošana;

| b) | zāļu ražošana un testēšana; |
| --- | --- |

b)

zāļu ražošana un testēšana;

| c) | zāļu testēšana laboratorijā zāļu testēšanas nolūkā; |
| --- | --- |

c)

zāļu testēšana laboratorijā zāļu testēšanas nolūkā;

| d) | zāļu uzglabāšana, saglabāšana un sadalīšana vairumtirdzniecības stadijā; |
| --- | --- |

d)

zāļu uzglabāšana, saglabāšana un sadalīšana vairumtirdzniecības stadijā;

| e) | zāļu sagatavošana, testēšana, uzglabāšana un krājumi publiski pieejamās aptiekās; |
| --- | --- |

e)

zāļu sagatavošana, testēšana, uzglabāšana un krājumi publiski pieejamās aptiekās;

| f) | zāļu sagatavošana, testēšana, uzglabāšana un izsniegšana slimnīcās; |
| --- | --- |

f)

zāļu sagatavošana, testēšana, uzglabāšana un izsniegšana slimnīcās;

| g) | informācijas un konsultāciju sniegšana par zālēm. |
| --- | --- |

g)

informācijas un konsultāciju sniegšana par zālēm.

3.   Ja kādā dalībvalstī attiecībā uz kādas farmaceita darbības sākšanu vai veikšanu pastāv nosacījums, ka papildus V pielikuma 5.6.2. punktā minētajiem kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem ir vajadzīga papildu profesionālā pieredze, tad šī dalībvalsts par pietiekamu apliecinājumu šajā sakarā atzīst sertifikātu, ko izsnie-gušas izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes un kas apliecina, ka attiecīgā persona ir veikusi šādu darbību izcelsmes dalībvalstī līdzīgā laikposmā.

4.   Šā panta 3. punktā minētā atzīšana neattiecas uz divus gadus ilgu profesionālo pieredzi, kas prasīts Luksemburgas Lielhercogistē, lai saņemtu valsts publiskās aptiekas licenci.

5.   Ja 1985. gada 16. septembrī kādā dalībvalstī pastāv konkursa veida pārbaude, lai no 2. punktā minētajām personām izraudzītos personas, kam tiek atļauts kļūt par tādu jauno aptieku īpašniekiem, kuras nolemts izveidot valsts ģeogrāfiskā iedalījuma sistēmas ietvaros, tad šī dalībvalsts var, atkāpjoties no 1. punkta noteikumiem, turpināt veikt šo pārbaudi un prasīt, lai tajā piedalās dalībvalstu pilsoņi, kuriem ir V pielikuma 5.6.2. punktā minētie farmaceita kvalifikāciju apliecinošie dokumenti vai uz kuriem attiecas 23. pants.

8. sadaļa

Arhitekts

46. pants

Arhitektu apmācība

1.   Arhitekta apmācība ir kopā vismaz četrus gadus ilgas pilna laika studijas vai sešus gadus ilgas studijas — no kuriem vismaz trīs gadi ir pilna laika studijas — universitātē vai līdzvērtīgā mācību iestādē. Apmācības beigās sekmīgi jānokārto universitātes līmeņa eksāmens.

Apmācībai, kurai jābūt universitātes līmenī un kurā arhitektūra ir galvenā sastāvdaļa, ir jānodrošina līdzsvars starp arhitektūras apmācības teorētiskajiem un praktiskajiem aspektiem, un tai jāgarantē šādu zināšanu un prasmju apguve:

| a) | spēja radīt arhitektoniskos projektus, kas atbilst gan estētiskajām, gan tehniskajām prasībām; |
| --- | --- |

a)

spēja radīt arhitektoniskos projektus, kas atbilst gan estētiskajām, gan tehniskajām prasībām;

| b) | atbilstīgas zināšanas arhitektūras vēsturē un teorijā un ar to saistītajās mākslās, tehnoloģijās un humanitārajās zinātnēs; |
| --- | --- |

b)

atbilstīgas zināšanas arhitektūras vēsturē un teorijā un ar to saistītajās mākslās, tehnoloģijās un humanitārajās zinātnēs;

| c) | zināšanas tēlotājmākslā kā aspektāāā, kas ietekmēē arhitektonisko projektu kvalitāti; |
| --- | --- |

c)

zināšanas tēlotājmākslā kā aspektāāā, kas ietekmēē arhitektonisko projektu kvalitāti;

| d) | atbilstīgas zināšanas par pilsētprojektēšanu un pilsētplānošanu, kā arī plānošanas procesā vajadzīgās prasmes; |
| --- | --- |

d)

atbilstīgas zināšanas par pilsētprojektēšanu un pilsētplānošanu, kā arī plānošanas procesā vajadzīgās prasmes;

| e) | izpratne par cilvēku un ēku savstarpējo saistību, kā arī par ēku un to apkārtējās vides saistību un par nepieciešamību saskaņot ēkas un telpu starp tām ar cilvēku vajadzībām un mērogiem; |
| --- | --- |

e)

izpratne par cilvēku un ēku savstarpējo saistību, kā arī par ēku un to apkārtējās vides saistību un par nepieciešamību saskaņot ēkas un telpu starp tām ar cilvēku vajadzībām un mērogiem;

| f) | izpratne par arhitekta profesiju un arhitekta nozīmi sabiedrībā, jo īpaši sagatavojot kopsavilkumus, kuros tiek ņemti vērā sociālie faktori; |
| --- | --- |

f)

izpratne par arhitekta profesiju un arhitekta nozīmi sabiedrībā, jo īpaši sagatavojot kopsavilkumus, kuros tiek ņemti vērā sociālie faktori;

| g) | izpratne par izpētes metodēm un kopsavilkuma sagatavošanu attiecībā uz arhitektonisko projektu; |
| --- | --- |

g)

izpratne par izpētes metodēm un kopsavilkuma sagatavošanu attiecībā uz arhitektonisko projektu;

| h) | izpratne par strukturālu projektēšanu, būvniecības un inženierijas problēmām, kas saistītas ar ēkas projektu; |
| --- | --- |

h)

izpratne par strukturālu projektēšanu, būvniecības un inženierijas problēmām, kas saistītas ar ēkas projektu;

| i) | atbilstošas zināšanas par fizikālajām problēmām un tehnoloģijām un par ēku funkciju tā, lai varētu tās nodrošināt ar iekšējiem komforta apstākļiem un aizsardzību pret klimata ietekmi; |
| --- | --- |

i)

atbilstošas zināšanas par fizikālajām problēmām un tehnoloģijām un par ēku funkciju tā, lai varētu tās nodrošināt ar iekšējiem komforta apstākļiem un aizsardzību pret klimata ietekmi;

| j) | nepieciešamās projektēšana prasmes, lai ievērotu ēkas lietotāju prasības to ierobežojumu ietvaros, kādus nosaka izmaksu faktori un būvniecības noteikumi; |
| --- | --- |

j)

nepieciešamās projektēšana prasmes, lai ievērotu ēkas lietotāju prasības to ierobežojumu ietvaros, kādus nosaka izmaksu faktori un būvniecības noteikumi;

| k) | atbilstošas zināšanas par rūpniecības iestādēm, organizācijām, noteikumiem un procedūrām, kas saistītas ar projekta koncepciju īstenošanu ēkās un plānu integrēšanu vispārējā plānošanā. |
| --- | --- |

k)

atbilstošas zināšanas par rūpniecības iestādēm, organizācijām, noteikumiem un procedūrām, kas saistītas ar projekta koncepciju īstenošanu ēkās un plānu integrēšanu vispārējā plānošanā.

2.   Šā panta 1. punktā uzskaitītās zināšanas un prasmes var grozīt saskaņā ar 58. panta 2. punktā minēto procedūru, lai tās pielāgotu zinātnes un tehnikas progresam.

Šādi atjauninājumi nevienai dalībvalstij nerada vajadzību izdarīt grozījumus savos pastāvošajos tiesiskajos principos, kas paredz profesiju struktūru, attiecībā uz fizisku personu apmācību un nosacījumiem profesionālās darbības sākšanai.

47. pants

Atkāpes no arhitektu apmācības nosacījumiem

1.   Atkāpjoties no 46. panta, par atbilstošu 21. pantam atzīst arī: apmācību, kura pastāvēja 1985. gada 5. augustā un kuru Vācijas Federatīvajā Republikā nodrošina “Fachhochschulen”, kuras ilgums ir trīs gadi, kura atbilst 46. pantā minētajām prasībām un kura šajā dalībvalstī ļauj sākt 48. pantā minēto darbību ar profesionālo nosaukumu “arhitekts”, ja pēc tās ir iegūta četrus gadus ilga profesionālā pieredze Vācijas Federatīvajā Republikā, ko apliecina sertifikāts, kuru izsniegusi profesionālā asociācija, kur reģistrēts arhitekts, kas vēlas, lai uz viņu tiktu attiecināti šīs direktīvas noteikumi.

Profesionālajai asociācijai vispirms jāpārliecinās par to, vai attiecīgā arhitekta veiktais darbs arhitektūras jomā pārliecinoši atspoguļo 46. panta 1. punktā uzskaitīto zināšanu un prasmju pilnu spektru. Šo sertifikātu piešķir saskaņā ar to pašu procedūru, ko piemēro attiecībā uz reģistrēšanu profesionālās asociācijas biedru sarakstā.

2.   Atkāpjoties no 46. panta, par atbilstošu 21. pantam atzīst arī: apmācību, kas ir daļa no sociālās pro-mocijas programmas, vai daļlaika studijas universitātē, ja minētā apmācība vai studijas atbilst 46. pantā minētajām prasībām, ko apliecina eksāmens arhitektūrā, kuru nokārtojusi persona, kas septiņus gadus vai ilgāk strādājusi arhitektūras jomā arhitekta vai arhitektu biroja pārraudzībā. Eksāmenam jābūt universitātes līmeņa eksāmenam un ekvivalentam 46. panta 1. punkta pirmajā daļā minētajam gala pārbaidījumam.

48. pants

Arhitekta profesionālās darbības veikšana

1.   Šīs direktīvas nolūkā arhitekta profesionālā darbība ir tāda darbība, ko veic regulāri, lietojot profesionālo nosaukumu “arhitekts”.

2.   Dalībvalstu pilsoņus, kuriem tiesības lietot šo nosaukumu ir saskaņā ar kādu tiesību aktu, kas dalībvalsts kompetentajai iestādei ļauj piešķirt šo nosaukumu dalībvalstu pilsoņiem, kuri īpaši izcēlušies ar sava darba kvalitāti arhitektūras jomā, uzskata par atbilstošiem nosacījumiem, kādi izvirzīti attiecībā uz arhitekta profesionālās darbības veikšanu ar profesionālo nosaukumu “arhitekts”. Attiecīgo personu darbības ar arhitektūru saistīto raksturu apliecina viņu izcelsmes dalībvalsts piešķirts sertifikāts.

49. pants

Arhitektu specifiskās iegūtās tiesības

1.   Ikviena dalībvalsts akceptē VI pielikuma 6. punktā uzskaitītos arhitekta kvalifikāciju apliecinošos dokumentus, kurus piešķīrušas citas dalībvalstis un kuri apliecina apmācību kursu, kas sākts ne vēlāk kā minētajā pielikumā noteiktajā akadēmiskajā atsauces gadā, pat ja šie dokumenti neatbilst 46. pantā noteiktajām minimālajām prasībām, un — saistībā ar arhitekta profesionālās darbības sākšanu un veikšanu — tā piešķir šādiem dokumentiem savā teritorijā tādu pašu spēku, kāds ir šīs dalībvalsts izsniegtiem arhitekta kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem.

Šādos gadījumos atzīst sertifikātus, kurus izsniegušas Vācijas Federatīvās Republikas kompetentās iestādes un kuri apliecina, ka kvalifikāciju apliecinošie dokumenti, ko Vācijas Demokrātiskās Republikas kompetentās iestādes izsniegušas 1945. gada 8. maijā vai pēc minētā datuma, ir ekvivalenti minētajā pielikumā uzskaitītajiem apliecinājumiem.

2.   Neskarot 1. punktu, ikviena dalībvalsts atzīst turpmāk norādītos kvalifikāciju apliecinošos dokumentus un — saistībā ar arhitekta profesionālās darbības sākšanu un veikšanu — piešķir šādiem dokumentiem savā teritorijā tādu pašu spēku, kāds ir šīs dalībvalsts izsniegtiem kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem: sertifikātus, ko, sākot ar turpmāk norādītajiem datumiem, dalībvalstu pilsoņiem izsniegušas dalībvalstis, kuras ieviesušas noteikumus par arhitekta profesionālās darbības sākšanu un veikšanu:

| a) | 1995.gada 1.janvāris attiecībā uz Austriju, Somiju un Zviedriju; |
| --- | --- |

a)

1995.gada 1.janvāris attiecībā uz Austriju, Somiju un Zviedriju;

| b) | 2004. gada 1. maijs attiecībā uz Čehijas Republiku, Igauniju, Kipru, Latviju, Lietuvu, Ungāriju, Maltu, Poliju, Slovēniju un Slovākiju; |
| --- | --- |

b)

2004. gada 1. maijs attiecībā uz Čehijas Republiku, Igauniju, Kipru, Latviju, Lietuvu, Ungāriju, Maltu, Poliju, Slovēniju un Slovākiju;

| c) | 1987.gada 5. augusts attiecībā uz pārējām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

c)

1987.gada 5. augusts attiecībā uz pārējām dalībvalstīm.

Šā punkta pirmajā daļā minētie sertifikāti apliecina, ka attiecīgajām personām ir ticis atļauts, ne vēlāk kā attiecīgajā datumā, lietot arhitekta profesionālo nosaukumu un ka piecos gados pirms sertifikāta izsniegšanas dienas viņš vismaz trīs gadus ir faktiski veicis — atbilstīgo noteikumu izpratnē — konkrēto darbību.

IV nodaļa

Vispārīgi noteikumi par statusu

50. pants

Dokumentācija un formalitātes

1.   Ja uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes lemj par pieteikumu nodarboties ar attiecīgo reglamen-tēto profesiju saskaņā ar šo daļu, minētās iestādes var prasīt VII pielikumā uzskaitītos dokumentus un sertifikātus.

Dokumenti, kas minēti VII pielikuma 1. punkta d), e) un f) apakšpunktā, iesniegšanas dienā nedrīkst būt vecāki par trim mēnešiem.

Dalībvalstis, struktūras un citas juridiskās personas garantē saņemtās informācijas konfidencialitāti.

2.   Pamatotu šaubu gadījumā uzņēmēja dalībvalsts var prasīt no attiecīgās dalībvalsts kompetentajām ies-tādēm šajā citā dalībvalstī izsniegto apliecinājumu un kvalifikāciju apliecinošo dokumentu autentiskuma apstiprinājumu, kā arī — attiecīgos gadījumos — tā fakta apstiprinājumu, ka saņēmējs attiecībā uz šīs sadaļas III nodaļā minētajām profesijām ir atbilst minimālajiem apmācības nosacījumiem, kas noteikti, attiecīgi, 24., 25., 28., 31., 34., 35., 38., 40., 44. un 46. pantā.

3.   Ja kvalifikāciju apliecinošu dokumentu, kā tas definēts 3. panta 1. punkta c) apakšpunktā, izsniegusi dalībvalsts kompetenta iestāde un ja tas attiecas uz apmācību, kas pilnīgi vai daļēji saņemta iestādē, kas likumīgi darbojas citas dalībvalsts teritorijā, uzņēmējai dalībvalstij pamatotu šaubu gadījumā ir tiesības piešķirtā dokumenta izcelsmes dalībvalsts kompetentajā iestādē pārbaudīt:

| a) | vai apmācību kursu iestādē, kas nodrošinājusi apmācību, oficiāli apstiprinājusi izglītības iestāde, kuras pamatdarbība notiek piešķirtā dokumenta izcelsmes dalībvalstī; |
| --- | --- |

a)

vai apmācību kursu iestādē, kas nodrošinājusi apmācību, oficiāli apstiprinājusi izglītības iestāde, kuras pamatdarbība notiek piešķirtā dokumenta izcelsmes dalībvalstī;

| b) | vai izsniegtais kvalifikāciju apliecinošais dokuments ir tāds pats kā dokuments, kas būtu piešķirts, ja kurss būtu pilnībā apgūts piešķirtā dokumenta izcelsmes dalībvalstī; un |
| --- | --- |

b)

vai izsniegtais kvalifikāciju apliecinošais dokuments ir tāds pats kā dokuments, kas būtu piešķirts, ja kurss būtu pilnībā apgūts piešķirtā dokumenta izcelsmes dalībvalstī; un

| c) | vai kvalifikāciju apliecinošais dokuments piešķirtā dokumenta izcelsmes dalībvalstī nodrošina tādas pašas tiesības. |
| --- | --- |

c)

vai kvalifikāciju apliecinošais dokuments piešķirtā dokumenta izcelsmes dalībvalstī nodrošina tādas pašas tiesības.

4.   Ja darbības sākšanai reglamentētā profesijā uzņēmēja dalībvalsts prasa, lai tās pilsoņi nodod zvērestu vai sniedz ar zvērestu apstiprinātu paziņojumu, un ja citu dalībvalstu pilsoņi nevar lietot attiecīgā zvēresta vai paziņojuma tekstu, uzņēmēja dalībvalsts nodrošina, ka attiecīgās personas var lietot atbilstīgu līdzvērtīgu tekstu.

51. pants

Profesionālo kvalifikāciju savstarpējas atzīšanas procedūra

1.   Uzņēmējas dalībvalsts kompetentā iestāde viena mēneša laikā apstiprina pieteikuma saņemšanu un informē pretendentu par jebkādiem trūkstošiem dokumentiem.

2.   Procedūra, atbilstīgi kurai izskata pieteikumu, lai saņemtu atļauju darbības veikšanai reglamentētā pro-fesijā, ir jāpabeidz pēc iespējas ātrāk un jebkurā gadījumā trīs mēnešos no dienas, kad iesniegta pretendenta pilnīga dokumentācija, un tās rezultātā uzņēmējas dalībvalsts kompetentajai iestādei jāpieņem atbilstīgi pamatots lēmums. Tomēr gadījumos, uz ko attiecas šīs sadaļas I un II nodaļa, šo termiņu var pagarināt par vienu mēnesi.

3.   Lēmumu vai šāda lēmuma nepieņemšanu attiecīgajā termiņā var pārsūdzēt saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem.

52. pants

Profesionālo nosaukumu lietojums

1.   Ja uzņēmējā dalībvalstī profesionālā nosaukuma lietojums attiecībā uz konkrētās profesijas kādu darbību ir reglamentēts, tad citu dalībvalstu pilsoņi, kuriem — pamatojoties uz III sadaļu — ir tiesības veikt darbību reglamentētā profesijā, lieto uzņēmējas valsts noteikto profesionālo nosaukumu, kas atbilst attiecī-gajai profesijai šajā dalībvalstī, kā arī lieto jebkurus ar nosaukumu saistītos saīsinājumus.

2.   Ja uzņēmējā dalībvalstī kādu profesiju reglamentē asociācija vai organizācija, kā tā definēta 3. panta 2. punktā, tad dalībvalstu pilsoņiem nav tiesību lietot nosaukumu, ko piešķir šāda organizācija vai asociācija, vai tā saīsināto formu, ja vien viņi nepierāda, ka ir šīs asociācijas vai organizācijas biedri.

Ja apvienība vai organizācija attiecībā uz dalību paredz nosacījumu, ka ir vajadzīga noteikta kvalifikācija, tā ir tiesīga, vienīgi atbilstīgi šajā direktīvā paredzētajiem nosacījumiem, piemērot šo nosacījumu citu dalībvalstu pilsoņiem, kuriem ir profesionālās kvalifikācijas.

IV SADAĻA

SĪKI IZSTRĀDĀTI NOTEIKUMI DARBĪBAS VEIKŠANAI PROFESIJĀ

53. pants

Valodu zināšanas

Personām, uz kurām attiecas profesionālo kvalifikāciju atzīšana, ir jābūt to valodu zināšanām, kuras nepie-ciešamas darbības veikšanai attiecīgajā profesijā uzņēmējā dalībvalstī.

54. pants

Akadēmisko nosaukumu lietojums

Neskarot 7. un 52. pantu, uzņēmēja dalībvalsts nodrošina to, ka attiecīgajām personām ir tiesības uzņēmējas dalībvalsts valodā lietot akadēmiskos nosaukumus, kas tām piešķirti izcelsmes dalībvalstī, un, iespējams, arī šo nosaukumu saīsinātās formas. Uzņēmēja dalībvalsts var prasīt, lai pēc nosaukuma norāda tās iestādes vai eksaminācijas padomes nosaukumu un adresi, kura šo nosaukumu piešķīrusi. Ja izcelsmes dalībvalsts akadē-misko nosaukumu uzņēmējā dalībvalstī iespējams sajaukt ar nosaukumu, kura iegūšanai uzņēmējā dalībvalstī nepieciešama papildu apmācība, kādu attiecīgā persona nav ieguvusi, tad uzņēmēja dalībvalsts var prasīt, lai attiecīgā persona lieto izcelsmes dalībvalsts akadēmisko nosaukumu atbilstošā formā, kādu nosaka uzņēmēja dalībvalsts.

55. pants

Veselības apdrošināšanas fondu apstiprinājums

Neskarot 5. panta 1. punktu un 6. panta pirmās daļas b) apakšpunktu, dalībvalstis, kas to teritorijā profesionālo kvalifikāciju saņēmušām personām izvirza prasību pabeigt sagatavošanās periodu darba vietā un/vai profesionālās pieredzes periodu, lai šīs personas varētu apstiprināt veselības apdrošināšanas fonds, atsakās no šīs prasības attiecībā uz personām, kam ir citā dalībvalstī iegūti ārsta un zobārsta kvalifikāciju apliecinošie dokumenti.

V SADAĻA

ADMINISTRATĪVĀ SADARBĪBA UN ATBILDĪBA PAR ĪSTENOŠANU

56. pants

Kompetentās iestādes

1.   Uzņēmējas dalībvalsts un izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes strādā ciešā sadarbībā un sniedz savstarpēju palīdzību, lai sekmētu šīs direktīvas piemērošanu. Tās nodrošina konfidencialitāti attiecībā uz informāciju, ar ko tās apmainās.

2.   Uzņēmējas dalībvalsts un izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes apmainās ar informāciju attiecībā uz īstenotajiem disciplinārajiem pasākumiem vai krimināltiesiskām sankcijām, vai jebkādiem citiem nopietniem, specifiskiem apstākļiem, kam varētu būt ietekme uz darbības veikšanu saskaņā ar šo direktīvu, šajā apmaiņā ievērojot personas datu aizsardzības noteikumus, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (25) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (26).

Izcelsmes dalībvalsts pārbauda apstākļu ticamību, un tās iestādes lemj par izmeklēšanas raksturu un apjomu, kādu nepieciešams veikt, un informē uzņēmēju dalībvalsti par secinājumiem, kādus tās izdarījušas, izvērtējot pieejamo informāciju.

3.   Katra dalībvalsts ne vēlāk kā ... (27) norīko iestādes un struktūras, kas ir kompetentas piešķirt vai saņemt kvalifikāciju apliecinošos dokumentus un citus dokumentus vai informāciju, kā arī tās iestādes un struktūras, kas ir kompetentas saņemt pieteikumus un pieņemt šajā direktīvā minētos lēmumus, un tūlīt informē par to pārējas dalībvalstis un Komisiju.

4.   Katra dalībvalsts nor īkor ī 1. punktā minētoā iestāžu darbības koordinatoru un informē par to pārējāsāā dalībvalstis un Komisiju.

Koordinatoru uzdevumi ir:

| a) | veicināt šīs direktīvas vienotu piemērošanu; |
| --- | --- |

a)

veicināt šīs direktīvas vienotu piemērošanu;

| b) | apkopot visu informāciju, kas attiecas uz šīs direktīva piemērošanu, piemēram, par nosacījumiem darbības sākšanai reglamentētās profesijās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

b)

apkopot visu informāciju, kas attiecas uz šīs direktīva piemērošanu, piemēram, par nosacījumiem darbības sākšanai reglamentētās profesijās dalībvalstīs.

Iepriekš b) apakšpunktā aprakstīto uzdevumu veikšanai koordinatori var lūgt 57. pantā minēto kontakt-punktu palīdzību.

57. pants

Kontaktpunkti

Katra dalībvalsts ne vēlāk kā ... (28) norīko kontaktpunktu, kura uzdevumi ir:

| a) | sniegt pilsoņiem un pārējo dalībvalstu kontaktpunktiem vajadzīgo informāciju attiecībā uz šajā direktīvā paredzēto profesionālo kvalifikāciju atzīšanu, piemēram, informāciju par attiecīgo valstu tiesību aktiem par profesijām un darbības veikšanu šajās profesijās, tostarp tiesību aktiem sociālajā jomā un, nepieciešamības gadījumā, ētikas noteikumiem; |
| --- | --- |

a)

sniegt pilsoņiem un pārējo dalībvalstu kontaktpunktiem vajadzīgo informāciju attiecībā uz šajā direktīvā paredzēto profesionālo kvalifikāciju atzīšanu, piemēram, informāciju par attiecīgo valstu tiesību aktiem par profesijām un darbības veikšanu šajās profesijās, tostarp tiesību aktiem sociālajā jomā un, nepieciešamības gadījumā, ētikas noteikumiem;

| b) | palīdzēt pilsoņiem īstenot ar šo direktīvu piešķirtās tiesības, nepieciešamības gadījumā sadarbojoties ar citiem kontaktpunktiem un kompetentajām iestādēm uzņēmējā dalībvalstī. |
| --- | --- |

b)

palīdzēt pilsoņiem īstenot ar šo direktīvu piešķirtās tiesības, nepieciešamības gadījumā sadarbojoties ar citiem kontaktpunktiem un kompetentajām iestādēm uzņēmējā dalībvalstī.

Pēc Komisijas pieprasījuma kontaktpunkti informē Komisiju par to, kādi ir rezultāti pieprasījumiem, ar ko kontaktpunkti nodarbojas saskaņā ar šā panta pirmās daļas b) apakšpunktu, divu mēnešu laikā pēc šādu rezultātu saņemšanas.

58. pants

Profesionālo kvalifikāciju atzīšanas komiteja

1.   Komisijai palīdz Profesionālo kvalifikāciju atzīšanas komiteja, turpmāk “Komiteja”,
  kas sastāv no dalībvalstu pārstāvjiem, un kuras priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis.

2.   Gadījumos, kad ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir divi mēneši.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

VI SADAĻA

CITI NOTEIKUMI

59. pants

Konsultēšanās

Komisija piemērotā veidā nodrošina konsultēšanos ar attiecīgo profesionālo grupu ekspertiem, jo īpaši attiecībā uz komitejas darbu, kas minēts 58. pantā, un sniedz komitejai apsvērtu ziņojumu par šīm konsultācijām.

60. pants

Ziņojumi

1.   No ... (28) dalībvalstis reizi divos gados nosūta Komisijai ziņojumu par sistēmas piemērošanu. Papildus vispārējiem novērojumiem ziņojumā ietver statistikas kopsavilkumu par pieņemtiem lēmumiem un aprakstu par galvenajām problēmām, kādas radušās saistībā ar šīs direktīvas piemērošanu.

2.   No ... (29) Komisija reizi piecos gados sagatavo ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu.

61. pants

Atkāpes klauzula

Ja saistībā ar kāda šīs direktīvas noteikuma piemērošanu dalībvalsts saskaras ar ievērojamām grūtībām kādā noteiktā jomā, Komisija sadarbībā ar attiecīgo dalībvalsti izskata šīs grūtības. Vajadzības gadījumā Komisija saskaņā ar 58. panta 2. punktu.

Punktā minēto procedūru lemj par atļauju attiecīgajai dalībvalstij ierobežotā laikposmā atkāpies no konkrētā noteikuma ievērošanas.

62. pants

Atcelšana

No ... (29) ir atceltas Direktīvas 77/452/EEK, 77/453/EEK, 78/686/EEK, 78/687/EEK, 78/1026/EEK, 78/1027/EEK, 80/154/EEK, 80/155/EEK, 85/384/EEK, 85/432/EEK, 85/433/EEK, 89/48/EEK, 92/51/EEK, 93/16/EEK un 1999/42/EK. Atsauces uz atceltajām direktīvām uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu, un šī atcelšana neiespaido aktus, kas pieņemti, pamatojoties uz minētajām direktīvām.

63. pants

Transponēšana

Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai līdz ... (29) nodrošinātu atbilstību šai direktīvai. Dalībvalstis par to nekavējoties informē Komisiju.

Kad dalībvalstis pieņem šos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāmas šādas atsauces.

64. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

65. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

Priekšsēdētājs

Padomes vārdā

Priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 181 E, 30.7.2002., 183. lpp.

1

(2)  OV C 61, 14.3.2003., 67. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2004. gada 11. februāraNostāja (OV C 97 E, 22.4.2004., 230. lpp.), Padomes 2004. gada 21. decembra Kopējā nostāja (OV C 58 E, 8.3.2005., 1. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2005. gada 11. maija Nostāja.

3

Nostāja (OV C 97 E, 22.4.2004., 230. lpp.),

(OV C 58 E, 8.3.2005., 1. lpp.)

(4)  OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.

4

(5)  OV L 19, 24.1.1989., 16. lpp. Direktīvāā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/19/EK (OV L 206, 31.7.2001., 1. lpp.).

5

(6)  OV L 209, 24.7.1992., 25. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu 2004/108/EK (OV L 32, 5.2.2004., 15. lpp.).

6

(7)  OV L 201, 31.7.1999., 77. lpp.

7

(8)  OV L 176, 15.7.1977., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

8

(9)  OV L 176, 15.7.1977., 8. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2001/19/EK.

9

(10)  OV L 233, 24.8.1978., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

10

(11)  OV L 233, 24.8.1978., 10. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

11

(12)  OV L 362, 23.12.1978., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2001/19/EK.

12

(13)  OV L 362, 23.12.1978., 7. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2001/19/EK.

13

(14)  OV L 33, 11.2.1980., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

14

(15)  OV L 33, 11.2.1980., 8. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2001/19/EK.

15

(16)  OV L 223, 21.8.1985., 15. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

16

(17)  OV L 253, 24.9.1985., 34. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2001/19/EK.

17

(18)  OV L 253, 24.9.1985., 37. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

18

(19)  OV L 165, 7.7.1993., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

19

(20)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

20

(21)  OV L 78, 26.3.1977., 17. lpp. Direktīvāā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanāsā aktu.

21

(22)  OV L 77, 14.3.1998., 36. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

22

(23)  OV L 145, 13.6.1977., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/66/EK (OV L 168, 1.5.2004., 35. lpp.).

23

(24)  Piecus gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

24

(25)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr.1882/2003.

25

(26)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.

26

(27)  Divi gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

27

(28)  Divi gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

28

(29)  Divi gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

29

I PIELIKUMS

DIREKTĪVAS 3.PANTA 2.PUNKTA NOSACĪJUMIEM ATBILSTOŠO PROFESIONĀLO ASOCIĀCIJU UN ORGANIZĀCIJU SARAKSTS

ĪRIJA (1)

| 1. | The Institute of Chartered Accountants in Ireland (2) |
| --- | --- |

1.

The Institute of Chartered Accountants in Ireland (2)

| 2. | The Institute of Certified Public Accountants in Ireland (2) |
| --- | --- |

2.

The Institute of Certified Public Accountants in Ireland (2)

| 3. | The Association of Certified Accountants (2) |
| --- | --- |

3.

The Association of Certified Accountants (2)

| 4. | Institution of Engineers of Ireland |
| --- | --- |

4.

Institution of Engineers of Ireland

| 5. | Irish Planning Institute |
| --- | --- |

5.

Irish Planning Institute

APVIENOTĀ KARALISTE

| 1. | Institute of Chartered Accountants in England and Wales |
| --- | --- |

1.

Institute of Chartered Accountants in England and Wales

| 2. | Institute of Chartered Accountants of Scotland |
| --- | --- |

2.

Institute of Chartered Accountants of Scotland

| 3. | Institute of Chartered Accountants in Ireland |
| --- | --- |

3.

Institute of Chartered Accountants in Ireland

| 4. | Chartered Association of Certified Accountants |
| --- | --- |

4.

Chartered Association of Certified Accountants

| 5. | Chartered Institute of Loss Adjusters |
| --- | --- |

5.

Chartered Institute of Loss Adjusters

| 6. | Chartered Institute of Management Accountants |
| --- | --- |

6.

Chartered Institute of Management Accountants

| 7. | Institute of Chartered Secretaries and Administrators |
| --- | --- |

7.

Institute of Chartered Secretaries and Administrators

| 8. | Chartered Insurance Institute |
| --- | --- |

8.

Chartered Insurance Institute

| 9. | Institute of Actuaries |
| --- | --- |

9.

Institute of Actuaries

| 10. | Faculty of Actuaries |
| --- | --- |

10.

Faculty of Actuaries

| 11. | Chartered Institute of Bankers |
| --- | --- |

11.

Chartered Institute of Bankers

| 12. | Institute of Bankers in Scotland |
| --- | --- |

12.

Institute of Bankers in Scotland

| 13. | Royal Institution of Chartered Surveyors |
| --- | --- |

13.

Royal Institution of Chartered Surveyors

| 14. | Royal Town Planning Institute |
| --- | --- |

14.

Royal Town Planning Institute

| 15. | Chartered Society of Physiotherapy |
| --- | --- |

15.

Chartered Society of Physiotherapy

| 16. | Royal Society of Chemistry |
| --- | --- |

16.

Royal Society of Chemistry

| 17. | British Psychological Society |
| --- | --- |

17.

British Psychological Society

| 18. | Library Association |
| --- | --- |

18.

Library Association

| 19. | Institute of Chartered Foresters |
| --- | --- |

19.

Institute of Chartered Foresters

| 20. | Chartered Institute of Building |
| --- | --- |

20.

Chartered Institute of Building

| 21. | Engineering Council |
| --- | --- |

21.

Engineering Council

| 22. | Institute of Energy |
| --- | --- |

22.

Institute of Energy

| 23. | Institution of Structural Engineers |
| --- | --- |

23.

Institution of Structural Engineers

| 24. | Institution of Civil Engineers |
| --- | --- |

24.

Institution of Civil Engineers

| 25. | Institution of Mining Engineers |
| --- | --- |

25.

Institution of Mining Engineers

| 26. | Institution of Mining and Metallurgy |
| --- | --- |

26.

Institution of Mining and Metallurgy

| 27. | Institution of Electrical Engineers |
| --- | --- |

27.

Institution of Electrical Engineers

| 28. | Institution of Gas Engineers |
| --- | --- |

28.

Institution of Gas Engineers

| 29. | Institution of Mechanical Engineers |
| --- | --- |

29.

Institution of Mechanical Engineers

| 30. | Institution of Chemical Engineers |
| --- | --- |

30.

Institution of Chemical Engineers

| 31. | Institution of Production Engineers |
| --- | --- |

31.

Institution of Production Engineers

| 32. | Institution of Marine Engineers |
| --- | --- |

32.

Institution of Marine Engineers

| 33. | Royal Institution of Naval Architects |
| --- | --- |

33.

Royal Institution of Naval Architects

| 34. | Royal Aeronautical Society |
| --- | --- |

34.

Royal Aeronautical Society

| 35. | Institute of Metals |
| --- | --- |

35.

Institute of Metals

| 36. | Chartered Institution of Building Services Engineers |
| --- | --- |

36.

Chartered Institution of Building Services Engineers

| 37. | Institute of Measurement and Control |
| --- | --- |

37.

Institute of Measurement and Control

| 38. | British Computer Society |
| --- | --- |

38.

British Computer Society

---

(1)  Īrijas pilsoņi ir arī šādu Apvienotās Karalistes asociāciju vai organizāciju locekļi:

| — | Institute of Chartered Accountants in England and Wales, |
| --- | --- |

—

Institute of Chartered Accountants in England and Wales,

| — | Institute of Chartered Accountants of Scotland, |
| --- | --- |

—

Institute of Chartered Accountants of Scotland,

| — | Institute of Actuaries, |
| --- | --- |

—

Institute of Actuaries,

| — | Faculty of Actuaries, |
| --- | --- |

—

Faculty of Actuaries,

| — | The Chartered Institute of Management Accountants, |
| --- | --- |

—

The Chartered Institute of Management Accountants,

| — | Institute of Chartered Secretaries and Administrators, |
| --- | --- |

—

Institute of Chartered Secretaries and Administrators,

| — | Royal Town Planning Institute, |
| --- | --- |

—

Royal Town Planning Institute,

| — | Royal Institution of Chartered Surveyors, |
| --- | --- |

—

Royal Institution of Chartered Surveyors,

| — | Chartered Institute of Building. |
| --- | --- |

—

Chartered Institute of Building.

(2)  Tikai pārskatu auditēšanas nolūkā.

II PIELIKUMS

DIREKTĪVAS 11. PANTA 4. PUNKTA b) APAKŠPUNKTĀ MINĒTAIS TO KURSU SARAKSTS,KURIEM IR ĪPAŠA STRUKTŪRA

1   Vidējā medicīniskā personāla un bērnu aprūpes mācībukursi

Apmācības šādās jomās:

Vācijā:

| — | pediatrijas māsa (“Kinderkrankenschwester/Kinderkrankenpfleger”), |
| --- | --- |

—

pediatrijas māsa (“Kinderkrankenschwester/Kinderkrankenpfleger”),

| — | fizioterapeits (“Krankengymnast(in)/Physiotherapeut(in)”) (1), |
| --- | --- |

—

fizioterapeits (“Krankengymnast(in)/Physiotherapeut(in)”) (1),

| — | darba terapeits/ergoterapeits (“Beschäftigungs- und Arbeitstherapeut/Ergotherapeut”), |
| --- | --- |

—

darba terapeits/ergoterapeits (“Beschäftigungs- und Arbeitstherapeut/Ergotherapeut”),

| — | logopēds (“Logopaede/Logopaedin”), |
| --- | --- |

—

logopēds (“Logopaede/Logopaedin”),

| — | ortoptikas speciālists (“Orthoptist(in)”), |
| --- | --- |

—

ortoptikas speciālists (“Orthoptist(in)”),

| — | valsts atzīts bērnu aprūpes darbinieks (“Staatlich anerkannte(r) Erzieher(in)”), |
| --- | --- |

—

valsts atzīts bērnu aprūpes darbinieks (“Staatlich anerkannte(r) Erzieher(in)”),

| — | valsts atzīts pedagogs darbam ar bērniem ar īpašām vajadzībām (“Staatlich anerkannte(r) Heilpaedagoge(-in)”), |
| --- | --- |

—

valsts atzīts pedagogs darbam ar bērniem ar īpašām vajadzībām (“Staatlich anerkannte(r) Heilpaedagoge(-in)”),

| — | medicīnas laboratorijas tehniķis (“medizinisch-technische(r) Laboratoriums-Assistent(in)”), |
| --- | --- |

—

medicīnas laboratorijas tehniķis (“medizinisch-technische(r) Laboratoriums-Assistent(in)”),

| — | medicīnas tehniķis-radiologs (“medizinisch-technische(r) Radiologie-Assistent(in)”), |
| --- | --- |

—

medicīnas tehniķis-radiologs (“medizinisch-technische(r) Radiologie-Assistent(in)”),

| — | medicīnas funkcionālās diagnostikas tehniķis (“medizinisch-technische(r) Assistent(in) fuerFunktionsdiagnostik”), |
| --- | --- |

—

medicīnas funkcionālās diagnostikas tehniķis (“medizinisch-technische(r) Assistent(in) fuerFunktionsdiagnostik”),

| — | veterinārās medicīnas tehniķis (“veterinärmedizinisch-technische(r) Assistent(in)”), |
| --- | --- |

—

veterinārās medicīnas tehniķis (“veterinärmedizinisch-technische(r) Assistent(in)”),

| — | diētas māsa (“Diaetassistent(in)”), |
| --- | --- |

—

diētas māsa (“Diaetassistent(in)”),

| — | farmācijas tehniķis (“Pharmazieingenieur”), kas saņemts pirms 1994.gada 31. marta bijušajā Vācijas Demokrātiskajā Republikā vai jaunovalstu teritorijā, |
| --- | --- |

—

farmācijas tehniķis (“Pharmazieingenieur”), kas saņemts pirms 1994.gada 31. marta bijušajā Vācijas Demokrātiskajā Republikā vai jaunovalstu teritorijā,

| — | psihiatrijas māsa (“Psychiatrische(r)Krankenschwester/Krankenpfleger”), |
| --- | --- |

—

psihiatrijas māsa (“Psychiatrische(r)Krankenschwester/Krankenpfleger”),

| — | runas terapeits (“Sprachtherapeut(in)”). |
| --- | --- |

—

runas terapeits (“Sprachtherapeut(in)”).

Čehijas Republikā:

| — | veselības aprūpes asistents (“zdravotnický asistent”),
  izglītība, kuras kopējais ilgums ir vismaz 13 gadi, tostarp vismaz 8 gadusilga vispārējā pamatizglītība un 4 gadus ilga vidējā arodizglītība medicīnasskolā, ko beidz ar “maturitnízkouška” eksāmenu: |
| --- | --- |

—

veselības aprūpes asistents (“zdravotnický asistent”),

izglītība, kuras kopējais ilgums ir vismaz 13 gadi, tostarp vismaz 8 gadusilga vispārējā pamatizglītība un 4 gadus ilga vidējā arodizglītība medicīnasskolā, ko beidz ar “maturitnízkouška” eksāmenu:

| — | diētas speciālists (“nutričníasistent”),
  izglītība,kuras kopējais ilgums ir vismaz 13 gadi, tostarp vismaz 8 gadus ilga vispārējāpamatizglītība un 4 gadus ilga vidējās arodizglītība medicīnas skolā, ko beidzar “maturitní zkouška” eksāmenu. |
| --- | --- |

—

diētas speciālists (“nutričníasistent”),

izglītība,kuras kopējais ilgums ir vismaz 13 gadi, tostarp vismaz 8 gadus ilga vispārējāpamatizglītība un 4 gadus ilga vidējās arodizglītība medicīnas skolā, ko beidzar “maturitní zkouška” eksāmenu.

Itālijā:

| — | zobu tehniķis (“odontotecnico”), |
| --- | --- |

—

zobu tehniķis (“odontotecnico”),

| — | optiķis (“ottico”). |
| --- | --- |

—

optiķis (“ottico”).

Kiprā:

| — | zobu tehniķis (“οδοντοτεχνίτης”),
  izglītība, kuras kopējaisilgums ir vismaz 14 gadi, tostarp vismaz 6 gadus ilga vispārējā pamatizglītība,6 gadus ilga vidējā izglītība un 2 gadus ilga pēcvidusskolas arodizglītība,ko papildina 1 gadu ilga profesionālā pieredze. |
| --- | --- |

—

zobu tehniķis (“οδοντοτεχνίτης”),

izglītība, kuras kopējaisilgums ir vismaz 14 gadi, tostarp vismaz 6 gadus ilga vispārējā pamatizglītība,6 gadus ilga vidējā izglītība un 2 gadus ilga pēcvidusskolas arodizglītība,ko papildina 1 gadu ilga profesionālā pieredze.

| — | optiķis (“τεχνικόςοπτικός”),
  ko apliecinaizglītība, kuras kopējais apmācību ilgums ir vismaz 14 gadu, no kuriem vismaz6 gadi ir pamatizglītības ieguve, 6 gadi — vidējās izglītības ieguve un 2 gadi— profesionālās pēcvidusskolas izglītības ieguve, kam seko 1 gads profesionālāsprakses. |
| --- | --- |

—

optiķis (“τεχνικόςοπτικός”),

ko apliecinaizglītība, kuras kopējais apmācību ilgums ir vismaz 14 gadu, no kuriem vismaz6 gadi ir pamatizglītības ieguve, 6 gadi — vidējās izglītības ieguve un 2 gadi— profesionālās pēcvidusskolas izglītības ieguve, kam seko 1 gads profesionālāsprakses.

Latvijā:

| — | zobārstniecības māsa (“zobārstniecībasmāsa”),
  ko apliecinaizglītība, kuras kopējais apmācību ilgums ir vismaz 13 gadu, ko veido vismaz10 gadu vispārējās skolas izglītības ieguve un 2 gadi — profesionālās izglītībasieguve medicīnas skolā, kam seko 3 gadi profesionālās prakses, kuru beidzotjānoliek sertificēšanas eksāmens, lai iegūtu sertifikātu specialitātē. |
| --- | --- |

—

zobārstniecības māsa (“zobārstniecībasmāsa”),

ko apliecinaizglītība, kuras kopējais apmācību ilgums ir vismaz 13 gadu, ko veido vismaz10 gadu vispārējās skolas izglītības ieguve un 2 gadi — profesionālās izglītībasieguve medicīnas skolā, kam seko 3 gadi profesionālās prakses, kuru beidzotjānoliek sertificēšanas eksāmens, lai iegūtu sertifikātu specialitātē.

| — | biomedicīnas laborants (“biomedicīnaslaborants”),
  koapliecina izglītība, kuras kopējais apmācību ilgums ir vismaz 12 gadu, koveido vismaz 10 gadu vispārējās skolas izglītības ieguve un 2 gadi — profesionālāsizglītības ieguve medicīnas skolā, kam seko 2 gadi profesionālās prakses,kuru beidzot jānoliek sertificēšanas eksāmens, lai iegūtu sertifikātu specialitātē. |
| --- | --- |

—

biomedicīnas laborants (“biomedicīnaslaborants”),

koapliecina izglītība, kuras kopējais apmācību ilgums ir vismaz 12 gadu, koveido vismaz 10 gadu vispārējās skolas izglītības ieguve un 2 gadi — profesionālāsizglītības ieguve medicīnas skolā, kam seko 2 gadi profesionālās prakses,kuru beidzot jānoliek sertificēšanas eksāmens, lai iegūtu sertifikātu specialitātē.

| — | zobu tehniķis (“zobutehniķis”),
  koapliecina izglītība, kuras kopējais apmācību ilgums ir vismaz 12 gadu, koveido vismaz 10 gadu vispārējās skolas izglītības ieguve un 2 gadi — profesionālāsizglītības ieguve medicīnas skolā, kam seko 2 gadi profesionālās prakses,kuru beidzot jānoliek sertificēšanas eksāmens, lai iegūtu sertifikātu specialitātē. |
| --- | --- |

—

zobu tehniķis (“zobutehniķis”),

koapliecina izglītība, kuras kopējais apmācību ilgums ir vismaz 12 gadu, koveido vismaz 10 gadu vispārējās skolas izglītības ieguve un 2 gadi — profesionālāsizglītības ieguve medicīnas skolā, kam seko 2 gadi profesionālās prakses,kuru beidzot jānoliek sertificēšanas eksāmens, lai iegūtu sertifikātu specialitātē.

| — | fizioterapeita asistents (“fizioterapeitaasistents”),
  koapliecina izglītība, kuras kopējais apmācību ilgums ir vismaz 13 gadu, koveido vismaz 10 gadu vispārējās skolas izglītības ieguve un 3 gadi — profesionālāsizglītības ieguve medicīnas skolā, kam seko 2 gadi profesionālās prakses,kuru beidzot jānoliek sertificēšanas eksāmens, lai iegūtu sertifikātu specialitātē. |
| --- | --- |

—

fizioterapeita asistents (“fizioterapeitaasistents”),

koapliecina izglītība, kuras kopējais apmācību ilgums ir vismaz 13 gadu, koveido vismaz 10 gadu vispārējās skolas izglītības ieguve un 3 gadi — profesionālāsizglītības ieguve medicīnas skolā, kam seko 2 gadi profesionālās prakses,kuru beidzot jānoliek sertificēšanas eksāmens, lai iegūtu sertifikātu specialitātē.

Luksemburgā:

| — | medicīnas tehniķis-radiologs (“assistant(e) technique médical(e) en radiologie”), |
| --- | --- |

—

medicīnas tehniķis-radiologs (“assistant(e) technique médical(e) en radiologie”),

| — | medicīnas laboratorijas tehniķis (“assistant(e) technique médical(e) de laboratoire”), |
| --- | --- |

—

medicīnas laboratorijas tehniķis (“assistant(e) technique médical(e) de laboratoire”),

| — | psihiatrijas māsa (“infirmier/ièrepsychiatrique”), |
| --- | --- |

—

psihiatrijas māsa (“infirmier/ièrepsychiatrique”),

| — | medicīnas tehniķis ķirurģijā (“assistant(e) technique médical(e) en chirurgie”), |
| --- | --- |

—

medicīnas tehniķis ķirurģijā (“assistant(e) technique médical(e) en chirurgie”),

| — | pediatrijas māsa (“infirmier/ièrepuériculteur/trice”), |
| --- | --- |

—

pediatrijas māsa (“infirmier/ièrepuériculteur/trice”),

| — | anestēzijas māsa (“infirmier/ièreanesthésiste”), |
| --- | --- |

—

anestēzijas māsa (“infirmier/ièreanesthésiste”),

| — | diplomēts masieris/masiere (“masseur/eusediplômé(e)”), |
| --- | --- |

—

diplomēts masieris/masiere (“masseur/eusediplômé(e)”),

| — | bērnu aprūpes darbinieks (“éducateur/trice”). |
| --- | --- |

—

bērnu aprūpes darbinieks (“éducateur/trice”).

Nīderlandē:

| — | veterinārārsta palīgs (“dierenartsassistent”),
  ko apliecina izglītībaun apmācību kursi ar kopējo apmācību ilgumu vismaz trīspadsmit gadu, ko veido:






  i) | vai nu vismaz trīs gadu ilga apmācība specializētāskolā, kas beidzas ar eksāmenu un ko dažos gadījumos papildina viena vai divugadu specializācijas kurss, kas beidzas ar eksāmenu, |
| --- | --- | --- |

—

veterinārārsta palīgs (“dierenartsassistent”),

ko apliecina izglītībaun apmācību kursi ar kopējo apmācību ilgumu vismaz trīspadsmit gadu, ko veido:

i)

vai nu vismaz trīs gadu ilga apmācība specializētāskolā, kas beidzas ar eksāmenu un ko dažos gadījumos papildina viena vai divugadu specializācijas kurss, kas beidzas ar eksāmenu,

| ii) | vai vismaz divarpus gadu profesionālā apmācība specializētāskolā, kas beidzas ar eksāmenu un ko papildina vismaz sešu mēnešu darba pieredzevai vismaz sešu mēnešu mācekļa darbs apstiprinātā iestādē, |
| --- | --- |

ii)

vai vismaz divarpus gadu profesionālā apmācība specializētāskolā, kas beidzas ar eksāmenu un ko papildina vismaz sešu mēnešu darba pieredzevai vismaz sešu mēnešu mācekļa darbs apstiprinātā iestādē,

| iii) | vai vismaz divu gadu profesionālā apmācība specializētāskolā, kas beidzas ar eksāmenu un ko papildina vismaz viena gada darba pieredzevai vismaz viena gada mācekļa darbs apstiprinātā iestādē, |
| --- | --- |

iii)

vai vismaz divu gadu profesionālā apmācība specializētāskolā, kas beidzas ar eksāmenu un ko papildina vismaz viena gada darba pieredzevai vismaz viena gada mācekļa darbs apstiprinātā iestādē,

| iv) | vai arī veterinārsta palīga (“dierenartsassisten”) trīs gadu profesionālā apmācība specializētā skolā (“MBO” programma) vai alternatīvi trīs gadu profesionālā apmācībadivkāršā mācekļa gadu sistēmā (“LLW”), kas abos gadījumos noslēdzasar eksāmenu. |
| --- | --- |

iv)

vai arī veterinārsta palīga (“dierenartsassisten”) trīs gadu profesionālā apmācība specializētā skolā (“MBO” programma) vai alternatīvi trīs gadu profesionālā apmācībadivkāršā mācekļa gadu sistēmā (“LLW”), kas abos gadījumos noslēdzasar eksāmenu.

Austrijā:

| — | speciāla pamatapmācība māsām, kas specializējas bērnu un jauniešuaprūpē (“spezielle Grundausbildungin der Kinder- und Jugendlichenpflege”), |
| --- | --- |

—

speciāla pamatapmācība māsām, kas specializējas bērnu un jauniešuaprūpē (“spezielle Grundausbildungin der Kinder- und Jugendlichenpflege”),

| — | speciāla pamatapmācība psihiatrijas māsām (“spezielle Grundausbildung in der psychiatrischenGesund-heits-und Krankenpflege”), |
| --- | --- |

—

speciāla pamatapmācība psihiatrijas māsām (“spezielle Grundausbildung in der psychiatrischenGesund-heits-und Krankenpflege”),

| — | kontaktlēcu optiķis (“Kontaktlinsenoptiker”), |
| --- | --- |

—

kontaktlēcu optiķis (“Kontaktlinsenoptiker”),

| — | pedikīra speciālists (“Fusspfleger”) |
| --- | --- |

—

pedikīra speciālists (“Fusspfleger”)

| — | dzirdes aparātu tehniķis (“Hoergeraeteakustiker”), |
| --- | --- |

—

dzirdes aparātu tehniķis (“Hoergeraeteakustiker”),

| — | drogists (“Drogist”),
  ko apliecina izglītībaun apmācību kursi ar kopējo ilgumu vismaz četrpadsmit gadu, ieskaitot vismazpiecu gadu apmācību struktūrētas apmācības sistēmā, ko iedala mācekļa gadosvismaz trīs gadu ilgumā, kas sevī ietver apmācību, kas daļēji saņemta darbavietā un daļēji sniegta profesionālās apmācības iestādē, un profesionālajāpraksē un apmācībā, kas beidzas ar eksāmenu profesijā un piešķir tiesībasstrādāt profesijā un apmācīt mācekļus. |
| --- | --- |

—

drogists (“Drogist”),

ko apliecina izglītībaun apmācību kursi ar kopējo ilgumu vismaz četrpadsmit gadu, ieskaitot vismazpiecu gadu apmācību struktūrētas apmācības sistēmā, ko iedala mācekļa gadosvismaz trīs gadu ilgumā, kas sevī ietver apmācību, kas daļēji saņemta darbavietā un daļēji sniegta profesionālās apmācības iestādē, un profesionālajāpraksē un apmācībā, kas beidzas ar eksāmenu profesijā un piešķir tiesībasstrādāt profesijā un apmācīt mācekļus.

| — | masieris (“Masseur”),
  ko apliecina izglītībaun apmācību kursi ar kopējo ilgumu vismaz četrpadsmit gadu, ieskaitot vismazpiecu gadu apmācību struktūrētas apmācības sistēmā, ko iedala mācekļa gadosvismaz divu gadu ilgumā un viena gada profesionālajā kursā, kas beidzas areksāmenu profesijā un piešķir tiesības strādāt profesijā un apmācīt mācekļus. |
| --- | --- |

—

masieris (“Masseur”),

ko apliecina izglītībaun apmācību kursi ar kopējo ilgumu vismaz četrpadsmit gadu, ieskaitot vismazpiecu gadu apmācību struktūrētas apmācības sistēmā, ko iedala mācekļa gadosvismaz divu gadu ilgumā un viena gada profesionālajā kursā, kas beidzas areksāmenu profesijā un piešķir tiesības strādāt profesijā un apmācīt mācekļus.

| — | bērnudārza darbinieks (“Kindergaertner/in”), |
| --- | --- |

—

bērnudārza darbinieks (“Kindergaertner/in”),

| — | bērnu aprūpes darbinieks (“Erzieher”),
  ko apliecina izglītībaun apmācību kursi ar kopējo ilgumu — trīspadsmit gadu, tostarp piecus gadusilga profesionālā apmācība specializētā skolā, kas beidzas ar eksāmenu. |
| --- | --- |

—

bērnu aprūpes darbinieks (“Erzieher”),

ko apliecina izglītībaun apmācību kursi ar kopējo ilgumu — trīspadsmit gadu, tostarp piecus gadusilga profesionālā apmācība specializētā skolā, kas beidzas ar eksāmenu.

Slovākijā:

| — | dejošanas skolotājs mākslas pamatskolās (“učiteľ v tanečnom odbore na základných umeleckýchškolách”),
  ko apliecinaizglītība ar kopējo ilgumu vismaz 14,5 gadu, ko veido 8 gadi pamatizglītības,4 gadi izglītības vidējā specializētā skolā un 5 semestru kurss dejas pedagoģijā. |
| --- | --- |

—

dejošanas skolotājs mākslas pamatskolās (“učiteľ v tanečnom odbore na základných umeleckýchškolách”),

ko apliecinaizglītība ar kopējo ilgumu vismaz 14,5 gadu, ko veido 8 gadi pamatizglītības,4 gadi izglītības vidējā specializētā skolā un 5 semestru kurss dejas pedagoģijā.

| — | pedagogs speciālajās izglītības iestādēs un sociālo dienestu iestādēs(“vychovávatel v špeciálnychvýchovných zariadeniach a v zariadeniach sociálnych služieb”),
  ko apliecina izglītība ar kopējoilgumu vismaz 14 gadu, ko veido 8/9 gadi pamatizglītības apguvē, 4 gadi mācībuvidējās izglītības pedagoģiskajā skolā vai citā vidējās izglītības skolā un2 gadi papildinošu daļēja laika studiju pedagoģijā. |
| --- | --- |

—

pedagogs speciālajās izglītības iestādēs un sociālo dienestu iestādēs(“vychovávatel v špeciálnychvýchovných zariadeniach a v zariadeniach sociálnych služieb”),

ko apliecina izglītība ar kopējoilgumu vismaz 14 gadu, ko veido 8/9 gadi pamatizglītības apguvē, 4 gadi mācībuvidējās izglītības pedagoģiskajā skolā vai citā vidējās izglītības skolā un2 gadi papildinošu daļēja laika studiju pedagoģijā.

2.   Amata meistaru joma (“Mester/Meister/Maître”),ko apliecina izglītība un apmācību kursi attiecībā uz prasmēm, kas nav ietvertasšīs direktīvas III sadaļas II nodaļā

Apmācības šādās jomās:

Dānijā:

| — | optiķis (“optometrist”),
  šā kursa kopējais ilgumsir 14 gadi, tostarp piecu gadu arodmācības, ko veido divarpus gadus ilgasteorētiskās mācības arodmācību iestādē un divarpus gadus ilgas praktiskāsmācības darba vietā un kura beigās ir atzīts amata prasmes eksāmens, kuršdod tiesības lietot nosaukumu “Mester”. |
| --- | --- |

—

optiķis (“optometrist”),

šā kursa kopējais ilgumsir 14 gadi, tostarp piecu gadu arodmācības, ko veido divarpus gadus ilgasteorētiskās mācības arodmācību iestādē un divarpus gadus ilgas praktiskāsmācības darba vietā un kura beigās ir atzīts amata prasmes eksāmens, kuršdod tiesības lietot nosaukumu “Mester”.

| — | ortopēdijas tehniķis (“ortopaedimekaniker”),
  šā kursa kopējais ilgumsir 12,5 gadi, tostarp trīsarpus gadus ilgas arodmācības, ko veido sešus mēnešusilgas teorētiskās mācības arodmācību iestādē un trīs gadus ilgas praktiskāsmācības darba vietā un kura beigās ir atzīts amata prasmes eksāmens, kuršdod tiesības lietot nosaukumu “Mester”. |
| --- | --- |

—

ortopēdijas tehniķis (“ortopaedimekaniker”),

šā kursa kopējais ilgumsir 12,5 gadi, tostarp trīsarpus gadus ilgas arodmācības, ko veido sešus mēnešusilgas teorētiskās mācības arodmācību iestādē un trīs gadus ilgas praktiskāsmācības darba vietā un kura beigās ir atzīts amata prasmes eksāmens, kuršdod tiesības lietot nosaukumu “Mester”.

| — | ortopēdisko apavu izgatavotājs (“orthopaediskomager”),
  šā kursa kopējais ilgums ir 13,5 gadi, tostarp četrarpus gadus ilgas arodmācības,ko veido divus gadus ilgas teorētiskās mācības arodmācību iestādē un divarpusgadus ilgas praktiskās mācības darba vietā un kura beigās ir atzīts amataprasmes eksāmens, kurš dod tiesības lietot nosaukumu “Mester”. |
| --- | --- |

—

ortopēdisko apavu izgatavotājs (“orthopaediskomager”),

šā kursa kopējais ilgums ir 13,5 gadi, tostarp četrarpus gadus ilgas arodmācības,ko veido divus gadus ilgas teorētiskās mācības arodmācību iestādē un divarpusgadus ilgas praktiskās mācības darba vietā un kura beigās ir atzīts amataprasmes eksāmens, kurš dod tiesības lietot nosaukumu “Mester”.

Vācijā:

| — | optiķis (“Augenoptiker”), |
| --- | --- |

—

optiķis (“Augenoptiker”),

| — | zobu tehniķis (“Zahntechniker”), |
| --- | --- |

—

zobu tehniķis (“Zahntechniker”),

| — | bandāžists (“Bandagist”), |
| --- | --- |

—

bandāžists (“Bandagist”),

| — | dzirdes aparātu izgatavotājs (“Hörgeräte-Akustiker”), |
| --- | --- |

—

dzirdes aparātu izgatavotājs (“Hörgeräte-Akustiker”),

| — | ortopēdijas tehniķis (“Orthopaediemechaniker”), |
| --- | --- |

—

ortopēdijas tehniķis (“Orthopaediemechaniker”),

| — | ortopēdisko apavu izgatavotājs (“Orthopaedieschuhmacher”). |
| --- | --- |

—

ortopēdisko apavu izgatavotājs (“Orthopaedieschuhmacher”).

Luksemburgā:

| — | praktizējošs optiķis (“opticien”), |
| --- | --- |

—

praktizējošs optiķis (“opticien”),

| — | zobu tehniķis (“mécaniciendentaire”), |
| --- | --- |

—

zobu tehniķis (“mécaniciendentaire”),

| — | dzirdes aparātu izgatavotājs (“audioprothésiste”), |
| --- | --- |

—

dzirdes aparātu izgatavotājs (“audioprothésiste”),

| — | ortopēdijas tehniķis/bandāžists (“mécanicien orthopédiste/bandagiste”), |
| --- | --- |

—

ortopēdijas tehniķis/bandāžists (“mécanicien orthopédiste/bandagiste”),

| — | ortopēdisko apavu izgatavotājs (“orthopédiste-cordonnier”),
  šo kursu kopējais ilgums ir 14 gadi, tostarpvismaz pieci gadi mācību, pēc kurām ir strukturēta prakse, kas daļēji notiekdarba vietā, bet daļēji arodmācību iestādē un kuru beigās ir eksāmens, kuršir jānokārto, lai varētu vai nu neatkarīgi, vai kā darbinieks ar līdzvērtīguatbildības līmeni praktizēt jebkuru darbību, kam vajadzīgs salīdzināms profesionālāsprasmes līmenis. |
| --- | --- |

—

ortopēdisko apavu izgatavotājs (“orthopédiste-cordonnier”),

šo kursu kopējais ilgums ir 14 gadi, tostarpvismaz pieci gadi mācību, pēc kurām ir strukturēta prakse, kas daļēji notiekdarba vietā, bet daļēji arodmācību iestādē un kuru beigās ir eksāmens, kuršir jānokārto, lai varētu vai nu neatkarīgi, vai kā darbinieks ar līdzvērtīguatbildības līmeni praktizēt jebkuru darbību, kam vajadzīgs salīdzināms profesionālāsprasmes līmenis.

Austrijā:

| — | bandāžists (“Bandagist”), |
| --- | --- |

—

bandāžists (“Bandagist”),

| — | korsešu izgatavotājs (“Miederwarenerzeuger”), |
| --- | --- |

—

korsešu izgatavotājs (“Miederwarenerzeuger”),

| — | optiķis (“Optiker”), |
| --- | --- |

—

optiķis (“Optiker”),

| — | ortopēdisko apavu izgatavotājs (“Orthopaedieschuhmacher”), |
| --- | --- |

—

ortopēdisko apavu izgatavotājs (“Orthopaedieschuhmacher”),

| — | ortopēdijas tehniķis (“Orthopaedietechniker”), |
| --- | --- |

—

ortopēdijas tehniķis (“Orthopaedietechniker”),

| — | zobu tehniķis (“Zahntechniker”), |
| --- | --- |

—

zobu tehniķis (“Zahntechniker”),

| — | dārznieks (“Gaertner”),
  ko apliecina izglītībaun apmācība ar kopējo ilgumu vismaz četrpadsmit gadu, ieskaitot vismaz piecugadu apmācību strukturētas apmācības sistēmā, kas iedalās mācekļa gados vismaztrīs gadu ilgumā un ko veido apmācība, ko daļēji saņem darba vietā un daļējisniedz arodmācību iestādē, un vismaz divu gadu ilgs profesionālās praksesun apmācību periods, kas beidzas ar meistarības eksāmenu un piešķir tiesībasstrādāt profesijā un lietot nosaukumu “Meister”. |
| --- | --- |

—

dārznieks (“Gaertner”),

ko apliecina izglītībaun apmācība ar kopējo ilgumu vismaz četrpadsmit gadu, ieskaitot vismaz piecugadu apmācību strukturētas apmācības sistēmā, kas iedalās mācekļa gados vismaztrīs gadu ilgumā un ko veido apmācība, ko daļēji saņem darba vietā un daļējisniedz arodmācību iestādē, un vismaz divu gadu ilgs profesionālās praksesun apmācību periods, kas beidzas ar meistarības eksāmenu un piešķir tiesībasstrādāt profesijā un lietot nosaukumu “Meister”.

Aroda meistaru apmācība lauksaimniecības un mežniecības jomā, proti:

| — | lauksaimniecības meistars (“Meisterin der Landwirtschaft”), |
| --- | --- |

—

lauksaimniecības meistars (“Meisterin der Landwirtschaft”),

| — | lauku mājsaimniecības meistars (“Meister in der laendlichen Hauswirtschaft”), |
| --- | --- |

—

lauku mājsaimniecības meistars (“Meister in der laendlichen Hauswirtschaft”),

| — | dārzkopības meistars (“Meisterim Gartenbau”), |
| --- | --- |

—

dārzkopības meistars (“Meisterim Gartenbau”),

| — | dārzeņkopības meistars (“Meisterim Feldgemüsebau”), |
| --- | --- |

—

dārzeņkopības meistars (“Meisterim Feldgemüsebau”),

| — | augļkopības un augļu pārstrādes meistars (“Meister im Obstbau und in der Obstverwertung”), |
| --- | --- |

—

augļkopības un augļu pārstrādes meistars (“Meister im Obstbau und in der Obstverwertung”),

| — | vīnkopības un vīnu ražošanas meistars (“Meister im Weinbau und in der Kellerwirtschaft”), |
| --- | --- |

—

vīnkopības un vīnu ražošanas meistars (“Meister im Weinbau und in der Kellerwirtschaft”),

| — | piensaimniecības meistars (“Meisterin der Molkerei- und Kaesereiwirtschaft”), |
| --- | --- |

—

piensaimniecības meistars (“Meisterin der Molkerei- und Kaesereiwirtschaft”),

| — | zirgkopības meistars (“Meisterin der Pferdewirtschaft”), |
| --- | --- |

—

zirgkopības meistars (“Meisterin der Pferdewirtschaft”),

| — | zivsaimniecības meistars (“Meisterin der Fischereiwirtschaft”), |
| --- | --- |

—

zivsaimniecības meistars (“Meisterin der Fischereiwirtschaft”),

| — | putnkopības meistars (“Meisterin der Geflügelwirtschaft”), |
| --- | --- |

—

putnkopības meistars (“Meisterin der Geflügelwirtschaft”),

| — | biškopības meistars (“Meisterin der Bienenwirtschaft”), |
| --- | --- |

—

biškopības meistars (“Meisterin der Bienenwirtschaft”),

| — | mežkopības meistars (“Meisterin der Forstwirtschaft”), |
| --- | --- |

—

mežkopības meistars (“Meisterin der Forstwirtschaft”),

| — | mežu stādīšanas un mežu pārvaldības meistars (“Meister in der Forstgarten- und Forstpflegewirtschaft”), |
| --- | --- |

—

mežu stādīšanas un mežu pārvaldības meistars (“Meister in der Forstgarten- und Forstpflegewirtschaft”),

| — | lauksaimniecības noliktavu meistars (“Meister in der landwirtschaftlichen Lagerhaltung”),
  ko apliecina izglītībaun apmācības, kuru kopīgais ilgums ir vismaz piecpadsmit gadu, ieskaitot vismazsešu gadu apmācību strukturētas apmācības ietvaros, kas sadalās mācekļa gadosar vismaz trīs gadu ilgumu, ko veido apmācība, kas daļēji saņemta darbā undaļēji sniegta arodapmācības iestādē, un trīs gadu profesionālās prakses periods,kas beidzas ar meistarības eksāmenu attiecībā uz profesiju un piešķir tiesībasapmācīt mācekļus un lietot nosaukumu “Meister”. |
| --- | --- |

—

lauksaimniecības noliktavu meistars (“Meister in der landwirtschaftlichen Lagerhaltung”),

ko apliecina izglītībaun apmācības, kuru kopīgais ilgums ir vismaz piecpadsmit gadu, ieskaitot vismazsešu gadu apmācību strukturētas apmācības ietvaros, kas sadalās mācekļa gadosar vismaz trīs gadu ilgumu, ko veido apmācība, kas daļēji saņemta darbā undaļēji sniegta arodapmācības iestādē, un trīs gadu profesionālās prakses periods,kas beidzas ar meistarības eksāmenu attiecībā uz profesiju un piešķir tiesībasapmācīt mācekļus un lietot nosaukumu “Meister”.

Polijā:

| — | praktiskās arodapmācības skolotājs (“Nauczyciel praktycznej nauki zawodu”),
  ko apliecina izglītība, kuras ilgumsir vai nu:






  i) | 8 gadi pamatizglītības apguvē un 5 gadi profesionālāsvidējās izglītības vai ekvivalentas vidējās izglītības apguvē attiecīgajānozarē, kam seko kurss pedagoģijā, kura ilgums ir vismaz 150 stundas, kurssdarba drošībā un darba higiēnā un 2 gadi profesionālās pieredzes profesijā,ko persona gatavojas mācīt, vai |
| --- | --- | --- |

—

praktiskās arodapmācības skolotājs (“Nauczyciel praktycznej nauki zawodu”),

ko apliecina izglītība, kuras ilgumsir vai nu:

i)

8 gadi pamatizglītības apguvē un 5 gadi profesionālāsvidējās izglītības vai ekvivalentas vidējās izglītības apguvē attiecīgajānozarē, kam seko kurss pedagoģijā, kura ilgums ir vismaz 150 stundas, kurssdarba drošībā un darba higiēnā un 2 gadi profesionālās pieredzes profesijā,ko persona gatavojas mācīt, vai

| ii) | 8 gadi pamatizglītības apguvē un 5 gadi profesionālāsvidējās izglītības apguvē un diploms par pēcvidusskolas pedagoģiski tehniskasskolas pabeigšanu, vai |
| --- | --- |

ii)

8 gadi pamatizglītības apguvē un 5 gadi profesionālāsvidējās izglītības apguvē un diploms par pēcvidusskolas pedagoģiski tehniskasskolas pabeigšanu, vai

| iii) | 8 gadi pamatizglītības apguvē un 2 - 3 gadi pamataaroda vidējās izglītības apguvē un vismaz trīs gadi profesionālās pieredzes,ko apstiprina meistara kategorija konkrētajā profesijā, kam seko kurss pedagoģijā,kura kopējais ilgums ir vismaz 150 stundas. |
| --- | --- |

iii)

8 gadi pamatizglītības apguvē un 2 - 3 gadi pamataaroda vidējās izglītības apguvē un vismaz trīs gadi profesionālās pieredzes,ko apstiprina meistara kategorija konkrētajā profesijā, kam seko kurss pedagoģijā,kura kopējais ilgums ir vismaz 150 stundas.

Slovākijā:

| — | arodizglītības meistars (“majsterodbornej výchovy”),
  ko apliecina izglītības apguve, kuras kopējais ilgums ir vismaz 12 gadi,ko veido 8 gadi pamatizglītības, 4 gadi arodizglītības (pabeigta aroda vidējāizglītība un/vai mācekļa gadi attiecīgajā (līdzīgā) arodapmācībā vai mācekļakursā), vismaz 3 gadu profesionālā pieredze personas pabeigtās izglītībasvai mācekļa gadu jomā un papildu studijas pedagoģijā pedagoģijas fakultātēvai tehniskajās universitātēs, vai pabeigta vidējā izglītība un mācekļa gadiattiecīgajā (līdzīgā) arodapmācībā vai mācekļa kursā, vismaz 3 gadu profesionālāpieredze personas pabeigtās izglītības vai mācekļa gadu jomā un papildu studijaspedagoģijā pedagoģijas fakultātē, vai arī līdz 2005.gada 1. septembrim specializēta izglītība speciālās pedagoģijasjomā, kas sniegta metodoloģijas centros arodizglītības meistariem speciālāsskolās bez papildu studijām pedagoģijā. |
| --- | --- |

—

arodizglītības meistars (“majsterodbornej výchovy”),

ko apliecina izglītības apguve, kuras kopējais ilgums ir vismaz 12 gadi,ko veido 8 gadi pamatizglītības, 4 gadi arodizglītības (pabeigta aroda vidējāizglītība un/vai mācekļa gadi attiecīgajā (līdzīgā) arodapmācībā vai mācekļakursā), vismaz 3 gadu profesionālā pieredze personas pabeigtās izglītībasvai mācekļa gadu jomā un papildu studijas pedagoģijā pedagoģijas fakultātēvai tehniskajās universitātēs, vai pabeigta vidējā izglītība un mācekļa gadiattiecīgajā (līdzīgā) arodapmācībā vai mācekļa kursā, vismaz 3 gadu profesionālāpieredze personas pabeigtās izglītības vai mācekļa gadu jomā un papildu studijaspedagoģijā pedagoģijas fakultātē, vai arī līdz 2005.gada 1. septembrim specializēta izglītība speciālās pedagoģijasjomā, kas sniegta metodoloģijas centros arodizglītības meistariem speciālāsskolās bez papildu studijām pedagoģijā.

3.   Jūrniecības nozare

a)   jūras transports

Apmācības šādās jomās:

Čehijas Republikā:

| — | junga (“Palubníasistent”), |
| --- | --- |

—

junga (“Palubníasistent”),

| — | dežūrstūrmanis (“Námořníporučík”), |
| --- | --- |

—

dežūrstūrmanis (“Námořníporučík”),

| — | kapteiņa palīgs (“Prvnípalubní důstojník”), |
| --- | --- |

—

kapteiņa palīgs (“Prvnípalubní důstojník”),

| — | kapteinis (“Kapitán”), |
| --- | --- |

—

kapteinis (“Kapitán”),

| — | mehāniķa palīgs (“Strojníasistent”), |
| --- | --- |

—

mehāniķa palīgs (“Strojníasistent”),

| — | dežūrmehāniķis (“Strojnídůstojník”), |
| --- | --- |

—

dežūrmehāniķis (“Strojnídůstojník”),

| — | otrais mehāniķa palīgs (“Druhýstrojní důstojník”), |
| --- | --- |

—

otrais mehāniķa palīgs (“Druhýstrojní důstojník”),

| — | galvenais mehāniķis (“Prvnístrojní důstojník”), |
| --- | --- |

—

galvenais mehāniķis (“Prvnístrojní důstojník”),

| — | elektriķis (“Elektrotechnik”), |
| --- | --- |

—

elektriķis (“Elektrotechnik”),

| — | galvenais elektriķis (“Elektrodůstojník”). |
| --- | --- |

—

galvenais elektriķis (“Elektrodůstojník”).

Dānijā:

| — | kuģa kapteinis (“skibsfoerer”), |
| --- | --- |

—

kuģa kapteinis (“skibsfoerer”),

| — | kapteiņa pirmais palīgs (“overstyrmand”), |
| --- | --- |

—

kapteiņa pirmais palīgs (“overstyrmand”),

| — | vecākais stūrmanis, stūrmanis (“enestyrmand, vagthavende styrmand”), |
| --- | --- |

—

vecākais stūrmanis, stūrmanis (“enestyrmand, vagthavende styrmand”),

| — | stūrmanis (“vagthavendestyrmand”), |
| --- | --- |

—

stūrmanis (“vagthavendestyrmand”),

| — | mehāniķis (“maskinchef”), |
| --- | --- |

—

mehāniķis (“maskinchef”),

| — | mehāniķa pirmais palīgs (“1.maskinmester”), |
| --- | --- |

—

mehāniķa pirmais palīgs (“1.maskinmester”),

| — | mehāniķa pirmais palīgs/dežūrmehāniķis (“1. maskinmester/vagthavende maskinmester”). |
| --- | --- |

—

mehāniķa pirmais palīgs/dežūrmehāniķis (“1. maskinmester/vagthavende maskinmester”).

Vācijā:

| — | lielu piekrastes kuģu kapteinis (“Kapitaen AM”), |
| --- | --- |

—

lielu piekrastes kuģu kapteinis (“Kapitaen AM”),

| — | piekrastes kuģu kapteinis (“KapitaenAK”), |
| --- | --- |

—

piekrastes kuģu kapteinis (“KapitaenAK”),

| — | lielu piekrastes kuģu stūrmanis (“Nautischer Schiffsoffizier AMW”), |
| --- | --- |

—

lielu piekrastes kuģu stūrmanis (“Nautischer Schiffsoffizier AMW”),

| — | piekrastes kuģu stūrmanis (“NautischerSchiffsoffizier AKW”), |
| --- | --- |

—

piekrastes kuģu stūrmanis (“NautischerSchiffsoffizier AKW”),

| — | C klases galvenais mehāniķis (“Schiffsbetriebstechniker CT — Leiter von Maschinenanlagen”), |
| --- | --- |

—

C klases galvenais mehāniķis (“Schiffsbetriebstechniker CT — Leiter von Maschinenanlagen”),

| — | C klases kuģa mašīnists (“SchiffsmaschinistCMa — Leiter von Maschinenanlagen”), |
| --- | --- |

—

C klases kuģa mašīnists (“SchiffsmaschinistCMa — Leiter von Maschinenanlagen”),

| — | C klases kuģa mehāniķis (“SchiffsbetriebstechnikerCTW”), |
| --- | --- |

—

C klases kuģa mehāniķis (“SchiffsbetriebstechnikerCTW”),

| — | C klases kuģa mehāniķis — atbildīgais vecākais mehāniķis (“Schiffsmaschinist CMaW — TechnischerAlleinoffizier”). |
| --- | --- |

—

C klases kuģa mehāniķis — atbildīgais vecākais mehāniķis (“Schiffsmaschinist CMaW — TechnischerAlleinoffizier”).

Itālijā:

| — | stūrmanis (“ufficialedi coperta”), |
| --- | --- |

—

stūrmanis (“ufficialedi coperta”),

| — | mehāniķis (“ufficialedi macchina”). |
| --- | --- |

—

mehāniķis (“ufficialedi macchina”).

Latvijā:

| — | kuģu elektromehāniķis (“kuģuelektromehāniķis”), |
| --- | --- |

—

kuģu elektromehāniķis (“kuģuelektromehāniķis”),

| — | kuģa saldēšanas iekārtu mašīnists (“kuģa saldēšanas iekārtu mašīnists”). |
| --- | --- |

—

kuģa saldēšanas iekārtu mašīnists (“kuģa saldēšanas iekārtu mašīnists”).

Nīderlandē:

| — | pirmais palīgs (piekrastes kuģi) (ar papildu mācībām) (“stuurman kleine handelsvaart (metaanvulling)”, |
| --- | --- |

—

pirmais palīgs (piekrastes kuģi) (ar papildu mācībām) (“stuurman kleine handelsvaart (metaanvulling)”,

| — | diplomēts piekrastes kuģa mehāniķis (“diploma motordrijver”), |
| --- | --- |

—

diplomēts piekrastes kuģa mehāniķis (“diploma motordrijver”),

| — | VTS darbinieks (“VTS-functionaris”), |
| --- | --- |

—

VTS darbinieks (“VTS-functionaris”),

ko apliecina apmācība:

Čehijas Republikā:

| i) | attiecībā uz jungu (“Palubní asistent”):






  1. | Persona, ne jaunāka par 20 gadiem. |
| --- | --- | --- |

i)

attiecībā uz jungu (“Palubní asistent”):

1.

Persona, ne jaunāka par 20 gadiem.

| 2. | a) Jūras akadēmija vai jūras koledža — navigācijasnodaļa, abiem kursiem jābūt pabeigtiem ar “maturitní zkouška” eksāmenu,un apstiprināts dienests jūrā, ne īsāks par sešiem mēnešiem, studiju laikā,vai
  b) apstiprināts dienests jūrā, ne mazāks par diviem gadiem, kā ierindasjūrniekam, kas veido daļu no navigācijas uzraudzības palīglīmenī uz kuģiem,un apstiprināta kursa pabeigšana, kas atbilst kompetences standartam, kādsnorādīts JSDS starptautiskās konvencijas (Starptautiskā konvencija par jūrniekusagatavošanu un diplomēšanu, kā arī sardzes pildīšanu) kodeksa A-II/1 sadaļā,ko nodrošina JSDS konvencijas puses jūras akadēmija vai koledža, un eksāmenanokārtošana, ko pieņem JTM (Čehijas Republikās Jūras transporta komiteja)atzīta eksaminācijas padome. |
| --- | --- |

2.

a) Jūras akadēmija vai jūras koledža — navigācijasnodaļa, abiem kursiem jābūt pabeigtiem ar “maturitní zkouška” eksāmenu,un apstiprināts dienests jūrā, ne īsāks par sešiem mēnešiem, studiju laikā,vai

b) apstiprināts dienests jūrā, ne mazāks par diviem gadiem, kā ierindasjūrniekam, kas veido daļu no navigācijas uzraudzības palīglīmenī uz kuģiem,un apstiprināta kursa pabeigšana, kas atbilst kompetences standartam, kādsnorādīts JSDS starptautiskās konvencijas (Starptautiskā konvencija par jūrniekusagatavošanu un diplomēšanu, kā arī sardzes pildīšanu) kodeksa A-II/1 sadaļā,ko nodrošina JSDS konvencijas puses jūras akadēmija vai koledža, un eksāmenanokārtošana, ko pieņem JTM (Čehijas Republikās Jūras transporta komiteja)atzīta eksaminācijas padome.

| ii) | attiecībā uz dežūrstūrmani (“námořní poručík”):






  1. | Apstiprināts dienests jūrā kā jungam uz 500 kopējāstonnāžas kuģiem vai lielākiem, ne mazāk kā 6 mēnešus jūras koledžas vai akadēmijasabsolventa gadījumā vai vienu gadu — apstiprināta kursa beidzēja gadījumā,ieskaitot ne mazāk kā sešus mēnešus ierindas jūrnieka dienestā, kas veidodaļu no navigācijas uzraudzības. |
| --- | --- | --- |

ii)

attiecībā uz dežūrstūrmani (“námořní poručík”):

1.

Apstiprināts dienests jūrā kā jungam uz 500 kopējāstonnāžas kuģiem vai lielākiem, ne mazāk kā 6 mēnešus jūras koledžas vai akadēmijasabsolventa gadījumā vai vienu gadu — apstiprināta kursa beidzēja gadījumā,ieskaitot ne mazāk kā sešus mēnešus ierindas jūrnieka dienestā, kas veidodaļu no navigācijas uzraudzības.

| 2. | Pienācīgi aizpildīta un apstiprināta klāja kadetuklāja apmācības sekmju vērtējuma grāmatiņa. |
| --- | --- |

2.

Pienācīgi aizpildīta un apstiprināta klāja kadetuklāja apmācības sekmju vērtējuma grāmatiņa.

| iii) | attiecībā uz kapteiņa palīgu (“první palubní důstojník”):
  Dežūrstūrmaņa kompetences sertifikāts darbam uz kuģiem ar 500 kopējo tonnāžuvai lielākiem un ne mazākā divpadsmit mēnešu apstiprināta dienesta jūrā šajāamatā. |
| --- | --- |

iii)

attiecībā uz kapteiņa palīgu (“první palubní důstojník”):

Dežūrstūrmaņa kompetences sertifikāts darbam uz kuģiem ar 500 kopējo tonnāžuvai lielākiem un ne mazākā divpadsmit mēnešu apstiprināta dienesta jūrā šajāamatā.

| iv) | attiecībā uz kapteini (“kapitán”):






  — | Sertifikāts par kapteiņa dienestu uz kuģiem, kuru kopējā tonnāžair starp 500 un 3 000. |
| --- | --- | --- |

iv)

attiecībā uz kapteini (“kapitán”):

—

Sertifikāts par kapteiņa dienestu uz kuģiem, kuru kopējā tonnāžair starp 500 un 3 000.

| — | Kapteiņa palīga kompetences sertifikāts par darbu uz kuģiem ar 3 000 kopējo tonnāžu vai lielākiem un ne mazāk kā 6 mēnešiapstiprināta dienesta jūrā kapteiņa palīga pakāpē uz kuģiem ar 500 kopējotonnāžu vai lielākiem, un ne mazāk kā 6 mēneši apstiprināta dienesta jūrākapteiņa palīga pakāpē uz kuģiem ar 3 000 kopējo tonnāžuvai lielākiem. |
| --- | --- |

—

Kapteiņa palīga kompetences sertifikāts par darbu uz kuģiem ar 3 000 kopējo tonnāžu vai lielākiem un ne mazāk kā 6 mēnešiapstiprināta dienesta jūrā kapteiņa palīga pakāpē uz kuģiem ar 500 kopējotonnāžu vai lielākiem, un ne mazāk kā 6 mēneši apstiprināta dienesta jūrākapteiņa palīga pakāpē uz kuģiem ar 3 000 kopējo tonnāžuvai lielākiem.

| v) | attiecībā uz mehāniķa palīgu (“strojní asistent”):






  1. | Persona, ne jaunāka par 20 gadiem. |
| --- | --- | --- |

v)

attiecībā uz mehāniķa palīgu (“strojní asistent”):

1.

Persona, ne jaunāka par 20 gadiem.

| 2. | Jūras akadēmija vai jūras koledža — jūras mehāniķunodaļa, un apstiprināts dienests jūrā ne mazāk kā sešus mēnešus uz kuģiemstudiju laikā. |
| --- | --- |

2.

Jūras akadēmija vai jūras koledža — jūras mehāniķunodaļa, un apstiprināts dienests jūrā ne mazāk kā sešus mēnešus uz kuģiemstudiju laikā.

| vi) | attiecībā uz dežūrmehāniķi (“strojní důstojník”):
  Apstiprināts dienests jūrā mehāniķa palīga pakāpē ne mazāk par 6 mēnešiemkā jūras akadēmijas vai koledžas absolventam. |
| --- | --- |

vi)

attiecībā uz dežūrmehāniķi (“strojní důstojník”):

Apstiprināts dienests jūrā mehāniķa palīga pakāpē ne mazāk par 6 mēnešiemkā jūras akadēmijas vai koledžas absolventam.

| vii) | attiecībā uz otro mehāniķa palīgu (“druhý strojní důstojník”):
  Apstiprināts dienests jūrā ne mazāk kā 12 mēnešus 3. mehāniķa palīga pakāpēuz kuģiem, kas tiek darbināti ar 750 kW un lielāku dzinēju jaudas galvenodzinējspēku iekārtu. |
| --- | --- |

vii)

attiecībā uz otro mehāniķa palīgu (“druhý strojní důstojník”):

Apstiprināts dienests jūrā ne mazāk kā 12 mēnešus 3. mehāniķa palīga pakāpēuz kuģiem, kas tiek darbināti ar 750 kW un lielāku dzinēju jaudas galvenodzinējspēku iekārtu.

| viii) | attiecībā uz galveno mehāniķi (“první strojní důstojník”):
  Atbilstošs sertifikāts par otrā mehāniķa palīga dienestu uz kuģiem, kastiek darbināti ar 3000 kW un lielāku dzinēju jaudas galveno dzinējspēku iekārtu,un ne mazāk par 6 mēnešiem apstiprināta dienesta jūrā šajā pakāpē. |
| --- | --- |

viii)

attiecībā uz galveno mehāniķi (“první strojní důstojník”):

Atbilstošs sertifikāts par otrā mehāniķa palīga dienestu uz kuģiem, kastiek darbināti ar 3000 kW un lielāku dzinēju jaudas galveno dzinējspēku iekārtu,un ne mazāk par 6 mēnešiem apstiprināta dienesta jūrā šajā pakāpē.

| ix) | attiecībā uz elektriķi (“elektrotechnik”):






  1. | Persona, ne jaunāka par 18 gadiem. |
| --- | --- | --- |

ix)

attiecībā uz elektriķi (“elektrotechnik”):

1.

Persona, ne jaunāka par 18 gadiem.

| 2. | Jūras vai cita akadēmija, elektroinženierijas fakultātevai elektrotehnikas skola vai koledža, visiem kursiem jābūt pabeigtiem ar “maturitní zkouška” eksāmenu, un ne mazāk kā 12 mēnešu apstiprinātasprakses elektrotehnikas nozarē. |
| --- | --- |

2.

Jūras vai cita akadēmija, elektroinženierijas fakultātevai elektrotehnikas skola vai koledža, visiem kursiem jābūt pabeigtiem ar “maturitní zkouška” eksāmenu, un ne mazāk kā 12 mēnešu apstiprinātasprakses elektrotehnikas nozarē.

| x) | attiecībā uz galveno elektriķi (“elektrodůstojník”):






  1. | Jūras akadēmija vai koledža, jūras elektrotehnikasfakultāte, vai cita akadēmija vai vidusskola elektrotehnikas nozarē, visiemkursiem jābūt pabeigtiem ar “maturitnízkouška” vai valsts eksāmenu. |
| --- | --- | --- |

x)

attiecībā uz galveno elektriķi (“elektrodůstojník”):

1.

Jūras akadēmija vai koledža, jūras elektrotehnikasfakultāte, vai cita akadēmija vai vidusskola elektrotehnikas nozarē, visiemkursiem jābūt pabeigtiem ar “maturitnízkouška” vai valsts eksāmenu.

| 2. | Apstiprināts dienests jūrā elektriķa amatā uz laikaperiodu, kas nav mazāks par 12 mēnešiem, akadēmijas vai koledžas absolventagadījumā, vai uz laika periodu, kas nav mazāks par 24 mēnešiem, vidusskolasabsolventa gadījumā. |
| --- | --- |

2.

Apstiprināts dienests jūrā elektriķa amatā uz laikaperiodu, kas nav mazāks par 12 mēnešiem, akadēmijas vai koledžas absolventagadījumā, vai uz laika periodu, kas nav mazāks par 24 mēnešiem, vidusskolasabsolventa gadījumā.

Dānijā: deviņu gadu pamatskola, kam seko pamatapmācības kurss un/vai dienestsjūrā uz laika periodu starp 17 un 36 mēnešiem, ko papildina:

| i) | attiecībā uz jungu — viens gads specializētas arodapmācības, |
| --- | --- |

i)

attiecībā uz jungu — viens gads specializētas arodapmācības,

| ii) | attiecībā uz pārējiem — trīs gadi specializētas arodapmācības. |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz pārējiem — trīs gadi specializētas arodapmācības.

Vācijā: kopējais mācību ilgums starp 14 un 18 gadiem, ieskaitot trīs gaduarodapmācības kursu un viena gada dienestu jūrā, kam seko viena vai divu gaduspecializētas arodapmācības, ko nepieciešamības gadījumā papildina divu gadudarba pieredze navigācijā.

Latvijā:

| i) | attiecībā uz kuģu elektromehāniķi (“kuģu elektromehāniķis”):






  1. | Persona, ne jaunāka par 18 gadiem. |
| --- | --- | --- |

i)

attiecībā uz kuģu elektromehāniķi (“kuģu elektromehāniķis”):

1.

Persona, ne jaunāka par 18 gadiem.

| 2. | Apliecina izglītība, kuras kopējais ilgums ir vismaz12 gadi un 6 mēneši, ko veido vismaz 9 gadi pamatizglītības un vismaz 3 gadiarodizglītības. Papildus tiek prasīts dienests jūrā, ne mazāks par 6 mēnešiem,kā kuģa elektriķim vai elektrotehniķa palīgam uz kuģiem ar dzinēju jaudu,kas lielāka par 750 kW. Arodapmācība tiek pabeigta ar speciālu eksāmenu, kopieņem kompetenta iestāde saskaņā ar Satiksmes ministrijas apstiprinātu apmācībuprogrammu. |
| --- | --- |

2.

Apliecina izglītība, kuras kopējais ilgums ir vismaz12 gadi un 6 mēneši, ko veido vismaz 9 gadi pamatizglītības un vismaz 3 gadiarodizglītības. Papildus tiek prasīts dienests jūrā, ne mazāks par 6 mēnešiem,kā kuģa elektriķim vai elektrotehniķa palīgam uz kuģiem ar dzinēju jaudu,kas lielāka par 750 kW. Arodapmācība tiek pabeigta ar speciālu eksāmenu, kopieņem kompetenta iestāde saskaņā ar Satiksmes ministrijas apstiprinātu apmācībuprogrammu.

| ii) | attiecībā uz kuģa saldēšanas iekārtu mašīnistu (“kuģa saldēšanas iekārtu mašīnists”):






  1. | Persona, ne jaunāka par 18 gadiem. |
| --- | --- | --- |

ii)

attiecībā uz kuģa saldēšanas iekārtu mašīnistu (“kuģa saldēšanas iekārtu mašīnists”):

1.

Persona, ne jaunāka par 18 gadiem.

| 2. | Apliecina izglītība, kuras kopējais ilgums ir vismaz13 gadu, ko veido vismaz 9 gadi pamatizglītības un vismaz 3 gadi arodizglītības.Papildus tiek prasīts dienests jūrā, ne mazāks par 12 mēnešiem, kā saldēšanasiekārtu mašīnista palīgam. |
| --- | --- |

2.

Apliecina izglītība, kuras kopējais ilgums ir vismaz13 gadu, ko veido vismaz 9 gadi pamatizglītības un vismaz 3 gadi arodizglītības.Papildus tiek prasīts dienests jūrā, ne mazāks par 12 mēnešiem, kā saldēšanasiekārtu mašīnista palīgam.

Arodapmācība tiek pabeigta ar speciālu eksāmenu, ko pieņem kompetentā iestādesaskaņā ar Satiksmes ministrijas apstiprinātu apmācību programmu.

Itālijā: mācību kopējais ilgums ir 13 gadu, no kuriem vismaz pieci gadiir profesionālā apmācība, kuras beigās ir eksāmens un kuras vajadzības gadījumāpapildina prakse.

Nīderlandē:

| i) | attiecībā uz pirmo palīgu (piekrastes kuģi) (ar papilduapmācību) (“stuurmankleine handelsvaart (met aanvulling)”)un piekrastes kuģa mehāniķi (ar diplomu) (“diploma motordrijver”)mācību kursa kopējais ilgums ir 14 gadi, no kuriem vismaz divi gadi ir specializētāarodmācību iestādē, kurus papildina divpadsmit mēnešus ilga prakse, |
| --- | --- |

i)

attiecībā uz pirmo palīgu (piekrastes kuģi) (ar papilduapmācību) (“stuurmankleine handelsvaart (met aanvulling)”)un piekrastes kuģa mehāniķi (ar diplomu) (“diploma motordrijver”)mācību kursa kopējais ilgums ir 14 gadi, no kuriem vismaz divi gadi ir specializētāarodmācību iestādē, kurus papildina divpadsmit mēnešus ilga prakse,

| (ii) | attiecībā uz VTS darbinieku (“VTS-functionaris”) mācību kopējais ilgums ir vismaz 15 gadu, ko veido vismaztrīs gadi augstākās arodizglītības (“AAI”) vai vidējā līmeņa arodizglītības(“VAI”), kam seko valsts un reģionālie specializācijaskursi, ko katru veido vismaz 12 nedēļu teorētiskā apmācība, kas beidzas areksāmenu, |
| --- | --- |

(ii)

attiecībā uz VTS darbinieku (“VTS-functionaris”) mācību kopējais ilgums ir vismaz 15 gadu, ko veido vismaztrīs gadi augstākās arodizglītības (“AAI”) vai vidējā līmeņa arodizglītības(“VAI”), kam seko valsts un reģionālie specializācijaskursi, ko katru veido vismaz 12 nedēļu teorētiskā apmācība, kas beidzas areksāmenu,

un kuri ir atzīti saskaņā ar JSDS starptautisko konvenciju (Starptautiskākonvencija par jūrnieku sagatavošanu un diplomēšanu, kā arī sardzes pildīšanu,1978. gads).

b)   Jūras zveja:

Apmācības šādās jomās:

Vācijā:

| — | dziļjūras zvejas kapteinis (“KapitaenBG/Fischerei”), |
| --- | --- |

—

dziļjūras zvejas kapteinis (“KapitaenBG/Fischerei”),

| — | piekrastes zvejas kapteinis (“Kapitaen BLK/Fischerei”), |
| --- | --- |

—

piekrastes zvejas kapteinis (“Kapitaen BLK/Fischerei”),

| — | dziļjūras kuģu stūrmanis (“NautischerSchiffsoffizier BGW/Fischerei”), |
| --- | --- |

—

dziļjūras kuģu stūrmanis (“NautischerSchiffsoffizier BGW/Fischerei”),

| — | piekrastes kuģu stūrmanis (“NautischerSchiffsoffizier BK/Fischerei”). |
| --- | --- |

—

piekrastes kuģu stūrmanis (“NautischerSchiffsoffizier BK/Fischerei”).

Nīderlandē:

| — | pirmais palīgs/mehāniķis V (“stuurmanwerktuigkundige V”), |
| --- | --- |

—

pirmais palīgs/mehāniķis V (“stuurmanwerktuigkundige V”),

| — | mehāniķis IV (zvejas kuģi) (“werktuigkundigeIV visvaart”), |
| --- | --- |

—

mehāniķis IV (zvejas kuģi) (“werktuigkundigeIV visvaart”),

| — | pirmais palīgs IV (zvejas kuģi) (“stuurman IV visvaart”), |
| --- | --- |

—

pirmais palīgs IV (zvejas kuģi) (“stuurman IV visvaart”),

| — | pirmais palīgs/mehāniķis VI (“stuurman werktuigkundige VI”), |
| --- | --- |

—

pirmais palīgs/mehāniķis VI (“stuurman werktuigkundige VI”),

ko apliecina apmācības:

| — | Vācijā: ar kopējo ilgumu no 14 līdz 18 gadiem, tostarp trīs gadusilgs arodmācību pamatkurss un vienu gadu ilgs dienests jūrā, kam seko vienuvai divus gadus ilgas specializētas arodmācības, ko vajadzības gadījumā papildinadivu gadu darba pieredze navigācijā. |
| --- | --- |

—

Vācijā: ar kopējo ilgumu no 14 līdz 18 gadiem, tostarp trīs gadusilgs arodmācību pamatkurss un vienu gadu ilgs dienests jūrā, kam seko vienuvai divus gadus ilgas specializētas arodmācības, ko vajadzības gadījumā papildinadivu gadu darba pieredze navigācijā.

| — | Nīderlandē: dažāda ilguma kurss, kura ilgums ir no 13 līdz 15 gadiem,no kuriem vismaz divi gadi ir specializētā arodmācību iestādē, un kuru vajadzībasgadījumā papildina 12 mēnešus ilga darba pieredze, |
| --- | --- |

—

Nīderlandē: dažāda ilguma kurss, kura ilgums ir no 13 līdz 15 gadiem,no kuriem vismaz divi gadi ir specializētā arodmācību iestādē, un kuru vajadzībasgadījumā papildina 12 mēnešus ilga darba pieredze,

un kurš ir atzīts saskaņā ar Torremolinas Konvenciju (1977. gada StarptautiskāKonvencija par zvejas kuģu drošību).

4.   Tehnikas nozare

Apmācības šādās jomās:

Čehijas Republikā:

| — | licencēts tehniķis, licencēts celtnieks (“autorizovaný technik, autorizovaný stavitel”),
  ko apliecina arodapmācība,kuras ilgums ir vismaz 9 gadi, ko veido 4 gadi tehniskās vidējās izglītības,kas tiek pabeigta ar “maturitnízkouška” eksāmenu (tehniskāvidusskola) un 5 gadi profesionālās pieredzes, ko noslēdz profesionālās kvalifikācijaspārbaude attiecībā uz iespēju veikt izvēlēto profesionālo darbību celtniecībā(saskaņā ar Likumu Nr. 50/1976 Sb. (Celtniecības likums) un Likumu Nr. 360/1992Sb.). |
| --- | --- |

—

licencēts tehniķis, licencēts celtnieks (“autorizovaný technik, autorizovaný stavitel”),

ko apliecina arodapmācība,kuras ilgums ir vismaz 9 gadi, ko veido 4 gadi tehniskās vidējās izglītības,kas tiek pabeigta ar “maturitnízkouška” eksāmenu (tehniskāvidusskola) un 5 gadi profesionālās pieredzes, ko noslēdz profesionālās kvalifikācijaspārbaude attiecībā uz iespēju veikt izvēlēto profesionālo darbību celtniecībā(saskaņā ar Likumu Nr. 50/1976 Sb. (Celtniecības likums) un Likumu Nr. 360/1992Sb.).

| — | kravas mašīnas šoferis (“fyzickáosoba řídící drážní vozidlo”),
  ko apliecina izglītība, kuras kopējais ilgums ir vismaz 12 gadu un ko veidovismaz 8 gadi pamatizglītības un vismaz 4 gadi vidējās arodizglītības, kaspabeigta ar “maturitnízkouška” eksāmenu unnoslēdzas ar valsts eksāmenu par mašīnu dzinēju jaudu. |
| --- | --- |

—

kravas mašīnas šoferis (“fyzickáosoba řídící drážní vozidlo”),

ko apliecina izglītība, kuras kopējais ilgums ir vismaz 12 gadu un ko veidovismaz 8 gadi pamatizglītības un vismaz 4 gadi vidējās arodizglītības, kaspabeigta ar “maturitnízkouška” eksāmenu unnoslēdzas ar valsts eksāmenu par mašīnu dzinēju jaudu.

| — | kravas mašīnu tehniķis (“drážnírevizní technik”),
  ko apliecina izglītība, kuras kopējais ilgums ir vismaz 12 gadu un ko veidovismaz 8 gadi pamatizglītības un vismaz 4 gadi vidējās arodizglītības sekundārajāmašīnu tehnikā vai elektronikas skolā, kas pabeigta ar “maturitní zkouška” eksāmenu. |
| --- | --- |

—

kravas mašīnu tehniķis (“drážnírevizní technik”),

ko apliecina izglītība, kuras kopējais ilgums ir vismaz 12 gadu un ko veidovismaz 8 gadi pamatizglītības un vismaz 4 gadi vidējās arodizglītības sekundārajāmašīnu tehnikā vai elektronikas skolā, kas pabeigta ar “maturitní zkouška” eksāmenu.

| — | braukšanas instruktors (“učitelautoškoly”),
  persona,ne jaunāka par 24 gadiem; profesiju apliecina izglītība, kuras kopējais ilgumsir vismaz 12 gadu un ko veido vismaz 8 gadi pamatizglītības un vismaz 4 gadividējās arodizglītības ar specializāciju satiksmē vai mašīnu tehnikā, kaspabeigta ar “maturitnízkouška” eksāmenu. |
| --- | --- |

—

braukšanas instruktors (“učitelautoškoly”),

persona,ne jaunāka par 24 gadiem; profesiju apliecina izglītība, kuras kopējais ilgumsir vismaz 12 gadu un ko veido vismaz 8 gadi pamatizglītības un vismaz 4 gadividējās arodizglītības ar specializāciju satiksmē vai mašīnu tehnikā, kaspabeigta ar “maturitnízkouška” eksāmenu.

| — | valsts tehniķis darbam transporta līdzekļu tehniskajā apskatē (“kontrolní technik STK”),
  persona, ne jaunāka par 21 gadu;profesiju apliecina izglītība, kuras kopējais ilgums ir vismaz 12 gadu unko veido vismaz 8 gadi pamatizglītības un vismaz 4 gadi vidējās arodizglītības,kas pabeigta ar “maturitnízkouška” eksāmenu, kamseko vismaz 2 gadi tehniskās prakses; attiecīgajai personai jābūt automašīnasvadītāja apliecībai un šī persona nedrīkst būt krimināli sodīta, kā arī šaipersonai jāpabeidz īpaša valsts tehniķu apmācība, kuras ilgums ir vismaz 120stundas, un sekmīgi jānokārto eksāmens. |
| --- | --- |

—

valsts tehniķis darbam transporta līdzekļu tehniskajā apskatē (“kontrolní technik STK”),

persona, ne jaunāka par 21 gadu;profesiju apliecina izglītība, kuras kopējais ilgums ir vismaz 12 gadu unko veido vismaz 8 gadi pamatizglītības un vismaz 4 gadi vidējās arodizglītības,kas pabeigta ar “maturitnízkouška” eksāmenu, kamseko vismaz 2 gadi tehniskās prakses; attiecīgajai personai jābūt automašīnasvadītāja apliecībai un šī persona nedrīkst būt krimināli sodīta, kā arī šaipersonai jāpabeidz īpaša valsts tehniķu apmācība, kuras ilgums ir vismaz 120stundas, un sekmīgi jānokārto eksāmens.

| — | automašīnu izplūdes gāzu kontroles mehāniķis (“Mechanik měření emisí”),
  ko apliecina izglītība, kuras kopējais ilgumsir vismaz 12 gadu un ko veido vismaz 8 gadi pamatizglītības un vismaz 4 gadividējās arodizglītības, kas pabeigta ar “maturitní zkouška” eksāmenu;turklāt pretendentam jāpabeidz vismaz 3 gadi tehniskās prakses un īpaša apmācība “automašīnu izplūdes gāzu kontrolesmehāniķiem”, kuras ilgumsir 8 stundas, un sekmīgi jānokārto eksāmens. |
| --- | --- |

—

automašīnu izplūdes gāzu kontroles mehāniķis (“Mechanik měření emisí”),

ko apliecina izglītība, kuras kopējais ilgumsir vismaz 12 gadu un ko veido vismaz 8 gadi pamatizglītības un vismaz 4 gadividējās arodizglītības, kas pabeigta ar “maturitní zkouška” eksāmenu;turklāt pretendentam jāpabeidz vismaz 3 gadi tehniskās prakses un īpaša apmācība “automašīnu izplūdes gāzu kontrolesmehāniķiem”, kuras ilgumsir 8 stundas, un sekmīgi jānokārto eksāmens.

| — | I klases laivu kapteinis (“KapitánI. třídy”),
  koapliecina izglītība, kuras kopējais ilgums ir vismaz 15 gadu un ko veido vismaz8 gadi pamatizglītības un vismaz 3 gadi vidējās arodizglītības, kas pabeigtaar “maturitní zkouška” eksāmenu, kā arī ar eksāmenu,ko apstiprina zināšanu sertifikāts. Pēc šīs arodizglītības jāseko 4 gadu arodapraksei, kas tiek noslēgta ar eksāmenu. |
| --- | --- |

—

I klases laivu kapteinis (“KapitánI. třídy”),

koapliecina izglītība, kuras kopējais ilgums ir vismaz 15 gadu un ko veido vismaz8 gadi pamatizglītības un vismaz 3 gadi vidējās arodizglītības, kas pabeigtaar “maturitní zkouška” eksāmenu, kā arī ar eksāmenu,ko apstiprina zināšanu sertifikāts. Pēc šīs arodizglītības jāseko 4 gadu arodapraksei, kas tiek noslēgta ar eksāmenu.

| — | pieminekļu restaurators, kura darbs saistīts ar mākslas amatniecību(“restaurátor památek,které jsou díly uměleckých řemesel”),
  ko apliecina izglītība ar kopējo ilgumu 12 gadi, ja apgūta pilna vidējātehniskā izglītība, vai 10-12 studiju gadi attiecīgā kursā, plus 5 gadi profesionālāspieredzes pilnas vidējās tehniskās izglītības gadījumā, kas noslēdzas ar “maturitní zkouška” eksāmenu, vai 8 gadi profesionālās pieredzesvidējās tehniskās izglītības gadījumā, kas noslēdzas ar galīgo mācekļa eksāmnu. |
| --- | --- |

—

pieminekļu restaurators, kura darbs saistīts ar mākslas amatniecību(“restaurátor památek,které jsou díly uměleckých řemesel”),

ko apliecina izglītība ar kopējo ilgumu 12 gadi, ja apgūta pilna vidējātehniskā izglītība, vai 10-12 studiju gadi attiecīgā kursā, plus 5 gadi profesionālāspieredzes pilnas vidējās tehniskās izglītības gadījumā, kas noslēdzas ar “maturitní zkouška” eksāmenu, vai 8 gadi profesionālās pieredzesvidējās tehniskās izglītības gadījumā, kas noslēdzas ar galīgo mācekļa eksāmnu.

| — | tādu mākslas darbu restaurators, kas nav pieminekļi un tiek glabātimuzeju un galeriju kolekcijās, kā arī citu objektu ar kultūras vērtību restaurators(“restaurátor děl výtvarnýchumění, která nejsou památkami a jsou uložena ve sbírkách muzeí a galerií,a ostatních předmětů kulturní hodnoty”),
  ko apliecina izglītība, kuras kopējais ilgums ir 12 gadu, plus 5 gadi profesionālāspieredzes pilnas vidējās tehniskās izglītības gadījumā restaurācijas kursā,kas pabeigts ar “maturitnízkouška” eksāmenu. |
| --- | --- |

—

tādu mākslas darbu restaurators, kas nav pieminekļi un tiek glabātimuzeju un galeriju kolekcijās, kā arī citu objektu ar kultūras vērtību restaurators(“restaurátor děl výtvarnýchumění, která nejsou památkami a jsou uložena ve sbírkách muzeí a galerií,a ostatních předmětů kulturní hodnoty”),

ko apliecina izglītība, kuras kopējais ilgums ir 12 gadu, plus 5 gadi profesionālāspieredzes pilnas vidējās tehniskās izglītības gadījumā restaurācijas kursā,kas pabeigts ar “maturitnízkouška” eksāmenu.

| — | atkritumu apsaimniekotājs (“odpadovýhospodář”),
  koapliecina izglītība, kuras kopējais ilgums ir vismaz 12 gadu un ko veido vismaz8 gadi pamatizglītības un vismaz 4 gadi vidējās arodizglītības, kas pabeigtaar “maturitní zkouška” eksāmenu, un, minimums, 5 gadupieredze atkritumu apsaimniekošanas nozarē pēdējo 10 gadu laikā. |
| --- | --- |

—

atkritumu apsaimniekotājs (“odpadovýhospodář”),

koapliecina izglītība, kuras kopējais ilgums ir vismaz 12 gadu un ko veido vismaz8 gadi pamatizglītības un vismaz 4 gadi vidējās arodizglītības, kas pabeigtaar “maturitní zkouška” eksāmenu, un, minimums, 5 gadupieredze atkritumu apsaimniekošanas nozarē pēdējo 10 gadu laikā.

| — | spridzināšanas tehniskais vadītājs (“technický vedoucí odstřelů”),
  ko apliecina izglītība, kuras kopējais ilgumsir vismaz 12 gadu un ko veido vismaz 8 gadi pamatizglītības un vismaz 4 gadividējās arodizglītības, kas pabeigta ar “maturitní zkouška” eksāmenu,
  kam seko:






  — | 2 gadi kā spridzinātājam pazemē (attiecībā uz darbību pazemē) vai1 gads uz zemes (attiecībā uz virszemes darbību), ieskaitot 6 mēnešus kā spridzinātājapalīgam; |
| --- | --- | --- |

—

spridzināšanas tehniskais vadītājs (“technický vedoucí odstřelů”),

ko apliecina izglītība, kuras kopējais ilgumsir vismaz 12 gadu un ko veido vismaz 8 gadi pamatizglītības un vismaz 4 gadividējās arodizglītības, kas pabeigta ar “maturitní zkouška” eksāmenu,

kam seko:

—

2 gadi kā spridzinātājam pazemē (attiecībā uz darbību pazemē) vai1 gads uz zemes (attiecībā uz virszemes darbību), ieskaitot 6 mēnešus kā spridzinātājapalīgam;

| — | 100 stundu teorētiskās un praktiskās apmācības kurss, kam seko eksāmens,ko pieņem attiecīga rajona kalnrūpniecības institūcija; |
| --- | --- |

—

100 stundu teorētiskās un praktiskās apmācības kurss, kam seko eksāmens,ko pieņem attiecīga rajona kalnrūpniecības institūcija;

| — | 6 mēnešu vai ilgāka profesionālā pieredze lielāku spridzināšanasdarbu plānošanā un veikšanā; |
| --- | --- |

—

6 mēnešu vai ilgāka profesionālā pieredze lielāku spridzināšanasdarbu plānošanā un veikšanā;

| — | 32 stundu teorētiskās un praktiskās apmācības kurss, kam seko eksāmens,ko pieņem Čehijas Republikās kalnrūpniecības institūcija. |
| --- | --- |

—

32 stundu teorētiskās un praktiskās apmācības kurss, kam seko eksāmens,ko pieņem Čehijas Republikās kalnrūpniecības institūcija.

Itālijā:

| — | būvinspektors (“geometra”), |
| --- | --- |

—

būvinspektors (“geometra”),

| — | mērnieks (“peritoagrario”),
  ko apliecinatehniskās vidusskolas kurss ar kopējo ilgumu vismaz 13 gadi, tostarp astoņusgadus ilga obligātā izglītība, kam seko piecus gadus ilga vidējā izglītība,ietverot trīs gadus ilgas arodmācības, un kuras beidzas ar tehnisko zinātņubakalaura eksāmenu, un kuras papildina:






  i) | būvinspektoriem: vai nu vismaz divus gadus ilga prakseprofesionālā birojā, vai arī piecus gadus ilga darba pieredze; |
| --- | --- | --- |

—

mērnieks (“peritoagrario”),

ko apliecinatehniskās vidusskolas kurss ar kopējo ilgumu vismaz 13 gadi, tostarp astoņusgadus ilga obligātā izglītība, kam seko piecus gadus ilga vidējā izglītība,ietverot trīs gadus ilgas arodmācības, un kuras beidzas ar tehnisko zinātņubakalaura eksāmenu, un kuras papildina:

i)

būvinspektoriem: vai nu vismaz divus gadus ilga prakseprofesionālā birojā, vai arī piecus gadus ilga darba pieredze;

| (ii) | mērniekiem: vismaz divus gadus ilga prakse, |
| --- | --- |

(ii)

mērniekiem: vismaz divus gadus ilga prakse,

kuras beigās ir valsts eksāmens.

Latvijā:

| — | vilces līdzekļa vadītāja (mašīnista) palīgs (“vilces līdzekļa vadītāja (mašīnista) palīgs”),
  persona, ne jaunāka par18 gadiem; profesiju apliecina izglītība, kuras kopējais ilgums ir vismaz12 gadi, ko veido vismaz 8 gadi pamatizglītības un vismaz 4 gadi arodizglītības;arodizglītība pabeigta ar darba devēja īpašu eksāmenu; kompetences sertifikātuuz 5 gadiem izsniedz kompetenta iestāde. |
| --- | --- |

—

vilces līdzekļa vadītāja (mašīnista) palīgs (“vilces līdzekļa vadītāja (mašīnista) palīgs”),

persona, ne jaunāka par18 gadiem; profesiju apliecina izglītība, kuras kopējais ilgums ir vismaz12 gadi, ko veido vismaz 8 gadi pamatizglītības un vismaz 4 gadi arodizglītības;arodizglītība pabeigta ar darba devēja īpašu eksāmenu; kompetences sertifikātuuz 5 gadiem izsniedz kompetenta iestāde.

Nīderlandē:

| — | tiesu izpildītājs (“gerechtsdeurwaarder”), |
| --- | --- |

—

tiesu izpildītājs (“gerechtsdeurwaarder”),

| — | zobu protēzists (“tandprotheticus”),
  ko apliecina mācību kurssun arodapmācība:






  i) | tiesu izpildītāja (“gerechtsdeurwaarder”)gadījumā kopumā 19 gadu izglītība, ko veido astoņu gadu obligātās izglītībaskurss, kam seko astoņu gadu vidējā izglītība, ieskaitot četrus gadus ilgutehnisko izglītību, kuras beigās ir valsts eksāmens un ko papildina trīs gaduilga teorētiskā un praktiskā arodapmācība; |
| --- | --- | --- |

—

zobu protēzists (“tandprotheticus”),

ko apliecina mācību kurssun arodapmācība:

i)

tiesu izpildītāja (“gerechtsdeurwaarder”)gadījumā kopumā 19 gadu izglītība, ko veido astoņu gadu obligātās izglītībaskurss, kam seko astoņu gadu vidējā izglītība, ieskaitot četrus gadus ilgutehnisko izglītību, kuras beigās ir valsts eksāmens un ko papildina trīs gaduilga teorētiskā un praktiskā arodapmācība;

| (ii) | zobu protēzista (“tandprotheticus”)gadījumā vismaz 15 gadu pilna laika apmācības un trīs gadu daļlaika apmācības,ko veido astoņus gadus ilga pamatizglītība, četrus gadus ilga vispārējā vidējāizglītība, trīs gadu ilgas arodapmācības pabeigšana, kas sevī ietver teorētiskoun praktisko apmācību kā zobu tehniķim un ko papildina trīs gadu ilga daļlaikaapmācība kā zobu protēzistam, kas beidzas ar eksāmenu. |
| --- | --- |

(ii)

zobu protēzista (“tandprotheticus”)gadījumā vismaz 15 gadu pilna laika apmācības un trīs gadu daļlaika apmācības,ko veido astoņus gadus ilga pamatizglītība, četrus gadus ilga vispārējā vidējāizglītība, trīs gadu ilgas arodapmācības pabeigšana, kas sevī ietver teorētiskoun praktisko apmācību kā zobu tehniķim un ko papildina trīs gadu ilga daļlaikaapmācība kā zobu protēzistam, kas beidzas ar eksāmenu.

Austrijā:

| — | mežzinis (“Foerster”), |
| --- | --- |

—

mežzinis (“Foerster”),

| — | tehniskās konsultācijas (“TechnischesBuero”), |
| --- | --- |

—

tehniskās konsultācijas (“TechnischesBuero”),

| — | darba īrēšana (“UEberlassungvon Arbeitskraeften — Arbeitsleihe”), |
| --- | --- |

—

darba īrēšana (“UEberlassungvon Arbeitskraeften — Arbeitsleihe”),

| — | darbā iekārtošanas aģents (“Arbeitsvermittlung”), |
| --- | --- |

—

darbā iekārtošanas aģents (“Arbeitsvermittlung”),

| — | investīciju konsultants (“Vermoegensberater”), |
| --- | --- |

—

investīciju konsultants (“Vermoegensberater”),

| — | privātdetektīvs (“Berufsdetektiv”), |
| --- | --- |

—

privātdetektīvs (“Berufsdetektiv”),

| — | apsargs (“Bewachungsgewerbe”), |
| --- | --- |

—

apsargs (“Bewachungsgewerbe”),

| — | nekustamā īpašuma aģents (“Immobilienmakler”), |
| --- | --- |

—

nekustamā īpašuma aģents (“Immobilienmakler”),

| — | nekustamā īpašuma pārvaldnieks (“Immobilienverwalter”), |
| --- | --- |

—

nekustamā īpašuma pārvaldnieks (“Immobilienverwalter”),

| — | celtniecības projektu organizators (“Bautraeger, Bauorganisator, Baubetreuer”), |
| --- | --- |

—

celtniecības projektu organizators (“Bautraeger, Bauorganisator, Baubetreuer”),

| — | parādu piedziņas iestāde (“Inkassobüro/Inkassoinstitut”),
  ko apliecina izglītībaun apmācības, kuru kopējais ilgums ir vismaz 15 gadu, ko veido astoņus gadusilga obligātā izglītība, kam seko, minimums, piecus gadus ilga vidējā tehniskāvai komerciālā izglītība, kas tiek pabeigta ar tehniskās vai komerciālās gatavībaslīmeņa kvalifikācijas eksāmenu, ko papildina vismaz divus gadus ilga izglītībaun apmācība darba vietā, kas beidzas ar eksāmenu profesijā. |
| --- | --- |

—

parādu piedziņas iestāde (“Inkassobüro/Inkassoinstitut”),

ko apliecina izglītībaun apmācības, kuru kopējais ilgums ir vismaz 15 gadu, ko veido astoņus gadusilga obligātā izglītība, kam seko, minimums, piecus gadus ilga vidējā tehniskāvai komerciālā izglītība, kas tiek pabeigta ar tehniskās vai komerciālās gatavībaslīmeņa kvalifikācijas eksāmenu, ko papildina vismaz divus gadus ilga izglītībaun apmācība darba vietā, kas beidzas ar eksāmenu profesijā.

| — | apdrošināšanas konsultants (“Beraterin Versicherungsangelegenheiten”),
  ko apliecina izglītība un apmācības, kuru kopējais ilgums ir vismaz 15gadu, ieskaitot sešus gadus ilgu apmācību strukturētas apmācības ietvaros,kas iedalās trīs mācekļa gados un trīs gadu profesionālās prakses un apmācībasperiodā, kuras beigās jānokārto eksāmens. |
| --- | --- |

—

apdrošināšanas konsultants (“Beraterin Versicherungsangelegenheiten”),

ko apliecina izglītība un apmācības, kuru kopējais ilgums ir vismaz 15gadu, ieskaitot sešus gadus ilgu apmācību strukturētas apmācības ietvaros,kas iedalās trīs mācekļa gados un trīs gadu profesionālās prakses un apmācībasperiodā, kuras beigās jānokārto eksāmens.

| — | celtniecības meistars/projektēšana un tehniskās kalkulācijas (“Planender Baumeister”), |
| --- | --- |

—

celtniecības meistars/projektēšana un tehniskās kalkulācijas (“Planender Baumeister”),

| — | koka darbu meistars/projektēšana un tehniskās kalkulācijas (“Planender Zimmermeister”),
  ko apliecina izglītībaun apmācības, kuru kopējais ilgums ir vismaz 18 gadi, ieskaitot vismaz deviņusgadus ilgu arodapmācību, kas iedalās četru gadu ilgā vidējā tehniskajā izglītībāun piecu gadu ilgā profesionālajā praksē un apmācībā, beidzoties ar eksāmenuprofesijā, kas piešķir tiesības strādāt profesijā un apmācīt mācekļus tiklielā mērā, cik šī apmācība attiecas uz tiesībām projektēt ēkas, veikt tehniskosaprēķinus un uzraudzīt celtniecības darbu (“Marijas Terēzijas privilēģija”). |
| --- | --- |

—

koka darbu meistars/projektēšana un tehniskās kalkulācijas (“Planender Zimmermeister”),

ko apliecina izglītībaun apmācības, kuru kopējais ilgums ir vismaz 18 gadi, ieskaitot vismaz deviņusgadus ilgu arodapmācību, kas iedalās četru gadu ilgā vidējā tehniskajā izglītībāun piecu gadu ilgā profesionālajā praksē un apmācībā, beidzoties ar eksāmenuprofesijā, kas piešķir tiesības strādāt profesijā un apmācīt mācekļus tiklielā mērā, cik šī apmācība attiecas uz tiesībām projektēt ēkas, veikt tehniskosaprēķinus un uzraudzīt celtniecības darbu (“Marijas Terēzijas privilēģija”).

| — | komercgrāmatvedis (“GewerblicherBuchhalter”) saskaņāar 1994. gada Gewerbeordnung (1994. gada likums par tirdzniecību, arodiemun rūpniecību): |
| --- | --- |

—

komercgrāmatvedis (“GewerblicherBuchhalter”) saskaņāar 1994. gada Gewerbeordnung (1994. gada likums par tirdzniecību, arodiemun rūpniecību):

| — | pašnodarbināts grāmatvedis (“SelbständigerBuchhalter”) saskaņāar 1999. gada Bundesgesetz über die Wirtschaftstreuhandberufe (1999. gadalikums par valsts grāmatvedības profesijām). |
| --- | --- |

—

pašnodarbināts grāmatvedis (“SelbständigerBuchhalter”) saskaņāar 1999. gada Bundesgesetz über die Wirtschaftstreuhandberufe (1999. gadalikums par valsts grāmatvedības profesijām).

Polijā:

| — | diagnostiķis, kas veic transporta līdzekļu tehniskās apskates transportalīdzekļu pārbaudes stacijās pamata līmenī (“diagnosta przeprowadzający badania techniczne w stacji kontrolipojazdów o podstawowym zakresie badań”),
  ko apliecina 8 gadus ilga pamatizglītība un 5 gadus ilga vidējā tehniskāizglītība transporta līdzekļu jomā, un 3 gadu ilga prakse transporta līdzekļuservisā vai darbnīcā, kas aptver 51 stundu ilgu pamatapmācību transporta līdzekļutehniskajā apskatē un kvalifikācijas eksāmena nokārtošanu, |
| --- | --- |

—

diagnostiķis, kas veic transporta līdzekļu tehniskās apskates transportalīdzekļu pārbaudes stacijās pamata līmenī (“diagnosta przeprowadzający badania techniczne w stacji kontrolipojazdów o podstawowym zakresie badań”),

ko apliecina 8 gadus ilga pamatizglītība un 5 gadus ilga vidējā tehniskāizglītība transporta līdzekļu jomā, un 3 gadu ilga prakse transporta līdzekļuservisā vai darbnīcā, kas aptver 51 stundu ilgu pamatapmācību transporta līdzekļutehniskajā apskatē un kvalifikācijas eksāmena nokārtošanu,

| — | diagnostiķis, kas veic transporta līdzekļu tehniskās apskates rajonatransporta līdzekļu pārbaudes stacijās (“diagnosta przeprowadzający badania techniczne pojazdu w okręgowejstacji kontroli pojazdów”),
  ko apliecina 8 gadus ilga pamatizglītība un 5 gadus ilga vidējā tehniskāizglītība transporta līdzekļu jomā, un 4 gadu ilga prakse transporta līdzekļuservisā vai darbnīcā, kas aptver 51 stundu ilgu pama-tapmācību transportalīdzekļu tehniskajā apskatē un kvalifikācijas eksāmena nokārtošanu. |
| --- | --- |

—

diagnostiķis, kas veic transporta līdzekļu tehniskās apskates rajonatransporta līdzekļu pārbaudes stacijās (“diagnosta przeprowadzający badania techniczne pojazdu w okręgowejstacji kontroli pojazdów”),

ko apliecina 8 gadus ilga pamatizglītība un 5 gadus ilga vidējā tehniskāizglītība transporta līdzekļu jomā, un 4 gadu ilga prakse transporta līdzekļuservisā vai darbnīcā, kas aptver 51 stundu ilgu pama-tapmācību transportalīdzekļu tehniskajā apskatē un kvalifikācijas eksāmena nokārtošanu.

| — | diagnostiķis, kas veic transporta līdzekļu tehniskās apskates transportalīdzekļu pārbaudes stacijā (“diagnostawykonujący badania techniczne pojazdów w stacji kontroli pojazdów”),
  ko apliecina:






  i) | 8 gadus ilga pamatizglītība un 5 gadus ilga vidējātehniskā izglītība transporta līdzekļu jomā, un 4 gadus ilga apstiprinātaprakse transporta līdzekļu servisā vai darbnīcā, vai |
| --- | --- | --- |

—

diagnostiķis, kas veic transporta līdzekļu tehniskās apskates transportalīdzekļu pārbaudes stacijā (“diagnostawykonujący badania techniczne pojazdów w stacji kontroli pojazdów”),

ko apliecina:

i)

8 gadus ilga pamatizglītība un 5 gadus ilga vidējātehniskā izglītība transporta līdzekļu jomā, un 4 gadus ilga apstiprinātaprakse transporta līdzekļu servisā vai darbnīcā, vai

| ii) | 8 gadus ilga pamatizglītība un 5 gadus ilga vidējātehniskā izglītība kādā citā nozarē, nevis transporta līdzekļu specializācijā,un 8 gadus ilga apstiprināta prakse transporta līdzekļu servisā vai garāžā,kopumā aptverot 113 stundu ilgu pabeigtu apmācību, ieskaitot pamata un speciāloapmācību, ar eksāmeniem katrā mācību pakāpē. |
| --- | --- |

ii)

8 gadus ilga pamatizglītība un 5 gadus ilga vidējātehniskā izglītība kādā citā nozarē, nevis transporta līdzekļu specializācijā,un 8 gadus ilga apstiprināta prakse transporta līdzekļu servisā vai garāžā,kopumā aptverot 113 stundu ilgu pabeigtu apmācību, ieskaitot pamata un speciāloapmācību, ar eksāmeniem katrā mācību pakāpē.

Konkrēto kursu stundu ilgums un vispārējā darbības sfēra diagnostiķu pilnīgasapmācības ietvaros ir atsevišķi noteikta Infrastruktūras ministrijas 2002. gada 28. novembra regulā par detalizētām prasībāmattiecībā uz diagnostiķiem (OV 2002, Nr.208, 1769. punkts).

| — | vilcienu dispečers (“dyżurnyruchu”),
  ko apliecina8 gadus ilga pamatizglītība un 4 gadus ilga vidējā arodizglītība dzelzceļatransporta specialitātē, kā arī 45 dienu ilgs kurss, kas sagatavo vilcienudispečera darbam, un kvalifikācijas eksāmena nokārtošana, vai arī ko apliecina8 gadu ilga pamatizglītība un 5 gadu ilga vidējā arodizglītība dzelzceļa transportaspecialitātē, kā arī 63 dienu ilgs kurss, kas sagatavo vilcienu dispečeradarbam, un kvalifikācijas eksāmena nokārtošana. |
| --- | --- |

—

vilcienu dispečers (“dyżurnyruchu”),

ko apliecina8 gadus ilga pamatizglītība un 4 gadus ilga vidējā arodizglītība dzelzceļatransporta specialitātē, kā arī 45 dienu ilgs kurss, kas sagatavo vilcienudispečera darbam, un kvalifikācijas eksāmena nokārtošana, vai arī ko apliecina8 gadu ilga pamatizglītība un 5 gadu ilga vidējā arodizglītība dzelzceļa transportaspecialitātē, kā arī 63 dienu ilgs kurss, kas sagatavo vilcienu dispečeradarbam, un kvalifikācijas eksāmena nokārtošana.

5.   Apvienotās Karalistes kursi, kas akreditēti kā “National Vocational Qualifications” vai“Scottish Vocational Qualifications”

Apmācība šādās specialitātēs:

| — | apstiprināta veterinārmāsa (“listedveterinary nurse”), |
| --- | --- |

—

apstiprināta veterinārmāsa (“listedveterinary nurse”),

| — | kalnrūpniecības elektroinženieris (“mine electrical engineer”), |
| --- | --- |

—

kalnrūpniecības elektroinženieris (“mine electrical engineer”),

| — | kalnrūpniecības inženieris mehāniķis (“mine mechanical engineer”), |
| --- | --- |

—

kalnrūpniecības inženieris mehāniķis (“mine mechanical engineer”),

| — | zobārsts (“dentaltherapist”), |
| --- | --- |

—

zobārsts (“dentaltherapist”),

| — | zobu higiēnists (“dentalhygienist”), |
| --- | --- |

—

zobu higiēnists (“dentalhygienist”),

| — | praktizējošs optiķis (“dispensingoptician”), |
| --- | --- |

—

praktizējošs optiķis (“dispensingoptician”),

| — | šahtas pārzinis (“minedeputy”), |
| --- | --- |

—

šahtas pārzinis (“minedeputy”),

| — | maksātnespējas procesa administrators (“insolvency practitioner”), |
| --- | --- |

—

maksātnespējas procesa administrators (“insolvency practitioner”),

| — | licencēts nekustamā īpašuma mākleris (“licensed conveyancer”), |
| --- | --- |

—

licencēts nekustamā īpašuma mākleris (“licensed conveyancer”),

| — | kapteiņa pirmais palīgs — kravas/pasažieru kuģi — neierobežoti (“first mate — freight/passenger ships—unrestricted”), |
| --- | --- |

—

kapteiņa pirmais palīgs — kravas/pasažieru kuģi — neierobežoti (“first mate — freight/passenger ships—unrestricted”),

| — | kapteiņa otrais palīgs — kravas/pasažieru kuģi — neierobežoti (“second mate — freight/passengerships— unrestricted”), |
| --- | --- |

—

kapteiņa otrais palīgs — kravas/pasažieru kuģi — neierobežoti (“second mate — freight/passengerships— unrestricted”),

| — | kapteiņa trešais palīgs — kravas/pasažieru kuģi — neierobežoti (“third mate — freight passenger shipsunrestricted”), |
| --- | --- |

—

kapteiņa trešais palīgs — kravas/pasažieru kuģi — neierobežoti (“third mate — freight passenger shipsunrestricted”),

| — | stūrmanis — kravas/pasažieru kuģi — neierobežoti (“deck officer — freight/passenger ships — unrestricted”), |
| --- | --- |

—

stūrmanis — kravas/pasažieru kuģi — neierobežoti (“deck officer — freight/passenger ships — unrestricted”),

| — | vecākais mehāniķis — kravas/pasažieru kuģi — neierobežota tirdzniecībaszona (“engineer officer— freight/passenger ships — unlimited trading area”), |
| --- | --- |

—

vecākais mehāniķis — kravas/pasažieru kuģi — neierobežota tirdzniecībaszona (“engineer officer— freight/passenger ships — unlimited trading area”),

| — | sertificēta tehniski kompetenta persona atkritumu apsaimniekošanā(“certified technicallycompetent person in waste management”),
  kuru iznākumā tiek iegūta kvalifikācija, kas akreditēta kā NationalVocational Qualifications (NVQ) vai kuru National Councilfor Vocational Qualifications apstiprinājusi vai atzinusi par līdzvērtīgu,vai arī — Skotijā — kas akreditētas kā Scottish VocationalQualifications atbilstīgi National Framework of VocationalQualifications 3. un 4. līmenim.
  Minētos līmeņus definē šādi:






  — | 3. līmenis: kompetence dažādu darbību plašā diapazonā, veicot tāsdažādos aspektos, no kurām lielākā daļa ir kompleksas un radošas. Tajos irnozīmīga atbildība un autonomija, turklāt bieži ir prasība kontrolēt vai vadītcitus darbiniekus. |
| --- | --- | --- |

—

sertificēta tehniski kompetenta persona atkritumu apsaimniekošanā(“certified technicallycompetent person in waste management”),

kuru iznākumā tiek iegūta kvalifikācija, kas akreditēta kā NationalVocational Qualifications (NVQ) vai kuru National Councilfor Vocational Qualifications apstiprinājusi vai atzinusi par līdzvērtīgu,vai arī — Skotijā — kas akreditētas kā Scottish VocationalQualifications atbilstīgi National Framework of VocationalQualifications 3. un 4. līmenim.

Minētos līmeņus definē šādi:

—

3. līmenis: kompetence dažādu darbību plašā diapazonā, veicot tāsdažādos aspektos, no kurām lielākā daļa ir kompleksas un radošas. Tajos irnozīmīga atbildība un autonomija, turklāt bieži ir prasība kontrolēt vai vadītcitus darbiniekus.

| — | 4. līmenis: kompetence kompleksas, tehniskas vai profesionālas darbībasplašā diapazonā, veicot to dažādos aspektos, un kura saistīta ar nozīmīgupersoniskās atbildības līmeni un autonomiju. |
| --- | --- |

—

4. līmenis: kompetence kompleksas, tehniskas vai profesionālas darbībasplašā diapazonā, veicot to dažādos aspektos, un kura saistīta ar nozīmīgupersoniskās atbildības līmeni un autonomiju.

Bieži darbs saistīts ar atbildību par citu personu darbu un līdzekļu sadali.

---

(1)  No 1994. gada 1. jūnija profesionālaisnosaukums “Krankengymnast(in)” aizstāts ar nosaukumu “Physiotherapeut(in)”. Tomēr tie profesijas pārstāvji,kuri saņēmuši savus diplomus pirms minētā datuma, var, ja vēlas, turpinātlietot iepriekšējo “Krankengymnast(in)” nosaukumu.

III PIELIKUMS

13. PANTA 2. PUNKTA TREŠAJĀ RINDKOPĀ MINĒTAIS REGLAMENTĒTO APMĀCĪBU SARAKSTS

Apvienotajā Karalistē:

Reglamentētie kursi, kuru beigās tiek iegūta kvalifikācija, ko Profesionālās kvalifikācijas Nacionālā padome akreditējusi kā National Vocational Qualifications (NVQ) vai arī — Skotijā, kas akreditētas kā Scottish Vocational Qualifications atbilstīgi National Framework of Vocational Qualifications 3. un 4. līmenim.

Minētos līmeņus definē šādi:

| — | 3. līmenis: kompetence darbībai plašā diapazonā, veicot tās dažādos aspektos, un lielākā daļa no kurām ir kompleksas un radošas. Tajos ir nozīmīga atbildība un autonomija, turklāt bieži ir prasība kontrolēt vai vadīt citus darbiniekus. |
| --- | --- |

—

3. līmenis: kompetence darbībai plašā diapazonā, veicot tās dažādos aspektos, un lielākā daļa no kurām ir kompleksas un radošas. Tajos ir nozīmīga atbildība un autonomija, turklāt bieži ir prasība kontrolēt vai vadīt citus darbiniekus.

| — | 4. līmenis: kompetence kompleksas, tehniskas vai profesionālas darbības plašā diapazonā, veicot to dažādos aspektos, un kura saistīta ar nozīmīgu personiskās atbildības līmeni un autonomiju. Bieži darbs saistīts ar atbildību par citu personu darbu un līdzekļu sadali. |
| --- | --- |

—

4. līmenis: kompetence kompleksas, tehniskas vai profesionālas darbības plašā diapazonā, veicot to dažādos aspektos, un kura saistīta ar nozīmīgu personiskās atbildības līmeni un autonomiju. Bieži darbs saistīts ar atbildību par citu personu darbu un līdzekļu sadali.

Vācijā:

Šādi reglamentētie kursi:

| — | Reglamentēti kursi, kas sagatavo tehniskā asistenta (“technische(r) Assistent(in)”), tirdzniecības asistenta (“kaufmännische(r) Assistent(in)”), sociālo profesiju (“soziale Berufe”) un valsts sertificēta elpošanas un runas mākslas instruktora (“staatlich geprüfte(r) Atem-, Sprech- und Stimmlehrer(in)”) profesijas veikšanai, ar kopējo ilgumu vismaz 13 gadu, kas prasa sekmīgu vidējās izglītības kursa pabeigšanu (“mittlerer Bildungsabschluss”) un kas sevī ietver:






  i) | vismaz trīs gadus (1) ilgu arodapmācību specializētā skolā (“Fachschule”), kas beidzas ar eksāmenu un ko nepieciešamības gadījumā papildina vienu gadu vai divus gadus ilgs specializācijas kurss, kas arī beidzas ar eksāmenu, |
| --- | --- | --- |

—

Reglamentēti kursi, kas sagatavo tehniskā asistenta (“technische(r) Assistent(in)”), tirdzniecības asistenta (“kaufmännische(r) Assistent(in)”), sociālo profesiju (“soziale Berufe”) un valsts sertificēta elpošanas un runas mākslas instruktora (“staatlich geprüfte(r) Atem-, Sprech- und Stimmlehrer(in)”) profesijas veikšanai, ar kopējo ilgumu vismaz 13 gadu, kas prasa sekmīgu vidējās izglītības kursa pabeigšanu (“mittlerer Bildungsabschluss”) un kas sevī ietver:

i)

vismaz trīs gadus (1) ilgu arodapmācību specializētā skolā (“Fachschule”), kas beidzas ar eksāmenu un ko nepieciešamības gadījumā papildina vienu gadu vai divus gadus ilgs specializācijas kurss, kas arī beidzas ar eksāmenu,

| ii) | vai vismaz divarpus gadi specializētajā skolā (“Fachschule”), kas beidzas ar eksāmenu un ko papildina darba pieredze, kuras ilgums nav mazāks par sešiem mēnešiem, vai mācekļa periods, kura ilgums nav mazāks par sešiem mēnešiem, apstiprinātā iestādē, |
| --- | --- |

ii)

vai vismaz divarpus gadi specializētajā skolā (“Fachschule”), kas beidzas ar eksāmenu un ko papildina darba pieredze, kuras ilgums nav mazāks par sešiem mēnešiem, vai mācekļa periods, kura ilgums nav mazāks par sešiem mēnešiem, apstiprinātā iestādē,

| iii) | vai vismaz divi gadi specializētajā skolā (“Fachschule”), kas beidzas ar eksāmenu un ko papildina darba pieredze, kuras ilgums nav mazāks par vienu gadu, vai mācekļa periods, kura ilgums nav mazāks par vienu gadu, apstiprinātā iestādē. |
| --- | --- |

iii)

vai vismaz divi gadi specializētajā skolā (“Fachschule”), kas beidzas ar eksāmenu un ko papildina darba pieredze, kuras ilgums nav mazāks par vienu gadu, vai mācekļa periods, kura ilgums nav mazāks par vienu gadu, apstiprinātā iestādē.

| — | Reglamentētie kursi valsts sertificēta (“staatlich geprüfte(r)”) tehniķa (“Techniker(in)”), uzņēmējdarbības ekonomista (“Betriebswirt(in)”), dizainera (“Gestalter(in)”) un ģimenes konsultanta (“Familienpfleger(in)”) profesijā, ar kopējo ilgumu, kas nav mazāks par 16 gadiem, kuru priekšnoteikums ir sekmīga obligātās izglītības vai ekvivalentas izglītības un apmācības pabeigšana (kuras ilgums nav mazāks par deviņiem gadiem) un sekmīga arodskolas (“Berufsschule”) kursa pabeigšana, kura ilgums nav mazāks par trijiem gadiem, un kas sevī ietver — pēc vismaz divu gadu ilgas darba prakses pabeigšanas — pilna laika izglītību un apmācību, kuru ilgums nav mazāks par diviem gadiem, vai atbilstīga ilguma daļlaika izglītību un apmācību. |
| --- | --- |

—

Reglamentētie kursi valsts sertificēta (“staatlich geprüfte(r)”) tehniķa (“Techniker(in)”), uzņēmējdarbības ekonomista (“Betriebswirt(in)”), dizainera (“Gestalter(in)”) un ģimenes konsultanta (“Familienpfleger(in)”) profesijā, ar kopējo ilgumu, kas nav mazāks par 16 gadiem, kuru priekšnoteikums ir sekmīga obligātās izglītības vai ekvivalentas izglītības un apmācības pabeigšana (kuras ilgums nav mazāks par deviņiem gadiem) un sekmīga arodskolas (“Berufsschule”) kursa pabeigšana, kura ilgums nav mazāks par trijiem gadiem, un kas sevī ietver — pēc vismaz divu gadu ilgas darba prakses pabeigšanas — pilna laika izglītību un apmācību, kuru ilgums nav mazāks par diviem gadiem, vai atbilstīga ilguma daļlaika izglītību un apmācību.

| — | Reglamentēti kursi un reglamentēta apmācība stažējoties ar kopējo ilgumu ne mazāku par 15 gadiem, kuru priekšnoteikums ir, vispārēji runājot, sekmīga obligātās izglītības (kuras ilgums nav mazāks par deviņiem gadiem) un arodapmācības (parasti — trīs gadi) pabeigšana un ko parasti veido vismaz divus gadus ilga darba pieredze (vairumā gadījumu — trīs gadi) un eksāmens stažēšanās apmācību sagatavošanās darba kontekstā, kas parasti aptver apmācību kursu, kas notiek vai nu vienlaicīgi ar darba pieredzes apgūšanu (vismaz 1 000 stundas) vai tiek apmeklēts kā pilna laika kurss (vismaz vienu gadu). |
| --- | --- |

—

Reglamentēti kursi un reglamentēta apmācība stažējoties ar kopējo ilgumu ne mazāku par 15 gadiem, kuru priekšnoteikums ir, vispārēji runājot, sekmīga obligātās izglītības (kuras ilgums nav mazāks par deviņiem gadiem) un arodapmācības (parasti — trīs gadi) pabeigšana un ko parasti veido vismaz divus gadus ilga darba pieredze (vairumā gadījumu — trīs gadi) un eksāmens stažēšanās apmācību sagatavošanās darba kontekstā, kas parasti aptver apmācību kursu, kas notiek vai nu vienlaicīgi ar darba pieredzes apgūšanu (vismaz 1 000 stundas) vai tiek apmeklēts kā pilna laika kurss (vismaz vienu gadu).

Vācijas iestādes nosūta Komisijai un citām dalībvalstīm to apmācību kursu sarakstu, uz kuriem attiecas šis pielikums.

Nīderlandē:

| — | Reglamentēti apmācību kursi, kuru kopējais ilgums nav mazāks par 15 gadiem un kuru priekšnoteikums ir sekmīga astoņus gadu ilgas pamatizglītības plus četru gadu ilgas vai nu vidējā līmeņa vispārējās vidējās izglītības (“VVVI”), vai sagatavošanas aroda izglītības (“SAI”), vai vispārējās vidējās izglītības pabeigšana augstākā līmenī, kas prasa trīs gadu vai četru gadu kursa pabeigšanu koledžā vidējā līmeņa aroda izglītībai (“VAI”), kas beidzas ar eksāmenu. |
| --- | --- |

—

Reglamentēti apmācību kursi, kuru kopējais ilgums nav mazāks par 15 gadiem un kuru priekšnoteikums ir sekmīga astoņus gadu ilgas pamatizglītības plus četru gadu ilgas vai nu vidējā līmeņa vispārējās vidējās izglītības (“VVVI”), vai sagatavošanas aroda izglītības (“SAI”), vai vispārējās vidējās izglītības pabeigšana augstākā līmenī, kas prasa trīs gadu vai četru gadu kursa pabeigšanu koledžā vidējā līmeņa aroda izglītībai (“VAI”), kas beidzas ar eksāmenu.

| — | Reglamentēti apmācību kursi, kuru kopējais ilgums nav mazāks par 16 gadiem un kuru priekšnoteikums ir sekmīga astoņus gadu ilgas pamatizglītības plus četru gadu ilgas vismaz sagatavošanas aroda izglītības (“SAI”), vai vispārējās vidējās izglītības pabeigšana augstākā līmenī, kas prasa vismaz četru gadu ilgu arodapmācību mācekļu sistēmā, ko veido vismaz vienu dienu ilga teorētiskā instruktāža koledžā ik nedēļu un pārējās dienās — praktiskā apmācība praktiskās apmācības centrā vai firmā, un kas beidzas ar sekundārā vai terciārā līmeņa eksāmenu. |
| --- | --- |

—

Reglamentēti apmācību kursi, kuru kopējais ilgums nav mazāks par 16 gadiem un kuru priekšnoteikums ir sekmīga astoņus gadu ilgas pamatizglītības plus četru gadu ilgas vismaz sagatavošanas aroda izglītības (“SAI”), vai vispārējās vidējās izglītības pabeigšana augstākā līmenī, kas prasa vismaz četru gadu ilgu arodapmācību mācekļu sistēmā, ko veido vismaz vienu dienu ilga teorētiskā instruktāža koledžā ik nedēļu un pārējās dienās — praktiskā apmācība praktiskās apmācības centrā vai firmā, un kas beidzas ar sekundārā vai terciārā līmeņa eksāmenu.

Nīderlandēs iestādes nosūta Komisijai un citām dalībvalstīm to apmācību kursu sarakstu, uz kuriem attiecas šis pielikums.

Austrijā:

| — | Kursi augstākās izglītības arodskolās (“Berufsbildende Höhere Schulen”) un lauksaimniecības un mežsaimniecības augstskolās (“Höhere Land- und Forstwirtschaftliche Lehranstalten”), ieskaitot speciālus kursu veidus (“einschließlich der Sonderformen”), kuru struktūru un līmeni nosaka normatīvie akti, regulas un administratīvie noteikumi.
  Šo kursu kopējais garums nav mazāks par 13 gadiem, un tos veido piecus gadus ilga arodapmācība, kas beidzas ar gala eksāmenu, kura nokārtošana ir profesionālās kompetences apliecinājums. |
| --- | --- |

—

Kursi augstākās izglītības arodskolās (“Berufsbildende Höhere Schulen”) un lauksaimniecības un mežsaimniecības augstskolās (“Höhere Land- und Forstwirtschaftliche Lehranstalten”), ieskaitot speciālus kursu veidus (“einschließlich der Sonderformen”), kuru struktūru un līmeni nosaka normatīvie akti, regulas un administratīvie noteikumi.

Šo kursu kopējais garums nav mazāks par 13 gadiem, un tos veido piecus gadus ilga arodapmācība, kas beidzas ar gala eksāmenu, kura nokārtošana ir profesionālās kompetences apliecinājums.

| — | Kursi meistarskolās (“Meisterschulen”), meistarklasēs (“Meisterklassen”), rūpniecības meistarskolās (“Werkmeisterschulen”) vai celtniecības amatnieku skolās (“Bauhandwerkerschulen”), kuru struktūru un līmeni nosaka normatīvie akti, regulas un administratīvie noteikumi.
  Šo kursu kopējais garums nav mazāks par 13 gadiem, un tos veido deviņus gadus ilga obligātā izglītība, kam seko vai nu trīs gadus ilga arodapmācība specializētā skolā, vai vismaz trīs gadus ilga apmācība firmā un paralēli — arodapmācības skolā (“Berufsschule”), abas beidzas ar eksāmenu un ko papildina vismaz vienu gadu ilgs apmācības kurss meistarskolā (“Meisterschule”), meistarklasēs (“Meisterklassen”), rūpniecības meistarskolās (“Werkmeisterschulen”) vai celtniecības amatnieku skolās (“Bauhandwerkerschulen”). Vairumā gadījumu kopējais ilgums ir vismaz 15 gadi, ietverot darba prakses periodus, kas vai nu ievada apmācību kursu šajās iestādēs vai arī ko papildina daļlaika kursi (vismaz 960 stundas). |
| --- | --- |

—

Kursi meistarskolās (“Meisterschulen”), meistarklasēs (“Meisterklassen”), rūpniecības meistarskolās (“Werkmeisterschulen”) vai celtniecības amatnieku skolās (“Bauhandwerkerschulen”), kuru struktūru un līmeni nosaka normatīvie akti, regulas un administratīvie noteikumi.

Šo kursu kopējais garums nav mazāks par 13 gadiem, un tos veido deviņus gadus ilga obligātā izglītība, kam seko vai nu trīs gadus ilga arodapmācība specializētā skolā, vai vismaz trīs gadus ilga apmācība firmā un paralēli — arodapmācības skolā (“Berufsschule”), abas beidzas ar eksāmenu un ko papildina vismaz vienu gadu ilgs apmācības kurss meistarskolā (“Meisterschule”), meistarklasēs (“Meisterklassen”), rūpniecības meistarskolās (“Werkmeisterschulen”) vai celtniecības amatnieku skolās (“Bauhandwerkerschulen”). Vairumā gadījumu kopējais ilgums ir vismaz 15 gadi, ietverot darba prakses periodus, kas vai nu ievada apmācību kursu šajās iestādēs vai arī ko papildina daļlaika kursi (vismaz 960 stundas).

Austrijās iestādes nosūta Komisijai un citām dalībvalstīm to apmācību kursu saraksts, uz kuriem attiecas šis pielikums.

---

(1)  Minimālo ilgumu iespējams samazināt no trīs gadiem uz diviem gadiem, ja attiecīgajai personai ir kvalifikācija, kāda nepieciešama, lai stātos universitātē (“Abitur”), t. i., trīspadsmit gadus ilga iepriekšēja izglītība un apmācība kvalifikācijā, kas vajadzīga, lai stātos “Fachhochschule” (“Fachhochschulreife”), t. i., 12 gadus ilga iepriekšēja izglītība un apmācība.

IV PIELIKUMS

DARBĪBAS, KAS SAISTĪTAS AR PROFESIONĀLĀS PIEREDZES KATEGORIJĀM, KURAS MINĒTAS17., 18. UN 19. PANTĀ

I saraksts

Pamatgrupas, ko aptver Direktīva 64/427/EEK, kuru groza Direktīva 69/77/EEKun Direktīvas 68/366/EEK un 82/489/EEK

1

Direktīva 64/427/EEK

(liberalizācijas Direktīva: 64/429/EEK)

NICE nomenklatūra (kas atbilst
  ISIC
  23.-40.pamatgrupai)

| pamatgrupa 23 | Tekstilizstrādājumu ražošana






  232 | Tekstilmateriālu ražošana un apstrādear vilnas apstrādes iekārtām |
| --- | --- | --- |
| 233 | Tekstilmateriālu ražošana un apstrādear kokvilnas apstrādes iekārtām |
| 234 | Tekstilmateriālu ražošana un apstrādear zīda apstrādes iekārtām |
| 235 | Tekstilmateriālu ražošana un apstrādear linu un kaņepāju apstrādes iekārtām |
| 236 | Citu tekstilšķiedru rūpniecības nozares(džutas, cietās šķiedras nozares utt.), tauvu ražošana |
| 237 | Adītu un tamborētu izstrādājumu ražošana |
| 238 | Tekstila apdare |
| 239 | Citas tekstilrūpniecības nozares |

pamatgrupa 23

Tekstilizstrādājumu ražošana

232

Tekstilmateriālu ražošana un apstrādear vilnas apstrādes iekārtām

233

Tekstilmateriālu ražošana un apstrādear kokvilnas apstrādes iekārtām

234

Tekstilmateriālu ražošana un apstrādear zīda apstrādes iekārtām

235

Tekstilmateriālu ražošana un apstrādear linu un kaņepāju apstrādes iekārtām

236

Citu tekstilšķiedru rūpniecības nozares(džutas, cietās šķiedras nozares utt.), tauvu ražošana

237

Adītu un tamborētu izstrādājumu ražošana

238

Tekstila apdare

239

Citas tekstilrūpniecības nozares

pamatgrupa 24

Apavu, citu apģērbu ungultasveļas ražošana

| 241 | Mehanizēta apavu ražošana (izņemotapavus no gumijas vai koka) |
| --- | --- |
| 242 | Apavu ražošana un labošana, izmantojotroku darbu |
| 243 | Gatavu apģērbu ražošana (izņemot kažokādas) |
| 244 | Matraču un gultasveļas ražošana |
| 245 | Ādas un kažokādas nozares |

241

Mehanizēta apavu ražošana (izņemotapavus no gumijas vai koka)

242

Apavu ražošana un labošana, izmantojotroku darbu

243

Gatavu apģērbu ražošana (izņemot kažokādas)

244

Matraču un gultasveļas ražošana

245

Ādas un kažokādas nozares

pamatgrupa 25

Kokumateriālu un korķaizstrādājumu ražošana, izņemot mēbeļu ražošanu

| 251 | Meža materiālu zāģēšana un mehanizētasagatavošana |
| --- | --- |
| 252 | Daļēji apstrādātu koka ražojumu ražošana |
| 253 | Koka celtņu komponentu sērijveidaražošana, ieskaitot grīdas, |
| 254 | Koka konteineru ražošana |
| 255 | Citu koka izstrādājumu ražošana (izņemotmēbeles) |
| 259 | Salmu, korķa, klūgu, pinumu, daktuun rotangpalmas izstrādājumu ražošana, suku izgatavošana |

251

Meža materiālu zāģēšana un mehanizētasagatavošana

252

Daļēji apstrādātu koka ražojumu ražošana

253

Koka celtņu komponentu sērijveidaražošana, ieskaitot grīdas,

254

Koka konteineru ražošana

255

Citu koka izstrādājumu ražošana (izņemotmēbeles)

259

Salmu, korķa, klūgu, pinumu, daktuun rotangpalmas izstrādājumu ražošana, suku izgatavošana

pamatgrupa 26

260 Koka mēbeļu ražošana

pamatgrupa 27

Papīra un papīra izstrādājumuražošana

| 271 | Papīra masas, papīra un kartona ražošana |
| --- | --- |
| 272 | Papīra un kartona apstrāde, kā arīpapīra masas izstrādājumu ražošana |

271

Papīra masas, papīra un kartona ražošana

272

Papīra un kartona apstrāde, kā arīpapīra masas izstrādājumu ražošana

pamatgrupa 28

280 Iespiešanas, izdevējudarbs un radniecīgās nozares

pamatgrupa 29

Ādas nozare

| 291 | Miecētavas un ādas apdarināšanas uzņēmumi |
| --- | --- |
| 292 | Ādas izstrādājumu ražošana |

291

Miecētavas un ādas apdarināšanas uzņēmumi

292

Ādas izstrādājumu ražošana

ex pamatgrupa 30

Gumijas un plastmasasizstrādājumu ražošana, mākslīgu šķiedru un cietes izstrādājumu ražošana

| 301 | Gumijas un azbesta apstrāde |
| --- | --- |
| 302 | Plastmasas materiālu apstrāde |
| 303 | Mākslīgu šķiedru ražošana |

301

Gumijas un azbesta apstrāde

302

Plastmasas materiālu apstrāde

303

Mākslīgu šķiedru ražošana

ex pamatgrupa 31

Ķīmiskā rūpniecība

| 311 | Ķīmisko pamatmateriālu ražošana unšādu materiālu tālāka pārstrāde |
| --- | --- |
| 312 | Specializēta ķimikāliju ražošana vienīgirūpnieciskiem un lauksaimniecības mērķiem (ieskaitot dzīvnieku vai augu taukuun eļļas ražošanu rūpnieciskiem mērķiem, kas atbilst ISIC grupai 312) |
| 313 | Vienīgi lietošanai mājās vai ofisāparedzētu ķimikāliju specializēta ražošana (izņemot medikamentu un farmaceitiskuizstrādājumu ražošanu (ISIC ex grupa 319)) |

311

Ķīmisko pamatmateriālu ražošana unšādu materiālu tālāka pārstrāde

312

Specializēta ķimikāliju ražošana vienīgirūpnieciskiem un lauksaimniecības mērķiem (ieskaitot dzīvnieku vai augu taukuun eļļas ražošanu rūpnieciskiem mērķiem, kas atbilst ISIC grupai 312)

313

Vienīgi lietošanai mājās vai ofisāparedzētu ķimikāliju specializēta ražošana (izņemot medikamentu un farmaceitiskuizstrādājumu ražošanu (ISIC ex grupa 319))

pamatgrupa 32

320 Naftas rūpniecība

pamatgrupa 33

Nemetāla minerālprodukturažošana

| 331 | Konstrukcijās paredzētu māla izstrādājumuražošana |
| --- | --- |
| 332 | Stikla un stikla izstrādājumu ražošana |
| 333 | Keramikas izstrādājumu, tai skaitāugunsizturīgu izstrādājumu ražošana |
| 334 | Cementa, kaļķu un ģipša izstrādājumuražošana |
| 335 | Konstrukcijās materiālu ražošana nobetona, cementa un ģipša |
| 339 | Akmens apstrāde un nemetāla minerālprodukturažošana |

331

Konstrukcijās paredzētu māla izstrādājumuražošana

332

Stikla un stikla izstrādājumu ražošana

333

Keramikas izstrādājumu, tai skaitāugunsizturīgu izstrādājumu ražošana

334

Cementa, kaļķu un ģipša izstrādājumuražošana

335

Konstrukcijās materiālu ražošana nobetona, cementa un ģipša

339

Akmens apstrāde un nemetāla minerālprodukturažošana

pamatgrupa 34

Melno un krāsaino metaluražošana un primara pārveide

| 341 | Dzelzs un tērauda rūpniecība (atbilstīgiEOTK Līgumam, tai skaitā integrētie koksa uzņēmumi, kas pieder tēraudlietuvēm) |
| --- | --- |
| 342 | Tērauda cauruļu ražošana |
| 343 | Stiepļu vilkšana, aukstā izstiepšana,slokšņu aukstā velmēšana, aukstā veidošana |
| 344 | Melno metālu ražošana un sākotnējāapstrāde |
| 345 | Melno un krāsaino metālu liešanasveidņi |

341

Dzelzs un tērauda rūpniecība (atbilstīgiEOTK Līgumam, tai skaitā integrētie koksa uzņēmumi, kas pieder tēraudlietuvēm)

342

Tērauda cauruļu ražošana

343

Stiepļu vilkšana, aukstā izstiepšana,slokšņu aukstā velmēšana, aukstā veidošana

344

Melno metālu ražošana un sākotnējāapstrāde

345

Melno un krāsaino metālu liešanasveidņi

pamatgrupa 35

Metāla izstrādājumu ražošana(izņemot mehānismus un transporta iekārtas)

| 351 | Kalšana, smagā štancēšana un smagāpresēšana |
| --- | --- |
| 352 | Sekundārā pārveide un virsmas apstrāde |
| 353 | Metāliski karkasi |
| 354 | Katlu ražošana, saimniecības prečuražošana |
| 355 | Instrumentu un darbarīku, kā arī pabeigtumetāla izstrādājumu ražošana (izņemot elektropiederumus) |
| 359 | Mašīnbūves papildu darbības |

351

Kalšana, smagā štancēšana un smagāpresēšana

352

Sekundārā pārveide un virsmas apstrāde

353

Metāliski karkasi

354

Katlu ražošana, saimniecības prečuražošana

355

Instrumentu un darbarīku, kā arī pabeigtumetāla izstrādājumu ražošana (izņemot elektropiederumus)

359

Mašīnbūves papildu darbības

pamatgrupa 36

Mašīnu ražošana, izņemotelektriskās mašīnas

| 361 | Lauksaimniecības mašīnu un traktoruražošana |
| --- | --- |
| 362 | Biroja tehnikas ražošana |
| 363 | Metālapstrādes un citu darbagalduražošana, kā arī un armatūras un pierīču ražošana minētajām un citām spēkamašīnām |
| 364 | Tekstilmašīnu un piederumu ražošana,šujmašīnu ražošana, |
| 365 | Pārtikas un dzērienu rūpniecībai,kā arī ķīmiskajai rūpniecībai un radniecīgajām rūpniecības nozarēm paredzētumašīnu un iekārtu ražošana |
| 366 | Izmantošanai raktuvēs, dzelzs un tēraudalietuvēs kā celtniecībā paredzētu mašīnu un iekārtu ražošana; mehānisko krāvējuražošana |
| 367 | Transmisijas iekārtu ražošana |
| 368 | Citu īpašiem rūpnieciskiem mērķiemparedzētu mašīnu ražošana |
| 369 | Citu tādu mašīnu un iekārtu ražošana,ko nedarbina elektrība |

361

Lauksaimniecības mašīnu un traktoruražošana

362

Biroja tehnikas ražošana

363

Metālapstrādes un citu darbagalduražošana, kā arī un armatūras un pierīču ražošana minētajām un citām spēkamašīnām

364

Tekstilmašīnu un piederumu ražošana,šujmašīnu ražošana,

365

Pārtikas un dzērienu rūpniecībai,kā arī ķīmiskajai rūpniecībai un radniecīgajām rūpniecības nozarēm paredzētumašīnu un iekārtu ražošana

366

Izmantošanai raktuvēs, dzelzs un tēraudalietuvēs kā celtniecībā paredzētu mašīnu un iekārtu ražošana; mehānisko krāvējuražošana

367

Transmisijas iekārtu ražošana

368

Citu īpašiem rūpnieciskiem mērķiemparedzētu mašīnu ražošana

369

Citu tādu mašīnu un iekārtu ražošana,ko nedarbina elektrība

pamatgrupa 37

Elektrotehnika

| 371 | Elektrisko vadu un kabeļu ražošana |
| --- | --- |
| 372 | Motoru, ģeneratoru, transformatoru,slēdžu un citu līdzīgu elektroierīču ražošana elektriskās strāvas nodrošināšanai |
| 373 | Tiešam rūpnieciskam izmantojumam paredzētuelektroiekārtu ražošana |
| 374 | Sakaru tehnikas, skaitītāju un citumērierīču, kā arī medicīnisko elektroiekārtu ražošana |
| 375 | Elektronisko iekārtu, radio un televīzijasuztvērēju, audioiekārtu ražošana |
| 376 | Sadzīves elektroiekārtu ražošana |
| 377 | Lampu un apgaismes iekārtu ražošana |
| 378 | Bateriju un akumulatoru ražošana |
| 379 | Elektroiekārtu labošana, komplektēšanaun uzstādīšana, ko veic speciālists |

371

Elektrisko vadu un kabeļu ražošana

372

Motoru, ģeneratoru, transformatoru,slēdžu un citu līdzīgu elektroierīču ražošana elektriskās strāvas nodrošināšanai

373

Tiešam rūpnieciskam izmantojumam paredzētuelektroiekārtu ražošana

374

Sakaru tehnikas, skaitītāju un citumērierīču, kā arī medicīnisko elektroiekārtu ražošana

375

Elektronisko iekārtu, radio un televīzijasuztvērēju, audioiekārtu ražošana

376

Sadzīves elektroiekārtu ražošana

377

Lampu un apgaismes iekārtu ražošana

378

Bateriju un akumulatoru ražošana

379

Elektroiekārtu labošana, komplektēšanaun uzstādīšana, ko veic speciālists

ex pamatgrupa 38

Transporta iekārturažošana

| 383 | Motorizētu transporta līdzekļu unto daļu ražošana |
| --- | --- |
| 384 | Motorizēto transporta līdzekļu, motocikluun velosipēdu labošana |
| 385 | Motociklu, velosipēdu un to daļu ražošana |
| 389 | Citur neklasificētu transporta iekārturažošana |

383

Motorizētu transporta līdzekļu unto daļu ražošana

384

Motorizēto transporta līdzekļu, motocikluun velosipēdu labošana

385

Motociklu, velosipēdu un to daļu ražošana

389

Citur neklasificētu transporta iekārturažošana

pamatgrupa 39

Dažādas rūpniecības nozares

| 391 | Mērinstrumentu, kontroles instrumentu,precīzijas instrumentu ražošana |
| --- | --- |
| 392 | Medicīnisko un ķirurģisko instrumentuun iekārtu, kā arī ortopēdisko ierīču ražošana (izņemot ortopēdiskos apavus) |
| 393 | Fotoaparātu un optisko instrumenturažošana |
| 394 | Pulksteņu ražošana un remonts |
| 395 | Dārgakmeņu un dārgmetālu ražošana |
| 396 | Mūzikas instrumentu ražošana un remonts |
| 397 | Spēļu, rotaļlietu, sporta un atlētikaspiederumu ražošana |
| 399 | Citas rūpniecības nozares |

391

Mērinstrumentu, kontroles instrumentu,precīzijas instrumentu ražošana

392

Medicīnisko un ķirurģisko instrumentuun iekārtu, kā arī ortopēdisko ierīču ražošana (izņemot ortopēdiskos apavus)

393

Fotoaparātu un optisko instrumenturažošana

394

Pulksteņu ražošana un remonts

395

Dārgakmeņu un dārgmetālu ražošana

396

Mūzikas instrumentu ražošana un remonts

397

Spēļu, rotaļlietu, sporta un atlētikaspiederumu ražošana

399

Citas rūpniecības nozares

pamatgrupa 40

Celtniecība

| 400 | Nespecifiska celtniecība, nojaukšanasdarbi |
| --- | --- |
| 401 | Ēku celtniecība (dzīvojamo un citaveida ēku celtniecība) |
| 402 | Inženierbūvniecība: ceļu, tiltu, dzelzceļuu. tml. būvniecība |
| 403 | Montāžas darbi |
| 404 | Dekorēšanas un apdares darbi |

400

Nespecifiska celtniecība, nojaukšanasdarbi

401

Ēku celtniecība (dzīvojamo un citaveida ēku celtniecība)

402

Inženierbūvniecība: ceļu, tiltu, dzelzceļuu. tml. būvniecība

403

Montāžas darbi

404

Dekorēšanas un apdares darbi

2

Direktīva 68/366/EEK

(liberalizācijas Direktīva: 68/365/EEK)

NICE nomenklatūra

| pamatgrupa 20 A | 200 Rūpniecības nozares,kas ražo augu un dzīvnieku taukus un eļļas |
| --- | --- |
| pamatgrupa 20 B | Pārtikas rūpniecībasnozares (izņemot dzērienu ražošanu)






  201 | Kaušana, gaļas gatavošana un konservēšana |
| 202 | Piena un piena produktu ražošana |
| 203 | Augļu un dārzeņu konservēšana |
| 204 | Zivju un citu jūras produktu konservēšana |
| 205 | Graudu miltrūpniecības produktu ražošana |
| 206 | Maizes izstrādājumu, tai skaitā sausiņuun cepumu ražošana |
| 207 | Cukura rūpniecība |
| 208 | Kakao, šokolādes un cukura konditorejasizstrādājumu ražošana |
| 209 | Dažādu pārtikas produktu ražošana |

pamatgrupa 20 A

200 Rūpniecības nozares,kas ražo augu un dzīvnieku taukus un eļļas

pamatgrupa 20 B

Pārtikas rūpniecībasnozares (izņemot dzērienu ražošanu)

201

Kaušana, gaļas gatavošana un konservēšana

202

Piena un piena produktu ražošana

203

Augļu un dārzeņu konservēšana

204

Zivju un citu jūras produktu konservēšana

205

Graudu miltrūpniecības produktu ražošana

206

Maizes izstrādājumu, tai skaitā sausiņuun cepumu ražošana

207

Cukura rūpniecība

208

Kakao, šokolādes un cukura konditorejasizstrādājumu ražošana

209

Dažādu pārtikas produktu ražošana

Pamatgrupa 21

Dzērienu ražošana

| 211 | Etilspirta ražošana raudzējot, raugaun spirta ražošana |
| --- | --- |
| 212 | Vīna un citu beziesala alkoholiskodzērienu ražošana |
| 213 | Brūvēšana un iesala gatavošana |
| 214 | Bezalkoholisko dzērienu un gāzētodzērienu rūpniecība |

211

Etilspirta ražošana raudzējot, raugaun spirta ražošana

212

Vīna un citu beziesala alkoholiskodzērienu ražošana

213

Brūvēšana un iesala gatavošana

214

Bezalkoholisko dzērienu un gāzētodzērienu rūpniecība

| ex 30 | Gumijas izstrādājumu un plastmasasmateriālu, mākslīgu un sintētisku šķiedru un cietes izstrādājumu ražošana






  304 | Cietes izstrādājumu ražošana |
| --- | --- | --- |

ex 30

Gumijas izstrādājumu un plastmasasmateriālu, mākslīgu un sintētisku šķiedru un cietes izstrādājumu ražošana

304

Cietes izstrādājumu ražošana

3

Direktīva 82/489/EEK

ISIC
  nomenklatūra

| ex 855 | frizētavas (izņemot pedikīra darbībuun skaistumkopšanas apmācību skolas) |
| --- | --- |

ex 855

frizētavas (izņemot pedikīra darbībuun skaistumkopšanas apmācību skolas)

II saraksts

Pamatgrupas Direktīvās 75/368/EEK, 75/369/EEK un 82/470/EEK

1

Direktīva 75/368/EEK (darbības, kas uzskaitītas 5.panta 1.punktā)

ISIC
  nomenklatūra

| ex 04 | Zvejniecība






  043 | Zvejniecība iekšējos ūdeņos |
| --- | --- | --- |

ex 04

Zvejniecība

043

Zvejniecība iekšējos ūdeņos

ex 38

Transporta iekārtu ražošana

| 381 | Kuģu būve un remonts |
| --- | --- |
| 382 | Dzelzceļu iekārtu ražošana |
| 386 | Lidaparātu ražošana (ieskaitot kosmiskokuģu ražošanu) |

381

Kuģu būve un remonts

382

Dzelzceļu iekārtu ražošana

386

Lidaparātu ražošana (ieskaitot kosmiskokuģu ražošanu)

ex 71

Ar transportu saistītās un citasdarbības, kas attiecas uz šādām grupām:

| ex 711 | Pakalpojumi, ko sniedz guļamvagonosun restorānvagonos, dzelzceļa sastāva tehniskā apkope, ko veic depo, vagonutīrīšana |
| --- | --- |
| ex 712 | Pasažieru transporta parka fondauzturēšana pārvadājumiem pilsētās, priekšpilsētās un starp pilsētām |
| ex 713 | Cita veida cietzemes pasažierutransporta parku fonda uzturēšana (piem., automobiļu, tālsatiksmes autobusuun taksometru transporta parku fonda uzturēšana) |
| ex 714 | Ceļu transporta atbalstam paredzētupakalpojumu nodrošināšana un uzturēšana (piem., ceļu, tuneļu un maksas tiltu,preču noliktavu, automobiļu parku, autobusu un tramvaju depo vadība un uzturēšana) |
| ex 716 | Darbības, kas saistītas ar iekšzemesūdens transportu (piem., ūdensceļu, ostu un citu ar iekšzemes ūdens transportusaistītu darbību vadība un uzturēšana, velkoņu un loču pakalpojumi ostās,boju izlikšana, kuģu iekraušanas un izkraušanas darbi un citas līdzīgas darbības,tādas kā kuģu glābšana, vilkšana tauvā un laivu staciju vadība) |

ex 711

Pakalpojumi, ko sniedz guļamvagonosun restorānvagonos, dzelzceļa sastāva tehniskā apkope, ko veic depo, vagonutīrīšana

ex 712

Pasažieru transporta parka fondauzturēšana pārvadājumiem pilsētās, priekšpilsētās un starp pilsētām

ex 713

Cita veida cietzemes pasažierutransporta parku fonda uzturēšana (piem., automobiļu, tālsatiksmes autobusuun taksometru transporta parku fonda uzturēšana)

ex 714

Ceļu transporta atbalstam paredzētupakalpojumu nodrošināšana un uzturēšana (piem., ceļu, tuneļu un maksas tiltu,preču noliktavu, automobiļu parku, autobusu un tramvaju depo vadība un uzturēšana)

ex 716

Darbības, kas saistītas ar iekšzemesūdens transportu (piem., ūdensceļu, ostu un citu ar iekšzemes ūdens transportusaistītu darbību vadība un uzturēšana, velkoņu un loču pakalpojumi ostās,boju izlikšana, kuģu iekraušanas un izkraušanas darbi un citas līdzīgas darbības,tādas kā kuģu glābšana, vilkšana tauvā un laivu staciju vadība)

73

Sakari: pasta pakalpojumi un tālsakari

ex 85

Personiskie pakalpojumi

| 854 | Veļas mazgāšana un veļas mazgāšanaspakalpojumi, ķīmiska tīrīšana un krāsošana |
| --- | --- |
| ex 856 | Fotostudijas: portreti un komercfotogrāfijas,izņemot fotožurnālistus |
| ex 859 | Citviet neklasificēti personiskipakalpojumi (tikai ēku uzturēšana un tīrīšana, vai to aprīkošana) |

854

Veļas mazgāšana un veļas mazgāšanaspakalpojumi, ķīmiska tīrīšana un krāsošana

ex 856

Fotostudijas: portreti un komercfotogrāfijas,izņemot fotožurnālistus

ex 859

Citviet neklasificēti personiskipakalpojumi (tikai ēku uzturēšana un tīrīšana, vai to aprīkošana)

2

Direktīva 75/369/EEK

(6. pants: kur darbība tiek uzskatīta par rūpniecisku vai sīkamatnieciskudarbību)

ISIC
  nomenklatūra

Šādu darbību veikšana ceļojot:

| a) | preču pirkšana un pārdošana:






  — | ko veic ceļojoši tirgotāji, iznēsātāji vai apkārtceļojoši sīktirgotāji(ex ISIC grupa 612), |
| --- | --- | --- |

a)

preču pirkšana un pārdošana:

—

ko veic ceļojoši tirgotāji, iznēsātāji vai apkārtceļojoši sīktirgotāji(ex ISIC grupa 612),

| — | ko veic tirgos ar nojumi, kas nav pastāvīgas tirdzniecības vietas,un brīvdabas tirgos; |
| --- | --- |

—

ko veic tirgos ar nojumi, kas nav pastāvīgas tirdzniecības vietas,un brīvdabas tirgos;

| b) | darbības, uz kurām attiecas pieņemti pārejas pasākumi,kuri skaidri izslēdz vai nemin šādu darbību piekopšanu ceļojot. |
| --- | --- |

b)

darbības, uz kurām attiecas pieņemti pārejas pasākumi,kuri skaidri izslēdz vai nemin šādu darbību piekopšanu ceļojot.

3

Direktīva 82/470/EEK (6. panta 1. un 3. punkts)

ISIC nomenklatūras 718. un 720. grupa

Paredzētās darbības jo īpaši ir:

| — | atsevišķu vai koordinētu elementu (transporta, dzīvošanas, pansijas,ekskursiju, u. tml.) organizēšana, piedāvāšana pārdošanai vai pārdošana tiešivai, saņemot par to komisijas maksu, ceļojumam vai uzturēšanās nolūkam, laiarī kādi būtu ceļošanas motīvi [(2. panta B punkta a) apakšpunkts)]; |
| --- | --- |

—

atsevišķu vai koordinētu elementu (transporta, dzīvošanas, pansijas,ekskursiju, u. tml.) organizēšana, piedāvāšana pārdošanai vai pārdošana tiešivai, saņemot par to komisijas maksu, ceļojumam vai uzturēšanās nolūkam, laiarī kādi būtu ceļošanas motīvi [(2. panta B punkta a) apakšpunkts)];

| — | starpnieka darbība starp uzņēmējiem attiecībā uz dažādiem transportaveidiem un personām, kuras nosūta vai saņem preces un veic ar tām saistītodarbību:






  aa) | noslēdzot līgumus ar transporta uzņēmējiem vadītājuvārdā; |
| --- | --- | --- |

—

starpnieka darbība starp uzņēmējiem attiecībā uz dažādiem transportaveidiem un personām, kuras nosūta vai saņem preces un veic ar tām saistītodarbību:

aa)

noslēdzot līgumus ar transporta uzņēmējiem vadītājuvārdā;

| bb) | izvēloties transportēšanas metodi, firmu un maršrutu,ko vadītājs uzskata par visrentablāko; |
| --- | --- |

bb)

izvēloties transportēšanas metodi, firmu un maršrutu,ko vadītājs uzskata par visrentablāko;

| cc) | organizējot transporta darbības tehniskos aspektus(piemēram, transportēšanai nepieciešamā iepakošana); veicot dažādas darbības,kas saistītas ar transportēšanu (piemēram, ledus krājumu nodrošināšana vagoniem-saldētavām); |
| --- | --- |

cc)

organizējot transporta darbības tehniskos aspektus(piemēram, transportēšanai nepieciešamā iepakošana); veicot dažādas darbības,kas saistītas ar transportēšanu (piemēram, ledus krājumu nodrošināšana vagoniem-saldētavām);

| dd) | kārtojot formalitātes, kas saistītas ar transportēšanu,tādas kā ceļa zīmju sastādīšana, sūtījumu savākšana un izsniegšana; |
| --- | --- |

dd)

kārtojot formalitātes, kas saistītas ar transportēšanu,tādas kā ceļa zīmju sastādīšana, sūtījumu savākšana un izsniegšana;

| ee) | koordinējot dažādās transportēšanas stadijas, nodrošinottranzīta, pārsūtīšanas, starpsūtīšanas un citas rezultējošas darbības; |
| --- | --- |

ee)

koordinējot dažādās transportēšanas stadijas, nodrošinottranzīta, pārsūtīšanas, starpsūtīšanas un citas rezultējošas darbības;

| ff) | organizējot gan kravu, gan pārvadātājus, gan transportēšanaslīdzekļus personām, kuras vai nu nosūta, vai arī saņem preces:






  — | novērtējot transportēšanas izmaksas un pārbaudot detalizētos rēķinus; |
| --- | --- | --- |

ff)

organizējot gan kravu, gan pārvadātājus, gan transportēšanaslīdzekļus personām, kuras vai nu nosūta, vai arī saņem preces:

—

novērtējot transportēšanas izmaksas un pārbaudot detalizētos rēķinus;

| — | veicot noteiktus pagaidu vai pastāvīgus pasākumus kuģa īpašniekavai jūras transporta pārvadātāja vārdā un uzdevumā (ostu institūcijās, arkuģu sīktirgotājiem u. tml.). |
| --- | --- |

—

veicot noteiktus pagaidu vai pastāvīgus pasākumus kuģa īpašniekavai jūras transporta pārvadātāja vārdā un uzdevumā (ostu institūcijās, arkuģu sīktirgotājiem u. tml.).

[Darbības, kas uzskaitītas 2.panta A punkta a), b) un d) apakšpunktā].

III saraksts

Direktīvas 64/222/EEK, 68/364/EEK, 68/368/EEK, 75/368/EEK, 75/369/EEK,70/523/EEK un 82/470/EEK

1

Direktīva 64/222/EEK

(liberalizācijas Direktīvas: 64/223/EEK un 64/224/EEK)

| 1. | Pašnodarbināto personu darbība vairumtirdzniecībā,izņemot medicīnisko un farmaceitisko produktu, toksisko produktu un patogēnuun ogļu vairumtirdzniecību (ex grupa 611). |
| --- | --- |

1.

Pašnodarbināto personu darbība vairumtirdzniecībā,izņemot medicīnisko un farmaceitisko produktu, toksisko produktu un patogēnuun ogļu vairumtirdzniecību (ex grupa 611).

| 2. | Tāda starpnieka profesionālas darbības, ko viena vaivairākas personas ir pilnvarojušas un uzlikušas tam par pienākumu iesaistītieskomercdarījumos šo personu vārdā un uzdevumā. |
| --- | --- |

2.

Tāda starpnieka profesionālas darbības, ko viena vaivairākas personas ir pilnvarojušas un uzlikušas tam par pienākumu iesaistītieskomercdarījumos šo personu vārdā un uzdevumā.

| 3. | Tāda starpnieka profesionālas darbības, kurš, kautarī tas nav viņa pastāvīgs pienākums, dibina kontaktus starp cilvēkiem, kurivēlas tieši slēgt savstarpēju līgumu, vai arī kārto viņu komercdarījumus vaipalīdz tos īstenot. |
| --- | --- |

3.

Tāda starpnieka profesionālas darbības, kurš, kautarī tas nav viņa pastāvīgs pienākums, dibina kontaktus starp cilvēkiem, kurivēlas tieši slēgt savstarpēju līgumu, vai arī kārto viņu komercdarījumus vaipalīdz tos īstenot.

| 4. | Tāda starpnieka profesionālas darbības, kurš savāvārdā slēdz komercdarījumus citu uzdevumā. |
| --- | --- |

4.

Tāda starpnieka profesionālas darbības, kurš savāvārdā slēdz komercdarījumus citu uzdevumā.

| 5. | Tāda starpnieka profesionālas darbības, kas citu uzdevumāveic vairumtirdzniecību izsolē. |
| --- | --- |

5.

Tāda starpnieka profesionālas darbības, kas citu uzdevumāveic vairumtirdzniecību izsolē.

| 6. | Tāda starpnieka profesionālas darbības, kas apmeklēpotenciālos klientus, lai saņemtu pasūtījumus. |
| --- | --- |

6.

Tāda starpnieka profesionālas darbības, kas apmeklēpotenciālos klientus, lai saņemtu pasūtījumus.

| 7. | Profesionāli starpniecības pakalpojumi, ko sniedzstarpnieks, kas ir pieņemts darbā vienā vai vairākos tirdzniecības, rūpniecībasvai sīkamatniecības uzņēmumos. |
| --- | --- |

7.

Profesionāli starpniecības pakalpojumi, ko sniedzstarpnieks, kas ir pieņemts darbā vienā vai vairākos tirdzniecības, rūpniecībasvai sīkamatniecības uzņēmumos.

2

Direktīva 68/364/EEK

(liberalizācijas Direktīva: 68/363/EEK)

ISIC ex grupa 612 Mazumtirdzniecība

Izslēgtās darbības:

| 012 | Lauku saimniecībā esošo mašīnu izīrēšana |
| --- | --- |
| 640 | Nekustamais īpašums, īpašuma izīrēšana |
| 713 | Automobiļu, ratu un zirgu izīrēšana |
| 718 | Dzelzceļa vagonu izīrēšana |
| 839 | Mašīnu izīrēšana komercuzņēmumiem |
| 841 | Vietu rezervēšana kinoteātros un kinofilmuiznomāšana |
| 842 | Vietu rezervēšana teātros un teātraiekārtu iznomāšana |
| 843 | Laivu, velosipēdu vai ar naudu darbināmuspēļu automātu izīrēšana |
| 853 | Mēbelētu istabu izīrēšana |
| 854 | Tīras veļas izīrēšana |
| 859 | Apģērba izīrēšana |

012

Lauku saimniecībā esošo mašīnu izīrēšana

640

Nekustamais īpašums, īpašuma izīrēšana

713

Automobiļu, ratu un zirgu izīrēšana

718

Dzelzceļa vagonu izīrēšana

839

Mašīnu izīrēšana komercuzņēmumiem

841

Vietu rezervēšana kinoteātros un kinofilmuiznomāšana

842

Vietu rezervēšana teātros un teātraiekārtu iznomāšana

843

Laivu, velosipēdu vai ar naudu darbināmuspēļu automātu izīrēšana

853

Mēbelētu istabu izīrēšana

854

Tīras veļas izīrēšana

859

Apģērba izīrēšana

3

Direktīva 68/368/EEK

(liberalizācijas Direktīva: 68/367/EEK)

ISIC
  nomenklatūra

ex pamatgrupa 85: ISIC

| 1. | Restorāni, kafejnīcas, krodziņi unciti dzērienu un ēdienu tirdzniecības uzņēmumi (ISIC grupa852) |
| --- | --- |
| 2. | Viesnīcas un līdzīgi uzņēmumi, nometnes (ISIC grupa 853) |

1.

Restorāni, kafejnīcas, krodziņi unciti dzērienu un ēdienu tirdzniecības uzņēmumi (ISIC grupa852)

2.

Viesnīcas un līdzīgi uzņēmumi, nometnes (ISIC grupa 853)

4

Direktīva 75/368/EEK (7. pants)

Visas darbības, kas uzskaitītas Direktīvas 75/368/EEK pielikumā, izņemottās, kas uzskaitītas šīs direktīvas 5. panta 1) apakšpunktā (šī pielikumaII saraksta 1. punkts).

ISIC
  nomenklatūra

| ex 62 | Bankas un citas finanšu iestādes






  ex 620 | Sabiedrības, kas pērk patentusun licencē |
| --- | --- | --- |

ex 62

Bankas un citas finanšu iestādes

ex 620

Sabiedrības, kas pērk patentusun licencē

ex 71

Transports

| ex 713 | Ceļu pasažieru transports, izņemotpārvadājumus ar automobiļiem |
| --- | --- |
| ex 719 | Šķidro ogļūdeņražu un citu šķidroķimikāliju transportēšana pa cauruļvadiem |

ex 713

Ceļu pasažieru transports, izņemotpārvadājumus ar automobiļiem

ex 719

Šķidro ogļūdeņražu un citu šķidroķimikāliju transportēšana pa cauruļvadiem

ex 82

Publiskie pakalpojumi

| 827 | Bibliotēkas, muzeji, botāniskie unzooloģiskie dārzi |
| --- | --- |

827

Bibliotēkas, muzeji, botāniskie unzooloģiskie dārzi

ex 84

Rekreācijas pakalpojumi

| 843 | Citviet neklasificēti rekreācijaspakalpojumi:






  — | ar sportu saistītas darbības (sporta laukumi, sporta pasākumu organizēšanaun tml.), izņemot sporta instruktoru darbības, |
| --- | --- | --- |

843

Citviet neklasificēti rekreācijaspakalpojumi:

—

ar sportu saistītas darbības (sporta laukumi, sporta pasākumu organizēšanaun tml.), izņemot sporta instruktoru darbības,

| — | sacīkstes (sacīkšu zirgu staļļi, sacīkšu laukumi, sacīkšu trases,utt.) |
| --- | --- |

—

sacīkstes (sacīkšu zirgu staļļi, sacīkšu laukumi, sacīkšu trases,utt.)

| — | citas rekreācijas darbības (cirki, atrakciju parki un citas izklaides) |
| --- | --- |

—

citas rekreācijas darbības (cirki, atrakciju parki un citas izklaides)

ex 85

Personiski pakalpojumi

| ex 851 | Mājkalpotāja pakalpojumi |
| --- | --- |
| ex 855 | Skaistumkopšanas saloni un manikīrupakalpojumi, izņemot pedikīra pakalpojumus un profesionālu kosmetologu unfrizieru skolu pakalpojumus |
| ex 859 | Personiski pakalpojumi, kascitviet nav klasificēti, izņemot sporta un medicīniskos masierus un kalnugidus, kas iedalīti šādās grupās:






  — | dezinfekcija un insektu kontrole |

ex 851

Mājkalpotāja pakalpojumi

ex 855

Skaistumkopšanas saloni un manikīrupakalpojumi, izņemot pedikīra pakalpojumus un profesionālu kosmetologu unfrizieru skolu pakalpojumus

ex 859

Personiski pakalpojumi, kascitviet nav klasificēti, izņemot sporta un medicīniskos masierus un kalnugidus, kas iedalīti šādās grupās:

—

dezinfekcija un insektu kontrole

| — | tērpu izīrēšana un glabātavas |
| --- | --- |

—

tērpu izīrēšana un glabātavas

| — | laulību biroji un līdzīgi dienesti |
| --- | --- |

—

laulību biroji un līdzīgi dienesti

| — | astroloģija, zīlēšana un tml. |
| --- | --- |

—

astroloģija, zīlēšana un tml.

| — | sanitārie dienesti un saistītas darbības |
| --- | --- |

—

sanitārie dienesti un saistītas darbības

| — | apbedīšanas pakalpojumi un kapsētu uzturēšana |
| --- | --- |

—

apbedīšanas pakalpojumi un kapsētu uzturēšana

| — | kurjeri un tulki - gidi |
| --- | --- |

—

kurjeri un tulki - gidi

5

Direktīva 75/369/EEK (5. pants)

Šādu darbību veikšana ceļojot:

| a) | preču pirkšana un pārdošana:






  — | ko veic ceļojoši tirgotāji, iznēsātāji vai apkārtceļojoši sīktirgotāji(ex ISIC grupa 612), |
| --- | --- | --- |

a)

preču pirkšana un pārdošana:

—

ko veic ceļojoši tirgotāji, iznēsātāji vai apkārtceļojoši sīktirgotāji(ex ISIC grupa 612),

| — | ko veic tirgos ar nojumi, kuri nav pastāvīgas tirdzniecības vietas,un brīvdabas tirgos; |
| --- | --- |

—

ko veic tirgos ar nojumi, kuri nav pastāvīgas tirdzniecības vietas,un brīvdabas tirgos;

| b) | darbības, uz kurām attiecas pieņemti pārejas pasākumi,kas skaidri izslēdz vai nemin šādu darbību piekopšanu ceļojot. |
| --- | --- |

b)

darbības, uz kurām attiecas pieņemti pārejas pasākumi,kas skaidri izslēdz vai nemin šādu darbību piekopšanu ceļojot.

6

Direktīva 70/523/EEK

Pašnodarbinātu personu darbības ogļu vairumtirdzniecībā un starpnieku darbībasogļu tirdzniecībā (ex grupa 6112,
  ISIC
  nomenklatūra)

7

Direktīva 82/470/EEK (6. panta 2. punkts)

[Darbības, kas uzskaitītas 2. panta A punkta c) un e) apakšpunktā,

Β punkta b) apakšpunktā, C un D punktā]

Šīs darbības jo īpaši ietver:

| — | dzelzceļa vagonu izīrēšana kravu vai pasažieru pārvadājumiem, |
| --- | --- |

—

dzelzceļa vagonu izīrēšana kravu vai pasažieru pārvadājumiem,

| — | starpniecības darbības kuģu pārdošanā, iegādē un izīrēšanā, |
| --- | --- |

—

starpniecības darbības kuģu pārdošanā, iegādē un izīrēšanā,

| — | emigrantu pārvadāšanas līgumu sastādīšana, apspriešana un slēgšana, |
| --- | --- |

—

emigrantu pārvadāšanas līgumu sastādīšana, apspriešana un slēgšana,

| — | visu glabāšanai noliktavās, nespecializētos veikalos, mēbeļu noliktavās,saldētavās, skābbarības torņos u.tml. nodoto priekšmetu un preču saņemšanadeponētāja uzdevumā muitas uzraudzībā vai ne, |
| --- | --- |

—

visu glabāšanai noliktavās, nespecializētos veikalos, mēbeļu noliktavās,saldētavās, skābbarības torņos u.tml. nodoto priekšmetu un preču saņemšanadeponētāja uzdevumā muitas uzraudzībā vai ne,

| — | noliktavā saņemto priekšmetu un preču kvīšu piegāde deponētājam, |
| --- | --- |

—

noliktavā saņemto priekšmetu un preču kvīšu piegāde deponētājam,

| — | tādu dzīvnieku pagaidu izmitināšana kūtīs, nodrošināšana ar barībuun tirdzniecības vietām, kuri tiks pārdoti vai atrodas tranzītā uz tirgu vaino tā, |
| --- | --- |

—

tādu dzīvnieku pagaidu izmitināšana kūtīs, nodrošināšana ar barībuun tirdzniecības vietām, kuri tiks pārdoti vai atrodas tranzītā uz tirgu vaino tā,

| — | automobiļu tehniskā apskate un novērtēšana, |
| --- | --- |

—

automobiļu tehniskā apskate un novērtēšana,

| — | preču mērīšana, svēršana un kalibrēšana. |
| --- | --- |

—

preču mērīšana, svēršana un kalibrēšana.

V PIELIKUMS

ATZĪŠANA, PAMATOJOTIES UZ MINIMĀLO APMĀCĪBAS NOSACĪJUMU SASKAŅOŠANU

V.l.   Ārsts

5.1.1.   Ārsta ar pamatapmācību kvalifikāciju apliecinošie dokumenti

| Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts | Atsauces datums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van arts/Diplôme de docteur en médecine | — | Les universités/De universiteiten |

Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts

Atsauces datums

België/Belgique/Belgien

Diploma van arts/Diplôme de docteur en médecine

—

Les universités/De universiteiten

| — | Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap |
| --- | --- |

—

Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap

1976. gada 20. decembris

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu všeobecné lékařství (doktor medicíny, MUDr.)

Lékářská fakulta univerzity v České republice

Vysvědčení o státní rigorózní zkoušce

2004. gada 1. maijs

Danmark

Bevis for bestået lægevidenskabelig embedseksamen

Medicinsk universitetsfakultet

| — | Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og |
| --- | --- |

—

Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og

| — | Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen |
| --- | --- |

—

Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen

1976. gada 20. decembris

Deutschland

| — | Zeugnis über die Ärztliche Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Prüfung

| — | Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war

Zuständige Behörden

Bescheinigung über die Ableistung der Tätigkeit als Arzt im Praktikum

1976. gada 20. decembris

Eesti

Diplom arstiteaduse õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

2004. gada 1. maijs

Ελλάς

Πτυχίο Ιατρικής

| — | Ιατρική Σχολή Πανεπιστημίου, |
| --- | --- |

—

Ιατρική Σχολή Πανεπιστημίου,

| — | Σχολή Επιστημών Υγείας, Τμήμα Ιατρικής Πανεπιστημίου |
| --- | --- |

—

Σχολή Επιστημών Υγείας, Τμήμα Ιατρικής Πανεπιστημίου

1981. gada 1. janvāris

España

Título de Licenciado en Medicina y Cirugía

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1986. gada 1. janvāris

France

Diplôme d'État de docteur en médecine

Universités

1976. gada 20. decembris

Ireland

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

1976. gada 20. decembris

Italia

Diploma di laurea in medicina e chirurgia

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio della medicina e chirurgia

1976. gada 20. decembris

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Ιατρού

Ιατρικό Συμβούλιο

2004. gada l. maijs

Latvija

ārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

2004. gada 1. maijs

Lietuva

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo kvalifikaciją

Universitetas

Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą medicinos gydytojo profesinę kvalifikaciją

2004. gada 1. maijs

Luxembourg

Diplôme d'État de docteur en médecine, chirurgie et accouchements,

Jury d'examen d'État

Certificat de stage

1976. gada 20. decembris

Magyarország

Általános orvosi oklevél (doctor medicinae universae, röv: dr. med. univ.)

Egyetem

2004. gada 1. maijs

Malta

Lawrja ta' Tabib tal-Mediċina u l-Kirurġija

Universita` ta' Malta

Ċertifikat ta' reġistrazzjoni maħruġ mill-Kunsill Mediku

2004. gada 1. maijs

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd artsexamen

Faculteit Geneeskunde

1976. gada 20. decembris

Österreich

| 1. | Urkunde über die Verleihung des akademischen Grades Doktor der gesamten Heilkunde (bzw. Doctor medicinae universae, Dr. med.univ.) |
| --- | --- |

1.

Urkunde über die Verleihung des akademischen Grades Doktor der gesamten Heilkunde (bzw. Doctor medicinae universae, Dr. med.univ.)

| 1. | Medizinische Fakultät einer Universität |
| --- | --- |

1.

Medizinische Fakultät einer Universität

1994. gada 1. janvāris

| 2. | Diplom über die spezifische Ausbildung zum Arzt für Allgemeinmedizin bzw. Facharztdiplom |
| --- | --- |

2.

Diplom über die spezifische Ausbildung zum Arzt für Allgemeinmedizin bzw. Facharztdiplom

| 2. | Österreichische Ärztekammer |
| --- | --- |

2.

Österreichische Ärztekammer

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku lekarskim z tytułem “lekarza”

| 1. | Akademia Medyczna |
| --- | --- |

1.

Akademia Medyczna

| 2. | Uniwersytet Medyczny |
| --- | --- |

2.

Uniwersytet Medyczny

| 3. | Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego |
| --- | --- |

3.

Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

Lekarski Egzamin Państwowy

2004. gada 1. maijs

Portugal

Carta de Curso de licenciatura em medicina

Universidades

Diploma comprovativo da conclusão do internato geral emitido pelo Ministério da Saúde

1986. gada 1. janvāris

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov “doktor medicine/doktorica medicine”

Univerza

2004. gada 1. maijs

Slovensko

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu “doktor medicíny” (“MUDr.”)

Vysoká škola

2004. gada 1. maijs

Suomi/Finland

Lääketieteen lisensiaatin tutkinto/Medicine licentiatexamen

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| — | Kuopion yliopisto |
| --- | --- |

—

Kuopion yliopisto

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Tampereen yliopisto |
| --- | --- |

—

Tampereen yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

Todistus lääkärin perusterveydenhuollon lisäkoulutuksesta/Examensbevis om tilläggsutbildning för läkare inom primärvården

1994. gada 1. janvāris

Sverige

Läkarexamen

Universitet

Bevis om praktisk utbildning som utfärdas av Socialstyrelsen

1994. gada 1. janvāris

United Kingdom

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

1976. gada 20. decembris

5.1.2.   Specializēto ārstu kvalifikāciju apliecinošie dokumenti

| Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Atsauces datums |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste | Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique | 1976. gada 20. decembris |
| Česká republika | Diplom o specializaci | Ministerstvo zdravotnictví | 2004. gada 1. maijs |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge | Sundhedsstyrelsen | 1976. gada 20. decembris |
| Deutschland | Fachärztliche Anerkennung | Landesärztekammer | 1976. gada 20. decembris |
| Eesti | Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal | Tartu Ülikool | 2004. gada 1. maijs |
| Ελλάς | Τίτλος Ιατρικής Ειδικότητας | 1. | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |

Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Atsauces datums

België/Belgique/Belgien

Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste

Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique

1976. gada 20. decembris

Česká republika

Diplom o specializaci

Ministerstvo zdravotnictví

2004. gada 1. maijs

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge

Sundhedsstyrelsen

1976. gada 20. decembris

Deutschland

Fachärztliche Anerkennung

Landesärztekammer

1976. gada 20. decembris

Eesti

Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal

Tartu Ülikool

2004. gada 1. maijs

Ελλάς

Τίτλος Ιατρικής Ειδικότητας

1.

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

| 2. | Νομαρχία |
| --- | --- |

2.

Νομαρχία

1981. gada 1. janvāris

España

Título de Especialista

Ministerio de Educación y Cultura

1986. gada 1. janvāris

France

| 1. | Certificat d'études spéciales de médecine |
| --- | --- |

1.

Certificat d'études spéciales de médecine

| 1. | Universités |
| --- | --- |

1.

Universités

1976. gada 20. decembris

| 2. | Attestation de médecin spécialiste qualifié |
| --- | --- |

2.

Attestation de médecin spécialiste qualifié

| 2. | Conseil de l'Ordre des médecins |
| --- | --- |

2.

Conseil de l'Ordre des médecins

| 3. | Certificat d'études spéciales de médecine |
| --- | --- |

3.

Certificat d'études spéciales de médecine

| 3. | Universités |
| --- | --- |

3.

Universités

| 4. | Diplôme d'études spécialisées ou spécialisation complémentaire qualifiante de médecine |
| --- | --- |

4.

Diplôme d'études spécialisées ou spécialisation complémentaire qualifiante de médecine

| 4. | Universités |
| --- | --- |

4.

Universités

Ireland

Certificate of Specialist doctor

Competent authority

1976. gada 20. decembris

Italia

Diploma di medico specialista

Università

1976. gada 20. decembris

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης Ειδικότητας

Ιατρικό Συμβούλιο

2004. gada 1. maijs

Latvija

“Sertifikāts” — kompetentu iestāžu izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu specialitātē

Latvijas Ārstu biedrība

Latvijas Ārstniecības personu profesionālo organizāciju savienība

2004. gada 1. maijs

Lietuva

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją

Universitetas

2004. gada 1. maijs

Luxembourg

Certificat de médecin spécialiste

Ministre de la Santé publique

1976. gada 20. decembris

Magyarország

Szakorvosi bizonyítvány

Az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium illetékes testülete

2004. gada 1. maijs

Malta

Ċertifikat ta' Speċjalista Mediku

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

2004. gada 1. maijs

Nederland

Bewijs van inschrijving in een Specialistenregister

| — | Medisch Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Medisch Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst

| — | Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst

1976. gada 20. decembris

Österreich

Facharztdiplom

Österreichische Ärztekammer

1994. gada 1. janvāris

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty

Centrum Egzaminów Medycznych

2004. gada 1. maijs

Portugal

| 1. | Grau de assistente |
| --- | --- |

1.

Grau de assistente

| 1. | Ministério da Saúde |
| --- | --- |

1.

Ministério da Saúde

1986. gada 1. janvāris

| 2. | Título de especialista |
| --- | --- |

2.

Título de especialista

| 2. | Ordem dos Médicos |
| --- | --- |

2.

Ordem dos Médicos

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

2004. gada 1. maijs

Slovensko

Diplom o špecializácii

Slovenská zdravotnícka univerzita

2004. gada 1. maijs

Suomi/Finland

Erikoislääkärin tutkinto/Specialläkarexamen

| 1. | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

1.

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| 2. | Kuopion yliopisto |
| --- | --- |

2.

Kuopion yliopisto

| 3. | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

3.

Oulun yliopisto

| 4. | Tampereen yliopisto |
| --- | --- |

4.

Tampereen yliopisto

| 5. | Turun yliopisto |
| --- | --- |

5.

Turun yliopisto

1994. gada 1. janvāris

Sverige

Bevis om specialkompetens som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen

Socialstyrelsen

1994. gada 1. janvāris

United Kingdom

Certificate of completion of specialist training

Competent authority

1976. gada 20. decembris

5.1.3.   Apmācību kursu nosaukumi specializētajā medicīna

| | Anestezioloģija
  Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi | Vispārējā ķirurģija
  Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi |
| --- | --- | --- |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Anesthésie-réanimation/Anesthesie reanimatie | Chirurgie/Heelkunde |
| Česká republika | Anesteziologie a resuscitace | Chirurgie |
| Danmark | Anæstesiologi | Kirurgi eller kirurgiske sygdomme |
| Deutschland | Anästhesiologie | Chirurgie |
| Eesti | Anestesioloogia | Üldkirurgia |
| Ελλάς | Αναισθη σιολογία | Χειρουργική |
| España | Anestesiología y Reanimación | Cirugía general y del aparato digestivo |
| France | Anesthésiologie-Réanimation chirurgicale | Chirurgie générale |
| Ireland | Anaesthesia | General surgery |
| Italia | Anestesia e rianimazione | Chirurgia generale |
| Κύπρος | Αναισθη σιολογία | Γενική Χαρουργική |
| Latvija | Anestezioloģija un reanimatoloģija | Ķirurģija |
| Lietuva | Anesteziologija ir reanimatologija | Chirurgija |
| Luxembourg | Anesthésie-réanimation | Chirurgie générale |
| Magyarország | Aneszteziológia és intenzív terápia | Sebészet |
| Malta | Anesteżija u Kura Intensiva | Kirurġija Ġenerali |
| Nederland | Anesthesiologie | Heelkunde |
| Österreich | Anästhesiologie und Intensivmedizin | Chirurgie |
| Polska | Anestezjologia i intensywna terapia | Chirurgia ogólna |
| Portugal | Anestesiologia | Cirurgia geral |
| Slovenija | Anesteziologija, reanimatologija in perioperativna intenzivna medicina | Splošna kirurgija |
| Slovensko | Anestéziológia a intenzívna medicína | Chirurgia |
| Suomi/Finland | Anestesiologia ja tehohoito/Anestesiologi och intensivvård | Yleiskirurgia/Allmän kirurgi |
| Sverige | Anestesi och intensivvård | Kirurgi |
| United Kingdom | Anaesthetics | General surgery |

Anestezioloģija

Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi

Vispārējā ķirurģija

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Anesthésie-réanimation/Anesthesie reanimatie

Chirurgie/Heelkunde

Česká republika

Anesteziologie a resuscitace

Chirurgie

Danmark

Anæstesiologi

Kirurgi eller kirurgiske sygdomme

Deutschland

Anästhesiologie

Chirurgie

Eesti

Anestesioloogia

Üldkirurgia

Ελλάς

Αναισθη σιολογία

Χειρουργική

España

Anestesiología y Reanimación

Cirugía general y del aparato digestivo

France

Anesthésiologie-Réanimation chirurgicale

Chirurgie générale

Ireland

Anaesthesia

General surgery

Italia

Anestesia e rianimazione

Chirurgia generale

Κύπρος

Αναισθη σιολογία

Γενική Χαρουργική

Latvija

Anestezioloģija un reanimatoloģija

Ķirurģija

Lietuva

Anesteziologija ir reanimatologija

Chirurgija

Luxembourg

Anesthésie-réanimation

Chirurgie générale

Magyarország

Aneszteziológia és intenzív terápia

Sebészet

Malta

Anesteżija u Kura Intensiva

Kirurġija Ġenerali

Nederland

Anesthesiologie

Heelkunde

Österreich

Anästhesiologie und Intensivmedizin

Chirurgie

Polska

Anestezjologia i intensywna terapia

Chirurgia ogólna

Portugal

Anestesiologia

Cirurgia geral

Slovenija

Anesteziologija, reanimatologija in perioperativna intenzivna medicina

Splošna kirurgija

Slovensko

Anestéziológia a intenzívna medicína

Chirurgia

Suomi/Finland

Anestesiologia ja tehohoito/Anestesiologi och intensivvård

Yleiskirurgia/Allmän kirurgi

Sverige

Anestesi och intensivvård

Kirurgi

United Kingdom

Anaesthetics

General surgery

| | Neiroķirurģija
  Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi | Ginekoloģija un dzemdniecība
  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| --- | --- | --- |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Neurochirurgie | Gynécologie - obstétrique/Gynaecologie en verloskunde |
| Česká republika | Neurochirurgie | Gynekologie a porodnictví |
| Danmark | Neurokirurgi eller kirurgiske nervesygdomme | Gynækologi og obstetrik eller kvindesygdomme og fødselshjælp |
| Deutschland | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Eesti | Neurokirurgia | Sünnitusabi ja günekoloogia |
| Ελλάς | Νευροχαρουργική | Μαιευτική - Γυναικολογία |
| España | Neurocirugía | Obstetricia y ginecología |
| France | Neurochirurgie | Gynécologie - obstétrique |
| Ireland | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |
| Italia | Neurochirurgia | Ginecologia e ostetricia |
| Κύπρος | Νευροχειρουργική | Μαιευτική - Γυναικολογία |
| Latvija | Neiroķirurģija | Ginekoloģija un dzemdniecība |
| Lietuva | Neurochirurgija | Akušerija ir ginekologija |
| Luxembourg | Neurochirurgie | Gynécologie - obstétrique |
| Magyarország | Idegsebészet | Szülészet-nőgyógyászat |
| Malta | Newrokirurġija | Ostetriċja u Ġinekoloġija |
| Nederland | Neurochirurgie | Verloskunde en gynaecologie |
| Österreich | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Polska | Neurochirurgia | Położnictwo i ginekologia |
| Portugal | Neurocirurgia | Ginecologia e obstetricia |
| Slovenija | Nevrokirurgija | Ginekologija in porodništvo |
| Slovensko | Neurochirurgia | Gynekológia a pôrodníctvo |
| Suomi/Finland | Neurokirurgia/Neurokirurgi | Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar |
| Sverige | Neurokirurgi | Obstetrik och gynekologi |
| United Kingdom | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |

Neiroķirurģija

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Ginekoloģija un dzemdniecība

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Neurochirurgie

Gynécologie - obstétrique/Gynaecologie en verloskunde

Česká republika

Neurochirurgie

Gynekologie a porodnictví

Danmark

Neurokirurgi eller kirurgiske nervesygdomme

Gynækologi og obstetrik eller kvindesygdomme og fødselshjælp

Deutschland

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Eesti

Neurokirurgia

Sünnitusabi ja günekoloogia

Ελλάς

Νευροχαρουργική

Μαιευτική - Γυναικολογία

España

Neurocirugía

Obstetricia y ginecología

France

Neurochirurgie

Gynécologie - obstétrique

Ireland

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

Italia

Neurochirurgia

Ginecologia e ostetricia

Κύπρος

Νευροχειρουργική

Μαιευτική - Γυναικολογία

Latvija

Neiroķirurģija

Ginekoloģija un dzemdniecība

Lietuva

Neurochirurgija

Akušerija ir ginekologija

Luxembourg

Neurochirurgie

Gynécologie - obstétrique

Magyarország

Idegsebészet

Szülészet-nőgyógyászat

Malta

Newrokirurġija

Ostetriċja u Ġinekoloġija

Nederland

Neurochirurgie

Verloskunde en gynaecologie

Österreich

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Polska

Neurochirurgia

Położnictwo i ginekologia

Portugal

Neurocirurgia

Ginecologia e obstetricia

Slovenija

Nevrokirurgija

Ginekologija in porodništvo

Slovensko

Neurochirurgia

Gynekológia a pôrodníctvo

Suomi/Finland

Neurokirurgia/Neurokirurgi

Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar

Sverige

Neurokirurgi

Obstetrik och gynekologi

United Kingdom

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

| | Internā medicīna
  Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi | Oftalmoloģija
  Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi |
| --- | --- | --- |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Médecine interne/Inwendige geneeskunde | Ophtalmologie/Oftalmologie |
| Česká republika | Vnitřní lékařství | Oftalmologie |
| Danmark | Intern medicin | Oftalmologi eller øjensygdomme |
| Deutschland | Innere Medizin | Augenheilkunde |
| Eesti | Sisehaigused | Oftalmoloogia |
| Ελλάς | Παθολογία | Οφθαλμολογία |
| España | Medicina interna | Oftalmología |
| France | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Ireland | General medicine | Ophthalmic surgery |
| Italia | Medicina interna | Oftalmologia |
| Κύπρος | Παθολογία | Οφθαλμολογία |
| Latvija | Internā medicīna | Oftalmoloģija |
| Lietuva | Vidaus ligos | Oftalmologija |
| Luxembourg | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Magyarország | Belgyógyászat | Szemészet |
| Malta | Medicina Interna | Oftalmoloģija |
| Nederland | Interne geneeskunde | Oogheelkunde |
| Österreich | Innere Medizin | Augenheilkunde und Optometrie |
| Polska | Choroby wewnętrzne | Okulistyka |
| Portugal | Medicina interna | Oftalmologia |
| Slovenija | Interna medicina | Oftalmologija |
| Slovensko | Vnútorné lekárstvo | Oftalmologia |
| Suomi/Finland | Sisätaudit/Inre medicin | Silmätaudit/Ögonsjukdomar |
| Sverige | Internmedicine | Ögonsjukdomar (oftalmologi) |
| United Kingdom | General (internal) medicine | Ophthalmology |

Internā medicīna

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Oftalmoloģija

Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Médecine interne/Inwendige geneeskunde

Ophtalmologie/Oftalmologie

Česká republika

Vnitřní lékařství

Oftalmologie

Danmark

Intern medicin

Oftalmologi eller øjensygdomme

Deutschland

Innere Medizin

Augenheilkunde

Eesti

Sisehaigused

Oftalmoloogia

Ελλάς

Παθολογία

Οφθαλμολογία

España

Medicina interna

Oftalmología

France

Médecine interne

Ophtalmologie

Ireland

General medicine

Ophthalmic surgery

Italia

Medicina interna

Oftalmologia

Κύπρος

Παθολογία

Οφθαλμολογία

Latvija

Internā medicīna

Oftalmoloģija

Lietuva

Vidaus ligos

Oftalmologija

Luxembourg

Médecine interne

Ophtalmologie

Magyarország

Belgyógyászat

Szemészet

Malta

Medicina Interna

Oftalmoloģija

Nederland

Interne geneeskunde

Oogheelkunde

Österreich

Innere Medizin

Augenheilkunde und Optometrie

Polska

Choroby wewnętrzne

Okulistyka

Portugal

Medicina interna

Oftalmologia

Slovenija

Interna medicina

Oftalmologija

Slovensko

Vnútorné lekárstvo

Oftalmologia

Suomi/Finland

Sisätaudit/Inre medicin

Silmätaudit/Ögonsjukdomar

Sverige

Internmedicine

Ögonsjukdomar (oftalmologi)

United Kingdom

General (internal) medicine

Ophthalmology

| | Otolaringoloģija
  Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi | Pediatrija
  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| --- | --- | --- |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie | Pédiatrie/Pediatrie |
| Česká republika | Otorinolaryngologie | Dětské lékařství |
| Danmark | Oto-rhino-laryngologi eller øre-næse-halssygdomme | Pædiatri eller sygdomme hos børn |
| Deutschland | Hals-Nasen-Ohrenheilkunde | Kinderheilkunde |
| Eesti | Otorinolarüngoloogia | Pediaatria |
| Ελλάς | Ωτορινολαρυγγολογία | Παιδιατρική |
| España | Otorrinolaringología | Pediatría y sus áreas especificas |
| France | Oto-rhino-laryngologie | Pédiatrie |
| Ireland | Otolaryngology | Paediatrics |
| Italia | Otorinolaringoiatria | Pediatria |
| Κύπρος | Ωτορινολαρυγγολογία | Παιδιατρική |
| Latvija | Otolaringoloģija | Pediatrija |
| Lietuva | Otorinolaringologija | Vaikų ligos |
| Luxembourg | Oto-rhino-laryngologie | Pédiatrie |
| Magyarország | Fül-orr-gégegyógyászat | Csecsemő- és gyermekgyógyászat |
| Malta | Otolaringoloġija | Pedjatrija |
| Nederland | Keel-, neus- en oorheelkunde | Kindergeneeskunde |
| Österreich | Hals-, Nasen-und Ohrenkrankheiten | Kinder- und Jugendheilkunde |
| Polska | Otorynolaryngologia | Pediatria |
| Portugal | Otorrinolaringologia | Pediatria |
| Slovenija | Otorinolaringologija | Pediatrija |
| Slovensko | Otorinolaryngológia | Pediatria |
| Suomi/Finland | Korva-, nenä- ja kurkkutaudit/Öron-, näs- och halssjukdomar | Lastentaudit/Barnsjukdomar |
| Sverige | Öron-, näs- och halssjukdomar (oto-rhino-laryngologi) | Barn- och ungdomsmedicin |
| United Kingdom | Otolaryngology | Paediatrics |

Otolaringoloģija

Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi

Pediatrija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie

Pédiatrie/Pediatrie

Česká republika

Otorinolaryngologie

Dětské lékařství

Danmark

Oto-rhino-laryngologi eller øre-næse-halssygdomme

Pædiatri eller sygdomme hos børn

Deutschland

Hals-Nasen-Ohrenheilkunde

Kinderheilkunde

Eesti

Otorinolarüngoloogia

Pediaatria

Ελλάς

Ωτορινολαρυγγολογία

Παιδιατρική

España

Otorrinolaringología

Pediatría y sus áreas especificas

France

Oto-rhino-laryngologie

Pédiatrie

Ireland

Otolaryngology

Paediatrics

Italia

Otorinolaringoiatria

Pediatria

Κύπρος

Ωτορινολαρυγγολογία

Παιδιατρική

Latvija

Otolaringoloģija

Pediatrija

Lietuva

Otorinolaringologija

Vaikų ligos

Luxembourg

Oto-rhino-laryngologie

Pédiatrie

Magyarország

Fül-orr-gégegyógyászat

Csecsemő- és gyermekgyógyászat

Malta

Otolaringoloġija

Pedjatrija

Nederland

Keel-, neus- en oorheelkunde

Kindergeneeskunde

Österreich

Hals-, Nasen-und Ohrenkrankheiten

Kinder- und Jugendheilkunde

Polska

Otorynolaryngologia

Pediatria

Portugal

Otorrinolaringologia

Pediatria

Slovenija

Otorinolaringologija

Pediatrija

Slovensko

Otorinolaryngológia

Pediatria

Suomi/Finland

Korva-, nenä- ja kurkkutaudit/Öron-, näs- och halssjukdomar

Lastentaudit/Barnsjukdomar

Sverige

Öron-, näs- och halssjukdomar (oto-rhino-laryngologi)

Barn- och ungdomsmedicin

United Kingdom

Otolaryngology

Paediatrics

| | Ftiziopneimonoloģija
  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Uroloģija
  Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi |
| --- | --- | --- |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Pneumologie | Urologie |
| Česká republika | Tuberkulóza a respirační nemoci | Urologie |
| Danmark | Medicinske lungesygdomme | Urologi eller urinvejenes kirurgiske sygdomme |
| Deutschland | Pneumologie | Urologie |
| Eesti | Pulmonoloogia | Uroloogia |
| Ελλάς | Φυματιολογία - Πνευμονολογία | Ουρολογία |
| España | Neumología | Urología |
| France | Pneumologie | Urologie |
| Ireland | Respiratory medicine | Urology |
| Italia | Malattie dell'apparato respiratorio | Urologia |
| Κύπρος | Πνευμονολογία - Φυματιολογία | Ουρολογία |
| Latvija | Ftiziopneimonoloģija | Uroloģija |
| Lietuva | Pulmonologija | Urologija |
| Luxembourg | Pneumologie | Urologie |
| Magyarország | Tüdőgyógyászat | Urológia |
| Malta | Mediċina Respiratorja | Uroloġija |
| Nederland | Longziekten en tuberculose | Urologie |
| Österreich | Lungenkrankheiten | Urologie |
| Polska | Choroby płuc | Urologia |
| Portugal | Pneumologia | Urologia |
| Slovenija | Pnevmologija | Urologija |
| Slovensko | Pneumológia a ftizeológia | Urológia |
| Suomi/Finland | Keuhkosairaudet ja allergologia/Lungsjukdomar och allergologi | Urologia/Urologi |
| Sverige | Lungsjukdomar (pneumologi) | Urologi |
| United Kingdom | Respiratory medicine | Urology |

Ftiziopneimonoloģija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Uroloģija

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Pneumologie

Urologie

Česká republika

Tuberkulóza a respirační nemoci

Urologie

Danmark

Medicinske lungesygdomme

Urologi eller urinvejenes kirurgiske sygdomme

Deutschland

Pneumologie

Urologie

Eesti

Pulmonoloogia

Uroloogia

Ελλάς

Φυματιολογία - Πνευμονολογία

Ουρολογία

España

Neumología

Urología

France

Pneumologie

Urologie

Ireland

Respiratory medicine

Urology

Italia

Malattie dell'apparato respiratorio

Urologia

Κύπρος

Πνευμονολογία - Φυματιολογία

Ουρολογία

Latvija

Ftiziopneimonoloģija

Uroloģija

Lietuva

Pulmonologija

Urologija

Luxembourg

Pneumologie

Urologie

Magyarország

Tüdőgyógyászat

Urológia

Malta

Mediċina Respiratorja

Uroloġija

Nederland

Longziekten en tuberculose

Urologie

Österreich

Lungenkrankheiten

Urologie

Polska

Choroby płuc

Urologia

Portugal

Pneumologia

Urologia

Slovenija

Pnevmologija

Urologija

Slovensko

Pneumológia a ftizeológia

Urológia

Suomi/Finland

Keuhkosairaudet ja allergologia/Lungsjukdomar och allergologi

Urologia/Urologi

Sverige

Lungsjukdomar (pneumologi)

Urologi

United Kingdom

Respiratory medicine

Urology

| | Traumatoloģija un ortopēdija
  Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi | Patoloģija
  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| --- | --- | --- |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde | Anatomie pathologique/Pathologische anatomie |
| Česká republika | Ortopedie | Patologická anatomie |
| Danmark | Ortopædisk kirurgi | Patologisk anatomi eller vævs- og celleundersøgelser |
| Deutschland | Orthopädie | Pathologie |
| Eesti | Ortopeedia | Patoloogia |
| Ελλάς | Ορθοπεδική | Παθολογική Ανατομική |
| España | Traumatología y cirugía ortopédica | Anatomía patológica |
| France | Chirurgie orthopédique et traumatologie | Anatomie et cytologie pathologiques |
| Ireland | Trauma and orthopaedic surgery | Morbid anatomy and histopathology |
| Italia | Ortopedia e traumatologia | Anatomia patologica |
| Κύπρος | Ορθοπεδική | Παθολογοανατομία - Ιστολογία |
| Latvija | Traumatoloģija un ortopēdija | Patoloģija |
| Lietuva | Ortopedija ir traumatologija | Patologija |
| Luxembourg | Orthopédie | Anatomie pathologique |
| Magyarország | Ortopédia | Patológia |
| Malta | Kirurġija Ortopedika | Istopatoloġija |
| Nederland | Orthopedie | Pathologie |
| Österreich | Orthopädie und Orthopädische Chirurgie | Pathologie |
| Polska | Ortopedia i traumatologia narządu ruchu | Patomorfologia |
| Portugal | Ortopedia | Anatomia patológica |
| Slovenija | Ortopedska kirurgija | Anatomska patologija in citopatologija |
| Slovensko | Ortopédia | Patologická anatómia |
| Suomi/Finland | Ortopedia ja traumatologia/Ortopedi och traumatologi | Patologia/Patologi |
| Sverige | Ortopedi | Klinisk patologi |
| United Kingdom | Trauma and orthopaedic surgery | Histopathology |

Traumatoloģija un ortopēdija

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Patoloģija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde

Anatomie pathologique/Pathologische anatomie

Česká republika

Ortopedie

Patologická anatomie

Danmark

Ortopædisk kirurgi

Patologisk anatomi eller vævs- og celleundersøgelser

Deutschland

Orthopädie

Pathologie

Eesti

Ortopeedia

Patoloogia

Ελλάς

Ορθοπεδική

Παθολογική Ανατομική

España

Traumatología y cirugía ortopédica

Anatomía patológica

France

Chirurgie orthopédique et traumatologie

Anatomie et cytologie pathologiques

Ireland

Trauma and orthopaedic surgery

Morbid anatomy and histopathology

Italia

Ortopedia e traumatologia

Anatomia patologica

Κύπρος

Ορθοπεδική

Παθολογοανατομία - Ιστολογία

Latvija

Traumatoloģija un ortopēdija

Patoloģija

Lietuva

Ortopedija ir traumatologija

Patologija

Luxembourg

Orthopédie

Anatomie pathologique

Magyarország

Ortopédia

Patológia

Malta

Kirurġija Ortopedika

Istopatoloġija

Nederland

Orthopedie

Pathologie

Österreich

Orthopädie und Orthopädische Chirurgie

Pathologie

Polska

Ortopedia i traumatologia narządu ruchu

Patomorfologia

Portugal

Ortopedia

Anatomia patológica

Slovenija

Ortopedska kirurgija

Anatomska patologija in citopatologija

Slovensko

Ortopédia

Patologická anatómia

Suomi/Finland

Ortopedia ja traumatologia/Ortopedi och traumatologi

Patologia/Patologi

Sverige

Ortopedi

Klinisk patologi

United Kingdom

Trauma and orthopaedic surgery

Histopathology

| | Neiroloģija
  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Psihiatrija
  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| --- | --- | --- |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Neurologie | Psychiatrie |
| Česká republika | Neurologie | Psychiatrie |
| Danmark | Neurologi eller medicinske nervesygdomme | Psykiatri |
| Deutschland | Neurologie | Psychiatrie und Psychotherapie |
| Eesti | Neuroloogia | Psühhiaatria |
| Ελλάς | Νευρολογία | Ψυχιατρική |
| España | Neurología | Psiquiatría |
| France | Neurologie | Psychiatrie |
| Ireland | Neurology | Psychiatry |
| Italia | Neurologia | Psichiatria |
| Κύπρος | Νευρολόγια | Ψυχιατρική |
| Latvija | Neiroloģija | Psihiatrija |
| Lietuva | Neurologija | Psichiatrija |
| Luxembourg | Neurologie | Psychiatrie |
| Magyarország | Neurológia | Pszichiátria |
| Malta | Newroloġija | Psikjatrija |
| Nederland | Neurologie | Psychiatrie |
| Österreich | Neurologie | Psychiatrie |
| Polska | Neurologia | Psychiatria |
| Portugal | Neurologia | Psiquiatria |
| Slovenija | Nevrologija | Psihiatrija |
| Slovensko | Neurológia | Psychiatria |
| Suomi/Finland | Neurologia/Neurologi | Psykiatria/Psykiatri |
| Sverige | Neurologi | Psykiatri |
| United Kingdom | Neurology | General psychiatry |

Neiroloģija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Psihiatrija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Neurologie

Psychiatrie

Česká republika

Neurologie

Psychiatrie

Danmark

Neurologi eller medicinske nervesygdomme

Psykiatri

Deutschland

Neurologie

Psychiatrie und Psychotherapie

Eesti

Neuroloogia

Psühhiaatria

Ελλάς

Νευρολογία

Ψυχιατρική

España

Neurología

Psiquiatría

France

Neurologie

Psychiatrie

Ireland

Neurology

Psychiatry

Italia

Neurologia

Psichiatria

Κύπρος

Νευρολόγια

Ψυχιατρική

Latvija

Neiroloģija

Psihiatrija

Lietuva

Neurologija

Psichiatrija

Luxembourg

Neurologie

Psychiatrie

Magyarország

Neurológia

Pszichiátria

Malta

Newroloġija

Psikjatrija

Nederland

Neurologie

Psychiatrie

Österreich

Neurologie

Psychiatrie

Polska

Neurologia

Psychiatria

Portugal

Neurologia

Psiquiatria

Slovenija

Nevrologija

Psihiatrija

Slovensko

Neurológia

Psychiatria

Suomi/Finland

Neurologia/Neurologi

Psykiatria/Psykiatri

Sverige

Neurologi

Psykiatri

United Kingdom

Neurology

General psychiatry

| | Diagnostiskā radioloģija
  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Terapeitiskā radioterapija
  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| --- | --- | --- |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Radiodiagnostic/Röntgendiagnose | Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie |
| Česká republika | Radiologie a zobrazovací metody | Radiační onkologie |
| Danmark | Diagnostisk radiologi eller røntgenundersøgelse | Onkologi |
| Deutschland | Diagnostische Radiologie | Strahlentherapie |
| Eesti | Radioloogia | Onkoloogia |
| Ελλάς | Ακτινοδιαγνωστική | Ακτινοθεραπευτική - Ογκολογία |
| España | Radiodiagnóstico | Oncología radioterápica |
| France | Radiodiagnostic et imagerie médicale | Oncologie radiothérapique |
| Ireland | Diagnostic radiology | Radiation oncology |
| Italia | Radiodiagnostica | Radioterapia |
| Κύπρος | Ακτινολογία | Ακτινοθεραπευτική |
| Latvija | Diagnostiskā radioloģija | Terapeitiskā radioloģija |
| Lietuva | Radiologija | Onkologija ir radioterapija |
| Luxembourg | Radiodiagnostic | Radiothérapie |
| Magyarország | Radiológia | Sugárterápia |
| Malta | Radjoloġija | Onkoloġija u Radjoterapija |
| Nederland | Radiologie | Radiotherapie |
| Österreich | Medizinische Radiologie-Diagnostik | Strahlentherapie — Radioonkologie |
| Polska | Radiologia i diagnostyka obrazowa | Radioterapia onkologiczna |
| Portugal | Radiodiagnóstico | Radioterapia |
| Slovenija | Radiologija | Radioterapija in onkologija |
| Slovensko | Rádiológia | Radiačná onkológia |
| Suomi/Finland | Radiologia/Radiologi | Syöpätaudit/Cancersjukdomar |
| Sverige | Medicinsk radiologi | Tumörsjukdomar (allmän onkologi) |
| United Kingdom | Clinical radiology | Clinical oncology |

Diagnostiskā radioloģija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Terapeitiskā radioterapija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Radiodiagnostic/Röntgendiagnose

Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie

Česká republika

Radiologie a zobrazovací metody

Radiační onkologie

Danmark

Diagnostisk radiologi eller røntgenundersøgelse

Onkologi

Deutschland

Diagnostische Radiologie

Strahlentherapie

Eesti

Radioloogia

Onkoloogia

Ελλάς

Ακτινοδιαγνωστική

Ακτινοθεραπευτική - Ογκολογία

España

Radiodiagnóstico

Oncología radioterápica

France

Radiodiagnostic et imagerie médicale

Oncologie radiothérapique

Ireland

Diagnostic radiology

Radiation oncology

Italia

Radiodiagnostica

Radioterapia

Κύπρος

Ακτινολογία

Ακτινοθεραπευτική

Latvija

Diagnostiskā radioloģija

Terapeitiskā radioloģija

Lietuva

Radiologija

Onkologija ir radioterapija

Luxembourg

Radiodiagnostic

Radiothérapie

Magyarország

Radiológia

Sugárterápia

Malta

Radjoloġija

Onkoloġija u Radjoterapija

Nederland

Radiologie

Radiotherapie

Österreich

Medizinische Radiologie-Diagnostik

Strahlentherapie — Radioonkologie

Polska

Radiologia i diagnostyka obrazowa

Radioterapia onkologiczna

Portugal

Radiodiagnóstico

Radioterapia

Slovenija

Radiologija

Radioterapija in onkologija

Slovensko

Rádiológia

Radiačná onkológia

Suomi/Finland

Radiologia/Radiologi

Syöpätaudit/Cancersjukdomar

Sverige

Medicinsk radiologi

Tumörsjukdomar (allmän onkologi)

United Kingdom

Clinical radiology

Clinical oncology

| | Plastiskā ķirurģija
  Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi | Klīniskā bioloģija
  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| --- | --- | --- |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Biologie cliniqueChirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde | Biologie clinique/Klinische biologie |
| Česká republika | Plastická chirurgie | |
| Danmark | Plastikkirurgi | |
| Deutschland | Plastische Chirurgie | |
| Eesti | Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia | Laborimeditsiin |
| Ελλάς | Πλαστική Χειρουργική | |
| España | Cirugía plástica y reparadora | Análisis clínicos |
| France | Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique | Biologie médicale |
| Ireland | Plastic, reconstructive and aesthetic surgery | |
| Italia | Chirurgia plastica e ricostruttiva | Patologia clinica |
| Κύπρος | Πλαστική Χειρουργική | |
| Latvija | Plastiskā ķirurģija | |
| Lietuva | Plastinė ir rekonstrukcinė chirurgija | Laboratorinė medicina |
| Luxembourg | Chirurgie plastique | Biologie clinique |
| Magyarország | Plasztikai (égési) sebészet | Orvosi laboratóriumi diagnosztika |
| Malta | Kirurġija Plastika | |
| Nederland | Plastische chirurgie | |
| Österreich | Plastische Chirurgie | Medizinische Biologie |
| Polska | Chirurgia plastyczna | Diagnostyka laboratoryjna |
| Portugal | Cirurgia plástica e reconstrutiva | Patologia clínica |
| Slovenija | Plastična, rekonstrukcijska in estetska kirurgija | |
| Slovensko | Plastická chirurgia | |
| Suomi/Finland | Plastiikkakirurgia/Plastikkirurgi | |
| Sverige | Plastikkirurgi | |
| United Kingdom | Plastic surgery | |

Plastiskā ķirurģija

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Klīniskā bioloģija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Biologie cliniqueChirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde

Biologie clinique/Klinische biologie

Česká republika

Plastická chirurgie

Danmark

Plastikkirurgi

Deutschland

Plastische Chirurgie

Eesti

Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia

Laborimeditsiin

Ελλάς

Πλαστική Χειρουργική

España

Cirugía plástica y reparadora

Análisis clínicos

France

Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique

Biologie médicale

Ireland

Plastic, reconstructive and aesthetic surgery

Italia

Chirurgia plastica e ricostruttiva

Patologia clinica

Κύπρος

Πλαστική Χειρουργική

Latvija

Plastiskā ķirurģija

Lietuva

Plastinė ir rekonstrukcinė chirurgija

Laboratorinė medicina

Luxembourg

Chirurgie plastique

Biologie clinique

Magyarország

Plasztikai (égési) sebészet

Orvosi laboratóriumi diagnosztika

Malta

Kirurġija Plastika

Nederland

Plastische chirurgie

Österreich

Plastische Chirurgie

Medizinische Biologie

Polska

Chirurgia plastyczna

Diagnostyka laboratoryjna

Portugal

Cirurgia plástica e reconstrutiva

Patologia clínica

Slovenija

Plastična, rekonstrukcijska in estetska kirurgija

Slovensko

Plastická chirurgia

Suomi/Finland

Plastiikkakirurgia/Plastikkirurgi

Sverige

Plastikkirurgi

United Kingdom

Plastic surgery

| | Mikrobioloģija
  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Klīniskā bioķīmija
  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| --- | --- | --- |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | | |
| Česká republika | Lékařská mikrobiologie | Klinická biochemie |
| Danmark | Klinisk mikrobiologi | Klinisk biokemi |
| Deutschland | Mikrobiologie und Infektionsepidemiologie | |
| Eesti | | |
| Ελλάς | 1. | Ιατρική Βιοπαθολογία |

Mikrobioloģija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Klīniskā bioķīmija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Česká republika

Lékařská mikrobiologie

Klinická biochemie

Danmark

Klinisk mikrobiologi

Klinisk biokemi

Deutschland

Mikrobiologie und Infektionsepidemiologie

Eesti

Ελλάς

1.

Ιατρική Βιοπαθολογία

| 2. | Μικροβιολογία |
| --- | --- |

2.

Μικροβιολογία

España

Microbiología y parasitología

Bioquímica clínica

France

Ireland

Microbiology

Chemical pathology

Italia

Microbiologia e virologia

Biochimica clinica

Κύπρος

Μικροβιολογία

Latvija

Mikrobioloģija

Lietuva

Luxembourg

Microbiologie

Chimie biologique

Magyarország

Orvosi mikrobiológia

Malta

Mikrobijoloġija

Patoloġija Kimika

Nederland

Medische microbiologie

Klinische chemie

Österreich

Hygiene und Mikrobiologie

Medizinische und Chemische Labordiagnostik

Polska

Mikrobiologia lekarska

Portugal

Slovenija

Klinična mikrobiologija

Medicinska biokemija

Slovensko

Klinická mikrobiológia

Klinická biochémia

Suomi/Finland

Kliininen mikrobiologia/Klinisk mikrobiologi

Kliininen kemia/Klinisk kemi

Sverige

Klinisk bakteriologi

Klinisk kemi

United Kingdom

Medical microbiology and virology

Chemical pathology

| | Imunoloģija
  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Torakālā ķirurģija
  Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi |
| --- | --- | --- |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | | Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax (1) |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Kardiochirurgie |
| Danmark | Klinisk immunologi | Thoraxkirurgi eller brysthulens kirurgiske sygdomme |
| Deutschland | | Herzchirurgie |
| Eesti | | Torakaalkirurgia |
| Ελλάς | | Χειρουργική Θώρακος |
| España | Immunología | Cirugía torácica |
| France | | Chirurgie thoracique et cardiovasculaire |
| Ireland | Immunology (clinical and laboratory) | Thoracic surgery |
| Italia | | Chirurgia toracica; Cardiochirurgia |
| Κύπρος | Ανοσολογία | Χειρουργική Θώρακος |
| Latvija | Imunoloģija | Torakālā ķirurģija |
| Lietuva | | Krūtinės chirurgija |
| Luxembourg | | Chirurgie thoracique |
| Magyarország | Allergológia és klinikai immunológia | Mellkassebészet |
| Malta | Immunoloġija | Kirurġija Kardjo-Toraċika |
| Nederland | | Cardio-thoracale chirurgie |
| Österreich | Immunologie | |
| Polska | Immunologia kliniczna | Chirurgia klatki piersiowej |
| Portugal | | Cirurgia cardiotorácica |
| Slovenija | | Torakalna kirurgija |
| Slovensko | Klinická imunológia a alergológia | Hrudníková chirurgia |
| Suomi/Finland | | Sydän-ja rintaelinkirurgia/Hjärt- och thoraxkirurgi |
| Sverige | Klinisk immunologi | Thoraxkirurgi |
| United Kingdom | Immunology | Cardio-thoracic surgery |

Imunoloģija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Torakālā ķirurģija

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax (1)

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Kardiochirurgie

Danmark

Klinisk immunologi

Thoraxkirurgi eller brysthulens kirurgiske sygdomme

Deutschland

Herzchirurgie

Eesti

Torakaalkirurgia

Ελλάς

Χειρουργική Θώρακος

España

Immunología

Cirugía torácica

France

Chirurgie thoracique et cardiovasculaire

Ireland

Immunology (clinical and laboratory)

Thoracic surgery

Italia

Chirurgia toracica; Cardiochirurgia

Κύπρος

Ανοσολογία

Χειρουργική Θώρακος

Latvija

Imunoloģija

Torakālā ķirurģija

Lietuva

Krūtinės chirurgija

Luxembourg

Chirurgie thoracique

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Mellkassebészet

Malta

Immunoloġija

Kirurġija Kardjo-Toraċika

Nederland

Cardio-thoracale chirurgie

Österreich

Immunologie

Polska

Immunologia kliniczna

Chirurgia klatki piersiowej

Portugal

Cirurgia cardiotorácica

Slovenija

Torakalna kirurgija

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Hrudníková chirurgia

Suomi/Finland

Sydän-ja rintaelinkirurgia/Hjärt- och thoraxkirurgi

Sverige

Klinisk immunologi

Thoraxkirurgi

United Kingdom

Immunology

Cardio-thoracic surgery

| | Bērnu ķirurģija
  Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi | Asinsvadu ķirurģija
  Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi |
| --- | --- | --- |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | | Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde (2) |
| Česká republika | Dětská chirurgie | Cévní chirurgie |
| Danmark | | Karkirurgi eller kirurgiske blodkarsygdomme |
| Deutschland | Kinderchirurgie | |
| Eesti | Lastekirurgia | Kardiovaskulaarkirurgia |
| Ελλάς | Χαρουργική Παίδων | Αγγαοχαρουργική |
| España | Cirugía pediátrica | Angiología y cirugía vascular |
| France | Chirurgie infantile | Chirurgie vasculaire |
| Ireland | | Paediatric surgery |
| Italia | Chirurgia pediatrica | Chirurgia vascolare |
| Κύπρος | Χαρουργική Παίδων | Χειρουργική Αγγείων |
| Latvija | Bērnu ķirurģija | Asinsvadu ķirurģija |
| Lietuva | Vaikų chirurgija | Kraujagyslių chirurgija |
| Luxembourg | Chirurgie pédiatrique | Chirurgie vasculaire |
| Magyarország | Gyermeksebészet | Érsebészet |
| Malta | Kirurġija Pedjatrika | Kirurġija Vaskolari |
| Nederland | | |
| Österreich | Kinderchirurgie | |
| Polska | Chirurgia dziecięca | Chirurgia naczyniowa |
| Portugal | Cirurgia pediátrica | Cirurgia vascular |
| Slovenija | | Kardiovaskularna kirurgija |
| Slovensko | Detská chirurgia | Cievna chirurgia |
| Suomi/Finland | Lastenkirurgia/Barnkirurgi | Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi |
| Sverige | Barn- och ungdomskirurgi | |
| United Kingdom | Paediatric surgery | |

Bērnu ķirurģija

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Asinsvadu ķirurģija

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde (2)

Česká republika

Dětská chirurgie

Cévní chirurgie

Danmark

Karkirurgi eller kirurgiske blodkarsygdomme

Deutschland

Kinderchirurgie

Eesti

Lastekirurgia

Kardiovaskulaarkirurgia

Ελλάς

Χαρουργική Παίδων

Αγγαοχαρουργική

España

Cirugía pediátrica

Angiología y cirugía vascular

France

Chirurgie infantile

Chirurgie vasculaire

Ireland

Paediatric surgery

Italia

Chirurgia pediatrica

Chirurgia vascolare

Κύπρος

Χαρουργική Παίδων

Χειρουργική Αγγείων

Latvija

Bērnu ķirurģija

Asinsvadu ķirurģija

Lietuva

Vaikų chirurgija

Kraujagyslių chirurgija

Luxembourg

Chirurgie pédiatrique

Chirurgie vasculaire

Magyarország

Gyermeksebészet

Érsebészet

Malta

Kirurġija Pedjatrika

Kirurġija Vaskolari

Nederland

Österreich

Kinderchirurgie

Polska

Chirurgia dziecięca

Chirurgia naczyniowa

Portugal

Cirurgia pediátrica

Cirurgia vascular

Slovenija

Kardiovaskularna kirurgija

Slovensko

Detská chirurgia

Cievna chirurgia

Suomi/Finland

Lastenkirurgia/Barnkirurgi

Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi

Sverige

Barn- och ungdomskirurgi

United Kingdom

Paediatric surgery

| | Kardioloģija
  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Gastroenteroloģija
  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| --- | --- | --- |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Cardiologie | Gastro-entérologie/Gastroenterologie |
| Česká republika | Kardiologie | Gastroenterologie |
| Danmark | Kardiologi | Medicinsk gastroenterologi eller medicinske mavetarmsygdomme |
| Deutschland | Kardiologie | |
| Eesti | Kardioloogia | Gastroenteroloogia |
| Ελλάς | Καρδιολογία | Γαστρεντερολογία |
| España | Cardiología | Aparato digestivo |
| France | Pathologie cardio-vasculaire | Gastro- entérologie et hépatologie |
| Ireland | Cardiology | Gastro-enterology |
| Italia | Cardiologia | Gastroenterologia |
| Κύπρος | Καρδιολογία | Γαστρεντερολογία |
| Latvija | Kardioloģija | Gastroenteroloģija |
| Lietuva | Kardiologija | Gastroenterologija |
| Luxembourg | Cardiologie et angiologie | Gastro-enterologie |
| Magyarország | Kardiológia | Gasztroenterológia |
| Malta | Kardjoloġija | Gastroenteroloġija |
| Nederland | Cardiologie | Leer van maag-darm-leverziekten |
| Österreich | | |
| Polska | Kardiologia | Gastrenterologia |
| Portugal | Cardiologia | Gastrenterologia |
| Slovenija | | Gastroenterologija |
| Slovensko | Kardiológia | Gastroenterológia |
| Suomi/Finland | Kardiologia/Kardiologi | Gastroenterologia/Gastroenterologi |
| Sverige | Kardiologi | Medicinsk gastroenterologi och hepatologi |
| United Kingdom | Cardiology | Gastro-enterology |

Kardioloģija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Gastroenteroloģija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Cardiologie

Gastro-entérologie/Gastroenterologie

Česká republika

Kardiologie

Gastroenterologie

Danmark

Kardiologi

Medicinsk gastroenterologi eller medicinske mavetarmsygdomme

Deutschland

Kardiologie

Eesti

Kardioloogia

Gastroenteroloogia

Ελλάς

Καρδιολογία

Γαστρεντερολογία

España

Cardiología

Aparato digestivo

France

Pathologie cardio-vasculaire

Gastro- entérologie et hépatologie

Ireland

Cardiology

Gastro-enterology

Italia

Cardiologia

Gastroenterologia

Κύπρος

Καρδιολογία

Γαστρεντερολογία

Latvija

Kardioloģija

Gastroenteroloģija

Lietuva

Kardiologija

Gastroenterologija

Luxembourg

Cardiologie et angiologie

Gastro-enterologie

Magyarország

Kardiológia

Gasztroenterológia

Malta

Kardjoloġija

Gastroenteroloġija

Nederland

Cardiologie

Leer van maag-darm-leverziekten

Österreich

Polska

Kardiologia

Gastrenterologia

Portugal

Cardiologia

Gastrenterologia

Slovenija

Gastroenterologija

Slovensko

Kardiológia

Gastroenterológia

Suomi/Finland

Kardiologia/Kardiologi

Gastroenterologia/Gastroenterologi

Sverige

Kardiologi

Medicinsk gastroenterologi och hepatologi

United Kingdom

Cardiology

Gastro-enterology

| | Reimatoloģija
  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Hematoloģija
  Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi |
| --- | --- | --- |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Rhumathologie/reumatologie | |
| Česká republika | Revmatologie | Hematologie a transfúzní lékařství |
| Danmark | Reumatologi | Hæmatologi eller blodsygdomme |
| Deutschland | | |
| Eesti | Reumatoloogia | Hematoloogia |
| Ελλάς | Ρευματολογία | Αιματολογία |
| España | Reumatología | Hematología y hemoterapia |
| France | Rhumatologie | |
| Ireland | Rheumatology | Haematology (clinical and laboratory) |
| Italia | Reumatologia | Ematologia |
| Κύπρος | Ρευματολογία | Αιματολογία |
| Latvija | Reimatoloģija | Hematoloģija |
| Lietuva | Reumatologija | Hematologija |
| Luxembourg | Rhumatologie | Hématologie |
| Magyarország | Reumatológia | Hematológia |
| Malta | Rewmatoloġija | Ematoloġija |
| Nederland | Reumatologie | |
| Österreich | | |
| Polska | Reumatologia | Hematologia |
| Portugal | Reumatologia | Imuno-hemoterapia |
| Slovenija | | |
| Slovensko | Reumatológia | Hematológia a transfúziológia |
| Suomi/Finland | Reumatologia/Reumatologi | Kliininen hematologia/Klinisk hematologi |
| Sverige | Reumatologi | Hematologi |
| United Kingdom | Rheumatology | Haematology |

Reimatoloģija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Hematoloģija

Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Rhumathologie/reumatologie

Česká republika

Revmatologie

Hematologie a transfúzní lékařství

Danmark

Reumatologi

Hæmatologi eller blodsygdomme

Deutschland

Eesti

Reumatoloogia

Hematoloogia

Ελλάς

Ρευματολογία

Αιματολογία

España

Reumatología

Hematología y hemoterapia

France

Rhumatologie

Ireland

Rheumatology

Haematology (clinical and laboratory)

Italia

Reumatologia

Ematologia

Κύπρος

Ρευματολογία

Αιματολογία

Latvija

Reimatoloģija

Hematoloģija

Lietuva

Reumatologija

Hematologija

Luxembourg

Rhumatologie

Hématologie

Magyarország

Reumatológia

Hematológia

Malta

Rewmatoloġija

Ematoloġija

Nederland

Reumatologie

Österreich

Polska

Reumatologia

Hematologia

Portugal

Reumatologia

Imuno-hemoterapia

Slovenija

Slovensko

Reumatológia

Hematológia a transfúziológia

Suomi/Finland

Reumatologia/Reumatologi

Kliininen hematologia/Klinisk hematologi

Sverige

Reumatologi

Hematologi

United Kingdom

Rheumatology

Haematology

| | Endokrinoloģija
  Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi | Rehabilitoloģija, fiziskā rehabilitācija un fizikālā medicīna
  Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi |
| --- | --- | --- |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie |
| Česká republika | Endokrinologie | Rehabilitační a fyzikální medicína |
| Danmark | Medicinsk endokrinologi eller medicinske hormonsygdomme | |
| Deutschland | | Physikalische und Rehabilitative Medizin |
| Eesti | Endokrinoloogia | Taastusravi ja füsiaatria |
| Ελλάς | Ενδοκρινολογία | Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση |
| España | Endocrinología y nutrición | Rehabilitación |
| France | Endocrinologie, maladies métaboliques | Rééducation et réadaptation fonctionnelles |
| Ireland | Endocrinology and diabetes mellitus | |
| Italia | Endocrinologia e malattie del ricambio | Medicina fisica e riabilitazione |
| Κύπρος | Ενδοκρινολογία | Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση |
| Latvija | Endokrinoloģija | Rehabilitoloģija Fiziskā rehabilitācija Fizikālā medicīna |
| Lietuva | Endokrinologija | Fizinė medicina ir reabilitacija |
| Luxembourg | Endocrinologie, maladies du métabolisme et de la nutrition | Rééducation et réadaptation fonctionnelles |
| Magyarország | Endokrinológia | Fizioterápia |
| Malta | Endokrinoloġija u Dijabete | |
| Nederland | | Revalidatiegeneeskunde |
| Österreich | | Physikalische Medizin |
| Polska | Endokrynologia | Rehabilitacja medyczna |
| Portugal | Endocrinologia | Fisiatria ou Medicina física e de reabilitação |
| Slovenija | | Fizikalna in rehabilitacijska medicina |
| Slovensko | Endokrinológia | Fyziatria, balneológia a liečebná rehabilitácia |
| Suomi/Finland | Endokrinologia/Endokrinologi | Fysiatria/Fysiatri |
| Sverige | Endokrina sjukdomar | Rehabiliteringsmedicin |
| United Kingdom | Endocrinology and diabetes mellitus | |

Endokrinoloģija

Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi

Rehabilitoloģija, fiziskā rehabilitācija un fizikālā medicīna

Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie

Česká republika

Endokrinologie

Rehabilitační a fyzikální medicína

Danmark

Medicinsk endokrinologi eller medicinske hormonsygdomme

Deutschland

Physikalische und Rehabilitative Medizin

Eesti

Endokrinoloogia

Taastusravi ja füsiaatria

Ελλάς

Ενδοκρινολογία

Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

España

Endocrinología y nutrición

Rehabilitación

France

Endocrinologie, maladies métaboliques

Rééducation et réadaptation fonctionnelles

Ireland

Endocrinology and diabetes mellitus

Italia

Endocrinologia e malattie del ricambio

Medicina fisica e riabilitazione

Κύπρος

Ενδοκρινολογία

Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

Latvija

Endokrinoloģija

Rehabilitoloģija Fiziskā rehabilitācija Fizikālā medicīna

Lietuva

Endokrinologija

Fizinė medicina ir reabilitacija

Luxembourg

Endocrinologie, maladies du métabolisme et de la nutrition

Rééducation et réadaptation fonctionnelles

Magyarország

Endokrinológia

Fizioterápia

Malta

Endokrinoloġija u Dijabete

Nederland

Revalidatiegeneeskunde

Österreich

Physikalische Medizin

Polska

Endokrynologia

Rehabilitacja medyczna

Portugal

Endocrinologia

Fisiatria ou Medicina física e de reabilitação

Slovenija

Fizikalna in rehabilitacijska medicina

Slovensko

Endokrinológia

Fyziatria, balneológia a liečebná rehabilitácia

Suomi/Finland

Endokrinologia/Endokrinologi

Fysiatria/Fysiatri

Sverige

Endokrina sjukdomar

Rehabiliteringsmedicin

United Kingdom

Endocrinology and diabetes mellitus

| | Neiropsihiatrija
  Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi | Dermatoloģija un veneroloģija
  Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi |
| --- | --- | --- |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Neuropsychiatrie (3) | Dermato-vénérologie/Dermato-venerologie |
| Česká republika | | Dermatovenerologie |
| Danmark | | Dermato-venerologi eller hud- og kønssygdomme |
| Deutschland | Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie) | Haut- und Geschlechtskrankheiten |
| Eesti | | Dermatoveneroloogia |
| Ελλάς | Νευρολόγια - Ψυχιατρική | Δερματολογία - Αφροδισιολογία |
| España | | Dermatología médico-quirúrgica y venereología |
| France | Neuropsychiatrie (4) | Dermatologie et vénérologie |
| Ireland | | |
| Italia | Neuropsichiatria | Dermatologia e venerologia |
| Κύπρος | Νευρολόγια - Ψυχιατρική | Δερματολογία - Αφροδισιολογία |
| Latvija | | Dermatoloģija un veneroloģija |
| Lietuva | | Dermatovenerologija |
| Luxembourg | Neuropsychiatrie (5) | Dermato-vénérologie |
| Magyarország | | Bőrgyógyászat |
| Malta | | Dermato-venerejoloġija |
| Nederland | Zenuw- en zielsziekten (6) | Dermatologie en venerologie |
| Österreich | Neurologie und Psychiatrie | Haut- und Geschlechtskrankheiten |
| Polska | | Dermatologia i wenerologia |
| Portugal | | Dermatovenereologia |
| Slovenija | | Dermatovenerologija |
| Slovensko | Neuropsychiatria | Dermatovenerológia |
| Suomi/Finland | | Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi |
| Sverige | | Hud- och könssjukdomar |
| United Kingdom | | |

Neiropsihiatrija

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Dermatoloģija un veneroloģija

Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Neuropsychiatrie (3)

Dermato-vénérologie/Dermato-venerologie

Česká republika

Dermatovenerologie

Danmark

Dermato-venerologi eller hud- og kønssygdomme

Deutschland

Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie)

Haut- und Geschlechtskrankheiten

Eesti

Dermatoveneroloogia

Ελλάς

Νευρολόγια - Ψυχιατρική

Δερματολογία - Αφροδισιολογία

España

Dermatología médico-quirúrgica y venereología

France

Neuropsychiatrie (4)

Dermatologie et vénérologie

Ireland

Italia

Neuropsichiatria

Dermatologia e venerologia

Κύπρος

Νευρολόγια - Ψυχιατρική

Δερματολογία - Αφροδισιολογία

Latvija

Dermatoloģija un veneroloģija

Lietuva

Dermatovenerologija

Luxembourg

Neuropsychiatrie (5)

Dermato-vénérologie

Magyarország

Bőrgyógyászat

Malta

Dermato-venerejoloġija

Nederland

Zenuw- en zielsziekten (6)

Dermatologie en venerologie

Österreich

Neurologie und Psychiatrie

Haut- und Geschlechtskrankheiten

Polska

Dermatologia i wenerologia

Portugal

Dermatovenereologia

Slovenija

Dermatovenerologija

Slovensko

Neuropsychiatria

Dermatovenerológia

Suomi/Finland

Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi

Sverige

Hud- och könssjukdomar

United Kingdom

| | Radioloģija
  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Bērnu un pusaudžu psihiatrija
  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| --- | --- | --- |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | | |
| Česká republika | | Dětská a dorostová psychiatrie |
| Danmark | | Børne- og ungdomspsykiatri |
| Deutschland | Radiologie | Kinder- und Jugendpsychiatrie und - psychotherapie |
| Eesti | | |
| Ελλάς | Ακτινολογία - Ραδιολογία | Παιδοψυχιατρική |
| España | Electroradiología | |
| France | Electro-radiologie (7) | Pédo-psychiatrie |
| Ireland | Radiology | Child and adolescent psychiatry |
| Italia | Radiologia | Neuropsichiatria infantile |
| Κύπρος | | Παιδοψυχιατρική |
| Latvija | | Bērnu psihiatrija |
| Lietuva | | Vaikų ir paauglių psichiatrija |
| Luxembourg | Électroradiologie (8) | Psychiatrie infantile |
| Magyarország | Radiológia | Gyermek- és ifjúságpszichiátria |
| Malta | | |
| Nederland | Radiologie (9) | |
| Österreich | Radiologie | |
| Polska | | Psychiatria dzieci i młodzieży |
| Portugal | Radiologia | Pedopsiquiatria |
| Slovenija | | Otroška in mladostniška psihiatrija |
| Slovensko | | Detská psychiatria |
| Suomi/Finland | | Lastenpsykiatria/Barnpsykiatri |
| Sverige | | Barn- och ungdomspsykiatri |
| United Kingdom | | Child and adolescent psychiatry |

Radioloģija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Bērnu un pusaudžu psihiatrija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Česká republika

Dětská a dorostová psychiatrie

Danmark

Børne- og ungdomspsykiatri

Deutschland

Radiologie

Kinder- und Jugendpsychiatrie und - psychotherapie

Eesti

Ελλάς

Ακτινολογία - Ραδιολογία

Παιδοψυχιατρική

España

Electroradiología

France

Electro-radiologie (7)

Pédo-psychiatrie

Ireland

Radiology

Child and adolescent psychiatry

Italia

Radiologia

Neuropsichiatria infantile

Κύπρος

Παιδοψυχιατρική

Latvija

Bērnu psihiatrija

Lietuva

Vaikų ir paauglių psichiatrija

Luxembourg

Électroradiologie (8)

Psychiatrie infantile

Magyarország

Radiológia

Gyermek- és ifjúságpszichiátria

Malta

Nederland

Radiologie (9)

Österreich

Radiologie

Polska

Psychiatria dzieci i młodzieży

Portugal

Radiologia

Pedopsiquiatria

Slovenija

Otroška in mladostniška psihiatrija

Slovensko

Detská psychiatria

Suomi/Finland

Lastenpsykiatria/Barnpsykiatri

Sverige

Barn- och ungdomspsykiatri

United Kingdom

Child and adolescent psychiatry

| | Geriatrija
  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Nefroloģija
  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| --- | --- | --- |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | | |
| Česká republika | Geriatrie | Nefrologie |
| Danmark | Geriatri eller alderdommens sygdomme | Nefrologi eller medicinske nyresygdomme |
| Deutschland | | |
| Eesti | | Nefroloogia |
| Ελλάς | | Νεφρολογία |
| España | Geriatría | Nefrología |
| France | | Néphrologie |
| Ireland | Geriatric medicine | Nephrology |
| Italia | Geriatria | Nefrologia |
| Κύπρος | Γηριατρική | Νεφρολογία |
| Latvija | | Nefroloģija |
| Lietuva | Geriatrija | Nefrologija |
| Luxembourg | | Néphrologie |
| Magyarország | Geriátria | Nefrológia |
| Malta | Ġerjatrija | Nefroloġija |
| Nederland | Klinische geriatrie | |
| Österreich | | |
| Polska | Geriatria | Nefrologia |
| Portugal | | Nefrologia |
| Slovenija | | Nefrologija |
| Slovensko | Geriatria | Nefrológia |
| Suomi/Finland | Geriatria/Geriatri | Nefrologia/Nefrologi |
| Sverige | Geriatrik | Medicinska njursjukdomar (nefrologi) |
| United Kingdom | Geriatrics | Renal medicine |

Geriatrija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Nefroloģija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Česká republika

Geriatrie

Nefrologie

Danmark

Geriatri eller alderdommens sygdomme

Nefrologi eller medicinske nyresygdomme

Deutschland

Eesti

Nefroloogia

Ελλάς

Νεφρολογία

España

Geriatría

Nefrología

France

Néphrologie

Ireland

Geriatric medicine

Nephrology

Italia

Geriatria

Nefrologia

Κύπρος

Γηριατρική

Νεφρολογία

Latvija

Nefroloģija

Lietuva

Geriatrija

Nefrologija

Luxembourg

Néphrologie

Magyarország

Geriátria

Nefrológia

Malta

Ġerjatrija

Nefroloġija

Nederland

Klinische geriatrie

Österreich

Polska

Geriatria

Nefrologia

Portugal

Nefrologia

Slovenija

Nefrologija

Slovensko

Geriatria

Nefrológia

Suomi/Finland

Geriatria/Geriatri

Nefrologia/Nefrologi

Sverige

Geriatrik

Medicinska njursjukdomar (nefrologi)

United Kingdom

Geriatrics

Renal medicine

| | Infektoloģija
  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Sabiedrības veselība un sociālā medicīna
  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| --- | --- | --- |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | | |
| Česká republika | Infekční lékařství | Hygiena a epidemiologie |
| Danmark | Infektionsmedicin | Samfundsmedicin |
| Deutschland | | Öffentliches Gesundheitswesen |
| Eesti | Infektsioonhaigused | |
| Ελλάς | | Κοινωνική Ιατρική |
| España | | Medicina preventiva y salud pública |
| France | | Santé publique et médecine sociale |
| Ireland | Infectious diseases | Public health medicine |
| Italia | Malattie infettive | Igiene e medicina preventiva |
| Κύπρος | Λοιμώδη Νοσήματα | Υγειονολογία/Κοινοτική Ιατρική |
| Latvija | Infektoloģija | |
| Lietuva | Infektologija | |
| Luxembourg | | Santé publique |
| Magyarország | Infektológia | Megelőző orvostan és népegészségtan |
| Malta | Mard Infettiv | Saħħa Pubblika |
| Nederland | | Maatschappij en gezondheid |
| Österreich | | Sozialmedizin |
| Polska | Choroby zakaźne | Zdrowie publiczne, epidemiologia |
| Portugal | Infecciologia | Saúde pública |
| Slovenija | Infektologija | Javno zdravje |
| Slovensko | Infektológia | Hygiena a epidemiológia |
| Suomi/Finland | Infektiosairaudet/Infektionssjukdomar | Terveydenhuolto/Hälsovård |
| Sverige | Infektionssjukdomar | Socialmedicin |
| United Kingdom | Infectious diseases | Public health medicine |

Infektoloģija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Sabiedrības veselība un sociālā medicīna

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Česká republika

Infekční lékařství

Hygiena a epidemiologie

Danmark

Infektionsmedicin

Samfundsmedicin

Deutschland

Öffentliches Gesundheitswesen

Eesti

Infektsioonhaigused

Ελλάς

Κοινωνική Ιατρική

España

Medicina preventiva y salud pública

France

Santé publique et médecine sociale

Ireland

Infectious diseases

Public health medicine

Italia

Malattie infettive

Igiene e medicina preventiva

Κύπρος

Λοιμώδη Νοσήματα

Υγειονολογία/Κοινοτική Ιατρική

Latvija

Infektoloģija

Lietuva

Infektologija

Luxembourg

Santé publique

Magyarország

Infektológia

Megelőző orvostan és népegészségtan

Malta

Mard Infettiv

Saħħa Pubblika

Nederland

Maatschappij en gezondheid

Österreich

Sozialmedizin

Polska

Choroby zakaźne

Zdrowie publiczne, epidemiologia

Portugal

Infecciologia

Saúde pública

Slovenija

Infektologija

Javno zdravje

Slovensko

Infektológia

Hygiena a epidemiológia

Suomi/Finland

Infektiosairaudet/Infektionssjukdomar

Terveydenhuolto/Hälsovård

Sverige

Infektionssjukdomar

Socialmedicin

United Kingdom

Infectious diseases

Public health medicine

| | Farmakoloģija
  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Arodslimības
  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| --- | --- | --- |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde |
| Česká republika | Klinická farmakologie | Pracovní lékařství |
| Danmark | Klinisk farmakologi | Arbejdsmedicin |
| Deutschland | Pharmakologie und Toxikologie | Arbeitsmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | Ιατρική της Εργασίας |
| España | Farmacología clínica | |
| France | | Médecine du travail |
| Ireland | Clinical pharmacology and therapeutics | Occupational medicine |
| Italia | | Medicina del lavoro |
| Κύπρος | | Ιατρική της Εργασίας |
| Latvija | | Arodslimības |
| Lietuva | | Darbo medicina |
| Luxembourg | | Médecine du travail |
| Magyarország | Klinikai farmakológia | Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan) |
| Malta | Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika | Mediċina Okkupazzjonali |
| Nederland | | — | Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde |

Farmakoloģija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Arodslimības

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde

Česká republika

Klinická farmakologie

Pracovní lékařství

Danmark

Klinisk farmakologi

Arbejdsmedicin

Deutschland

Pharmakologie und Toxikologie

Arbeitsmedizin

Eesti

Ελλάς

Ιατρική της Εργασίας

España

Farmacología clínica

France

Médecine du travail

Ireland

Clinical pharmacology and therapeutics

Occupational medicine

Italia

Medicina del lavoro

Κύπρος

Ιατρική της Εργασίας

Latvija

Arodslimības

Lietuva

Darbo medicina

Luxembourg

Médecine du travail

Magyarország

Klinikai farmakológia

Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan)

Malta

Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika

Mediċina Okkupazzjonali

Nederland

—

Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde

| — | Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde |
| --- | --- |

—

Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde

Österreich

Pharmakologie und Toxikologie

Arbeits- und Betriebsmedizin

Polska

Farmakologia kliniczna

Medycyna pracy

Portugal

Medicina do trabalho

Slovenija

Medicina dela, prometa in športa

Slovensko

Klinická farmakologia

Klinické pracovné lekárstvo a klinická toxikológia

Suomi/Finland

Kliininen farmakologia ja lääkehoito/Klinisk farmakologi och läkemedelsbehandling

Työterveyshuolto/Företagshälsovård

Sverige

Klinisk farmakologi

Yrkes- och miljömedicin

United Kingdom

Clinical pharmacology and therapeutics

Occupational medicine

| | Alergoloģija
  Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi | Kodolmedicīna
  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| --- | --- | --- |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Nukleární medicína |
| Danmark | Medicinsk allergologi eller medicinske overfølsomhedssygdomme | Klinisk fysiologi og nuklearmedicin |
| Deutschland | | Nuklearmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάς | Αλλεργιολογία | Πυρηνική Ιατρική |
| España | Alergología | Medicina nuclear |
| France | | Médecine nucléaire |
| Ireland | | |
| Italia | Allergologia ed immunologia clinica | Medicina nucleare |
| Κύπρος | Αλλεργιολογία | Πυρηνική Ιατρική |
| Latvija | Alergoloģija | |
| Lietuva | Alergologija ir klinikinė imunologija | |
| Luxembourg | | Médecine nucléaire |
| Magyarország | Allergológia és klinikai immunológia | Nukleáris medicina (izotópdiagnosztika) |
| Malta | | Mediċina Nukleari |
| Nederland | Allergologie en inwendige geneeskunde | Nucleaire geneeskunde |
| Österreich | | Nuklearmedizin |
| Polska | Alergologia | Medycyna nuklearna |
| Portugal | Imuno-alergologia | Medicina nuclear |
| Slovenija | | Nuklearna medicina |
| Slovensko | Klinická imunológia a alergológia | Nukleárna medicína |
| Suomi/Finland | | Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin |
| Sverige | Allergisjukdomar | Nukleärmedicin |
| United Kingdom | | Nuclear medicine |

Alergoloģija

Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi

Kodolmedicīna

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Nukleární medicína

Danmark

Medicinsk allergologi eller medicinske overfølsomhedssygdomme

Klinisk fysiologi og nuklearmedicin

Deutschland

Nuklearmedizin

Eesti

Ελλάς

Αλλεργιολογία

Πυρηνική Ιατρική

España

Alergología

Medicina nuclear

France

Médecine nucléaire

Ireland

Italia

Allergologia ed immunologia clinica

Medicina nucleare

Κύπρος

Αλλεργιολογία

Πυρηνική Ιατρική

Latvija

Alergoloģija

Lietuva

Alergologija ir klinikinė imunologija

Luxembourg

Médecine nucléaire

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Nukleáris medicina (izotópdiagnosztika)

Malta

Mediċina Nukleari

Nederland

Allergologie en inwendige geneeskunde

Nucleaire geneeskunde

Österreich

Nuklearmedizin

Polska

Alergologia

Medycyna nuklearna

Portugal

Imuno-alergologia

Medicina nuclear

Slovenija

Nuklearna medicina

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Nukleárna medicína

Suomi/Finland

Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin

Sverige

Allergisjukdomar

Nukleärmedicin

United Kingdom

Nuclear medicine

| | Mutes, sejas un žokļu ķirurģija
  (medicīnas pamatapmācība)
  Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi |
| --- | --- |
| Valsts | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | |
| Česká republika | Maxilofaciální chirurgie |
| Danmark | |
| Deutschland | |
| Eesti | |
| Ελλάς | |
| España | Cirugía oral y maxilofacial |
| France | Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie |
| Ireland | |
| Italia | Chirurgia maxillo-facciale |
| Κύπρος | |
| Latvija | Mutes, sejas un žokļu ķirurģija |
| Lietuva | Veido ir žandikaulių chirurgija |
| Luxembourg | Chirurgie maxillo-faciale |
| Magyarország | Szájsebészet |
| Malta | |
| Nederland | |
| Österreich | Mund- Kiefer- und Gesichtschirurgie |
| Polska | Chirurgia szczękowo-twarzowa |
| Portugal | Cirurgia maxilo-facial |
| Slovenija | Maksilofacialna kirurgija |
| Slovensko | Maxilofaciálna chirurgia |
| Suomi/Finland | |
| Sverige | |
| United Kingdom | |

Mutes, sejas un žokļu ķirurģija

(medicīnas pamatapmācība)

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Valsts

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Česká republika

Maxilofaciální chirurgie

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

Cirugía oral y maxilofacial

France

Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie

Ireland

Italia

Chirurgia maxillo-facciale

Κύπρος

Latvija

Mutes, sejas un žokļu ķirurģija

Lietuva

Veido ir žandikaulių chirurgija

Luxembourg

Chirurgie maxillo-faciale

Magyarország

Szájsebészet

Malta

Nederland

Österreich

Mund- Kiefer- und Gesichtschirurgie

Polska

Chirurgia szczękowo-twarzowa

Portugal

Cirurgia maxilo-facial

Slovenija

Maksilofacialna kirurgija

Slovensko

Maxilofaciálna chirurgia

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

| | Bioloģiskā hematoloģija




  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| --- | --- |
| Valsts | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | |
| Česká republika | |
| Danmark | Klinisk blodtypeserologi

   (10) |
| Deutschland | |
| Eesti | |
| Ελλάς | |
| España | |
| France | Hématologie |
| Ireland | |
| Italia | |
| Κύπρος | |
| Latvija | |
| Lietuva | |
| Luxembourg | Hématologie biologique |
| Magyarország | |
| Malta | |
| Nederland | |
| Österreich | |
| Polska | |
| Portugal | Hematologia clínica |
| Slovenija | |
| Slovensko | |
| Suomi/Finland | |
| Sverige | |
| United Kingdom | |

Bioloģiskā hematoloģija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Česká republika

Danmark

Klinisk blodtypeserologi

   (10)

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

France

Hématologie

Ireland

Italia

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Hématologie biologique

Magyarország

Malta

Nederland

Österreich

Polska

Portugal

Hematologia clínica

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

| | Stomatoloģija



  Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi | Dermatoloģija




  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| --- | --- | --- |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | | |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | |
| España | Estomatología | |
| France | Stomatologie | |
| Ireland | | Dermatology |
| Italia | Odontostomatologia | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | Stomatologie | |
| Magyarország | | |
| Malta | | Dermatoloġija |
| Nederland | | |
| Österreich | | |
| Polska | | |
| Portugal | Estomatologia | |
| Slovenija | | |
| Slovensko | | |
| SuomijEuuand | | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | | Dermatology |

Stomatoloģija

Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi

Dermatoloģija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Česká republika

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

Estomatología

France

Stomatologie

Ireland

Dermatology

Italia

Odontostomatologia

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Stomatologie

Magyarország

Malta

Dermatoloġija

Nederland

Österreich

Polska

Portugal

Estomatologia

Slovenija

Slovensko

SuomijEuuand

Sverige

United Kingdom

Dermatology

| | Veneroloģija




  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Tropu medicīna




  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| --- | --- | --- |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | | |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | |
| España | | |
| France | | |
| Ireland | Genito-urinary medicine | Tropical medicine |
| Italia | Medicina tropicale | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | | |
| Magyarország | | Trópusi betegségek |
| Malta | Mediċina Uro-ġenetali | |
| Nederland | | |
| Österreich | | Spezifische Prophylaxe und Tropenhygiene |
| Polska | | Medycyna transportu |
| Portugal | | Medicina tropical |
| Slovenija | | |
| Slovensko | | Tropická medicína |
| Suomi/Finland | | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | Genito-urinary medicine | Tropical medicine |

Veneroloģija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Tropu medicīna

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Česká republika

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

France

Ireland

Genito-urinary medicine

Tropical medicine

Italia

Medicina tropicale

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Magyarország

Trópusi betegségek

Malta

Mediċina Uro-ġenetali

Nederland

Österreich

Spezifische Prophylaxe und Tropenhygiene

Polska

Medycyna transportu

Portugal

Medicina tropical

Slovenija

Slovensko

Tropická medicína

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Genito-urinary medicine

Tropical medicine

| | Gastroenteroloģiskā ķirurģija




  Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi | Neatliekamā medicīniskā palīdzība




  Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi |
| --- | --- | --- |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen

   (11) | |
| Česká republika | | Traumatologie Urgentní medicína |
| Danmark | Kirurgisk gastroenterologi eller kirurgiske mave-tarmsygdomme | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | |
| España | Cirugía del aparato digestivo | |
| France | Chirurgie viscérale et digestive | |
| Ireland | | Emergency medicine |
| Italia | Chirurgia dell'apparato digestivo | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | Abdominalinė chirurgija | |
| Luxembourg | Chirurgie gastro-entérologique | |
| Magyarország | | Traumatológia |
| Malta | | Mediċina tal-Aċċidenti u l-Emerġenza |
| Nederland | | |
| Österreich | | |
| Polska | | Medycyna ratunkowa |
| Portugal | | |
| Slovenija | Abdominalna kirurgija | |
| Slovensko | | Úrazová chirurgia |
| Suomi/Finland | Gastroenterologinen kirurgia/Gastroenterologisk kirurgi | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | | Accident and emergency medicine |

Gastroenteroloģiskā ķirurģija

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Neatliekamā medicīniskā palīdzība

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen

   (11)

Česká republika

Traumatologie Urgentní medicína

Danmark

Kirurgisk gastroenterologi eller kirurgiske mave-tarmsygdomme

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

Cirugía del aparato digestivo

France

Chirurgie viscérale et digestive

Ireland

Emergency medicine

Italia

Chirurgia dell'apparato digestivo

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Abdominalinė chirurgija

Luxembourg

Chirurgie gastro-entérologique

Magyarország

Traumatológia

Malta

Mediċina tal-Aċċidenti u l-Emerġenza

Nederland

Österreich

Polska

Medycyna ratunkowa

Portugal

Slovenija

Abdominalna kirurgija

Slovensko

Úrazová chirurgia

Suomi/Finland

Gastroenterologinen kirurgia/Gastroenterologisk kirurgi

Sverige

United Kingdom

Accident and emergency medicine

| | Klīniskā neirofizioloģija



  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Zobu, mutes dobuma, sejas




  un žokļu ķirurģija (12)





  Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi |
| --- | --- | --- |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | | Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie |
| Česká republika | | |
| Danmark | Klinisk neurofysiologi | |
| Deutschland | | Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | |
| España | Neurofisiología clínica | |
| France | | |
| Ireland | Clinical neurophysiology | Oral and maxillo-facial surgery |
| Italia | | |
| Κύπρος | | Στοματο-Γναθο-Προσωποχειρουργική |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | | Chirurgie dentaire, orale et maxillo-faciale |
| Magyarország | | Arc-, állcsont- és szájsebészet |
| Malta | Newrofiżjoloġija Klinika | Kirurġija tal-għadam tal-wiċċ |
| Nederland | | |
| Österreich | | |
| PoUka | | |
| Portugal | | |
| Slovenija | | |
| Slovensko | | |
| Suomi/Finland | Kliininen neurofysiologia/Klinisk neurofysiologi | Suu- ja leukakirurgia/Oral och maxillofacial kirurgi |
| Sverige | Klinisk neurofysiologi | |
| United Kingdom | Clinical neurophysiology | Oral and maxillo-facial surgery |

Klīniskā neirofizioloģija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Zobu, mutes dobuma, sejas

un žokļu ķirurģija (12)

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie

Česká republika

Danmark

Klinisk neurofysiologi

Deutschland

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

Eesti

Ελλάς

España

Neurofisiología clínica

France

Ireland

Clinical neurophysiology

Oral and maxillo-facial surgery

Italia

Κύπρος

Στοματο-Γναθο-Προσωποχειρουργική

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Chirurgie dentaire, orale et maxillo-faciale

Magyarország

Arc-, állcsont- és szájsebészet

Malta

Newrofiżjoloġija Klinika

Kirurġija tal-għadam tal-wiċċ

Nederland

Österreich

PoUka

Portugal

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Kliininen neurofysiologia/Klinisk neurofysiologi

Suu- ja leukakirurgia/Oral och maxillofacial kirurgi

Sverige

Klinisk neurofysiologi

United Kingdom

Clinical neurophysiology

Oral and maxillo-facial surgery

5.1.4.   Visparejas prakses ārstu kvalifikāciju apliecinošie dokumenti

| Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Profesionālais nosaukums | Atsauces datums |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Ministerieel erkenningsbesluit van huisarts/Arrêté ministériel d'agrément de médecin généraliste | Huisarts/Médecin généraliste | 1994. gada 31. decembris |
| Česká republika | Diplom o specializaci “všeobecné lékařství” | Všeobecný lékař | 2004. gada 1. maijs |
| Danmark | Tilladelse til at anvende betegnelsen alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin | Alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin | 1994. gada 31. decembris |
| Deutschland | Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin | Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin | 1994. gada 31. decembris |
| Eesti | Diplom peremeditsiini erialal | Perearst | 2004. gada 1. maijs |
| Ελλάς | Τίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής | Ιατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής | 1994. gada 31. decembris |
| España | Título de especialista en medicina familiar y comunitaria | Especialista en medicina familiar y comunitaria | 1994. gada 31. decembris |
| France | Diplôme d'État de docteur en médecine (avec document annexé attestant la formation spécifique en médecine générale) | Médecin qualifié en médecine générale | 1994. gada 31. decembris |
| Ireland | Certificate of specific qualifications in general medical practice | General medical practitioner | 1994. gada 31. decembris |
| Italia | Attestato di formazione specifica in medicina generale | Medico in medicina generale | 1994. gada 31. decembris |
| Κύπρος | Πιστοποιητικό Αναγνώρισης Γενικού Ιατρού | Ιατρός Γενικής Ιατρικής | 2004. gada 1. maijs |
| Latvija | Ģimenes ārsta sertifikāts | Ģimenes (vispārējās prakses) ārsts | 2004. gada 1. maijs |
| Lietuva | Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas | Šeimos medicinos gydytojas | 2004. gada 1. maijs |
| Luxembourg | Il n'existe pas de titre, parce qu'il n'y a pas de formation au Luxembourg | Médecin généraliste | 1994. gada 31. decembris |
| Magyarország | Háziorvostan szakorvosa bizonyítvány | Háziorvostan szakorvosa | 2004. gada 1. maijs |
| Malta | Tabib tal-familja | Mediċina tal-familja | 2004. gada 1. maijs |
| Nederland | Certificaat van inschrijving in het register van erkende huisartsen van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der geneeskunst | Huisarts | 1994. gada 31. decembris |
| Österreich | Arzt für Allgemeinmedizin | Arzt für Allgemeinmedizin | 1994. gada 31. decembris |
| Polska | Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie medycyny rodzinnej | Specjalista w dziedzinie medycyny rodzinnej | 2004. gada 1. maijs |
| Portugal | Diploma do internato complementar de clínica geral | Assistente de clínica geral | 1994. gada 31. decembris |
| Slovenija | Potrdilo o opravljeni specializaciji iz družinske medicine | Specialist družinske medicine/Specialistka družinske medicine | 2004. gada 1. maijs |
| Slovensko | Diplom o špecializácii v odbore “všeobecné lekárstvo” | Všeobecný lekár | 2004. gada 1. maijs |
| Suomi/Finland | Todistus lääkärin perusterveydenhuollon lisäkoulutuksesta/Bevis om tilläggsutbildning av läkare i primärvård | Yleislääkäri/Allmänläkare | 1994. gada 31. decembris |
| Sverige | Bevis om kompetens som allmänpraktiserande läkare (Europaläkare) utfärdat av Socialstyrelsen | Allmänpraktiserande läkare (Europaläkare) | 1994. gada 31. decembris |
| United Kingdom | Certificate of prescribed/equivalent experience | General medical practitioner | 1994. gada 31. decembris |

Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Profesionālais nosaukums

Atsauces datums

België/Belgique/Belgien

Ministerieel erkenningsbesluit van huisarts/Arrêté ministériel d'agrément de médecin généraliste

Huisarts/Médecin généraliste

1994. gada 31. decembris

Česká republika

Diplom o specializaci “všeobecné lékařství”

Všeobecný lékař

2004. gada 1. maijs

Danmark

Tilladelse til at anvende betegnelsen alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin

Alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin

1994. gada 31. decembris

Deutschland

Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin

Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin

1994. gada 31. decembris

Eesti

Diplom peremeditsiini erialal

Perearst

2004. gada 1. maijs

Ελλάς

Τίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής

Ιατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής

1994. gada 31. decembris

España

Título de especialista en medicina familiar y comunitaria

Especialista en medicina familiar y comunitaria

1994. gada 31. decembris

France

Diplôme d'État de docteur en médecine (avec document annexé attestant la formation spécifique en médecine générale)

Médecin qualifié en médecine générale

1994. gada 31. decembris

Ireland

Certificate of specific qualifications in general medical practice

General medical practitioner

1994. gada 31. decembris

Italia

Attestato di formazione specifica in medicina generale

Medico in medicina generale

1994. gada 31. decembris

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης Γενικού Ιατρού

Ιατρός Γενικής Ιατρικής

2004. gada 1. maijs

Latvija

Ģimenes ārsta sertifikāts

Ģimenes (vispārējās prakses) ārsts

2004. gada 1. maijs

Lietuva

Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas

Šeimos medicinos gydytojas

2004. gada 1. maijs

Luxembourg

Il n'existe pas de titre, parce qu'il n'y a pas de formation au Luxembourg

Médecin généraliste

1994. gada 31. decembris

Magyarország

Háziorvostan szakorvosa bizonyítvány

Háziorvostan szakorvosa

2004. gada 1. maijs

Malta

Tabib tal-familja

Mediċina tal-familja

2004. gada 1. maijs

Nederland

Certificaat van inschrijving in het register van erkende huisartsen van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der geneeskunst

Huisarts

1994. gada 31. decembris

Österreich

Arzt für Allgemeinmedizin

Arzt für Allgemeinmedizin

1994. gada 31. decembris

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie medycyny rodzinnej

Specjalista w dziedzinie medycyny rodzinnej

2004. gada 1. maijs

Portugal

Diploma do internato complementar de clínica geral

Assistente de clínica geral

1994. gada 31. decembris

Slovenija

Potrdilo o opravljeni specializaciji iz družinske medicine

Specialist družinske medicine/Specialistka družinske medicine

2004. gada 1. maijs

Slovensko

Diplom o špecializácii v odbore “všeobecné lekárstvo”

Všeobecný lekár

2004. gada 1. maijs

Suomi/Finland

Todistus lääkärin perusterveydenhuollon lisäkoulutuksesta/Bevis om tilläggsutbildning av läkare i primärvård

Yleislääkäri/Allmänläkare

1994. gada 31. decembris

Sverige

Bevis om kompetens som allmänpraktiserande läkare (Europaläkare) utfärdat av Socialstyrelsen

Allmänpraktiserande läkare (Europaläkare)

1994. gada 31. decembris

United Kingdom

Certificate of prescribed/equivalent experience

General medical practitioner

1994. gada 31. decembris

V.2.   Visparejas aprūpes masa

5.2.1.   Visparejas aprūpes masu apmācību programma

Apmācības, kuru rezultata tiek iegūta visparejas masas kvalifikāciju, sastāv no divām daļām.

A.   Teorētiskās mācības

| a. | Aprūpe:






  — | profesijas raksturs un profesionālā ētika; |
| --- | --- | --- |

a.

Aprūpe:

—

profesijas raksturs un profesionālā ētika;

| — | vispārējie veselības un aprūpes principi; |
| --- | --- |

—

vispārējie veselības un aprūpes principi;

| — | aprūpes principi saistībā ar:






  — | vispārējo un speciālo medicīnu, |
| --- | --- | --- |

—

aprūpes principi saistībā ar:

—

vispārējo un speciālo medicīnu,

| — | vispārējo un specializēto ķirurģiju, |
| --- | --- |

—

vispārējo un specializēto ķirurģiju,

| — | bērnu aprūpi un pediatriju, |
| --- | --- |

—

bērnu aprūpi un pediatriju,

| — | mātes un jaundzimušā kopšanu, |
| --- | --- |

—

mātes un jaundzimušā kopšanu,

| — | galīgo veselību un psihiatriju, |
| --- | --- |

—

galīgo veselību un psihiatriju,

| — | veco ļaužu aprūpi un geriatriju. |
| --- | --- |

—

veco ļaužu aprūpi un geriatriju.

| b. | fundamentalas zinātnes:






  — | anatomija un fizioloģija; |
| --- | --- | --- |

b.

fundamentalas zinātnes:

—

anatomija un fizioloģija;

| — | patoloģija; |
| --- | --- |

—

patoloģija;

| — | bakterioloģija, virusoloģija un parazitoloģija; |
| --- | --- |

—

bakterioloģija, virusoloģija un parazitoloģija;

| — | biofizika, bioķīmija un radioloģija; |
| --- | --- |

—

biofizika, bioķīmija un radioloģija;

| — | dietologija; |
| --- | --- |

—

dietologija;

| — | higiēna:






  — | medicīniskā profilakse, |
| --- | --- | --- |

—

higiēna:

—

medicīniskā profilakse,

| — | veselības mācība; |
| --- | --- |

—

veselības mācība;

| — | farmakoloģija. |
| --- | --- |

—

farmakoloģija.

| c. | socialas zinātnes:






  — | socioloģija; |
| --- | --- | --- |

c.

socialas zinātnes:

—

socioloģija;

| — | psiholoģija; |
| --- | --- |

—

psiholoģija;

| — | vadības pamati; |
| --- | --- |

—

vadības pamati;

| — | pedagoģijas pamati; |
| --- | --- |

—

pedagoģijas pamati;

| — | tiesību akti sociālajā un veselības aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

—

tiesību akti sociālajā un veselības aizsardzības jomā;

| — | aprūpes tiesiskie aspekti. |
| --- | --- |

—

aprūpes tiesiskie aspekti.

B.   Klīniskās nodarbības

| — | Aprūpe saistībā ar:






  — | vispārējo un specializēto medicīnu, |
| --- | --- | --- |

—

Aprūpe saistībā ar:

—

vispārējo un specializēto medicīnu,

| — | vispārējo un specializēto ķirurģiju, |
| --- | --- |

—

vispārējo un specializēto ķirurģiju,

| — | bērnu aprūpi un pediatriju, |
| --- | --- |

—

bērnu aprūpi un pediatriju,

| — | mātes un jaundzimušā kopšanu, |
| --- | --- |

—

mātes un jaundzimušā kopšanu,

| — | galīgo veselību un psihiatriju, |
| --- | --- |

—

galīgo veselību un psihiatriju,

| — | veco ļaužu aprūpi un geriatriju, |
| --- | --- |

—

veco ļaužu aprūpi un geriatriju,

| — | mājas aprūpi. |
| --- | --- |

—

mājas aprūpi.

Vienu vai vairākus no šiem mācību priekšmetiem var macit citu priekšmetu konteksta vai ari savstarpēji apvienojot.

Teorētiskā apmācība jāapsver un jāsaskaņo ar klīnisko apmācību tādā veidā, lai šajā pielikumā minētās zināšanas un prasmes būtu iespējams apgūt pienācīgā veidā.

5.2.2.   Vispārējās aprūpes māsas kvalifikāciju apliecinošie dokumenti

| Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Profesionālais nosaukums | Atsauces datums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | — | Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d'infirmier(ère) gradué(e)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin) |

Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Profesionālais nosaukums

Atsauces datums

België/Belgique/Belgien

—

Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d'infirmier(ère) gradué(e)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | Diploma in de ziekenhui-sverpleegkunde/Brevet d'infirmier(ère) hospitalier (ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin) |
| --- | --- |

—

Diploma in de ziekenhui-sverpleegkunde/Brevet d'infirmier(ère) hospitalier (ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | Brevet van verpleegassistent (e)/Brevet d'hospitalier(ère)/Brevet einer Pflegeassistentin |
| --- | --- |

—

Brevet van verpleegassistent (e)/Brevet d'hospitalier(ère)/Brevet einer Pflegeassistentin

| — | De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten |
| --- | --- |

—

De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury competent d'enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschuß der Deutschsprachigen Gemeinschaft |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury competent d'enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschuß der Deutschsprachigen Gemeinschaft

| — | Hospitalier(ère)/Verpleegassistent(e) |
| --- | --- |

—

Hospitalier(ère)/Verpleegassistent(e)

| — | Infirmier(ère) hospitalier(ère)/Ziekenhuisverplegern (-verpleegster) |
| --- | --- |

—

Infirmier(ère) hospitalier(ère)/Ziekenhuisverplegern (-verpleegster)

1979. gada 29. jūnijs

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc), accompagné du certificat ci-après: Vysvědčení o státní závěrečné zkoušce |
| --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc), accompagné du certificat ci-après: Vysvědčení o státní závěrečné zkoušce

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

| 1. | Všeobecná sestra |
| --- | --- |

1.

Všeobecná sestra

2004. gada 1. maijs

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), accompagné du certificat ci-après: Vysvědčení o absolutoriu |
| --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), accompagné du certificat ci-après: Vysvědčení o absolutoriu

| 2. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

| 2. | Všeobecný ošetřovatel |
| --- | --- |

2.

Všeobecný ošetřovatel

Danmark

Eksamensbevis efter gennemført sygeplejerskeuddannelse

Sygeplejeskole godkendt af Undervisningsministeriet

Sygeplejerske

1979. gada 29. jūnijs

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung in der Krankenpflege

Staatlicher Prüfungsausschuss

| — | Krankenschwester |
| --- | --- |

—

Krankenschwester

| — | Krankenpfleger |
| --- | --- |

—

Krankenpfleger

1979. gada 29. jūnijs

Eesti

Diplom õe erialal

| 1. | Tallinna Meditsiinikool |
| --- | --- |

1.

Tallinna Meditsiinikool

| 2. | Tartu Meditsiinikool |
| --- | --- |

2.

Tartu Meditsiinikool

| 3. | Kohtla-Järve Meditsiinikool |
| --- | --- |

3.

Kohtla-Järve Meditsiinikool

Õde

2004. gada 1. maijs

Ελλάς

| 1. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Πανεπιστημίου Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Πανεπιστημίου Αθηνών

| 1. | Πανεπιστήμιο Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πανεπιστήμιο Αθηνών

Διπλωματούχος ή πτυχιούχος νοσοκόμος, νοσηλευτής ή νοσηλεύτρια

1981. gada 1. janvāris

| 2. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 2. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα
  Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

2.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα

Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

| 3. | Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής

| 3. | Υπουργείο Εθνικής 'Αμυνας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Εθνικής 'Αμυνας

| 4. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 4. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 6. | Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

6.

Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής

| 6. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

6.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

España

Título de Diplomado universitario en Enfermería

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Enfermero/a diplomado/a

1986. gada 1. janvāris

France

| — | Diplôme d'État d'infirmier(ère) |
| --- | --- |

—

Diplôme d'État d'infirmier(ère)

| — | Diplôme d'État d'infir mier(ère) délivré en vertu du décret n° 99-1147 du 29 décembre 1999 |
| --- | --- |

—

Diplôme d'État d'infir mier(ère) délivré en vertu du décret n° 99-1147 du 29 décembre 1999

Le ministère de la santé

Infirmier(ère)

1979. gada 29. jūnijs

Ireland

Certificate of Registered General Nurse

An Bord Altranais (The Nursing Board)

Registered General Nurse

1979. gada 29. jūnijs

Italia

Diploma di infermiere professionale

Scuole riconosciute dallo Stato

Infermiere professionale

1979. gada 29. jūnijs

Κύπρος

Δίπλωμα Γενικής Νοσηλευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένος Νοσηλευτής

2004. gada 1. maijs

Latvija

| 1. | Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu |
| --- | --- |

1.

Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu

| 1. | Māsu skolas |
| --- | --- |

1.

Māsu skolas

Māsa

2004. gada 1. maijs

| 2. | Māsas diploms |
| --- | --- |

2.

Māsas diploms

| 2. | Universitātes tipa augstskola, pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu |
| --- | --- |

2.

Universitātes tipa augstskola, pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Bendrosios praktikos slaugytojas

2004. gada 1. maijs

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

Luxembourg

| — | Diplôme d'État d'infirmier |
| --- | --- |

—

Diplôme d'État d'infirmier

| — | Diplôme d'État d'infirmier hospitalier gradué |
| --- | --- |

—

Diplôme d'État d'infirmier hospitalier gradué

Ministère de l'éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Infirmier

1979. gada 29. jūnijs

Magyarország

| 1. | Ápoló bizonyítvány |
| --- | --- |

1.

Ápoló bizonyítvány

| 1. | Iskola |
| --- | --- |

1.

Iskola

Ápoló

2004. gada 1. maijs

| 2. | Diplomás ápoló oklevél |
| --- | --- |

2.

Diplomás ápoló oklevél

| 2. | Egyetem/főiskola |
| --- | --- |

2.

Egyetem/főiskola

| 3. | Egyetemi okleveles ápoló oklevél |
| --- | --- |

3.

Egyetemi okleveles ápoló oklevél

| 3. | Egyetem |
| --- | --- |

3.

Egyetem

Malta

Lawrja jew diploma fl-istudji tal-infermerija

Università ta` Malta

Infermier Registrat

2004. gada 1. maijs

Nederland

| 1. | Diploma's verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A |
| --- | --- |

1.

Diploma's verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A

| 1. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

1.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

Verpleegkundige

1979. gada 29. jūnijs

| 2. | Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

2.

Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 2. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

2.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 3. | Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

3.

Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 3. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

3.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 4. | Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige - Kwalificatieniveau 4 |
| --- | --- |

4.

Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige - Kwalificatieniveau 4

| 4. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

4.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

| 5. | Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige -Kwalificatieniveau 5 |
| --- | --- |

5.

Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige -Kwalificatieniveau 5

| 5. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

5.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

Österreich

| 1. | Diplom als “Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester, Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger” |
| --- | --- |

1.

Diplom als “Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester, Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger”

| 1. | Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege |
| --- | --- |

1.

Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege

| — | Diplomierte Krankenschwester |
| --- | --- |

—

Diplomierte Krankenschwester

| — | Diplomierter Krankenpfleger |
| --- | --- |

—

Diplomierter Krankenpfleger

1994. gada 1. janvāris

| 2. | Diplom als “Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger” |
| --- | --- |

2.

Diplom als “Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger”

| 2. | Allgemeine Krankenpflegeschule |
| --- | --- |

2.

Allgemeine Krankenpflegeschule

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku pielęgniarstwo z tytułem “magister pielęgniarstwa”

| 1. | Uniwersytet Medyczny |
| --- | --- |

1.

Uniwersytet Medyczny

| 2. | Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego |
| --- | --- |

2.

Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

Pielęgniarka

2004. gada 1. maijs

Portugal

| 1. | Diploma do curso de enfermagem geral |
| --- | --- |

1.

Diploma do curso de enfermagem geral

| 1. | Escolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Escolas de Enfermagem

Enfermeiro

1986. gada 1. janvāris

| 2. | Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Carta de curso de licenciatura em enfermagem |
| --- | --- |

3.

Carta de curso de licenciatura em enfermagem

| 3. | Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

3.

Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov “diplomirana medicinska sestra/diplomirani zdravstvenik”

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

Diplomirana medicinska sestra/Diplomirani zdravstvenik

2004. gada 1. maijs

Slovensko

| 1. | Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu “magister z ošetrovateľstva” (“Mgr.”) |
| --- | --- |

1.

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu “magister z ošetrovateľstva” (“Mgr.”)

| 1. | Vysoká škola |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola

Sestra

2004. gada 1. maijs

| 2. | Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu “bakalár z ošetrovateľstva” (“Bc.”) |
| --- | --- |

2.

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu “bakalár z ošetrovateľstva” (“Bc.”)

| 2. | Vysoká škola |
| --- | --- |

2.

Vysoká škola

| 3. | Absolventský diplom v študijnom odbore diplomovaná všeobecná sestra |
| --- | --- |

3.

Absolventský diplom v študijnom odbore diplomovaná všeobecná sestra

| 3. | Stredná zdravotnícka škola |
| --- | --- |

3.

Stredná zdravotnícka škola

Suomi/Finland

| 1. | Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen |
| --- | --- |

1.

Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen

| 1. | Terveydenhuolto-oppilaitokset/Hälsovårdsläroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuolto-oppilaitokset/Hälsovårdsläroanstalter

Sairaanhoitaja/Sjukskötare

1994. gada 1. janvāris

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulu tutkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulu tutkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor

Sverige

Sjuksköterskeexamen

Universitet eller högskola

Sjuksköterska

1994. gada 1. janvāris

United Kingdom

Statement of registration as a Registered General Nurse in part 1 or part 12 of the register kept by the United Kingdom Central Council for Nursing, Midwifery and Health Visiting

Various

| — | State Registered Nurse |
| --- | --- |

—

State Registered Nurse

| — | Registered General Nurse |
| --- | --- |

—

Registered General Nurse

1979. gada 29. jūnijs

V.3.   Zobārsts

5.3.1.   Zobārstu apmācību programma

Studiju programma, pec kuras beigšanas iegūst zobārsta kvalifikāciju apliecinošu dokumentu, ietver vismaz turpmāk minētos mācību priekšmetus. Vienu vai vairākus no šiem mācību priekšmetiem var mācīt saistībā ar pārējiem priekšmetiem vai kopā ar tiem.

| A. | Pamatprieksmeti:






  — | ķīmija, |
| --- | --- | --- |

A.

Pamatprieksmeti:

—

ķīmija,

| — | fizika, |
| --- | --- |

—

fizika,

| — | bioloģija. |
| --- | --- |

—

bioloģija.

| B. | Medicīniski bioloģiski priekšmeti un vispārīgi priekšmeti:






  — | anatomija, |
| --- | --- | --- |

B.

Medicīniski bioloģiski priekšmeti un vispārīgi priekšmeti:

—

anatomija,

| — | embrioloģija, |
| --- | --- |

—

embrioloģija,

| — | histoloģija, tostarp citoloģija, |
| --- | --- |

—

histoloģija, tostarp citoloģija,

| — | fizioloģija, |
| --- | --- |

—

fizioloģija,

| — | bioķīmija (vai fizioloģiskā ķīmija), |
| --- | --- |

—

bioķīmija (vai fizioloģiskā ķīmija),

| — | patoloģiskā anatomija, |
| --- | --- |

—

patoloģiskā anatomija,

| — | vispārējā patoloģija, |
| --- | --- |

—

vispārējā patoloģija,

| — | farmakoloģija, |
| --- | --- |

—

farmakoloģija,

| — | mikrobioloģija, |
| --- | --- |

—

mikrobioloģija,

| — | higiēna, |
| --- | --- |

—

higiēna,

| — | profilaktiskā medicīna un epidemiologija, |
| --- | --- |

—

profilaktiskā medicīna un epidemiologija,

| — | radioloģija, |
| --- | --- |

—

radioloģija,

| — | fizioterapija, |
| --- | --- |

—

fizioterapija,

| — | vispārējā ķirurģija, |
| --- | --- |

—

vispārējā ķirurģija,

| — | vispārējā medicīna, tostarp — pediatrija, |
| --- | --- |

—

vispārējā medicīna, tostarp — pediatrija,

| — | otorinolaringoloģija, |
| --- | --- |

—

otorinolaringoloģija,

| — | dermatoveneroloģija, |
| --- | --- |

—

dermatoveneroloģija,

| — | vispārējā psiholoģija — psihopatoloģija — neiropatoloģija, |
| --- | --- |

—

vispārējā psiholoģija — psihopatoloģija — neiropatoloģija,

| — | anestezioloģija. |
| --- | --- |

—

anestezioloģija.

| C. | Priekšmeti, kas tiesi saistīti ar zobārstniecību:






  — | prostodontija, |
| --- | --- | --- |

C.

Priekšmeti, kas tiesi saistīti ar zobārstniecību:

—

prostodontija,

| — | zobārstniecības materiāli un piederumi, |
| --- | --- |

—

zobārstniecības materiāli un piederumi,

| — | konservatīvā zobārstniecība, |
| --- | --- |

—

konservatīvā zobārstniecība,

| — | profilaktiskā zobārstniecība, |
| --- | --- |

—

profilaktiskā zobārstniecība,

| — | anestēzija un nomierināšana, |
| --- | --- |

—

anestēzija un nomierināšana,

| — | speciālā ķirurģija, |
| --- | --- |

—

speciālā ķirurģija,

| — | speciālā patoloģija, |
| --- | --- |

—

speciālā patoloģija,

| — | klīniskā prakse, |
| --- | --- |

—

klīniskā prakse,

| — | pedodontija, |
| --- | --- |

—

pedodontija,

| — | ortodontija, |
| --- | --- |

—

ortodontija,

| — | periodontija, |
| --- | --- |

—

periodontija,

| — | zobu radioloģija, |
| --- | --- |

—

zobu radioloģija,

| — | sakodiens un žokļa darbība, |
| --- | --- |

—

sakodiens un žokļa darbība,

| — | profesionālā organizācija, ētika un tiesību akti, |
| --- | --- |

—

profesionālā organizācija, ētika un tiesību akti,

| — | zobārstniecības sociālie aspekti. |
| --- | --- |

—

zobārstniecības sociālie aspekti.

5.3.2.   Zobārsta ar pamatapmacibu kvalifikāciju apliecinošie dokumenti

| Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts | Profesionālais nosaukums | Atsauces datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire | — | De universiteiten/Les universités |

Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts

Profesionālais nosaukums

Atsauces datums

België/Belgique/Belgien

Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire

—

De universiteiten/Les universités

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeensc-hap/Le Jury competent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeensc-hap/Le Jury competent d'enseignement de la Communauté française

Licentiaat in de tandheelkunde/Licencié en science dentaire

1980. gada 28. janvāris

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu zubní lékařství (doktor zubního lékařství, Dr. med. Dent.)

Lékařská fakulta univerzity v České republice

Vysvědčení o státní rigorózní zkoušce

Zubní lékař

2004. gada 1. maijs

Danmark

Bevis for tandlægeeksamen (odontologisk kandidateksamen)

Tandlægehøjskolerne, Sundhedsvidenskabeligt universitetsfakultet

Autorisation som tandlæge, udstedt af Sundhedsstyrelsen

Tandlæge

1980. gada 28. janvāris

Deutschland

Zeugnis über die Zahnärztliche Prüfung

Zuständige Behörden

Zahnarzt

1980. gada 28. janvāris

Eesti

Diplom hambaarstiteaduse õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

Hambaarst

2004. gada 1. maijs

Ελλάς

Πτυχίο Οδοντιατρικής

Πανεπιστήμιο

Οδοντίατρος ή χειρούργος οδοντίατρος

1981. gada 1. janvāris

España

Título de Licenciado en Odontología

El rector de una universidad

Licenciado en Odontología

1986. gada 1. janvāris

France

Diplôme d'État de docteur en chirurgie dentaire

Universités

Chirurgien-dentiste

1980. gada 28. janvāris

Ireland

| — | Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.) |
| --- | --- |

—

Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.)

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS)

| — | Licentiate in Dental Surgery (LDS) |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery (LDS)

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Royal College of Surgeons in Ireland |
| --- | --- |

—

Royal College of Surgeons in Ireland

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

1980. gada 28. janvāris

Italia

Diploma di laurea in Odontoiatria e Protesi Dentaria

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio dell'odontoiatria e protesi dentaria

Odontoiatra

1980. gada 28. janvāris

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Οδοντιάτρου

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

Οδοντίατρος

2004. gada 1. maijs

Latvija

Zobārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

Rezidenta diploms par zobārsta pēcdiploma izglītības programmas pabeigšanu, ko izsniedz universitātes tipa augstskola, un “Sertifikāts” — kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu zobārstniecībā

Zobārsts

2004. gada 1. maijs

Lietuva

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo kvalifikaciją

Universitetas

Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo profesinę kvalifikaciją

Gydytojas odontologas

2004. gada 1. maijs

Luxembourg

Diplôme d'État de docteur en médecine dentaire

Jury d'examen d'État

Médecin-dentiste

1980. gada 28. janvāris

Magyarország

Fogorvosi oklevél (doctor medicinae dentariae, röv: dr. med. dent.)

Egyetem

Fogorvos

2004. gada 1. maijs

Malta

Lawrja fil- Kirurġija Dentali

Universita` ta Malta

Kirurgu Dentali

2004. gada 1. maijs

Nederland

Universitair getuigschrift van een met goed gevolg afgelegd tandartsexamen

Faculteit Tandheelkunde

Tandarts

1980. gada 28. janvāris

Österreich

Bescheid über die Verleihung des akademischen Grades “Doktor der Zahnheilkunde”

Medizinische Fakultät der Universität

Zahnarzt

1994. gada 1. janvāris

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych z tytułem “lekarz dentysta”

| 1. | Akademia Medyczna |
| --- | --- |

1.

Akademia Medyczna

| 2. | Uniwersytet Medyczny |
| --- | --- |

2.

Uniwersytet Medyczny

| 3. | Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego |
| --- | --- |

3.

Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

Lekarsko - Dentystyczny Egzamin Państwowy

Lekarz dentysta

2004. gada 1. maijs

Portugal

Carta de curso de licenciatura em medicina dentária

| — | Faculdades |
| --- | --- |

—

Faculdades

| — | Institutos Superiores |
| --- | --- |

—

Institutos Superiores

Médico dentista

1986. gada 1. janvāris

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov “doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine”

Univerza

Potrdilo o opravljenem strokovnem izpitu za poklic zobozdravnik/zobozdravnica

Doktor dentalne medicine/Doktorica dentalne medicine

2004. gada 1. maijs

Slovensko

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu “doktor zubného lekárstva” (“MDDr.”)

Vysoká škola

Zubný lekár

2004. gada 1. maijs

Suomi/Finland

Hammaslääketieteen lisensiaatin tutkinto/Odontologie licentiatexamen

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

Terveydenhuollon oikeusturvakeskuksen päätös käytännön palvelun hyväksymisestä/Beslut av Rättskyddscentralen för hälsovården om godkännande av praktisk tjänstgöring

Hammaslääkäri/Tandläkare

1994. gada 1. janvāris

Sverige

Tandläkarexamen

Universitetet i Umeå Universitetet i Göteborg Karolinska Institutet Malmö Högskola

Endast för examensbevis som erhållits före den 1 juli 1995, ett utbildningsbevis som utfärdats av Socialstyrelsen

Tandläkare

1994. gada 1. janvāris

United Kingdom

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.)

| — | Licentiate in Dental Surgery |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Royal Colleges |
| --- | --- |

—

Royal Colleges

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

1980. gada 28. janvāris

5.3.3.   Specializēto zobārstu kvalifikāciju apliecinošie dokumenti

| Ortodontija |
| --- |
| Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Atsauces datums |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i ortodonti | Sundhedsstyrelsen | 1980. gada 28. janvāris |
| Deutschland | Fachzahnärztliche Anerkennung für Kieferorthopädie; | Landeszahnärztekammer | 1980. gada 28. janvāris |
| Eesti | Residentuuri lõputunnistus ortodontia erialal | Tartu Ülikool | 2004. gada 1. maijs |
| Ελλάς | Τίτλος Οδοντιατρικής ειδικότητας της Ορθοδοντικής | — | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |

Ortodontija

Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Atsauces datums

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i ortodonti

Sundhedsstyrelsen

1980. gada 28. janvāris

Deutschland

Fachzahnärztliche Anerkennung für Kieferorthopädie;

Landeszahnärztekammer

1980. gada 28. janvāris

Eesti

Residentuuri lõputunnistus ortodontia erialal

Tartu Ülikool

2004. gada 1. maijs

Ελλάς

Τίτλος Οδοντιατρικής ειδικότητας της Ορθοδοντικής

—

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

| — | Νομαρχία |
| --- | --- |

—

Νομαρχία

1981. gada 1. janvāris

France

Titre de spécialiste en orthodontie

Conseil National de l'Ordre des chirurgiens dentistes

1980. gada 28. janvāris

Ireland

Certificate of specialist dentist in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

1980. gada 28. janvāris

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Ορθοδοντική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

2004. gada 1. maijs

Latvija

“Sertifikāts” — kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu ortodontijā

Latvijas Ārstu biedrība

2004. gada 1. maijs

Lietuva

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo ortodonto profesinę kvalifikaciją

Universitetas

2004. gada 1. maijs

Magyarország

Fogszabályozás szakorvosa bizonyítvány

Az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium illetékes testülete

2004. gada 1. maijs

Malta

Ċertifikat ta' speċjalista dentali fl-Ortodonzja

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Specialisti

2004. gada 1. maijs

Nederland

Bewijs van inschrijving als orthodontist in het Specialistenregister

Specialisten Registratie Commissie (SRC) van de Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

1980. gada 28. janvāris

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie ortodoncji

Centrum Egzaminów Medycznych

2004. gada 1. maijs

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz čeljustne in zobne ortopedije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

2004. gada 1. maijs

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, hampaiston oikomishoito/Specialtandläkarexamen, tandreglering

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

1994. gada 1. janvāris

Sverige

Bevis om specialistkompetens i tandreglering

Socialstyrelsen

1994. gada 1. janvāris

United Kingdom

Certificate of completion of specialist training in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose

1980. gada 28. janvāris

| Orālā ķirurģija |
| --- |
| Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Atsauces datums |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i hospitalsodontologi | Sundhedsstyrelsen | 1980. gada 28. janvāris |
| Deutschland | Fachzahnärztliche Anerkennung für Oralchirurgie/Mundchirurgie | Landeszahnärztekammer | 1980. gada 28. janvāris |
| Ελλάς | Τίτλος Οδοντιατρικής ειδικότητας της Γναθοχειρουργικής | — | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |

Orālā ķirurģija

Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Atsauces datums

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i hospitalsodontologi

Sundhedsstyrelsen

1980. gada 28. janvāris

Deutschland

Fachzahnärztliche Anerkennung für Oralchirurgie/Mundchirurgie

Landeszahnärztekammer

1980. gada 28. janvāris

Ελλάς

Τίτλος Οδοντιατρικής ειδικότητας της Γναθοχειρουργικής

—

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

| — | Νομαρχία |
| --- | --- |

—

Νομαρχία

1981. gada 1. janvāris

Ireland

Certificate of specialist dentist in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

1980. gada 28. janvāris

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Στοματική Χειρουργική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

2004. gada 1. maijs

Lietuva

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą burnos chirurgo profesinę kvalifikaciją

Universitetas

2004. gada 1. maijs

Magyarország

Dento-alveoláris sebészet szakorvosa bizonyítvány

Az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium illetékes testülete

2004. gada 1. maijs

Malta

Ċertifikat ta' speċjalista dentali fil-Kirurġija tal-ħalq

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Specialisti

2004. gada 1. maijs

Nederland

Bewijs van inschrijving als kaakchirurg in het Specialisten-register

Specialisten Registratie Commissie (SRC) van de Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

1980. gada 28. janvāris

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie chirurgii stomatologicznej

Centrum Egzaminów Medycznych

2004. gada 1. maijs

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz oralne kirurgije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

2004. gada 1. maijs

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, suu- ja leuka-kirurgia/Specialtandläkarexamen, oral och maxillofacial kirurgi

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

1994. gada 1. janvāris

Sverige

Bevis om specialistkompetens i tandsystemets kirurgiska sjukdomar

Socialstyrelsen

1994. gada 1. janvāris

United Kingdom

Certificate of completion of specialist training in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose

1980. gada 28. janvāris

V.4.   Veterinārārsts

5.4.1.   Veterinārārstu apmācību programma

Studiju programma, kuras rezultātā tiek saņemts veterinārārsta kvalifikāciju apliecinošais dokuments, ietver vismaz turpmāk uzskaitītos mācību priekšmetus. Vienu vai vairākus no šiem mācību priekšmetiem var pasniegt citos lekciju kursos vai saistībā ar tiem.

A.   Pamata priekšmeti

| — | fizika, |
| --- | --- |

—

fizika,

| — | ķīmija, |
| --- | --- |

—

ķīmija,

| — | zooloģija, |
| --- | --- |

—

zooloģija,

| — | botānika, |
| --- | --- |

—

botānika,

| — | biometrija. |
| --- | --- |

—

biometrija.

B.   Specializētie priekšmeti

| a. | Fundamentālās zinātnes:






  — | anatomija (ietverot histoloģiju un embrioloģiju), |
| --- | --- | --- |

a.

Fundamentālās zinātnes:

—

anatomija (ietverot histoloģiju un embrioloģiju),

| — | fizioloģija, |
| --- | --- |

—

fizioloģija,

| — | bioķīmija, |
| --- | --- |

—

bioķīmija,

| — | ģenētika, |
| --- | --- |

—

ģenētika,

| — | farmakoloģija, |
| --- | --- |

—

farmakoloģija,

| — | farmācija, |
| --- | --- |

—

farmācija,

| — | toksikoloģija, |
| --- | --- |

—

toksikoloģija,

| — | mikrobioloģija, |
| --- | --- |

—

mikrobioloģija,

| — | imunoloģija, |
| --- | --- |

—

imunoloģija,

| — | epidemiologija, |
| --- | --- |

—

epidemiologija,

| — | profesionālā ētika. |
| --- | --- |

—

profesionālā ētika.

| b. | Klīniskās zinātnes:






  — | dzemdniecība, |
| --- | --- | --- |

b.

Klīniskās zinātnes:

—

dzemdniecība,

| — | patoloģija (ietverot pato-loganatomiju), |
| --- | --- |

—

patoloģija (ietverot pato-loganatomiju),

| — | parazitoloģija, |
| --- | --- |

—

parazitoloģija,

| — | klīniskā medicīna un ķirurģija (ietverot anestezioloģiju), |
| --- | --- |

—

klīniskā medicīna un ķirurģija (ietverot anestezioloģiju),

| — | klīniskas lekcijas par dažādiem mājdzīvniekiem, mājputniem un citām dzīvnieku sugām, |
| --- | --- |

—

klīniskas lekcijas par dažādiem mājdzīvniekiem, mājputniem un citām dzīvnieku sugām,

| — | profilaktiskā medicīna, |
| --- | --- |

—

profilaktiskā medicīna,

| — | radioloģija, |
| --- | --- |

—

radioloģija,

| — | reproduktīvā veselība un reproduktīvie traucējumi, |
| --- | --- |

—

reproduktīvā veselība un reproduktīvie traucējumi,

| — | valsts veterinārmedicīna un sabiedrības veselība, |
| --- | --- |

—

valsts veterinārmedicīna un sabiedrības veselība,

| — | veterinarie tiesību akti un tiesu medicīna, |
| --- | --- |

—

veterinarie tiesību akti un tiesu medicīna,

| — | terapija, |
| --- | --- |

—

terapija,

| — | propedeitika. |
| --- | --- |

—

propedeitika.

| c. | Dzīvnieku audzēšana:






  — | dzīvnieku audzēšana, |
| --- | --- | --- |

c.

Dzīvnieku audzēšana:

—

dzīvnieku audzēšana,

| — | dzīvnieku barība, |
| --- | --- |

—

dzīvnieku barība,

| — | agronomija, |
| --- | --- |

—

agronomija,

| — | lauku ekonomika, |
| --- | --- |

—

lauku ekonomika,

| — | lopkopība, |
| --- | --- |

—

lopkopība,

| — | veterinārhigiēna, |
| --- | --- |

—

veterinārhigiēna,

| — | etoloģija un dzīvnieku aizsardzība. |
| --- | --- |

—

etoloģija un dzīvnieku aizsardzība.

| d. | Pārtikas higiēna:






  — | dzīvnieku barības un dzīvnieku izcelsmes produktu inspekcija un kontrole, |
| --- | --- | --- |

d.

Pārtikas higiēna:

—

dzīvnieku barības un dzīvnieku izcelsmes produktu inspekcija un kontrole,

| — | pārtikas higiēna un tehnoloģija, |
| --- | --- |

—

pārtikas higiēna un tehnoloģija,

| — | prakse (ietverot praksi kautuvēs un pārtikas pārstrādes uzņēmumos). |
| --- | --- |

—

prakse (ietverot praksi kautuvēs un pārtikas pārstrādes uzņēmumos).

Prakse var izpausties mācību laikposma veida ar noteikumu, ka šādas mācības notiek klātiene un ir tieša kompetentas iestādes kontrole, ka ari to ilgums nepārsniedz sešus mēnešus no kopējā piecu gadu ilgā studiju laika.

Teorētisko un praktisko nodarbību sadalījums starp dažādām mācību priekšmetu grupām ir līdzsvarots un koordinēts tā, lai zināšanas un pieredzi varētu gūt veidā, kas ļauj veterinārārstiem pienācīgi veikt visus savus dažādos pienākumus.

5.4.2.   Veterinārārstu kvalifikāciju apliecinošie dokumenti

| Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Profesionālais nosaukums | Atsauces datums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire | — | De universiteiten/Les universités |

Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Profesionālais nosaukums

Atsauces datums

België/Belgique/Belgien

Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire

—

De universiteiten/Les universités

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury competent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury competent d'enseignement de la Communauté française

1980. gada 21. decembris

Česká republika

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

Veterinární fakulta univerzity v České republice

2004. gada 1. maijs

Danmark

Bevis for bestået kandidateksamen i veterinærvidenskab

Kongelige Veterinær- og Landbohøjskole

1980. gada 21. decembris

Deutschland

Zeugnis über das Ergebnis des Dritten Abschnitts der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung

Der Vorsitzende des Prüfungsausschusses für die Tierärztliche Prüfung einer Universität oder Hochschule

1980. gada 21. decembris

Eesti

Diplom: täitnud veterinaarmeditsiini õppekava

Eesti Põllumajandusülikool

2004. gada 1. maijs

Ελλάς

Πτυχίο Κτηνιατρικής

Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης και Θεσσαλίας

1981. gada 1. janvāris

España

Título de Licenciado en Veterinaria

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1986. gada 1. janvāris

France

Diplôme d'État de docteur vétérinaire

1980. gada 21. decembris

Ireland

| — | Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB) |
| --- | --- |

—

Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB)

| — | Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS) |
| --- | --- |

—

Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS)

1980. gada 21. decembris

Italia

Diploma di laurea in medicina veterinaria

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio della medicina veterinaria

1985. gada 1. janvāris

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Κτηνιάτρου

Κτηνιατρικό Συμβούλιο

2004. gada 1. maijs

Latvija

Veterinārārsta diploms

Latvijas Lauksaimniecības Universitāte

2004. gada 1. maijs

Lietuva

Aukštojo mokslo diplomas (veterinarijos gydytojo (DVM))

Lietuvos Veterinarijos Akademija

2004. gada 1. maijs

Luxembourg

Diplôme d'État de docteur en médecine vétérinaire

Jury d'examen d'État

1980. gada 21. decembris

Magyarország

Állatorvosdoktor oklevél -dr. med. vet.

Szent István Egyetem Állatorvos-tudományi Kar

2004. gada 1. maijs

Malta

Liċenzja ta' Kirurgu Veterinarju

Kunsill tal- Kirurġi Veterinarji

2004. gada 1. maijs

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd diergenees-kundig/veeartsenijkundig examen

1980. gada 21. decembris

Österreich

| — | Diplom-Tierarzt |
| --- | --- |

—

Diplom-Tierarzt

| — | Magister medicinae veterinariae |
| --- | --- |

—

Magister medicinae veterinariae

Universität

| — | Doktor der Veterinärmedizin |
| --- | --- |

—

Doktor der Veterinärmedizin

| — | Doctor medicinae veterinariae |
| --- | --- |

—

Doctor medicinae veterinariae

| — | Fachtierarzt |
| --- | --- |

—

Fachtierarzt

1994. gada 1. janvāris

Polska

Dyplom lekarza weterynarii

| 1. | Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie |
| --- | --- |

1.

Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie

| 2. | Akademia Rolnicza we Wrocławiu |
| --- | --- |

2.

Akademia Rolnicza we Wrocławiu

| 3. | Akademia Rolnicza w Lublinie |
| --- | --- |

3.

Akademia Rolnicza w Lublinie

| 4. | Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie |
| --- | --- |

4.

Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie

2004. gada 1. maijs

Portugal

Carta de curso de licenciatura em medicina veterinària

Universidade

1986. gada 1. janvāris

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov “doktor veterinarske medicine/doktorica veterinarske medicine”

Univerza

Spričevalo o opravljenem državnem izpitu s področja veterinarstva

2004. gada 1. maijs

Slovensko

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu “doktor veterinárskej medicíny” (“MVDr.”)

Univerzita veterinárskeho lekárstva

2004. gada 1. maijs

Suomi/Finland

Eläinlääketieteen lisensiaatin tutkinto/Veterinärmedicine licentiatexamen

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

1994. gada 1. janvāris

Sverige

Veterinärexamen

Sveriges Lantbruksuniversitet

1994. gada 1. janvāris

United Kingdom

| 1. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

1.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 1. | University of Bristol |
| --- | --- |

1.

University of Bristol

1980. gada 21. decembris

| 2. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

2.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 2. | University of Liverpool |
| --- | --- |

2.

University of Liverpool

| 3. | Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMB) |
| --- | --- |

3.

Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMB)

| 3. | University of Cambridge |
| --- | --- |

3.

University of Cambridge

| 4. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S) |
| --- | --- |

4.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S)

| 4. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

4.

University of Edinburgh

| 5. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S) |
| --- | --- |

5.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S)

| 5. | University of Glasgow |
| --- | --- |

5.

University of Glasgow

| 6. | Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed) |
| --- | --- |

6.

Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed)

| 6. | University of London |
| --- | --- |

6.

University of London

V.5.   Vecmāte

5.5.1.   Vecmāšu apmācību programma (apmācību I un II virziens)

Apmācību programma, lai iegūtu vecmātes kvalifikāciju apliecinošu dokumentu, sastāv no divām daļām:

A.   Teoretiska un tehniska apmācība

| a. | Vispārīgie priekšmeti:






  — | vispārīgā anatomija un fizioloģija, |
| --- | --- | --- |

a.

Vispārīgie priekšmeti:

—

vispārīgā anatomija un fizioloģija,

| — | vispārīgā patoloģija, |
| --- | --- |

—

vispārīgā patoloģija,

| — | vispārīgā bakterioloģija, virusoloģija, parazitoloģija, |
| --- | --- |

—

vispārīgā bakterioloģija, virusoloģija, parazitoloģija,

| — | vispārīgā biofizika, bioķīmija un radioloģija, |
| --- | --- |

—

vispārīgā biofizika, bioķīmija un radioloģija,

| — | pediatrija, īpaši saistībā ar jaundzimušajiem, |
| --- | --- |

—

pediatrija, īpaši saistībā ar jaundzimušajiem,

| — | higiēna, veselības mācība, profilaktiskā medicīna, agrīna slimību diagnosticēšana, |
| --- | --- |

—

higiēna, veselības mācība, profilaktiskā medicīna, agrīna slimību diagnosticēšana,

| — | barošana un dietologija, īpaši saistot to ar sievietēm, jaundzimušajiem un maziem bērniem, |
| --- | --- |

—

barošana un dietologija, īpaši saistot to ar sievietēm, jaundzimušajiem un maziem bērniem,

| — | vispārīgā socioloģija un sociālās medicīniskās problēmas, |
| --- | --- |

—

vispārīgā socioloģija un sociālās medicīniskās problēmas,

| — | vispārīgā farmakoloģija, |
| --- | --- |

—

vispārīgā farmakoloģija,

| — | psiholoģija, |
| --- | --- |

—

psiholoģija,

| — | mācīšanas principi un metodese, |
| --- | --- |

—

mācīšanas principi un metodese,

| — | tiesību akti izglītības un sociālajā jomā un veselības aizsardzības organizācija, |
| --- | --- |

—

tiesību akti izglītības un sociālajā jomā un veselības aizsardzības organizācija,

| — | aroda ētika un tiesību akti, kas attiecas uz arodu, |
| --- | --- |

—

aroda ētika un tiesību akti, kas attiecas uz arodu,

| — | dzimumaudzināšana un ģimenes plānošana, |
| --- | --- |

—

dzimumaudzināšana un ģimenes plānošana,

| — | mātes un bērna tiesiskā aizsardzība. |
| --- | --- |

—

mātes un bērna tiesiskā aizsardzība.

| b. | Vecmāšu aroda profilējošie priekšmeti:






  — | anatomija un fizioloģija, |
| --- | --- | --- |

b.

Vecmāšu aroda profilējošie priekšmeti:

—

anatomija un fizioloģija,

| — | embrioloģija un augļa attīstība, |
| --- | --- |

—

embrioloģija un augļa attīstība,

| — | grūtniecība, dzemdības un pēcdzemdību laikposms, |
| --- | --- |

—

grūtniecība, dzemdības un pēcdzemdību laikposms,

| — | ginekoloģiskā un dzemdību patoloģija, |
| --- | --- |

—

ginekoloģiskā un dzemdību patoloģija,

| — | sagatavošana dzemdībām un vecāka statusam, ietverot psiholoģiskos aspektus, |
| --- | --- |

—

sagatavošana dzemdībām un vecāka statusam, ietverot psiholoģiskos aspektus,

| — | sagatavošanās bērna saņemšanai (ietverot zināšanas par dzemdniecībā izmantojamo tehnisko aprīkojumu un tā lietošanu), |
| --- | --- |

—

sagatavošanās bērna saņemšanai (ietverot zināšanas par dzemdniecībā izmantojamo tehnisko aprīkojumu un tā lietošanu),

| — | atsāpināšana, anestezioloģija un atdzīvināšana, |
| --- | --- |

—

atsāpināšana, anestezioloģija un atdzīvināšana,

| — | jaundzimušā fizioloģija un patoloģijas, |
| --- | --- |

—

jaundzimušā fizioloģija un patoloģijas,

| — | jaundzimušā aprūpe un uzraudzība, |
| --- | --- |

—

jaundzimušā aprūpe un uzraudzība,

| — | psiholoģiskie un sociālie faktori. |
| --- | --- |

—

psiholoģiskie un sociālie faktori.

B.   Praktiska apmācība un klīniska prakse

Šī sagatavošana ir jāveic attiecīgā pārraudzībā:

| — | Grūtnieču konsultēšana, ietverot vismaz 100 pirmsdzemdību izmeklēšanas; |
| --- | --- |

—

Grūtnieču konsultēšana, ietverot vismaz 100 pirmsdzemdību izmeklēšanas;

| — | Vismaz 40 grūtnieču uzraudzība un aprūpe; |
| --- | --- |

—

Vismaz 40 grūtnieču uzraudzība un aprūpe;

| — | Praktikantam būtu personīgi jāveic vismaz 40 bērna saņemšanas; ja šo skaitu nevar sasniegt tādēļ, ka trūkst dzemdētāju, to var samazināt, mazākais, līdz 30, ar noteikumu, ka praktikants piedalās vēl 20 bērna saņemšanās; |
| --- | --- |

—

Praktikantam būtu personīgi jāveic vismaz 40 bērna saņemšanas; ja šo skaitu nevar sasniegt tādēļ, ka trūkst dzemdētāju, to var samazināt, mazākais, līdz 30, ar noteikumu, ka praktikants piedalās vēl 20 bērna saņemšanās;

| — | Aktīva dalība dzemdībās, kad bērnam ir tūpļa guļa. Ja tas nav iespējams šādu dzemdību trūkuma dēļ, prakse var notikt simulētā situācijā; |
| --- | --- |

—

Aktīva dalība dzemdībās, kad bērnam ir tūpļa guļa. Ja tas nav iespējams šādu dzemdību trūkuma dēļ, prakse var notikt simulētā situācijā;

| — | Epiziotomijas apguve un ievads brūču sašūšanā. Ievadīšanu praksē veido teorētiskā apmācība un klīniskā prakse. Brūču sašūšanas prakse sevī ietver brūces sašūšanu, kam seko epiziotomija un vienkārša starpenes ruptura. Galējas nepieciešamības gadījumā tā var būt simulēta situācija; |
| --- | --- |

—

Epiziotomijas apguve un ievads brūču sašūšanā. Ievadīšanu praksē veido teorētiskā apmācība un klīniskā prakse. Brūču sašūšanas prakse sevī ietver brūces sašūšanu, kam seko epiziotomija un vienkārša starpenes ruptura. Galējas nepieciešamības gadījumā tā var būt simulēta situācija;

| — | 40 tādu sieviešu uzraudzība, kurām ir riska grūtniecība, dzemdības vai pēcdzemdību periods; |
| --- | --- |

—

40 tādu sieviešu uzraudzība, kurām ir riska grūtniecība, dzemdības vai pēcdzemdību periods;

| — | Vismaz 100 sieviešu un veselu jaundzimušo uzraudzība un aprūpe (ieskaitot izmeklēšanu) pēcdzemdību periodā; |
| --- | --- |

—

Vismaz 100 sieviešu un veselu jaundzimušo uzraudzība un aprūpe (ieskaitot izmeklēšanu) pēcdzemdību periodā;

| — | Māšu un jaundzimušo uzraudzība un aprūpe, ietverot pirms laika, pēc laika dzimušus jaundzimušos, jaundzimušos ar zemu ķermeņa svaru vai slimus jaundzimušos; |
| --- | --- |

—

Māšu un jaundzimušo uzraudzība un aprūpe, ietverot pirms laika, pēc laika dzimušus jaundzimušos, jaundzimušos ar zemu ķermeņa svaru vai slimus jaundzimušos;

| — | Aprūpe ginekoloģijas un dzemdniecības patoloģiju gadījumos, kā arī jaundzimušo un mazu bērnu slimību gadījumos; |
| --- | --- |

—

Aprūpe ginekoloģijas un dzemdniecības patoloģiju gadījumos, kā arī jaundzimušo un mazu bērnu slimību gadījumos;

| — | Ievads aprūpē vispārēju patoloģiju gadījumos medicīnas un ķirurģijas jomā. Ievads sevī ietver teorētisko apmācību un klīnisko praksi. |
| --- | --- |

—

Ievads aprūpē vispārēju patoloģiju gadījumos medicīnas un ķirurģijas jomā. Ievads sevī ietver teorētisko apmācību un klīnisko praksi.

Teorētiskajai un tehniskajai apmācībai (apmācību programmas A daļa) jābūt līdzsvarotai un saskaņotai ar klīnisko apmācību (tās pašas programmas B daļa) tādā veidā, lai šajā pielikumā uzskaitītās zināšanas un prasmes varētu iegūt atbilstošā veidā.

Klīniskā apmācībā notiek uzraudzītas stažēšanās veidā slimnīcu nodaļās vai citos veselības aprūpes dienestos, ko apstiprinājušas kompetentas institūcijas vai iestādes. Kā daļa no šīs apmācības ir studenšu — vecmāšu līdzdalība attiecīgo slimnīcu nodaļu darbā tik lielā mērā, cik tas ir noderīgi viņu apmācībā. Viņām jāmāca pienākumi, kas saistīti ar vecmātes darbību.

5.5.2.   Vecmātes kvalifikāciju apliecinošie dokumenti

| Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Profesionālais nosaukums | Atsauces datums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van vroedvrouw/Diplôme d'accoucheuse | — | De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement |

Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Profesionālais nosaukums

Atsauces datums

België/Belgique/Belgien

Diploma van vroedvrouw/Diplôme d'accoucheuse

—

De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury competent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury competent d'enseignement de la Communauté française

Vroed vrouw/Accoucheuse

1983. gada 23. janvāris

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)






  — | Vysvědčení o státní závěrečné zkoušce |
| --- | --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)

—

Vysvědčení o státní závěrečné zkoušce

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

Porodní asistentka/porodní asistent

2004. gada 1. maijs

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.)






  — | Vysvědčení o absolutoriu |
| --- | --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.)

—

Vysvědčení o absolutoriu

| 2. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

Danmark

Bevis for bestået jordemodereksamen

Danmarks jordemoderskole

Jordemoder

1983. gada 23. janvāris

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung für Hebammen und Entbindungspfleger

Staatlicher Prüfungsausschuss

| — | Hebamme |
| --- | --- |

—

Hebamme

| — | Entbindungspfleger |
| --- | --- |

—

Entbindungspfleger

1983. gada 23. janvāris

Eesti

Diplom ämmaemanda erialal

| 1. | Tallinna Meditsiinikool |
| --- | --- |

1.

Tallinna Meditsiinikool

| 2. | Tartu Meditsiinikool |
| --- | --- |

2.

Tartu Meditsiinikool

Ämmaemand

2004. gada 1. maijs

Ελλάς

| 1. | Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 1. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.)

| — | Μαία |
| --- | --- |

—

Μαία

| — | Μαιευτής |
| --- | --- |

—

Μαιευτής

1983. gada 23. janvāris

| 2. | Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ)

| 2. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

2.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

| 3. | Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών

| 3. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

España

| — | Título de matrona |
| --- | --- |

—

Título de matrona

| — | Título de asistente obstétrico (matrona) |
| --- | --- |

—

Título de asistente obstétrico (matrona)

| — | Título de enfermería obstétrica-ginecológica |
| --- | --- |

—

Título de enfermería obstétrica-ginecológica

Ministerio de Educación y Cultura

| — | Matrona |
| --- | --- |

—

Matrona

| — | Asistente obstétrico |
| --- | --- |

—

Asistente obstétrico

1986. gada 1. janvāris

France

Diplôme de sage-femme

L'État

Sage-femme

1983. gada 23. janvāris

Ireland

Certificate in Midwifery

An Board Altranais

Midwife

1983. gada 23. janvāris

Italia

Diploma d'ostetrica

Scuole riconosciute dallo Stato

Ostetrica

1983. gada 23. janvāris

Κύπρος

Δίπλωμα στο μεταβασικό πρόγραμμα Μαιευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένη Μαία

2004. gada 1. maijs

Latvija

Diploms par vecmātes kvalifikācijas iegūšanu

Māsu skolas

Vecmāte

2004. gada 1. maijs

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją - Pažymėjimas, liudijantis profesinę praktiką akušerijoje |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją - Pažymėjimas, liudijantis profesinę praktiką akušerijoje

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Akušeris

2004. gada 1. maijs

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją - Pažymėjimas, liudijantis profesinę praktiką akušerijoje |
| --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją - Pažymėjimas, liudijantis profesinę praktiką akušerijoje

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

| 3. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

3.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

| 3. | Kolegija |
| --- | --- |

3.

Kolegija

Luxembourg

Diplôme de sage-femme

Ministère de l'éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Sage-femme

1983. gada 23. janvāris

Magyarország

Szülésznő bizonyítvány

Iskola/főiskola

Szülésznő

2004. gada 1. maijs

Malta

Lawrja jew diploma fl-Istudji tal-Qwiebel

Universita` ta' Malta

Qabla

2004. gada 1. maijs

Nederland

Diploma van verloskundige

Door het Ministerie van Volksgezondheid, Welzijn en Sport erkende opleidingsinstellingen

Verloskundige

1983. gada 23. janvāris

Österreich

Hebammen-Diplom

| — | Hebammenakademie |
| --- | --- |

—

Hebammenakademie

| — | Bundeshebammenlehranstalt |
| --- | --- |

—

Bundeshebammenlehranstalt

Hebamme

1994. gada 1. janvāris

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku położnictwo z tytułem “magister położnictwa”

| 1. | Uniwersytet Medyczny |
| --- | --- |

1.

Uniwersytet Medyczny

| 2. | Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego |
| --- | --- |

2.

Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

Położna

2004. gada 1. maijs

Portugal

| 1. | Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

1.

Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 1. | Escolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Escolas de Enfermagem

Enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

1986. gada 1. janvāris

| 2. | Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

3.

Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 3. | — | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- | --- |

3.

—

Escolas Superiores de Enfermagem

| — | Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

—

Escolas Superiores de Saúde

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov “diplomirana babica/diplomirani babičar”

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

Diplomirana babica/Diplomirani babičar

2004. gada 1. maijs

Slovensko

| 1. | Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu “bakalár z pôrodnej asistencie” (“Bc”) |
| --- | --- |

1.

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu “bakalár z pôrodnej asistencie” (“Bc”)

| 1. | Vysoká škola |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola

Pôrodná asistentka

2004. gada 1. maijs

| 2. | Absolventský diplom v študijnom odbore diplomovaná pôrodná asistentka |
| --- | --- |

2.

Absolventský diplom v študijnom odbore diplomovaná pôrodná asistentka

| 2. | Stredná zdravotnícka škola |
| --- | --- |

2.

Stredná zdravotnícka škola

Suomi

| 1. | Kätilön tutkinto/barnmorske examen |
| --- | --- |

1.

Kätilön tutkinto/barnmorske examen

| 1. | Terveydenhuoltooppi-laitokset/hälsovårds-läroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuoltooppi-laitokset/hälsovårds-läroanstalter

Kätilö/Barnmorska

1994. gada 1. janvāris

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/Yrkes-högskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/Yrkes-högskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor

Sverige

Barnmorskeexamen

Universitet eller högskola

Barnmorska

1994. gada 1. janvāris

United Kingdom

Statement of registration as a Midwife on part 10 of the register kept by the United Kingdom Central Council for Nursing, Midwifery and Health visiting

Various

Midwife

1983. gada 23. janvāris

V.6.   Farmaceits

5.6.1.   Farmaceitu apmācību kurss

| — | augu un dzīvnieku bioloģija; |
| --- | --- |

—

augu un dzīvnieku bioloģija;

| — | fizika; |
| --- | --- |

—

fizika;

| — | vispārējā un neorganiskā ķīmija; |
| --- | --- |

—

vispārējā un neorganiskā ķīmija;

| — | organiskā ķīmija; |
| --- | --- |

—

organiskā ķīmija;

| — | analītiskā ķīmija; |
| --- | --- |

—

analītiskā ķīmija;

| — | farmaceitiskā ķīmija, ieskaitot medicīnisko produktu analīzi; |
| --- | --- |

—

farmaceitiskā ķīmija, ieskaitot medicīnisko produktu analīzi;

| — | vispārējā un lietišķā bioķīmija (medicīniskā); |
| --- | --- |

—

vispārējā un lietišķā bioķīmija (medicīniskā);

| — | anatomija un fizioloģija; medicīnas terminoloģija; |
| --- | --- |

—

anatomija un fizioloģija; medicīnas terminoloģija;

| — | mikrobioloģija; |
| --- | --- |

—

mikrobioloģija;

| — | farmakoloģija un farmakoterapija; |
| --- | --- |

—

farmakoloģija un farmakoterapija;

| — | farmaceitiskā tehnoloģija; |
| --- | --- |

—

farmaceitiskā tehnoloģija;

| — | toksikoloģija; |
| --- | --- |

—

toksikoloģija;

| — | farmakognozija; |
| --- | --- |

—

farmakognozija;

| — | likumdošana un nepieciešamības gadījumā profesionālā ētika. |
| --- | --- |

—

likumdošana un nepieciešamības gadījumā profesionālā ētika.

Līdzsvarā starp teorētisko un praktisko apmācību attiecībā uz katru mācību priekšmetu būtiska nozīme jāpiešķir teorijai, lai uzturētu apmācības universitātes raksturu.

5.6.2.   Farmaceitu kvalifikāciju apliecinošie dokumenti

| Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Diplomam pievienotais sertifikāts | Atsauces datums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van apotheker/Diplôme de pharmacien | — | De universiteiten/Les universités |

Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Diplomam pievienotais sertifikāts

Atsauces datums

België/Belgique/Belgien

Diploma van apotheker/Diplôme de pharmacien

—

De universiteiten/Les universités

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

1987. gada 1. oktobris

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu farmacie (magistr, Mgr.)

Farmaceutická fakulta univerzity v České republice

Vysvědčení o státní závěrečné zkoušce

2004. gada 1. maijs

Danmark

Bevis for bestået farmaceutisk kandidateksamen

Danmarks Farmaceutiske Højskole

1987. gada 1. oktobris

Deutschland

Zeugnis über die Staatliche Pharmazeutische Prüfung

Zuständige Behörden

1987. gada 1. oktobris

Eesti

Diplom proviisori õppekava läbimisest

Tartu Ülikool

2004. gada 1. maijs

Ελλάς

Άδεια άσκησης φαρμακευτικού επαγγέλματος

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

1987. gada 1. oktobris

España

Título de licenciado en farmacia

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1987. gada 1. oktobris

France

| — | Diplôme d'État de pharmacien |
| --- | --- |

—

Diplôme d'État de pharmacien

| — | Diplôme d'État de docteur en pharmacie |
| --- | --- |

—

Diplôme d'État de docteur en pharmacie

Universités

1987. gada 1. oktobris

Ireland

Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist

1987. gada 1. oktobris

Italia

Diploma o certificato di abilitazione all'esercizio della professione di farmacista ottenuto in seguito ad un esame di Stato

Università

1993. gada 1. novembris

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Φαρμακοποιού

Συμβούλιο Φαρμακευτικής

2004. gada 1. maijs

Latvija

Farmaceita diploms

Universitātes tipa augstskola

2004. gada 1. maijs

Lietuva

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą vaistininko profesinę kvalifikaciją

Universitetas

2004. gada 1. maijs

Luxembourg

Diplôme d'État de pharmacien

Jury d'examen d'État + visa du ministre de l'éducation nationale

1987. gada 1. oktobris

Magyarország

Okleveles gyógyszerész oklevél (magister pharmaciae, röv: mag. pharm)

EG Egyetem

2004. gada 1. maijs

Malta

Lawrja fil-farmaċija

Universita` ta' Malta

2004. gada 1. maijs

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd apothekersexamen

Faculteit Farmacie

1987. gada 1. oktobris

Österreich

Staatliches Apothekerdiplom

Bundesministerium für Arbeit, Gesundheit und Soziales

1994. gada 1. oktobris

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku farmacja z tytułem magistra

| 1. | Akademia Medyczna |
| --- | --- |

1.

Akademia Medyczna

| 2. | Uniwersytet Medyczny |
| --- | --- |

2.

Uniwersytet Medyczny

| 3. | Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego |
| --- | --- |

3.

Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

2004. gada 1. maijs

Portugal

Carta de curso de licenciatura em Ciências Farmacêuticas

Universidades

1987. gada 1. oktobris

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naziv “magister farmacije/magistra farmacije”

Univerza

Potrdilo o opravljenem strokovnem izpitu za poklic magister farmacije/magistra farmacije

2004. gada 1. maijs

Slovensko

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu “magister farmácie” (“Mgr.”)

Vysoká škola

2004. gada 1. maijs

Suomi/Finland

Proviisorin tutkinto/Provisorexamen

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| — | Kuopion yliopisto |
| --- | --- |

—

Kuopion yliopisto

1994. gada 1. oktobris

Sverige

Apotekarexamen

Uppsala universitet

1994. gada 1. oktobris

United Kingdom

Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist

1987. gada 1. oktobris

V.7.   Arhitekts

5.7.1.   Arhitektu kvalifikāciju apliecinošie dokumenti, ko atzīst saskaņā ar 46. pantu

| Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts | Atsauces akademiskais gads |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | 1. | Architect/Architecte |

Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts

Atsauces akademiskais gads

België/Belgique/Belgien

1.

Architect/Architecte

| 1. | Nationale hogescholen voor architectuur |
| --- | --- |

1.

Nationale hogescholen voor architectuur

1988./1989.

| 2. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

2.

Architect/Architecte

| 2. | Hogere-architectuur-institu-ten |
| --- | --- |

2.

Hogere-architectuur-institu-ten

| 3. | Architect |
| --- | --- |

3.

Architect

| 3. | Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt van Mons |
| --- | --- |

3.

Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt van Mons

| 4. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

4.

Architect/Architecte

| 4. | Koninklijke Academies voor Schone Kunsten |
| --- | --- |

4.

Koninklijke Academies voor Schone Kunsten

| 5. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

5.

Architect/Architecte

| 5. | Sint-Lucasscholen |
| --- | --- |

5.

Sint-Lucasscholen

| 6. | Burgelijke ingenieur-architect |
| --- | --- |

6.

Burgelijke ingenieur-architect

| 6. | Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten |
| --- | --- |

6.

Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten

| 6. | “Faculté Polytechnique” van Mons |
| --- | --- |

6.

“Faculté Polytechnique” van Mons

| 1. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

1.

Architecte/Architect

| 1. | Écoles nationales supérieures d'architecture |
| --- | --- |

1.

Écoles nationales supérieures d'architecture

| 2. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

2.

Architecte/Architect

| 2. | Instituts supérieurs d'architecture |
| --- | --- |

2.

Instituts supérieurs d'architecture

| 3. | Architect |
| --- | --- |

3.

Architect

| 3. | École provinciale supérieure d'architecture de Hasselt |
| --- | --- |

3.

École provinciale supérieure d'architecture de Hasselt

| 4. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

4.

Architecte/Architect

| 4. | Académies royales des Beaux-Arts |
| --- | --- |

4.

Académies royales des Beaux-Arts

| 5. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

5.

Architecte/Architect

| 5. | Écoles Saint-Luc |
| --- | --- |

5.

Écoles Saint-Luc

| 6. | Ingénieur-civil-architecte |
| --- | --- |

6.

Ingénieur-civil-architecte

| 6. | Facultés des sciences appliquées des universités |
| --- | --- |

6.

Facultés des sciences appliquées des universités

| 6. | Faculté polytechnique de Mons |
| --- | --- |

6.

Faculté polytechnique de Mons

Danmark

Arkitekt cand. arch.

| — | Kunstakademiets Arkitektskole i København |
| --- | --- |

—

Kunstakademiets Arkitektskole i København

| — | Arkitektskolen i Århus |
| --- | --- |

—

Arkitektskolen i Århus

1988./1989.

Deutschland

Diplom-Ingenieur, Diplom-Ingenieur Univ.

| — | Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Hochschulen für bildende Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für bildende Künste

| — | Hochschulen für Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für Künste

1988./1989.

Diplom-Ingenieur, Diplom-Ingenieur FH

| — | Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) (13) |
| --- | --- |

—

Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) (13)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen. |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen.

Ελλάς

Δίπλωμα αρχιτέκτονα- μηχανικού

| — | Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων -μηχανικών |
| --- | --- |

—

Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων -μηχανικών

| — | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων - μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων - μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

Βεβαίωση που χορηγεί το Τεχνικό Επιμελητήριο Ελλάδας (TEE) και η οποία επιτρέπει την άσκηση δραστηριοτήτων στον τομέα της αρχιτεκτονικής

1988./1989.

España

Título oficial de arquitecto

Rectores de las universidades enumeradas a continuación:

| — | Universidad Politécnica de Cataluña, Escuelas Técnicas Superiores de Arquitectura de Barcelona o del Valles; |
| --- | --- |

—

Universidad Politécnica de Cataluña, Escuelas Técnicas Superiores de Arquitectura de Barcelona o del Valles;

| — | Universidad Politécnica de Madrid, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid; |
| --- | --- |

—

Universidad Politécnica de Madrid, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid;

| — | Universidad Politécnica de Las Palmas, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Las Palmas; |
| --- | --- |

—

Universidad Politécnica de Las Palmas, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Las Palmas;

| — | Universidad Politécnica de Valencia, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Valencia; |
| --- | --- |

—

Universidad Politécnica de Valencia, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Valencia;

| — | Universidad de Sevilla, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Sevilla; |
| --- | --- |

—

Universidad de Sevilla, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Sevilla;

| — | Universidad de Valladolid, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Valladolid; |
| --- | --- |

—

Universidad de Valladolid, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Valladolid;

| — | Universidad de Santiago de Compostela, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de La Corana; |
| --- | --- |

—

Universidad de Santiago de Compostela, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de La Corana;

| — | Universidad del País Vasco, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de San Sebastián; |
| --- | --- |

—

Universidad del País Vasco, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de San Sebastián;

| — | Universidad de Navarra, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Pamplona; |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Pamplona;

1988./1989.

| — | Universidad de Alcalá de Henares, Escuela Politécnica de Alcalá de Henares; |
| --- | --- |

—

Universidad de Alcalá de Henares, Escuela Politécnica de Alcalá de Henares;

1999./2000.

| — | Universidad Alfonso X El Sabio, Centro Politécnico Superior de Villanueva de la Cañada; |
| --- | --- |

—

Universidad Alfonso X El Sabio, Centro Politécnico Superior de Villanueva de la Cañada;

1999./2000.

| — | Universidad de Alicante, Escuela Politécnica Superior de Alicante; |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, Escuela Politécnica Superior de Alicante;

1997./1998.

| — | Universidad Europea de Madrid; |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid;

1998./1999.

| — | Universidad de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Barcelona; |
| --- | --- |

—

Universidad de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Barcelona;

1999./2000.

| — | Universidad Ramón Llull, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de La Salle; |
| --- | --- |

—

Universidad Ramón Llull, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de La Salle;

1998./1999.

| — | Universidad S.E.K. de Segovia, Centro de Estudios Integrados de Arquitectura de Segovia. |
| --- | --- |

—

Universidad S.E.K. de Segovia, Centro de Estudios Integrados de Arquitectura de Segovia.

1999./2000.

France

| 1. | Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale. |
| --- | --- |

1.

Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale.

| 1. | Le ministre chargé de l'architecture |
| --- | --- |

1.

Le ministre chargé de l'architecture

1988./1989.

| 2. | Diplôme d'architecte ESA |
| --- | --- |

2.

Diplôme d'architecte ESA

| 2. | École spéciale d'architecture de Paris |
| --- | --- |

2.

École spéciale d'architecture de Paris

| 3. | Diplôme d'architecte ENSAIS |
| --- | --- |

3.

Diplôme d'architecte ENSAIS

| 3. | École nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture |
| --- | --- |

3.

École nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture

Ireland

| 1. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.(NUI)) |
| --- | --- |

1.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.(NUI))

| 1. | National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin |
| --- | --- |

1.

National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin

1988./1989.

| 2. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch) (Previously, until 2002 — Degree standard diploma in architecture (Dip.Arch) |
| --- | --- |

2.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch) (Previously, until 2002 — Degree standard diploma in architecture (Dip.Arch)

| 2. | Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin (College of Technology, Bolton Street, Dublin) |
| --- | --- |

2.

Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin (College of Technology, Bolton Street, Dublin)

| 3. | Certificate of associateship (ARIAI) |
| --- | --- |

3.

Certificate of associateship (ARIAI)

| 3. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

3.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 4. | Certificate of membership (MRIAI) |
| --- | --- |

4.

Certificate of membership (MRIAI)

| 4. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

4.

Royal Institute of Architects of Ireland

Italia

Laurea in architettura

| — | Università di Camerino |
| --- | --- |

—

Università di Camerino

| — | Università di Catania - Sede di Siracusa |
| --- | --- |

—

Università di Catania - Sede di Siracusa

| — | Università di Chieti |
| --- | --- |

—

Università di Chieti

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Parma |
| --- | --- |

—

Università di Parma

| — | Università di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università di Reggio Calabria

| — | Università di Roma “La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Università di Roma “La Sapienza”

| — | Universtià di Roma III |
| --- | --- |

—

Universtià di Roma III

| — | Università di Trieste |
| --- | --- |

—

Università di Trieste

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

| — | Istituto universitario di architettura di Venezia |
| --- | --- |

—

Istituto universitario di architettura di Venezia

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1988./1989.

Laurea in ingegneria edile - architettura (Soltanto per i diplomi che sanciscono corsi iniziati nell'anno accademico 1998/1999.)

| — | Università dell'Aquilla |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquilla

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma “La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Università di Roma “La Sapienza”

1988./1989.

Laurea specialistica quinquennale in Architettura (Soltanto per i diplomi che sanciscono corsi iniziati nell'anno accademico 2002/2003.)

| — | Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma “La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma “La Sapienza”

2002./2003.

(Soltanto per i diplomi che saranno rilasciati a partire dall'anno accademico 2003/2004.)

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

Nederland

| 1. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur |
| --- | --- |

1.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur

| 1. | Technische Universiteit te Delft |
| --- | --- |

1.

Technische Universiteit te Delft

Verklaring van de Stichting Bureau Architectenregister die bevestigt dat de opleiding voldoet aan de normen van artikel 46.

1988./1989.

| 2. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek |
| --- | --- |

2.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek

| 2. | Technische Universiteit te Eindhoven |
| --- | --- |

2.

Technische Universiteit te Eindhoven

| 3. | Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:






  — | de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam |
| --- | --- | --- |

3.

Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:

—

de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam

| — | de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam

| — | de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg

| — | de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem |
| --- | --- |

—

de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem

| — | de Rijkshogeschool Groningen te Groningen |
| --- | --- |

—

de Rijkshogeschool Groningen te Groningen

| — | de Hogeschool Maastricht te Maastricht |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Maastricht te Maastricht

Österreich

| 1. | Diplom.-Ingenieur, Dipl.-.Ing |
| --- | --- |

1.

Diplom.-Ingenieur, Dipl.-.Ing

| 1. | Technische Universität, Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz) |
| --- | --- |

1.

Technische Universität, Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz)

1998./1999.

| 2. | Diplom. Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

2.

Diplom. Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 2. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

2.

Technische Universität Wien

| 3. | Diplom Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

3.

Diplom Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 3. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

3.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck)

| 4. | Magister der Architektur, Magister architectura, Mag. Arch. |
| --- | --- |

4.

Magister der Architektur, Magister architectura, Mag. Arch.

| 4. | Hochschule für Angewandte Kunst in Wien |
| --- | --- |

4.

Hochschule für Angewandte Kunst in Wien

| 5. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

5.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 5. | Akademie der Bildenden Künste in Wien |
| --- | --- |

5.

Akademie der Bildenden Künste in Wien

| 6. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

6.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 6. | Hochschule für künstlerische und industrielle Gestaltung in Linz |
| --- | --- |

6.

Hochschule für künstlerische und industrielle Gestaltung in Linz

Portugal

Carta de curso de licenciatura em Arquitectura

Para cursos iniciados a partir do ano académico de 1991/1992

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade técnica de Lisboa

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto

| — | Escola Superior Artística do Porto |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto

1988./1989

1991./1992.

Suomi/Finland

Arkkitehdin tutkinto/Arkitektexamen

| — | Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki) |
| --- | --- |

—

Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki)

| — | Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola

| — | Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet

1998./1999.

Sverige

Arkitektexamen

Chalmers Tekniska Högskola AB Kungliga Tekniska Högskolan Lunds Universitet

1998./1999.

United Kingdom

| 1. | Diplomas in architecture |
| --- | --- |

1.

Diplomas in architecture

| 1. | — | Universities |
| --- | --- | --- |

1.

—

Universities

| — | Colleges of Art |
| --- | --- |

—

Colleges of Art

| — | Schools of Art |
| --- | --- |

—

Schools of Art

Certificate of architectural education, issued by the Architects Registration Board. The diploma and degree courses in architecture of the universities, schools and colleges of art should have met the requisite threshold standards as laid down in Article 46 of this Directive and in Criteria for validation published by the Validation Panel of the Royal Institute of British Architects and the Architects Registration Board.

EU nationals who possess the Royal Institute of British Architects Part I and Part II certificates, which are recognised by ARB as the competent authority, are eligible. Also EU nationals who do not possess the ARB-recognised Part I and Part II certificates will be eligible for the Certificate of Architectural Éducation if they can satisfy the Board that their standard and length of education has met the requisite threshold standards of Article 46 of this Directive and of the Criteria for validation.

1988./1989.

| 2. | Degrees in architecture |
| --- | --- |

2.

Degrees in architecture

| 2. | Universities |
| --- | --- |

2.

Universities

| 3. | Final examination |
| --- | --- |

3.

Final examination

| 3. | Architectural Association |
| --- | --- |

3.

Architectural Association

| 4. | Examination in architecture |
| --- | --- |

4.

Examination in architecture

| 4. | Royal College of Art |
| --- | --- |

4.

Royal College of Art

| 5. | Examination Part II |
| --- | --- |

5.

Examination Part II

| 5. | Royal Institute of British Architects |
| --- | --- |

5.

Royal Institute of British Architects

---

(1)  1983. gada 1. janvāris.

(2)  1983. gada 1. janvāris.

(3)  1987. gada 1. augusts, izņemot attiecībā uz personām, kuras uzsākušas apmācību pirms šā datuma;

(4)  1971. gada 31. decembris;

(5)  Kvalifikāciju apliecinošos dokumentus vairs nepiešķir attiecībā uz apmācību, kas sākta pēc 1982. gada 5. marta;

(6)  1984. gada 9. jūlijs.

(7)  1971. gada 3. decembris;

(8)  Kvalifikāciju apliecinošos dokumentus vairs nepiešķir attiecībā uz apmācību, kas sākta pēc 1982. gada 5. marta;

(9)  1984. gada 8. jūlijs.

(10)  
  1983. gada 1. janvāris, izņemot personas, kuras apmācību uzsākušas pirms šī datuma un pabeigušas apmācību pirms 1988. gada beigām
  .

(11)  
  1983. gada 1. janvāris.

(12)  
  Pēc šīs apmācības iegūst formālu kvalifikāciju pierādījumu kā zobu, mutes dobuma, sejas un žokļu ķirurģijas speciālists (medicīnas un zobārstniecības pamatizglītība), pieņemot, ka pabeigta un apstiprināta medicīnas pamatizglītība (24. pants) un papildus pabeigta un apstiprināta zobārstniecības pamatizglītība (34. pants).

(13)  Diese Diplôme sind je nach Dauer der durch sie abgeschlossenen Ausbildung gemäß Artikel 47 Absatz 1 anzuerkennen.

VI PIELIKUMS

IEGŪTĀS TIESĪBAS ATTIECĪBĀ UZ PROFESIJĀM, KO ATZĪST, PAMATOJOTIES UZ MINIMĀLO APMĀCĪBAS NOSACĪJUMU
  SASKAŅOŠANU

6.
     
  Kvalifikāciju
  apliecinošie dokumenti arhitektiem, kuriem ir iegūtās tiesības saskaņā ar 49. panta 1. punktu

| Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Atsauces akademiskais gads |
| --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | — | diplomi, ko izsniegušas valsts arhitektūras augstskolas vai valsts arhitektūras institūti (architecte-archi-tect) |

Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Atsauces akademiskais gads

België/Belgique/Belgien

—

diplomi, ko izsniegušas valsts arhitektūras augstskolas vai valsts arhitektūras institūti (architecte-archi-tect)

| — | diplomi, ko izsniegusi higher provincial school of architecture of Hasselt (architect) |
| --- | --- |

—

diplomi, ko izsniegusi higher provincial school of architecture of Hasselt (architect)

| — | diplomi, ko izsniegušas Royal Academies of Fine Arts (architecte — architect) |
| --- | --- |

—

diplomi, ko izsniegušas Royal Academies of Fine Arts (architecte — architect)

| — | diplomi, ko izsniegušas 'écoles Saint-Luc' (architecte — architect) |
| --- | --- |

—

diplomi, ko izsniegušas 'écoles Saint-Luc' (architecte — architect)

| — | universitātes diplomi civilajā celtniecībā, kam pievienots mācekļa sertifikāts, ko izsniegusi arhitektu apvienība un kas attiecīgajām personām dod tiesības lietot profesionālo nosaukumu “arhitekts” (architecte — architect) |
| --- | --- |

—

universitātes diplomi civilajā celtniecībā, kam pievienots mācekļa sertifikāts, ko izsniegusi arhitektu apvienība un kas attiecīgajām personām dod tiesības lietot profesionālo nosaukumu “arhitekts” (architecte — architect)

| — | diplomi arhitektūrā, ko izsniegusi centrālā vai valsts eksaminācijas padome arhitektūrā (architecte — architect) |
| --- | --- |

—

diplomi arhitektūrā, ko izsniegusi centrālā vai valsts eksaminācijas padome arhitektūrā (architecte — architect)

| — | civilās celtniecības/arhitektūras diplomi un arhitektūras/inženierzinātnes diplomi, ko izsniegušas universitāšu lietišķo zinātņu fakultātes un Polytechnical Faculty of Mons (ingénieur-architecte, ingénieur-architect) |
| --- | --- |

—

civilās celtniecības/arhitektūras diplomi un arhitektūras/inženierzinātnes diplomi, ko izsniegušas universitāšu lietišķo zinātņu fakultātes un Polytechnical Faculty of Mons (ingénieur-architecte, ingénieur-architect)

1987./1988.

Česká republika

| — | Diplomi, ko izsniegušas fakultātes “České vysoké učení technické” (Čehijas Republikas Tehniskā universitāte Prāgā):
  “Vysoká škola architektury a pozemního stavitelství” (Arhitektūras un ēku būvniecības fakultāte) (līdz 1951. gadam),
  “Fakulta architektury a pozemního stavitelství” (Arhitektūras un ēku būvniecības fakultāte) (no 1951. gada līdz 1960. gadam),
  “Fakulta stavební” (Civilās būvniecības fakultāte) (no 1960. gada) šādās studiju nozarēs: ēku būvniecība un konstrukcijas, ēku būvniecība, būvniecība un arhitektūra, arhitektūra (ieskaitot pilsētplānošanu un zemes ierīcības plānošanu), civilā celtniecība un būves rūpnieciskās un lauksaimnieciskās ražošanas vajadzībām vai civilās celtniecības studiju programmā ēku būvniecības un arhitektūras nozarē,
  “Fakulta architektury” (Arhitektūras fakultāte) (no 1976. gada) šādās studiju nozarēs: arhitektūra, pilsēt-plānošana un zemes ierīcības plānošana vai studiju programmā: arhitektūra un pilsētplānošana šādās studiju nozarēs: arhitektūra, arhitektoniskās projektēšanas teorija, pilsētplānošana un zemes ierīcības plānošana, arhitektūras vēsture un vēsturisko pieminekļu restaurācija, vai arhitektūra un ēku būvniecība, |
| --- | --- |

—

Diplomi, ko izsniegušas fakultātes “České vysoké učení technické” (Čehijas Republikas Tehniskā universitāte Prāgā):

“Vysoká škola architektury a pozemního stavitelství” (Arhitektūras un ēku būvniecības fakultāte) (līdz 1951. gadam),

“Fakulta architektury a pozemního stavitelství” (Arhitektūras un ēku būvniecības fakultāte) (no 1951. gada līdz 1960. gadam),

“Fakulta stavební” (Civilās būvniecības fakultāte) (no 1960. gada) šādās studiju nozarēs: ēku būvniecība un konstrukcijas, ēku būvniecība, būvniecība un arhitektūra, arhitektūra (ieskaitot pilsētplānošanu un zemes ierīcības plānošanu), civilā celtniecība un būves rūpnieciskās un lauksaimnieciskās ražošanas vajadzībām vai civilās celtniecības studiju programmā ēku būvniecības un arhitektūras nozarē,

“Fakulta architektury” (Arhitektūras fakultāte) (no 1976. gada) šādās studiju nozarēs: arhitektūra, pilsēt-plānošana un zemes ierīcības plānošana vai studiju programmā: arhitektūra un pilsētplānošana šādās studiju nozarēs: arhitektūra, arhitektoniskās projektēšanas teorija, pilsētplānošana un zemes ierīcības plānošana, arhitektūras vēsture un vēsturisko pieminekļu restaurācija, vai arhitektūra un ēku būvniecība,

| — | Diplomi, ko izsniegusi “Vysoká škola technická Dr. Edvarda Beneše” (līdz 1951. gadam) arhitektūras un celtniecības nozarē, |
| --- | --- |

—

Diplomi, ko izsniegusi “Vysoká škola technická Dr. Edvarda Beneše” (līdz 1951. gadam) arhitektūras un celtniecības nozarē,

| — | Diplomi, ko izsniegusi “Vysoká škola stavitelství v Brně” (from 1951 until 1956) arhitektūras un celtniecības nozarē, |
| --- | --- |

—

Diplomi, ko izsniegusi “Vysoká škola stavitelství v Brně” (from 1951 until 1956) arhitektūras un celtniecības nozarē,

| — | Diplomi, ko izsniegusi “Vysoké učení technické v Brně”, “Fakulta architektury” (Arhitektūras fakultāte) (no 1956. gada) arhitektūras un pilsētplānošanas studiju nozarē vai “Fakulta stavební” (Civilās būvniecības fakultāte) (no 1956. gada) celtniecības studiju nozarē, |
| --- | --- |

—

Diplomi, ko izsniegusi “Vysoké učení technické v Brně”, “Fakulta architektury” (Arhitektūras fakultāte) (no 1956. gada) arhitektūras un pilsētplānošanas studiju nozarē vai “Fakulta stavební” (Civilās būvniecības fakultāte) (no 1956. gada) celtniecības studiju nozarē,

| — | Diplomi, ko izsniegusi “Vysoká škola báňská — Technická univerzita Ostrava”, “Fakulta stavební” (Civilās būvniecības fakultāte) (no 1997. gada) konstrukciju un arhitektūras studiju nozarē vai civilās celtniecības studiju nozarē, |
| --- | --- |

—

Diplomi, ko izsniegusi “Vysoká škola báňská — Technická univerzita Ostrava”, “Fakulta stavební” (Civilās būvniecības fakultāte) (no 1997. gada) konstrukciju un arhitektūras studiju nozarē vai civilās celtniecības studiju nozarē,

| — | Diplomi, ko izsniegusi “Technická univerzita v Liberci”, “Fakulta architektury” (Arhitektūras fakultāte) (no 1994. gada) arhitektūras un pilsētplānošanas studiju programmā arhitektūras studiju nozarē, |
| --- | --- |

—

Diplomi, ko izsniegusi “Technická univerzita v Liberci”, “Fakulta architektury” (Arhitektūras fakultāte) (no 1994. gada) arhitektūras un pilsētplānošanas studiju programmā arhitektūras studiju nozarē,

| — | Diplomi, ko izsniegusi “Akademie výtvarných umění v Praze” tēlotājmākslas programmā arhitektoniskās projektēšanas studiju nozarē, |
| --- | --- |

—

Diplomi, ko izsniegusi “Akademie výtvarných umění v Praze” tēlotājmākslas programmā arhitektoniskās projektēšanas studiju nozarē,

| — | Diplomi, ko izsniegusi “Vysoká škola umělecko-průmyslová v Praze” tēlotājmākslas programmā arhitektūras studiju nozarē, |
| --- | --- |

—

Diplomi, ko izsniegusi “Vysoká škola umělecko-průmyslová v Praze” tēlotājmākslas programmā arhitektūras studiju nozarē,

| — | Licences sertifikāts, ko izsniegusi “Česká komora architektů”, nenorādot nekādu nozari vai arī ēku būvniecības nozarē; |
| --- | --- |

—

Licences sertifikāts, ko izsniegusi “Česká komora architektů”, nenorādot nekādu nozari vai arī ēku būvniecības nozarē;

2006./2007.

Danmark

| — | diplomi, ko izsniegušas National Schools of Architecture in Copenhagen and Aarhus (architekt) |
| --- | --- |

—

diplomi, ko izsniegušas National Schools of Architecture in Copenhagen and Aarhus (architekt)

| — | reģistrācijas sertifikāts, ko izsniegusi Board of Architects saskaņā ar 1975. gada 28. maija Likumu Nr. 202 (registreret arkitekt) |
| --- | --- |

—

reģistrācijas sertifikāts, ko izsniegusi Board of Architects saskaņā ar 1975. gada 28. maija Likumu Nr. 202 (registreret arkitekt)

| — | diplomi, ko izsniegušas Higher Schools of Civil Engineering (bygningskonstruktoer), kam pievienots kompetentu iestāžu sertifikāts, apliecinot, ka attiecīgā persona ir nokārtojusi pārbaudi attiecībā uz savu oficiālo kvalifikāciju, ko veido pretendenta sastādīto un īstenoto plānu novērtēšana; plāni izstrādāti vismaz sešu gadu efektīvas prakses laikā, veicot tādu profesionālo darbību, kas minēta šīs direktīvas 48. pantā |
| --- | --- |

—

diplomi, ko izsniegušas Higher Schools of Civil Engineering (bygningskonstruktoer), kam pievienots kompetentu iestāžu sertifikāts, apliecinot, ka attiecīgā persona ir nokārtojusi pārbaudi attiecībā uz savu oficiālo kvalifikāciju, ko veido pretendenta sastādīto un īstenoto plānu novērtēšana; plāni izstrādāti vismaz sešu gadu efektīvas prakses laikā, veicot tādu profesionālo darbību, kas minēta šīs direktīvas 48. pantā

1987/1988.

Deutschland

| — | diplomi, ko izsniegušas tēlotājmākslas augstskolas (Dipl.-Ing., Architekt (HfbK) |
| --- | --- |

—

diplomi, ko izsniegušas tēlotājmākslas augstskolas (Dipl.-Ing., Architekt (HfbK)

| — | diplomi (Architektur/Hochbau), ko izsniegušas Technische Hochschulen', tehnisko universitāšu, universitāšu arhitektūras nodaļas, un tik lielā mērā, cik šīs iestādes apvienotas 'Gesamthochschulen', 'Gesamthochschulen' (Dipl.-Ing. un jebkurš cits nosaukums, ko personām ar šādu diplomu iespējams piešķirt vēlāk) |
| --- | --- |

—

diplomi (Architektur/Hochbau), ko izsniegušas Technische Hochschulen', tehnisko universitāšu, universitāšu arhitektūras nodaļas, un tik lielā mērā, cik šīs iestādes apvienotas 'Gesamthochschulen', 'Gesamthochschulen' (Dipl.-Ing. un jebkurš cits nosaukums, ko personām ar šādu diplomu iespējams piešķirt vēlāk)

| — | diplomi (Architektur/Hochbau), ko izsniegušas 'Fachhochschulen' arhitektūras nodaļas un, tik lielā mērā, cik šīs iestādes apvienotas 'Gesamthochschulen', (Architektur/Hochbau) 'Gesamthochschulen' arhitektūras nodaļas, kam gadījumā, ja studiju periods ir mazāks par četriem gadiem, taču vismaz trīs gadus ilgs, pievienots sertifikāts, apliecinot, četru gadu profesionālās pieredzes periodu Vācijas Federatīvajā Republikā, ko izsniegusi profesionāla iestāde saskaņā ar 47. panta 1. punktu (Ingenieur grad. un jebkurš cits nosaukums, ko personām ar šādu diplomu iespējams piešķirt vēlāk) |
| --- | --- |

—

diplomi (Architektur/Hochbau), ko izsniegušas 'Fachhochschulen' arhitektūras nodaļas un, tik lielā mērā, cik šīs iestādes apvienotas 'Gesamthochschulen', (Architektur/Hochbau) 'Gesamthochschulen' arhitektūras nodaļas, kam gadījumā, ja studiju periods ir mazāks par četriem gadiem, taču vismaz trīs gadus ilgs, pievienots sertifikāts, apliecinot, četru gadu profesionālās pieredzes periodu Vācijas Federatīvajā Republikā, ko izsniegusi profesionāla iestāde saskaņā ar 47. panta 1. punktu (Ingenieur grad. un jebkurš cits nosaukums, ko personām ar šādu diplomu iespējams piešķirt vēlāk)

| — | diplomi (Prüfungszeugnisse), ko līdz 1973. gada 1. janvārim izsniegušas 'Ingenieurschulen' un 'Werkkunstschulen' arhitektūras nodaļas, kam pievienots kompetentu iestāžu izsniegts sertifikāts, apliecinot, ka attiecīgā persona ir nokārtojusi pārbaudi attiecībā uz savu oficiālo kvalifikāciju ko veido pretendenta sastādīto un īstenoto plānu novērtēšana; plāni izstrādāti vismaz sešu gadu efektīvas prakses laikā, veicot tādu profesionālo darbību, kas minēta šīs direktīvas 48.pantā |
| --- | --- |

—

diplomi (Prüfungszeugnisse), ko līdz 1973. gada 1. janvārim izsniegušas 'Ingenieurschulen' un 'Werkkunstschulen' arhitektūras nodaļas, kam pievienots kompetentu iestāžu izsniegts sertifikāts, apliecinot, ka attiecīgā persona ir nokārtojusi pārbaudi attiecībā uz savu oficiālo kvalifikāciju ko veido pretendenta sastādīto un īstenoto plānu novērtēšana; plāni izstrādāti vismaz sešu gadu efektīvas prakses laikā, veicot tādu profesionālo darbību, kas minēta šīs direktīvas 48.pantā

1987/1988.

Eesti

| — | diplom arhitektuuri erialal, väljastatud Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri teaduskonna poolt alates 1996. aastast (diploma in architectural studies awarded by the Faculty of Architecture at the Estonian Academy of Arts since 1996), väljastatud Tallinna Kunstiülikooli poolt 1989-1995 (awarded by Tallinn Art University in 1989-1995), väljastatud Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi poolt 1951-1988 (awarded by the State Art Institute of the Estonian SSR in 1951-1988) |
| --- | --- |

—

diplom arhitektuuri erialal, väljastatud Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri teaduskonna poolt alates 1996. aastast (diploma in architectural studies awarded by the Faculty of Architecture at the Estonian Academy of Arts since 1996), väljastatud Tallinna Kunstiülikooli poolt 1989-1995 (awarded by Tallinn Art University in 1989-1995), väljastatud Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi poolt 1951-1988 (awarded by the State Art Institute of the Estonian SSR in 1951-1988)

2006./2007

Ελλάς

| — | inženierzinātņu/arhitektūras diplomi, ko izsniedzis Metsovion Polytechnion of Athens, kopā ar sertifikātu, ko izsniegusi Grieķijas Tehniskā palāta, piešķirot tiesības veikt darbību arhitektūras jomā |
| --- | --- |

—

inženierzinātņu/arhitektūras diplomi, ko izsniedzis Metsovion Polytechnion of Athens, kopā ar sertifikātu, ko izsniegusi Grieķijas Tehniskā palāta, piešķirot tiesības veikt darbību arhitektūras jomā

| — | inženierzinātņu/arhitektūras diplomi, ko izsniedzis Aristotelion Panepistimion of Thessaloniki, kopā ar sertifikātu, ko izsniegusi Grieķijas Tehniskā palāta, piešķirot tiesības veikt darbību arhitektūras jomā |
| --- | --- |

—

inženierzinātņu/arhitektūras diplomi, ko izsniedzis Aristotelion Panepistimion of Thessaloniki, kopā ar sertifikātu, ko izsniegusi Grieķijas Tehniskā palāta, piešķirot tiesības veikt darbību arhitektūras jomā

| — | inženierzinātņu/civilās celtniecības diplomi, ko izsniedzis Metsovion Polytechnion of Athens, kopā ar sertifikātu, ko izsniegusi Grieķijas Tehniskā palāta, piešķirot tiesības veikt darbību arhitektūras jomā |
| --- | --- |

—

inženierzinātņu/civilās celtniecības diplomi, ko izsniedzis Metsovion Polytechnion of Athens, kopā ar sertifikātu, ko izsniegusi Grieķijas Tehniskā palāta, piešķirot tiesības veikt darbību arhitektūras jomā

| — | inženierzinātņu/civilās celtniecības diplomi, ko izsniedzis Aristotelion Panepistimion of Thessaloniki, kopā ar sertifikātu, ko izsniegusi Grieķijas Tehniskā palāta, piešķirot tiesības veikt darbību arhitektūras jomā |
| --- | --- |

—

inženierzinātņu/civilās celtniecības diplomi, ko izsniedzis Aristotelion Panepistimion of Thessaloniki, kopā ar sertifikātu, ko izsniegusi Grieķijas Tehniskā palāta, piešķirot tiesības veikt darbību arhitektūras jomā

| — | inženierzinātņu/civilās celtniecības diplomi, ko izsniedzis Panepistimion Thrakis, kopā ar sertifikātu, ko izsniegusi Grieķijas Tehniskā palāta, piešķirot tiesības veikt darbību arhitektūras jomā |
| --- | --- |

—

inženierzinātņu/civilās celtniecības diplomi, ko izsniedzis Panepistimion Thrakis, kopā ar sertifikātu, ko izsniegusi Grieķijas Tehniskā palāta, piešķirot tiesības veikt darbību arhitektūras jomā

| — | inženierzinātņu/civilās celtniecības diplomi, ko izsniedzis Panepistimion Patron, kopā ar sertifikātu, ko izsniegusi Grieķijas Tehniskā palāta, piešķirot tiesības veikt darbību arhitektūras jomā |
| --- | --- |

—

inženierzinātņu/civilās celtniecības diplomi, ko izsniedzis Panepistimion Patron, kopā ar sertifikātu, ko izsniegusi Grieķijas Tehniskā palāta, piešķirot tiesības veikt darbību arhitektūras jomā

1987/1988.

España

— oficiālā arhitekta profesionālā kvalifikācija (título oficial de arquitecto), ko piešķīrusi Izglītības un zinātnes ministrija vai universitātes

1987./1988.

France

| — | valsts arhitekta diploms, ko izsniegusi Izglītības ministrija līdz 1959. gadam un pēc tam — Kultūras lietu ministrija (architecte DPLG) |
| --- | --- |

—

valsts arhitekta diploms, ko izsniegusi Izglītības ministrija līdz 1959. gadam un pēc tam — Kultūras lietu ministrija (architecte DPLG)

| — | diplomi, ko izsniegusi 'Ecole spéciale d'architecture' (architecte DESA) |
| --- | --- |

—

diplomi, ko izsniegusi 'Ecole spéciale d'architecture' (architecte DESA)

| — | diplomi, ko izsniegusi 'Ecole nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg' (bijusī 'Ecole nationale d'ingénieurs de Strasbourg'), arhitektūras nodaļa (architecte ENSAIS) |
| --- | --- |

—

diplomi, ko izsniegusi 'Ecole nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg' (bijusī 'Ecole nationale d'ingénieurs de Strasbourg'), arhitektūras nodaļa (architecte ENSAIS)

1987/1988.

Ireland

| — | bakalaura grāds arhitektūrā, ko piešķīrusi Īrijas Valsts universitāte (B.Arch. (NUI)) Universitātes koledžas arhitektūras absolventiem, Dublinā |
| --- | --- |

—

bakalaura grāds arhitektūrā, ko piešķīrusi Īrijas Valsts universitāte (B.Arch. (NUI)) Universitātes koledžas arhitektūras absolventiem, Dublinā

| — | standarta grāda diploms arhitektūrā, ko piešķīrusi Tehnoloģijas koledža Boltona ielā, Dublina (Dipl. Arch.) |
| --- | --- |

—

standarta grāda diploms arhitektūrā, ko piešķīrusi Tehnoloģijas koledža Boltona ielā, Dublina (Dipl. Arch.)

| — | asociētā biedra sertifikāts Royal Institute of Architects of Ireland/Karaliskais Īrijas Arhitektu institūts/(ARIAI) |
| --- | --- |

—

asociētā biedra sertifikāts Royal Institute of Architects of Ireland/Karaliskais Īrijas Arhitektu institūts/(ARIAI)

| — | biedra sertifikāts Royal Institute of Architects of Ireland/Karaliskais Īrijas Arhitektu institūts/(MRIAI) |
| --- | --- |

—

biedra sertifikāts Royal Institute of Architects of Ireland/Karaliskais Īrijas Arhitektu institūts/(MRIAI)

1987/1988.

Italia

| — | “laurea in architettura' diplomi, ko izsniegušas universitātes, politehniskie institūti un arhitektūras institūti Venice un Reggio Calabria, kam pievienots diploms, kas attiecīgajai personai dod tiesības patstāvīgi nodarboties ar arhitekta profesiju, ko izsniegusi Izglītības ministrija pēc tam, kad pretendents nokārtojis valsts eksāmenu, ko pieņem kompetenta padome un kas personai ar šādu diplomu dod tiesības patstāvīgi nodarboties ar arhitekta profesiju (dott. Architetto)” |
| --- | --- |

—

“laurea in architettura' diplomi, ko izsniegušas universitātes, politehniskie institūti un arhitektūras institūti Venice un Reggio Calabria, kam pievienots diploms, kas attiecīgajai personai dod tiesības patstāvīgi nodarboties ar arhitekta profesiju, ko izsniegusi Izglītības ministrija pēc tam, kad pretendents nokārtojis valsts eksāmenu, ko pieņem kompetenta padome un kas personai ar šādu diplomu dod tiesības patstāvīgi nodarboties ar arhitekta profesiju (dott. Architetto)”

| — | “laurea in ingegneria' diplomi ēku būvniecībā, ko izsniegušas universitātes, politehniskie institūti un arhitektūras institūti Venice un Reggio Calabria, kam pievienots diploms, kas attiecīgajai personai dod tiesības patstāvīgi nodarboties ar arhitekta profesiju, ko izsniegusi Izglītības ministrija pēc tam, kad pretendents nokārtojis valsts eksāmenu, ko pieņem kompetenta padome un kas personai ar šādu diplomu dod tiesības patstāvīgi nodarboties ar arhitekta profesiju (dott. Ing. Architetto or dott. Ing. In ingegneria civile)” |
| --- | --- |

—

“laurea in ingegneria' diplomi ēku būvniecībā, ko izsniegušas universitātes, politehniskie institūti un arhitektūras institūti Venice un Reggio Calabria, kam pievienots diploms, kas attiecīgajai personai dod tiesības patstāvīgi nodarboties ar arhitekta profesiju, ko izsniegusi Izglītības ministrija pēc tam, kad pretendents nokārtojis valsts eksāmenu, ko pieņem kompetenta padome un kas personai ar šādu diplomu dod tiesības patstāvīgi nodarboties ar arhitekta profesiju (dott. Ing. Architetto or dott. Ing. In ingegneria civile)”

1987/1988.

Κύπρος

| — | Βεβαίωση Εγγραφής στο Μητρώο Αρχιτεκτόνων που εκδίδεται από το Επιστημονικό και Τεχνικό Επιμελητήριο Κύπρου (Reģistrācijas sertifikāts Arhitektu reģistrā, ko izsniedz Kipras Zinātnes un tehnikas palāta (ETEK)) |
| --- | --- |

—

Βεβαίωση Εγγραφής στο Μητρώο Αρχιτεκτόνων που εκδίδεται από το Επιστημονικό και Τεχνικό Επιμελητήριο Κύπρου (Reģistrācijas sertifikāts Arhitektu reģistrā, ko izsniedz Kipras Zinātnes un tehnikas palāta (ETEK))

2006./2007

Latvija

| — | “Arhitekta diploms”, ko izsniegusi Latvijas Valsts Universitātes Inženierceltniecības fakultātes Arhitektūras nodaļa līdz 1958. gadam, Rīgas Politehniskā institūta Celtniecības fakultātes Arhitektūras nodaļa no 1958. gada līdz 1991. gadam, Rīgas Tehniskās universitātes Arhitektūras fakultāte kopš 1991. gada, un “Arhitekta prakses sertifikāts”, ko izsniedz Latvijas Arhitektu savienība (“diploma of architect” awarded by the Department of Architecture of the Faculty of Civil Engineering of Latvia State University until 1958, the Department of Architecture of the faculty of Civil Engineering of Riga Polytechnical Institute 1958 — 1991, the Faculty of Architecture of Riga Technical University since 1991 and 1992, and the certificate of registration by the Architects Association of Latvia) |
| --- | --- |

—

“Arhitekta diploms”, ko izsniegusi Latvijas Valsts Universitātes Inženierceltniecības fakultātes Arhitektūras nodaļa līdz 1958. gadam, Rīgas Politehniskā institūta Celtniecības fakultātes Arhitektūras nodaļa no 1958. gada līdz 1991. gadam, Rīgas Tehniskās universitātes Arhitektūras fakultāte kopš 1991. gada, un “Arhitekta prakses sertifikāts”, ko izsniedz Latvijas Arhitektu savienība (“diploma of architect” awarded by the Department of Architecture of the Faculty of Civil Engineering of Latvia State University until 1958, the Department of Architecture of the faculty of Civil Engineering of Riga Polytechnical Institute 1958 — 1991, the Faculty of Architecture of Riga Technical University since 1991 and 1992, and the certificate of registration by the Architects Association of Latvia)

2006./2007

Lietuva

| — | inženiera/arhitekta diplomi, ko izsniedzis Kauno politechnikos institutas līdz 1969. gadam (inžinierius architektas/architektas), |
| --- | --- |

—

inženiera/arhitekta diplomi, ko izsniedzis Kauno politechnikos institutas līdz 1969. gadam (inžinierius architektas/architektas),

| — | arhitekta/arhitektūras bakalaura/arhitektūras maģistra diplomi, ko izsniedzis Vilnius inžinerinis statybos institutas līdz 1990. gadam, Vilniaus — technikos universitetas līdz 1996. gadam, Vilnius Gedimino technikos universitetas kopš 1996. gada (architektas/architektûros bakalauras/architektûros magistras), |
| --- | --- |

—

arhitekta/arhitektūras bakalaura/arhitektūras maģistra diplomi, ko izsniedzis Vilnius inžinerinis statybos institutas līdz 1990. gadam, Vilniaus — technikos universitetas līdz 1996. gadam, Vilnius Gedimino technikos universitetas kopš 1996. gada (architektas/architektûros bakalauras/architektûros magistras),

| — | speciālista diplomi, kas apliecina, ka pabeigts kurss arhitektūrā, iegūts arhitektūras bakalaura, arhitektūras maģistra grāds, ko piešķīris LTSR Valstybinis dailës institutas līdz 1990. gadam; Vilniaus dailës akademija kopš 1990. gada (architektûros kursas/architektûros bakalauras/architektûros magistras), |
| --- | --- |

—

speciālista diplomi, kas apliecina, ka pabeigts kurss arhitektūrā, iegūts arhitektūras bakalaura, arhitektūras maģistra grāds, ko piešķīris LTSR Valstybinis dailës institutas līdz 1990. gadam; Vilniaus dailës akademija kopš 1990. gada (architektûros kursas/architektûros bakalauras/architektûros magistras),

| — | arhitektūras bakalaura/arhitektūras maģistra diplomi, ko izsniegusi Kauno technologijos universitetas kopš 1997. gada (architektûros bakalauras/architektûros magistras), |
| --- | --- |

—

arhitektūras bakalaura/arhitektūras maģistra diplomi, ko izsniegusi Kauno technologijos universitetas kopš 1997. gada (architektûros bakalauras/architektûros magistras),

Visiem šiem diplomiem jābūt pievienotam atestācijas komisijas izsniegtam sertifikātam, kas piešķir tiesības veikt darbību arhitektūras nozarē (Licencēts arhitekts/Atestuotas architektas)

2006./2007

Magyarország

| — | “okleveles építészmérnök” diploma (diploms arhitektūrā, maģistrs arhitektūras zinātnē), ko izsniedz universitātes, |
| --- | --- |

—

“okleveles építészmérnök” diploma (diploms arhitektūrā, maģistrs arhitektūras zinātnē), ko izsniedz universitātes,

| — | “okleveles építész tervező művész” diploma (arhitektūras un būvniecības tehnoloģijas zinātņu maģistra diploms), ko izsniedz universitātes |
| --- | --- |

—

“okleveles építész tervező művész” diploma (arhitektūras un būvniecības tehnoloģijas zinātņu maģistra diploms), ko izsniedz universitātes

2006./2007

Malta

| — | Perit: Lawrja ta' Perit awarded by the Universita` ta' Malta, kas dod tiesības reģistrēties kā Perit |
| --- | --- |

—

Perit: Lawrja ta' Perit awarded by the Universita` ta' Malta, kas dod tiesības reģistrēties kā Perit

2006./2007

Nederland

| — | sertifikāts, kas apliecina, ka attiecīgā persona ir nokārtojusi grāda iegūšanas eksāmenu arhitektūrā, ko piešķir Delftu vai Eindhovenas tehnisko koledžu arhitektūras nodaļas (bouwkundig ingenieur) |
| --- | --- |

—

sertifikāts, kas apliecina, ka attiecīgā persona ir nokārtojusi grāda iegūšanas eksāmenu arhitektūrā, ko piešķir Delftu vai Eindhovenas tehnisko koledžu arhitektūras nodaļas (bouwkundig ingenieur)

| — | diplomi, ko izsniedz valsts atzītas arhitektūras akadēmijas (architect) |
| --- | --- |

—

diplomi, ko izsniedz valsts atzītas arhitektūras akadēmijas (architect)

| — | diplomi, ko līdz 1971. gadam izsniegušas bijušās arhitektūras koledžas (Hoger Bouwkunstonderricht) (architect HBO) |
| --- | --- |

—

diplomi, ko līdz 1971. gadam izsniegušas bijušās arhitektūras koledžas (Hoger Bouwkunstonderricht) (architect HBO)

| — | diplomi, ko līdz 1970. gadam izsniegušas bijušās arhitektūras koledžas (vorrtgezet Bouwkunstonderricht) (architect VBO) |
| --- | --- |

—

diplomi, ko līdz 1970. gadam izsniegušas bijušās arhitektūras koledžas (vorrtgezet Bouwkunstonderricht) (architect VBO)

| — | sertifikāts, kas apliecina, ka attiecīgā persona ir nokārtojusi 'Bond van Nederlandse Architecten' Arhitektu padomes organizētu eksāmenu (Order of Dutch Architects, BNA) (architect) |
| --- | --- |

—

sertifikāts, kas apliecina, ka attiecīgā persona ir nokārtojusi 'Bond van Nederlandse Architecten' Arhitektu padomes organizētu eksāmenu (Order of Dutch Architects, BNA) (architect)

| — | “Stichting Instituut voor Architectuur'”(Arhitektūras institūta fonds) (IVA) diploms, kas izsniegts, pabeidzot šī fonda organizētu kursu un kura minimālais ilgums ir četri gadi (architect), kam pievienots kompetentu iestāžu izsniegts sertifikāts, apliecinot, ka attiecīgā persona ir nokārtojusi pārbaudi attiecībā uz savu oficiālo kvalifikāciju, ko veido pretendenta sastādīto un īstenoto plānu novērtēšana; plāni izstrādāti vismaz sešu gadu efektīvas prakses laikā, veicot tādu profesionālo darbību, kas minēta šīs direktīvas 44. pantā |
| --- | --- |

—

“Stichting Instituut voor Architectuur'”(Arhitektūras institūta fonds) (IVA) diploms, kas izsniegts, pabeidzot šī fonda organizētu kursu un kura minimālais ilgums ir četri gadi (architect), kam pievienots kompetentu iestāžu izsniegts sertifikāts, apliecinot, ka attiecīgā persona ir nokārtojusi pārbaudi attiecībā uz savu oficiālo kvalifikāciju, ko veido pretendenta sastādīto un īstenoto plānu novērtēšana; plāni izstrādāti vismaz sešu gadu efektīvas prakses laikā, veicot tādu profesionālo darbību, kas minēta šīs direktīvas 44. pantā

| — | kompetentu iestāžu izsniegts sertifikāts, kas apliecina, ka līdz 1985. gada 5. augustam attiecīgā persona ir nokārtojusi grāda iegūšanas eksāmenu 'Kandidaat in de bouwkunde', ko organizējušas Delftu vai Eindhovenas tehniskās koledžas, un ka vismaz piecu gadu periodā pirms šī datuma persona veikusi arhitekta darbību, kuras raksturs un nozīme atbilstoši Nīderlandes prasībām garantē, ka attiecīgā persona ir kompetenta šo darbību veikšanā (architect) |
| --- | --- |

—

kompetentu iestāžu izsniegts sertifikāts, kas apliecina, ka līdz 1985. gada 5. augustam attiecīgā persona ir nokārtojusi grāda iegūšanas eksāmenu 'Kandidaat in de bouwkunde', ko organizējušas Delftu vai Eindhovenas tehniskās koledžas, un ka vismaz piecu gadu periodā pirms šī datuma persona veikusi arhitekta darbību, kuras raksturs un nozīme atbilstoši Nīderlandes prasībām garantē, ka attiecīgā persona ir kompetenta šo darbību veikšanā (architect)

| — | sertifikāts, ko kompetentas iestādes izsniedz tikai tām personām, kas līdz 1985. gada 5. augustam sasniegušas 40 gadu vecumu, apliecinot, ka vismaz piecu gadu periodā pirms šī datuma persona veikusi arhitekta darbību, kuras raksturs un nozīme atbilstoši Nīderlandes prasībām garantē, ka attiecīgā persona ir kompetenta šo darbību veikšanā (architect) |
| --- | --- |

—

sertifikāts, ko kompetentas iestādes izsniedz tikai tām personām, kas līdz 1985. gada 5. augustam sasniegušas 40 gadu vecumu, apliecinot, ka vismaz piecu gadu periodā pirms šī datuma persona veikusi arhitekta darbību, kuras raksturs un nozīme atbilstoši Nīderlandes prasībām garantē, ka attiecīgā persona ir kompetenta šo darbību veikšanā (architect)

| — | septītajā un astotajā rindkopā minētie sertifikāti vairs nav jāatzīst, sākot no dienas, kad Nīderlandē stājušies spēkā normatīvie akti un regulas, kas nosaka arhitekta darbību uzņemšanos un veikšanu, lietojot profesionālo nosaukumu “arhitekts”, tik lielā mērā, cik lielā mērā sakaņā ar šādiem noteikumiem šie sertifikāti nedod tiesības uzsākt šādu darbību, lietojot šo profesionālo nosaukumu |
| --- | --- |

—

septītajā un astotajā rindkopā minētie sertifikāti vairs nav jāatzīst, sākot no dienas, kad Nīderlandē stājušies spēkā normatīvie akti un regulas, kas nosaka arhitekta darbību uzņemšanos un veikšanu, lietojot profesionālo nosaukumu “arhitekts”, tik lielā mērā, cik lielā mērā sakaņā ar šādiem noteikumiem šie sertifikāti nedod tiesības uzsākt šādu darbību, lietojot šo profesionālo nosaukumu

1987./1988.

Österreich

| — | diplomi, ko izsniegušas Vīnes un Grācas Tehnoloģijas universitātes un Insbrukas universitāte, Būvinže-nierijas (“Bauingenieurwesen”) un Arhitektūras (“Architektur”) fakultātes arhitektūras, būvinženierijas (“Bauingenieurwesen”), būvniecības (“Hochbau”) un “Wirtschaftsingenieurwesen — Bauwesen”) studiju nozarēs |
| --- | --- |

—

diplomi, ko izsniegušas Vīnes un Grācas Tehnoloģijas universitātes un Insbrukas universitāte, Būvinže-nierijas (“Bauingenieurwesen”) un Arhitektūras (“Architektur”) fakultātes arhitektūras, būvinženierijas (“Bauingenieurwesen”), būvniecības (“Hochbau”) un “Wirtschaftsingenieurwesen — Bauwesen”) studiju nozarēs

| — | Universitātes izsniegti diplomi par “Bodenkultur”“Kulturtechnik und Wasserwirtschaft” studiju nozarē |
| --- | --- |

—

Universitātes izsniegti diplomi par “Bodenkultur”“Kulturtechnik und Wasserwirtschaft” studiju nozarē

| — | diplomi, ko izsniegusi Lietišķās mākslas universitātes koledža Vīnē attiecībā uz studijām arhitektūrā |
| --- | --- |

—

diplomi, ko izsniegusi Lietišķās mākslas universitātes koledža Vīnē attiecībā uz studijām arhitektūrā

| — | diplomi, ko izsniegusi Tēlotājmākslas akadēmija Vīnē attiecībā uz studijām arhitektūrā |
| --- | --- |

—

diplomi, ko izsniegusi Tēlotājmākslas akadēmija Vīnē attiecībā uz studijām arhitektūrā

| — | sertificētu inženieru (Ing.) diplomi, ko izsniegušas augstākās izglītības tehniskās koledžas vai celtniecības tehniskās koledžas plus “Baumeister” licence, kas apliecina, minimums, sešu gadu profesionālo pieredzi Austrijā, ko apstiprina nokārtots eksāmens |
| --- | --- |

—

sertificētu inženieru (Ing.) diplomi, ko izsniegušas augstākās izglītības tehniskās koledžas vai celtniecības tehniskās koledžas plus “Baumeister” licence, kas apliecina, minimums, sešu gadu profesionālo pieredzi Austrijā, ko apstiprina nokārtots eksāmens

| — | diplomi, ko izsniegusi Universitātes koledža Lincā par māksliniecisko un rūpniecisko apmācību studijās arhitektūrā |
| --- | --- |

—

diplomi, ko izsniegusi Universitātes koledža Lincā par māksliniecisko un rūpniecisko apmācību studijās arhitektūrā

| — | būvinženieru vai tehnoloģiju konsultantu kvalifikācijas sertifikāti būvniecības nozarē (“Hochbau”, “Bauwesen”, “Wirtschaftsingenieurwesen — Bauwesen”, “Kulturtechnik und Wasserwirtschaft”) saskaņā ar Būvinženierijas likumu (Ziviltechnikergesetz, BGBl. No 156/1994) |
| --- | --- |

—

būvinženieru vai tehnoloģiju konsultantu kvalifikācijas sertifikāti būvniecības nozarē (“Hochbau”, “Bauwesen”, “Wirtschaftsingenieurwesen — Bauwesen”, “Kulturtechnik und Wasserwirtschaft”) saskaņā ar Būvinženierijas likumu (Ziviltechnikergesetz, BGBl. No 156/1994)

1997./1998.

Polska

Diplomi, ko izsniegušas Arhitektūras fakultātes:

| — | Varšavas Tehnoloģijas universitātes Arhitektūras fakultāte Varšavā (Politechnika Warszawska, Wydział Architektury); arhitekta profesionālie nosaukumi: inżynier architekt, magister nauk technicznych; inżynier architekt; inżyniera magistra architektury; magistra inżyniera architektury; magistra inżyniera architekta; magister inżynier architekt (no 1945. gada līdz 1948. gadam nosaukumi: inżynier architekt, magister nauk technicznych; no 1951. gada līdz 1956. gadam nosaukums: inżynier architekt; no 1954. gada līdz 1957. gadam, 2. pakāpe, nosaukums: inżyniera magistra architektury; no 1957. gada līdz 1959. gadam nosaukums: inżyniera magistra architektury; no 1959. gada līdz 1964. gadam nosaukums: magistra inżyniera architektury; no 1964. gada līdz 1982. gadam nosaukums: magistra inżyniera architekta; no 1983. gada līdz 1990. gadam nosaukums: magister inżynier architekt; kopš 1991. gada nosaukums: magistra inżyniera architekta), |
| --- | --- |

—

Varšavas Tehnoloģijas universitātes Arhitektūras fakultāte Varšavā (Politechnika Warszawska, Wydział Architektury); arhitekta profesionālie nosaukumi: inżynier architekt, magister nauk technicznych; inżynier architekt; inżyniera magistra architektury; magistra inżyniera architektury; magistra inżyniera architekta; magister inżynier architekt (no 1945. gada līdz 1948. gadam nosaukumi: inżynier architekt, magister nauk technicznych; no 1951. gada līdz 1956. gadam nosaukums: inżynier architekt; no 1954. gada līdz 1957. gadam, 2. pakāpe, nosaukums: inżyniera magistra architektury; no 1957. gada līdz 1959. gadam nosaukums: inżyniera magistra architektury; no 1959. gada līdz 1964. gadam nosaukums: magistra inżyniera architektury; no 1964. gada līdz 1982. gadam nosaukums: magistra inżyniera architekta; no 1983. gada līdz 1990. gadam nosaukums: magister inżynier architekt; kopš 1991. gada nosaukums: magistra inżyniera architekta),

| — | Krakovas Tehnoloģijas universitātes Arhitektūras fakultāte Krakovā (Politechnika Krakowska, Wydział Architektury); arhitekta profesionālais nosaukums: magister inżynier architekt (no 1945. gada līdz 1953. gadam Kalnrūpniecības un metalurģijas universitāte, Politehniskā arhitektūras fakultāte — Akademia Górniczo-Hutnicza, Politechniczny Wydział Architektury), |
| --- | --- |

—

Krakovas Tehnoloģijas universitātes Arhitektūras fakultāte Krakovā (Politechnika Krakowska, Wydział Architektury); arhitekta profesionālais nosaukums: magister inżynier architekt (no 1945. gada līdz 1953. gadam Kalnrūpniecības un metalurģijas universitāte, Politehniskā arhitektūras fakultāte — Akademia Górniczo-Hutnicza, Politechniczny Wydział Architektury),

| — | Vroclavas Tehnoloģijas universitātes Arhitektūras fakultāte Vroclavą (Politechnika Wrocławska, Wydział Architektury); arhitekta profesionālie nosaukumi: inżynier architekt, magister nauk technicznych; magister inżynier architektury; magister inżynier architekt (no 1949. gada līdz 1964. gadam nosaukumi: inżynier architekt, magister nauk technicznych; no 1956. gada līdz 1964. gadam nosaukums: magister inżynier architektury; kopš 1964. gada nosaukums: magister inżynier architekt), |
| --- | --- |

—

Vroclavas Tehnoloģijas universitātes Arhitektūras fakultāte Vroclavą (Politechnika Wrocławska, Wydział Architektury); arhitekta profesionālie nosaukumi: inżynier architekt, magister nauk technicznych; magister inżynier architektury; magister inżynier architekt (no 1949. gada līdz 1964. gadam nosaukumi: inżynier architekt, magister nauk technicznych; no 1956. gada līdz 1964. gadam nosaukums: magister inżynier architektury; kopš 1964. gada nosaukums: magister inżynier architekt),

| — | Silēzijas Tehnoloģijas universitāte, Arhitektūras fakultāte Glivice (Politechnika Śląska, Wydział Architektury); arhitekta profesionālais nosaukums: inżynier architekt; magister inżynier architekt (no 1945. gada līdz 1955. gadam Inženierijas un būvniecības fakultāte — Wydział Inżynieryjno-Budowlany, nosaukums: inżynier architekt; no 1961. gada līdz 1969. gadam Industriālās celtniecības un vispārējās inženierijas fakultāte — Wydział Budownictwa Przemysłowego i Ogólnego, nosaukums: magister inżynier architekt; no 1969. gada līdz 1976. gadam Būvinženierijas un arhitektūras fakultāte — Wydział Budownictwa i Architektury, nosaukums: magister inżynier architekt; kopš 1977. gada Arhitektūras fakultāte — Wydział Architektury, nosaukums: magister inżynier architekt, un kopš 1995. gada nosaukums: inżynier architekt), |
| --- | --- |

—

Silēzijas Tehnoloģijas universitāte, Arhitektūras fakultāte Glivice (Politechnika Śląska, Wydział Architektury); arhitekta profesionālais nosaukums: inżynier architekt; magister inżynier architekt (no 1945. gada līdz 1955. gadam Inženierijas un būvniecības fakultāte — Wydział Inżynieryjno-Budowlany, nosaukums: inżynier architekt; no 1961. gada līdz 1969. gadam Industriālās celtniecības un vispārējās inženierijas fakultāte — Wydział Budownictwa Przemysłowego i Ogólnego, nosaukums: magister inżynier architekt; no 1969. gada līdz 1976. gadam Būvinženierijas un arhitektūras fakultāte — Wydział Budownictwa i Architektury, nosaukums: magister inżynier architekt; kopš 1977. gada Arhitektūras fakultāte — Wydział Architektury, nosaukums: magister inżynier architekt, un kopš 1995. gada nosaukums: inżynier architekt),

| — | Poznaņas Tehnoloģijas universitāte, Arhitektūras fakultāte Poznaņā (Politechnika Poznańska, Wydział Architektury); arhitekta profesionālais nosaukums: inżynier architektury; inżynier architekt; magister inżynier architekt (no 1945. gada līdz 1955. gadam Inženierijas skola, Arhitektūras fakultāte — Szkoła Inżynierska, Wydział Architektury, nosaukums: inżynier architektury; kopš 1978. gada nosaukums: magister inżynier architekt, un kopš 1999. gada nosaukums: inżynier architekt), |
| --- | --- |

—

Poznaņas Tehnoloģijas universitāte, Arhitektūras fakultāte Poznaņā (Politechnika Poznańska, Wydział Architektury); arhitekta profesionālais nosaukums: inżynier architektury; inżynier architekt; magister inżynier architekt (no 1945. gada līdz 1955. gadam Inženierijas skola, Arhitektūras fakultāte — Szkoła Inżynierska, Wydział Architektury, nosaukums: inżynier architektury; kopš 1978. gada nosaukums: magister inżynier architekt, un kopš 1999. gada nosaukums: inżynier architekt),

| — | Gdanskas Tehniskā universitāte, Arhitektūras fakultāte Gdaņskā (Politechnika Gdańska, Wydział Architektury); arhitekta profesionālais nosaukums: magister inżynier architekt (no 1945. gada līdz 1969. gadam Arhitektūras fakultāte — Wydział Architektury, no 1969. gada līdz 1971. gadam Būvinženierijas un arhitektūras fakultāte — Wydział Budownictwa i Architektury, no 1971. gada līdz 1981. gadam Arhitektūras un pilsētplānošanas institūts — Instytut Architektury i Urbanistyki, kopš 1981. gada Arhitektūras fakultāte — Wydział Architektury), |
| --- | --- |

—

Gdanskas Tehniskā universitāte, Arhitektūras fakultāte Gdaņskā (Politechnika Gdańska, Wydział Architektury); arhitekta profesionālais nosaukums: magister inżynier architekt (no 1945. gada līdz 1969. gadam Arhitektūras fakultāte — Wydział Architektury, no 1969. gada līdz 1971. gadam Būvinženierijas un arhitektūras fakultāte — Wydział Budownictwa i Architektury, no 1971. gada līdz 1981. gadam Arhitektūras un pilsētplānošanas institūts — Instytut Architektury i Urbanistyki, kopš 1981. gada Arhitektūras fakultāte — Wydział Architektury),

| — | Bjalostokas Tehniskā universitāte, Arhitektūras fakultāte Bjalostokā (Politechnika Białostocka, Wydział Architektury); arhitekta profesionālie nosaukumi: magister inżynier architekt (no 1975. gada līdz 1989. gadam Arhitektūras institūts — Instytut Architektury), |
| --- | --- |

—

Bjalostokas Tehniskā universitāte, Arhitektūras fakultāte Bjalostokā (Politechnika Białostocka, Wydział Architektury); arhitekta profesionālie nosaukumi: magister inżynier architekt (no 1975. gada līdz 1989. gadam Arhitektūras institūts — Instytut Architektury),

| — | Tehniskā universitāte Lodzā, Būvinženierijas, arhitektūras un vides inženierijas fakultāte Lodzā (Politechnika Łódzka, Wydział Budownictwa, Architektury i Inżynierii Środowiska); arhitekta profesionālie nosaukumi: inżynier architekt; magister inżynier architekt (no 1973. gada līdz 1993. gadam Būvinženierijas un arhitektūras fakultāte — Wydział Budownictwa i Architektury, un kopš 1992. gada Būvinženierijas, arhitektūras un vides inženierijas fakultāte — Wydział Budownictwa, Architektury i Inżynierii Środowiska; nosaukums: no 1973. gada līdz 1978. gadam nosaukums: inżynier architekt, kopš 1978. gada nosaukums: magister inżynier architekt), |
| --- | --- |

—

Tehniskā universitāte Lodzā, Būvinženierijas, arhitektūras un vides inženierijas fakultāte Lodzā (Politechnika Łódzka, Wydział Budownictwa, Architektury i Inżynierii Środowiska); arhitekta profesionālie nosaukumi: inżynier architekt; magister inżynier architekt (no 1973. gada līdz 1993. gadam Būvinženierijas un arhitektūras fakultāte — Wydział Budownictwa i Architektury, un kopš 1992. gada Būvinženierijas, arhitektūras un vides inženierijas fakultāte — Wydział Budownictwa, Architektury i Inżynierii Środowiska; nosaukums: no 1973. gada līdz 1978. gadam nosaukums: inżynier architekt, kopš 1978. gada nosaukums: magister inżynier architekt),

| — | Ščecinas Tehniskā universitāte, Būvinženierijas un arhitektūras fakultāte Ščecinā (Politechnika Szczecińska, Wydział Budownictwa i Architektury); arhitekta profesionālie nosaukumi: inżynier architekt; magister inżynier architekt (no 1948. gada līdz 1954. gadam Augstākā inženierijas skola, Arhitektūras fakultāte — Wyższa Szkoła Inżynierska, Wydział Architektury, nosaukums: inżynier architekt, kopš 1970. gada nosaukums: magister inżynier architekt, un kopš 1998. gada nosaukums: inżynier architekt), |
| --- | --- |

—

Ščecinas Tehniskā universitāte, Būvinženierijas un arhitektūras fakultāte Ščecinā (Politechnika Szczecińska, Wydział Budownictwa i Architektury); arhitekta profesionālie nosaukumi: inżynier architekt; magister inżynier architekt (no 1948. gada līdz 1954. gadam Augstākā inženierijas skola, Arhitektūras fakultāte — Wyższa Szkoła Inżynierska, Wydział Architektury, nosaukums: inżynier architekt, kopš 1970. gada nosaukums: magister inżynier architekt, un kopš 1998. gada nosaukums: inżynier architekt),

Visiem šiem diplomiem jābūt pievienotam sertifikātam par piederību pie organizācijas, ko izsniegusi attiecīgā reģionālā arhitektu palāta Polijā un kas piešķir tiesības veikt darbību arhitektūras jomā Polijā.

2006./2007.

Portugal

| — | diploms “diploma do curso especial de arquitectura”, ko piešķīrušas Tēlotājmākslas skolas Lisabonā un Porto |
| --- | --- |

—

diploms “diploma do curso especial de arquitectura”, ko piešķīrušas Tēlotājmākslas skolas Lisabonā un Porto

| — | arhitekta diploms 'diploma de arquitecto', ko piešķīrušas Tēlotājmākslas skolas Lisabonā un Porto |
| --- | --- |

—

arhitekta diploms 'diploma de arquitecto', ko piešķīrušas Tēlotājmākslas skolas Lisabonā un Porto

| — | diploms “diploma do curso de arquitectura”, ko piešķīrušas Tēlotājmākslas augstskolas Lisabonā un Porto |
| --- | --- |

—

diploms “diploma do curso de arquitectura”, ko piešķīrušas Tēlotājmākslas augstskolas Lisabonā un Porto

| — | diploms “diploma de licenciatura em arquitectura”, ko piešķīrusi Tēlotājmākslas augstskola Lisabonā |
| --- | --- |

—

diploms “diploma de licenciatura em arquitectura”, ko piešķīrusi Tēlotājmākslas augstskola Lisabonā

| — | diploms “carta de curso de licenciatura em arquitectura”, ko piešķīrusi Lisabonas Tehniskā universitāte un Porto universitāte |
| --- | --- |

—

diploms “carta de curso de licenciatura em arquitectura”, ko piešķīrusi Lisabonas Tehniskā universitāte un Porto universitāte

| — | universitātes diploms būvinženierijā (licenciatura em engenharia civil), ko piešķīris Lisabonas Tehniskās universitātes Tehniskais institūts |
| --- | --- |

—

universitātes diploms būvinženierijā (licenciatura em engenharia civil), ko piešķīris Lisabonas Tehniskās universitātes Tehniskais institūts

| — | universitātes diploms būvinženierijā (licenciatura em engenharia civil), ko piešķīrusi Porto universitātes Inženierijas (de Engenharia) fakultāte |
| --- | --- |

—

universitātes diploms būvinženierijā (licenciatura em engenharia civil), ko piešķīrusi Porto universitātes Inženierijas (de Engenharia) fakultāte

| — | universitātes diploms būvinženierijā (licenciatura em engenharia civil), ko piešķīrusi Koimbras universitātes Zinātnes un tehnoloģijas fakultāte |
| --- | --- |

—

universitātes diploms būvinženierijā (licenciatura em engenharia civil), ko piešķīrusi Koimbras universitātes Zinātnes un tehnoloģijas fakultāte

| — | universitātes diploms būvinženierijā, ražošanā (licenciatura em engenharia civil, produção), ko piešķīrusi Minho universitāte |
| --- | --- |

—

universitātes diploms būvinženierijā, ražošanā (licenciatura em engenharia civil, produção), ko piešķīrusi Minho universitāte

1987./1988.

Slovenija

| — | “Univerzitetni diplomirani inženir arhitekture/univerzitetna diplomirana inženirka arhitekture” (universitātes diplms arhitektūrā), ko izsniegusi Arhitektūras fakultāte un kam pievienots likumīgi atzītas kompetentas iestādes arhitektūras nozarē izsniegts sertifikāts, piešķirot tiesības veikt darbību arhitektūras nozarē, |
| --- | --- |

—

“Univerzitetni diplomirani inženir arhitekture/univerzitetna diplomirana inženirka arhitekture” (universitātes diplms arhitektūrā), ko izsniegusi Arhitektūras fakultāte un kam pievienots likumīgi atzītas kompetentas iestādes arhitektūras nozarē izsniegts sertifikāts, piešķirot tiesības veikt darbību arhitektūras nozarē,

| — | universitātes diploms, ko izsniegušas tehniskās fakultātes, piešķirot nosaukumu “univerzitetni diplomirani inženir (univ.dipl.inž.)/univerzitetna diplomirana inženirka”, kam pievienots likumīgi atzītas kompetentas iestādes arhitektūras nozarē izsniegts sertifikāts, piešķirot tiesības veikt darbību arhitektūras nozarē |
| --- | --- |

—

universitātes diploms, ko izsniegušas tehniskās fakultātes, piešķirot nosaukumu “univerzitetni diplomirani inženir (univ.dipl.inž.)/univerzitetna diplomirana inženirka”, kam pievienots likumīgi atzītas kompetentas iestādes arhitektūras nozarē izsniegts sertifikāts, piešķirot tiesības veikt darbību arhitektūras nozarē

2006./2007.

Slovensko

| — | diploms “arhitektūras un ēku būvniecības” (“architektura a pozemné staviteľstvo”) studiju nozarē, ko izsniegusi Slovākijas Tehniskā universitāte (Slovenská vysoká škola technická) Bratislavā 1950.- 1952. gadā (nosaukums: Ing.), |
| --- | --- |

—

diploms “arhitektūras un ēku būvniecības” (“architektura a pozemné staviteľstvo”) studiju nozarē, ko izsniegusi Slovākijas Tehniskā universitāte (Slovenská vysoká škola technická) Bratislavā 1950.- 1952. gadā (nosaukums: Ing.),

| — | diploms “arhitektūras” (“architektura”) studiju nozarē, ko izsniegusi Slovākijas Tehniskās universitātes Arhitektūras un ēku būvniecības fakultāte (Fakulta architektúry a pozemného staviteľstva, Slovenská vysoká škola technická) Bratislava 1952.- 1960. gadā (nosaukums: Ing. arch.), |
| --- | --- |

—

diploms “arhitektūras” (“architektura”) studiju nozarē, ko izsniegusi Slovākijas Tehniskās universitātes Arhitektūras un ēku būvniecības fakultāte (Fakulta architektúry a pozemného staviteľstva, Slovenská vysoká škola technická) Bratislava 1952.- 1960. gadā (nosaukums: Ing. arch.),

| — | diploms “ēku būvniecības” (“pozemné staviteľstvo”) studiju nozarē, ko izsniegusi Slovākijas Tehniskās universitātes Arhitektūras un ēku būvniecības fakultāte (Fakulta architektúry a pozemného staviteľstva, Slovenská vysoká škola technická) Bratislava 1952.- 1960. gadā (nosaukums: Ing.), |
| --- | --- |

—

diploms “ēku būvniecības” (“pozemné staviteľstvo”) studiju nozarē, ko izsniegusi Slovākijas Tehniskās universitātes Arhitektūras un ēku būvniecības fakultāte (Fakulta architektúry a pozemného staviteľstva, Slovenská vysoká škola technická) Bratislava 1952.- 1960. gadā (nosaukums: Ing.),

| — | diploms “arhitektūras” (“architektúra”) studiju nozarē, ko izsniegusi Slovākijas Tehniskās universitātes Būvinženierijas fakultāte (Stavebná fakulta, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavā 1961.- 1976. gadā (nosaukums: Ing. arch.), |
| --- | --- |

—

diploms “arhitektūras” (“architektúra”) studiju nozarē, ko izsniegusi Slovākijas Tehniskās universitātes Būvinženierijas fakultāte (Stavebná fakulta, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavā 1961.- 1976. gadā (nosaukums: Ing. arch.),

| — | diploms “ēku būvniecības” (“pozemné stavby”) studiju nozarē, ko izsniegusi Slovākijas Tehniskās universitātes Būvinženierijas fakultāte (Stavebná fakulta, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavā 1961.-1976. gadā (nosaukums: Ing.), |
| --- | --- |

—

diploms “ēku būvniecības” (“pozemné stavby”) studiju nozarē, ko izsniegusi Slovākijas Tehniskās universitātes Būvinženierijas fakultāte (Stavebná fakulta, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavā 1961.-1976. gadā (nosaukums: Ing.),

| — | diploms “arhitektūras” (“architektúra”) studiju nozarē, ko izsniegusi Slovākijas Tehniskās universitātes Arhitektūras fakultāte (Fakulta architektúry, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavā kopš 1977. gada (nosaukums: Ing. arch.), |
| --- | --- |

—

diploms “arhitektūras” (“architektúra”) studiju nozarē, ko izsniegusi Slovākijas Tehniskās universitātes Arhitektūras fakultāte (Fakulta architektúry, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavā kopš 1977. gada (nosaukums: Ing. arch.),

| — | diploms “pilsētprojektēšanas” (“urbanizmus”) studiju nozarē, ko izsniegusi Slovākijas Tehniskās universitātes Arhitektūras fakultāte (Fakulta architektúry, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavā kopš 1977. gada (nosaukums: Ing. arch.), |
| --- | --- |

—

diploms “pilsētprojektēšanas” (“urbanizmus”) studiju nozarē, ko izsniegusi Slovākijas Tehniskās universitātes Arhitektūras fakultāte (Fakulta architektúry, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavā kopš 1977. gada (nosaukums: Ing. arch.),

| — | diploms “ēku būvniecības” (“pozemné stavby”) studiju nozarē, ko izsniegusi Slovākijas Tehniskās universitātes Būvinženierijas fakultāte (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita) Bratislavā 1977.- 1997. gadā (nosaukums: Ing.), |
| --- | --- |

—

diploms “ēku būvniecības” (“pozemné stavby”) studiju nozarē, ko izsniegusi Slovākijas Tehniskās universitātes Būvinženierijas fakultāte (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita) Bratislavā 1977.- 1997. gadā (nosaukums: Ing.),

| — | diploms “arhitektūras un ēku būvniecības” (“architektura a pozemné staviteľstvo”) studiju nozarē, ko izsniegusi Slovākijas Tehniskā universitātes Būvinženierijas fakultāte (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita) Bratislavā kopš 1998. gada (nosaukums: Ing.), |
| --- | --- |

—

diploms “arhitektūras un ēku būvniecības” (“architektura a pozemné staviteľstvo”) studiju nozarē, ko izsniegusi Slovākijas Tehniskā universitātes Būvinženierijas fakultāte (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita) Bratislavā kopš 1998. gada (nosaukums: Ing.),

| — | diploms “ēku būvniecība — specializācija: arhitektūra” (“pozemné stavby — špecializácia: architektúra”), ko izsniegusi Slovākijas Tehniskā universitātes Būvinženierijas fakultāte (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita) Bratislavā 2000.-2001. gadā (nosaukums: Ing.), |
| --- | --- |

—

diploms “ēku būvniecība — specializācija: arhitektūra” (“pozemné stavby — špecializácia: architektúra”), ko izsniegusi Slovākijas Tehniskā universitātes Būvinženierijas fakultāte (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita) Bratislavā 2000.-2001. gadā (nosaukums: Ing.),

| — | diploms “ēku būvniecības un arhitektūras” (“pozemné stavby a architektúra”) studiju nozarē, ko izsniegusi Slovākijas Tehniskā universitātes Būvinženierijas fakultāte (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita) Bratislavā kopš 2001. gada (nosaukums: Ing.), |
| --- | --- |

—

diploms “ēku būvniecības un arhitektūras” (“pozemné stavby a architektúra”) studiju nozarē, ko izsniegusi Slovākijas Tehniskā universitātes Būvinženierijas fakultāte (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita) Bratislavā kopš 2001. gada (nosaukums: Ing.),

| — | diploms “arhitektūras” (“architektúra”) studiju nozarē, ko izsniegusi Tēlotājmākslas un dizaina akadēmija (Vysoká škola výtvarných umení) Bratislavā kopš 1969. gada (nosaukums: Akad. arch, līdz 1990. gadam; Mgr. 1990.-1992. gadā; Mgr. arch. 1992.-1996. gadā; Mgr. art. kopš 1997. gada), |
| --- | --- |

—

diploms “arhitektūras” (“architektúra”) studiju nozarē, ko izsniegusi Tēlotājmākslas un dizaina akadēmija (Vysoká škola výtvarných umení) Bratislavā kopš 1969. gada (nosaukums: Akad. arch, līdz 1990. gadam; Mgr. 1990.-1992. gadā; Mgr. arch. 1992.-1996. gadā; Mgr. art. kopš 1997. gada),

| — | diploms “ēku būvniecības” (“pozemné staviteľstvo”) studiju nozarē, ko izsniegusi Tehniskās universitātes Būvinženierijas fakultāte (Stavebná fakulta,Technická univerzita) Košice 1981.-1991. gadā (nosaukums: Ing.), |
| --- | --- |

—

diploms “ēku būvniecības” (“pozemné staviteľstvo”) studiju nozarē, ko izsniegusi Tehniskās universitātes Būvinženierijas fakultāte (Stavebná fakulta,Technická univerzita) Košice 1981.-1991. gadā (nosaukums: Ing.),

Visiem šiem diplomiem jābūt pievienotam:

| — | licences sertifikātam, ko izsniegusi Slovākijas Arhitektu palāta (Slovenská komora architektov) Bratislavā, bez nozares precizējuma vai arī “ēku būvniecības” (“pozemné stavby'), vai zemes ierīcības” (“územné plánovanie”) nozarē, |
| --- | --- |

—

licences sertifikātam, ko izsniegusi Slovākijas Arhitektu palāta (Slovenská komora architektov) Bratislavā, bez nozares precizējuma vai arī “ēku būvniecības” (“pozemné stavby'), vai zemes ierīcības” (“územné plánovanie”) nozarē,

| — | licences sertifikātam, ko izsniegusi Slovākijas Būvinženieru palāta (Slovenská komora stavebných inžinierov) Bratislavā ēku būvniecības nozarē (“pozemné stavby”) |
| --- | --- |

—

licences sertifikātam, ko izsniegusi Slovākijas Būvinženieru palāta (Slovenská komora stavebných inžinierov) Bratislavā ēku būvniecības nozarē (“pozemné stavby”)

2006./2007.

Suomi/Finland

| — | diplomi, ko piešķīrušas Tehnoloģijas universitāšu un Oulu universitātes arhitektūras nodaļas (arkkitehti/arkitekt) |
| --- | --- |

—

diplomi, ko piešķīrušas Tehnoloģijas universitāšu un Oulu universitātes arhitektūras nodaļas (arkkitehti/arkitekt)

| — | diplomi, ko piešķīruši Tehnoloģijas institūti (rakennusarkkitehti/byggnadsarkitekt) |
| --- | --- |

—

diplomi, ko piešķīruši Tehnoloģijas institūti (rakennusarkkitehti/byggnadsarkitekt)

1997./1998.

Sverige

| — | diplomi, ko izsniegusi Arhitektūras skola pie Karaliskā Tehnoloģijas institūta, Chalmers Tehnoloģijas institūts un Tehnoloģijas institūts pie Lundas universitātes (arkitekt, universitātes diploms arhitektūrā) |
| --- | --- |

—

diplomi, ko izsniegusi Arhitektūras skola pie Karaliskā Tehnoloģijas institūta, Chalmers Tehnoloģijas institūts un Tehnoloģijas institūts pie Lundas universitātes (arkitekt, universitātes diploms arhitektūrā)

| — | biedra sertifikāti “Svenska Arkitekters Riksförbund” (SAR), ja attiecīgās personas savu apmācību ir saņēmušas valstī, uz kuru attiecas šī direktīva |
| --- | --- |

—

biedra sertifikāti “Svenska Arkitekters Riksförbund” (SAR), ja attiecīgās personas savu apmācību ir saņēmušas valstī, uz kuru attiecas šī direktīva

1997./1998.

United Kingdom

| — | kvalifikācija, kas piešķirta pēc sekojošu eksāmenu nokārtošanas:






  — | Royal Institute of British Architects |
| --- | --- | --- |

—

kvalifikācija, kas piešķirta pēc sekojošu eksāmenu nokārtošanas:

—

Royal Institute of British Architects

| — | arhitektūras skolas pie universitātēm, politehnikumiem, koledžām, akadēmijām, tehnoloģijas un mākslas skolām, ko uz 1985. gada 10. jūniju atzina Architects Registration Council of the United Kingdom/Apvienotās Karalistes Arhitektu reģistrācijas padome/, nolūkā veikt reģistrāciju (Architect) |
| --- | --- |

—

arhitektūras skolas pie universitātēm, politehnikumiem, koledžām, akadēmijām, tehnoloģijas un mākslas skolām, ko uz 1985. gada 10. jūniju atzina Architects Registration Council of the United Kingdom/Apvienotās Karalistes Arhitektu reģistrācijas padome/, nolūkā veikt reģistrāciju (Architect)

| — | sertifikāts, kas apliecina, ka attiecīgajai personai ir iegūtas tiesības lietot profesionalo nosaukumu “arhitekts” saskaņā ar 1931. gada Arhitektu reģistrācijas likuma 6. sadaļas 1.panta a) punktu, 6. sadaļas 1. panta b) punktu vai 6. sadaļas 1. pantu d) punktu (Architect) |
| --- | --- |

—

sertifikāts, kas apliecina, ka attiecīgajai personai ir iegūtas tiesības lietot profesionalo nosaukumu “arhitekts” saskaņā ar 1931. gada Arhitektu reģistrācijas likuma 6. sadaļas 1.panta a) punktu, 6. sadaļas 1. panta b) punktu vai 6. sadaļas 1. pantu d) punktu (Architect)

| — | sertifikāts, kas apliecina, ka attiecīgajai personai ir iegūtas tiesības lietot profesionalo nosaukumu “arhitekts” saskaņā ar 1938. gada Arhitektu reģistrācijas likuma 2. sadaļu (Architect) |
| --- | --- |

—

sertifikāts, kas apliecina, ka attiecīgajai personai ir iegūtas tiesības lietot profesionalo nosaukumu “arhitekts” saskaņā ar 1938. gada Arhitektu reģistrācijas likuma 2. sadaļu (Architect)

1987./1988.

VII PIELIKUMS

DOKUMENTI UN SERTIFIKĀTI, KO IESPĒJAMS PRASĪT SASKAŅĀ AR 50. PANTA 1. PUNKTU

1.   Dokumenti

| a) | Attiecīgās personas pilsonību apliecinošs dokuments. |
| --- | --- |

a)

Attiecīgās personas pilsonību apliecinošs dokuments.

| b) | Attiecīgās personas profesionālās kompetences atestācijas vai kvalifikāciju apliecinošie dokumenti, kas dod iespēju pretendēt uz konkrēto profesiju, kā arī profesionālās pieredzes atestācijas kopijas, kur tas nepieciešams.
  Uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes var uzaicināt pretendentu sniegt informāciju attiecībā uz viņa apmācību tādā apmērā, kādā tas ir nepieciešams, lai noteiktu iespējamās būtiskās atšķirības no nepieciešamās profesionālās izglītības, kā noteikts 14. pantā. Ja pretendentam nav iespējams sniegt šādu informāciju, uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes vēršas izcelsmes dalībvalsts kontakt-punktā, kompetentajā iestādē vai kādā citā atbilstošā iestādē. |
| --- | --- |

b)

Attiecīgās personas profesionālās kompetences atestācijas vai kvalifikāciju apliecinošie dokumenti, kas dod iespēju pretendēt uz konkrēto profesiju, kā arī profesionālās pieredzes atestācijas kopijas, kur tas nepieciešams.

Uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes var uzaicināt pretendentu sniegt informāciju attiecībā uz viņa apmācību tādā apmērā, kādā tas ir nepieciešams, lai noteiktu iespējamās būtiskās atšķirības no nepieciešamās profesionālās izglītības, kā noteikts 14. pantā. Ja pretendentam nav iespējams sniegt šādu informāciju, uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes vēršas izcelsmes dalībvalsts kontakt-punktā, kompetentajā iestādē vai kādā citā atbilstošā iestādē.

| c) | Gadījumos, kas minēti 16. pantā — sertifikāts attiecībā uz profesionālās darbības raksturu un ilgumu, ko izsniegusi kompetentā iestāde vai struktūra izcelsmes dalībvalstī vai dalībvalstī, no kuras ārvalstnieks ieradies. |
| --- | --- |

c)

Gadījumos, kas minēti 16. pantā — sertifikāts attiecībā uz profesionālās darbības raksturu un ilgumu, ko izsniegusi kompetentā iestāde vai struktūra izcelsmes dalībvalstī vai dalībvalstī, no kuras ārvalstnieks ieradies.

| d) | Ja uzņēmējas dalībvalsts kompetentā iestāde prasa no personām, kas vēlas veikt darbību reglamentētā profesijā, apliecinājumu, ka viņu raksturojums vai reputācija ir laba vai viņi nav pasludināti par bankrotējušiem, vai arī atliek vai noliedz darbu šajā profesijā smaga amatpārkāpuma vai krimināla pārkāpuma dēļ, tad dalībvalsts akceptē kā pietiekamu apliecinājumu attiecībā uz dalībvalstu pilsoņiem, kas vēlas nodarboties ar šo profesiju uzņēmējas valsts teritorijā, uzrādīt dokumentus, ko izsniegušas kompetentas iestādes izcelsmes dalībvalstī vai dalībvalstī, no kuras ārvalstnieks ieradies, tādējādi apliecinot, ka šīs prasības ir ievērotas. Šīm iestādēm ir pienākums sniedz nepieciešamos dokumentus divu mēnešu laikā.
  Ja kompetentās iestādes izcelsmes dalībvalstī vai dalībvalstī, no kuras ārvalstnieks ieradies, neizsniedz šā punkta pirmajā daļā minētos dokumentus, tādus dšādus okumentus var aizstāt ar zvērestu apliecināts paziņojums vai — dalībvalstīs, kurās nav paredzēts ar zvērestu apliecināts paziņojums — oficiāls paziņojums, ko attiecīgā persona sniedz tiesu vai administratīvajai iestādei vai — atbilstošos gadījumos — notāram vai kvalificētai profesionālajai organizācijai izcelsmes dalībvalstī vai dalībvalstī, no kuras ārvalstnieks ieradies; šāda iestāde vai notārs izsniedz rakstisku apliecinājumu ar zvērestu apliecinātā paziņojuma vai oficiālā paziņojuma autentiskumam. |
| --- | --- |

d)

Ja uzņēmējas dalībvalsts kompetentā iestāde prasa no personām, kas vēlas veikt darbību reglamentētā profesijā, apliecinājumu, ka viņu raksturojums vai reputācija ir laba vai viņi nav pasludināti par bankrotējušiem, vai arī atliek vai noliedz darbu šajā profesijā smaga amatpārkāpuma vai krimināla pārkāpuma dēļ, tad dalībvalsts akceptē kā pietiekamu apliecinājumu attiecībā uz dalībvalstu pilsoņiem, kas vēlas nodarboties ar šo profesiju uzņēmējas valsts teritorijā, uzrādīt dokumentus, ko izsniegušas kompetentas iestādes izcelsmes dalībvalstī vai dalībvalstī, no kuras ārvalstnieks ieradies, tādējādi apliecinot, ka šīs prasības ir ievērotas. Šīm iestādēm ir pienākums sniedz nepieciešamos dokumentus divu mēnešu laikā.

Ja kompetentās iestādes izcelsmes dalībvalstī vai dalībvalstī, no kuras ārvalstnieks ieradies, neizsniedz šā punkta pirmajā daļā minētos dokumentus, tādus dšādus okumentus var aizstāt ar zvērestu apliecināts paziņojums vai — dalībvalstīs, kurās nav paredzēts ar zvērestu apliecināts paziņojums — oficiāls paziņojums, ko attiecīgā persona sniedz tiesu vai administratīvajai iestādei vai — atbilstošos gadījumos — notāram vai kvalificētai profesionālajai organizācijai izcelsmes dalībvalstī vai dalībvalstī, no kuras ārvalstnieks ieradies; šāda iestāde vai notārs izsniedz rakstisku apliecinājumu ar zvērestu apliecinātā paziņojuma vai oficiālā paziņojuma autentiskumam.

| e) | Ja uzņēmēja dalībvalsts no saviem pilsoņiem, kas vēlas uzņemties reglamentētu profesiju, prasa dokumentu attiecībā uz pretendenta fizisko vai garīgo veselību, tad dalībvalsts akceptē kā minētā pietiekamu apliecinājumu tāda dokumenta iesniegšanu, kāds tiek prasīts izcelsmes dalībvalstī. Ja izcelsmes dalībvalsts šādu dokumentu neizsniedz, uzņēmēja dalībvalsts akceptē apliecību, ko izsniegusi šīs valsts kompetenta iestāde. Šajā gadījumā izcelsmes dalībvalsts kompetentajām iestādēm jāiesniedz prasītais dokuments divu mēnešu laikā. |
| --- | --- |

e)

Ja uzņēmēja dalībvalsts no saviem pilsoņiem, kas vēlas uzņemties reglamentētu profesiju, prasa dokumentu attiecībā uz pretendenta fizisko vai garīgo veselību, tad dalībvalsts akceptē kā minētā pietiekamu apliecinājumu tāda dokumenta iesniegšanu, kāds tiek prasīts izcelsmes dalībvalstī. Ja izcelsmes dalībvalsts šādu dokumentu neizsniedz, uzņēmēja dalībvalsts akceptē apliecību, ko izsniegusi šīs valsts kompetenta iestāde. Šajā gadījumā izcelsmes dalībvalsts kompetentajām iestādēm jāiesniedz prasītais dokuments divu mēnešu laikā.

| f) | Ja uzņēmēja dalībvalsts no saviem pilsoņiem, kas vēlas uzņemties reglamentētu profesiju, sniegt:






  — | pretendenta finansiālā stāvokļa apliecinājumu, |
| --- | --- | --- |

f)

Ja uzņēmēja dalībvalsts no saviem pilsoņiem, kas vēlas uzņemties reglamentētu profesiju, sniegt:

—

pretendenta finansiālā stāvokļa apliecinājumu,

| — | apliecinājumu, ka pretendents ir apdrošinājies pret finansiāla rakstura risku, kādu rada viņa profesionālā atbildība saskaņā ar uzņēmējā dalībvalstī spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem un regulām, ņemot vērā apdrošināšanas segumu termiņu un apjomu, |
| --- | --- |

—

apliecinājumu, ka pretendents ir apdrošinājies pret finansiāla rakstura risku, kādu rada viņa profesionālā atbildība saskaņā ar uzņēmējā dalībvalstī spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem un regulām, ņemot vērā apdrošināšanas segumu termiņu un apjomu,

šī dalībvalsts akceptē kā pietiekamu apliecinājumu atzinumu, ko izsniegušas citas dalībvalsts bankas un apdrošināšanas uzņēmumi.

2.   Sertifikāti

Lai sekmētu šīs direktīvas III sadaļas III nodaļas piemērošanu, dalībvalstis var noteikt, ka personai, kura atbilst minimālajām apmācības prasībām, papildus kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam jāiesniedz savas izcelsmes valsts kompetento iestāžu izsniegts sertifikāts, kas apliecina, ka šis kvalifikāciju apliecinošais dokuments atbilst šīs direktīvas prasībām.

P6_TA(2005)0174

Augļu un dārzeņu kopējā tirgus organizācija

Eiropas Parlamenta rezolūcija par augļu un dārzeņu kopējās tirgus organizācijas vienkāršošanu (2004/2193(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par augļu un dārzeņu kopējās tirgus organizācijas (KTO) vienkāršošanu (KOM(2004)0549), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par augļu un dārzeņu kopējās tirgus organizācijas (KTO) vienkāršošanu (KOM(2004)0549),

| — | ņemot vērā Komisijas darba dokumentu, kurā tā analizē augļu un dārzeņu KTO (SEK(2004)1120), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas darba dokumentu, kurā tā analizē augļu un dārzeņu KTO (SEK(2004)1120),

| — | ņemot vērā Padomes Regulas (EK) Nr. 2200/96 (1), Nr. 2201/96 (2), Nr. 2202/96 (3) un Nr. 2699/2000 (4), ar ko nosaka augļu un dārzeņu KTO pamatnoteikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Regulas (EK) Nr. 2200/96 (1), Nr. 2201/96 (2), Nr. 2202/96 (3) un Nr. 2699/2000 (4), ar ko nosaka augļu un dārzeņu KTO pamatnoteikumus,

| — | ņemot vērā Komisijas dokumentu “ES paplašināšanās — ietekme uz augļu un dārzeņu nozari”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dokumentu “ES paplašināšanās — ietekme uz augļu un dārzeņu nozari”,

| — | ņemot vērā Komisijas Regulas (EK) Nr. 1432/2003 (5) par ražotāju organizāciju atzīšanu un (EK) Nr. 1433/2003 (6) par darbības fondiem un darbības programmām šajā nozarē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Regulas (EK) Nr. 1432/2003 (5) par ražotāju organizāciju atzīšanu un (EK) Nr. 1433/2003 (6) par darbības fondiem un darbības programmām šajā nozarē,

| — | ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (7) un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1973/2004 (8) par īpašiem pasākumiem riekstaugu audzēšanas atbalstam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (7) un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1973/2004 (8) par īpašiem pasākumiem riekstaugu audzēšanas atbalstam,

| — | ņemot vērā Komisijas Regulas (EK) Nr. 1535/2003 (9), Nr. 2111/2003 (10) un Nr. 103/2004 (11) par šo nozari reglamentējošo noteikumu vienkāršošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Regulas (EK) Nr. 1535/2003 (9), Nr. 2111/2003 (10) un Nr. 103/2004 (11) par šo nozari reglamentējošo noteikumu vienkāršošanu,

| — | ņemot vērā 2001. gada 5. jūlija rezolūciju par Komisijas ziņojumu Padomei par augļu un dārzeņu KTO (KOM(2001)0036) (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2001. gada 5. jūlija rezolūciju par Komisijas ziņojumu Padomei par augļu un dārzeņu KTO (KOM(2001)0036) (12),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0121/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0121/2005),

| A. | tā kā Eiropas ražotāji un dalībvalstu vairākums vēlas saglabāt 1996. gada reformas pamatelementus, kā to pierāda Nīderlandes ES prezidentūras 2004. gada novembrī pieņemtie secinājumi un Eiropas Parlamentā 2005. gada 2. februārī organizētās publiskās uzklausīšanas rezultāti; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas ražotāji un dalībvalstu vairākums vēlas saglabāt 1996. gada reformas pamatelementus, kā to pierāda Nīderlandes ES prezidentūras 2004. gada novembrī pieņemtie secinājumi un Eiropas Parlamentā 2005. gada 2. februārī organizētās publiskās uzklausīšanas rezultāti;

| B. | tā kā ir jāpadara dinamiskāki augļu un dārzeņu nozares atbalsta sistēmā izvirzītie mērķi, jo ražošanas koncentrācija vēl nepārsniedz 40 % līmeni, kas ir ievērojami jāpaaugstina, lai varētu efektīvāk vadīt attiecīgo tirgu un palielināt ražotāju konkurētspēju; |
| --- | --- |

B.

tā kā ir jāpadara dinamiskāki augļu un dārzeņu nozares atbalsta sistēmā izvirzītie mērķi, jo ražošanas koncentrācija vēl nepārsniedz 40 % līmeni, kas ir ievērojami jāpaaugstina, lai varētu efektīvāk vadīt attiecīgo tirgu un palielināt ražotāju konkurētspēju;

| C. | tā kā gan piedāvājuma, gan Kopienas apropriāciju koncentrācijas pakāpe ievērojami atšķiras starp dalībvalstīm, kā arī ražotāju organizācijām, un tā kā 5 % no minētajām organizācijām izlieto 50 % no atbilstīgajām apropriācijām, kā rezultātā ir jāveic pasākumi, lai panāktu līdzsvarotāku situāciju un ņemtu vērā dalībvalstu īpatnības; |
| --- | --- |

C.

tā kā gan piedāvājuma, gan Kopienas apropriāciju koncentrācijas pakāpe ievērojami atšķiras starp dalībvalstīm, kā arī ražotāju organizācijām, un tā kā 5 % no minētajām organizācijām izlieto 50 % no atbilstīgajām apropriācijām, kā rezultātā ir jāveic pasākumi, lai panāktu līdzsvarotāku situāciju un ņemtu vērā dalībvalstu īpatnības;

| D. | tā kā īpaša uzmanība ir jāvelta situācijai jaunajās dalībvalstīs, kurās piedāvājuma koncentrācijas pakāpe joprojām ir ļoti nepietiekama; |
| --- | --- |

D.

tā kā īpaša uzmanība ir jāvelta situācijai jaunajās dalībvalstīs, kurās piedāvājuma koncentrācijas pakāpe joprojām ir ļoti nepietiekama;

| E. | tā kā 10 jaunu dalībvalstu pievienošanās ES ir izmainījusi augļu un dārzeņu audzēšanas struktūru 25 valstu Eiropas Savienībā un to padarījusi par nozīmīgu ražotāju attiecībā uz daudziem svaigu un pārstrādātu augļu un dārzeņu veidiem, tādiem kā skābie ķirši, jāņogas, zemenes, ērkšķogas un ābolu sula; |
| --- | --- |

E.

tā kā 10 jaunu dalībvalstu pievienošanās ES ir izmainījusi augļu un dārzeņu audzēšanas struktūru 25 valstu Eiropas Savienībā un to padarījusi par nozīmīgu ražotāju attiecībā uz daudziem svaigu un pārstrādātu augļu un dārzeņu veidiem, tādiem kā skābie ķirši, jāņogas, zemenes, ērkšķogas un ābolu sula;

| F. | tā kā uz šiem augļiem un dārzeņiem, atšķirībā no 15 dalībvalstu daudziem citiem ražojumiem, nepiemēro nekādu atbalsta shēmu, tā kā tiem ir ļoti būtiska saimnieciskā un sociālā nozīme desmit jaunajās dalībvalstīs un tā kā tie ir pakļauti spēcīgai trešo valstu konkurencei; |
| --- | --- |

F.

tā kā uz šiem augļiem un dārzeņiem, atšķirībā no 15 dalībvalstu daudziem citiem ražojumiem, nepiemēro nekādu atbalsta shēmu, tā kā tiem ir ļoti būtiska saimnieciskā un sociālā nozīme desmit jaunajās dalībvalstīs un tā kā tie ir pakļauti spēcīgai trešo valstu konkurencei;

| G. | tā kā Kopienas budžets attiecībā uz augļu un dārzeņu nozari uzrāda saistību apropriāciju pastāvīgu un būtisku nepietiekamu izmantošanu pa finanšu gadiem un tā kā ir rezerve, ar kuras palīdzību var palielināt finansējumu ražotāju organizācijām, galvenokārt reģionos, kuriem ir raksturīga ievērojama atpalicība no organizācijas viedokļa, ņemot vērā, ka pēdējos gados apropriāciju nepietiekamas izmantošanas līmenis ir sasniedzis līdz pat 25 % no šai nozarei piešķirtajiem kopējiem budžeta līdzekļiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā Kopienas budžets attiecībā uz augļu un dārzeņu nozari uzrāda saistību apropriāciju pastāvīgu un būtisku nepietiekamu izmantošanu pa finanšu gadiem un tā kā ir rezerve, ar kuras palīdzību var palielināt finansējumu ražotāju organizācijām, galvenokārt reģionos, kuriem ir raksturīga ievērojama atpalicība no organizācijas viedokļa, ņemot vērā, ka pēdējos gados apropriāciju nepietiekamas izmantošanas līmenis ir sasniedzis līdz pat 25 % no šai nozarei piešķirtajiem kopējiem budžeta līdzekļiem;

| H. | tā kā augļu un dārzeņu nozarei ir raksturīga tirgus nestabilitāte un tā kā cenu straujas pazemināšanās gadījumā izņemšanas no tirgus pašreizējās sistēmas efektivitāte saistībā ar ražotāju ienākumu aizsardzību ir niecīga nepietiekamā atalgojuma, pārmērīgas birokrātijas, vājas organizācijas ražošanas reģionos, ražošanas potenciāla nepārzināšanas, kas kaitē tirgus pareizai vadībai, importa no trešām valstīm radīto seko, kā arī izņemto preču reāla noieta tirgus trūkuma dēļ; |
| --- | --- |

H.

tā kā augļu un dārzeņu nozarei ir raksturīga tirgus nestabilitāte un tā kā cenu straujas pazemināšanās gadījumā izņemšanas no tirgus pašreizējās sistēmas efektivitāte saistībā ar ražotāju ienākumu aizsardzību ir niecīga nepietiekamā atalgojuma, pārmērīgas birokrātijas, vājas organizācijas ražošanas reģionos, ražošanas potenciāla nepārzināšanas, kas kaitē tirgus pareizai vadībai, importa no trešām valstīm radīto seko, kā arī izņemto preču reāla noieta tirgus trūkuma dēļ;

| I. | tā kā ir svarīgi augļu un dārzeņu nozarē ieviest krīzes situāciju vadības alternatīvu sistēmu, kas ļautu efektīvāk reaģēt uz cenu strauju pazemināšanos un tādējādi veicinātu lauksaimnieku līdzdalību ražotāju organizācijās; |
| --- | --- |

I.

tā kā ir svarīgi augļu un dārzeņu nozarē ieviest krīzes situāciju vadības alternatīvu sistēmu, kas ļautu efektīvāk reaģēt uz cenu strauju pazemināšanos un tādējādi veicinātu lauksaimnieku līdzdalību ražotāju organizācijās;

| J. | tā kā pārstrādāto augļu un dārzeņu shēmai ir būtiska nozīme piedāvājuma koncentrācijā un tā ir devusi iespēju Eiropas Savienībā nostiprināt nozari, kas vienlaicīgi rada darba vietas un pastāvīgi attīstās; |
| --- | --- |

J.

tā kā pārstrādāto augļu un dārzeņu shēmai ir būtiska nozīme piedāvājuma koncentrācijā un tā ir devusi iespēju Eiropas Savienībā nostiprināt nozari, kas vienlaicīgi rada darba vietas un pastāvīgi attīstās;

| K. | tā kā saistībā ar KTO pašreiz paredzētajās atbalsta shēmās attiecībā uz pārstrādātiem augļiem un dārzeņiem netiek ņemtas vērā daudzas jaunajām dalībvalstīm svarīgas sugas; |
| --- | --- |

K.

tā kā saistībā ar KTO pašreiz paredzētajās atbalsta shēmās attiecībā uz pārstrādātiem augļiem un dārzeņiem netiek ņemtas vērā daudzas jaunajām dalībvalstīm svarīgas sugas;

| L. | tā kā ir jāievieš atbalsta shēmas tādām sugām kā skābie ķirši, jāņogas, zemenes un āboli (tie, kas paredzēti sulas ražošanai), ņemot vērā to saimniecisko un sociālo nozīmīgumu, kā arī labvēlīgo ietekmi uz patērētāju veselību; |
| --- | --- |

L.

tā kā ir jāievieš atbalsta shēmas tādām sugām kā skābie ķirši, jāņogas, zemenes un āboli (tie, kas paredzēti sulas ražošanai), ņemot vērā to saimniecisko un sociālo nozīmīgumu, kā arī labvēlīgo ietekmi uz patērētāju veselību;

| M. | tā kā tomēr jāveic daži uzlabojumi, it īpaši saistībā ar pārstrādāto tomātu nozari, attiecībā uz kuru stabilitātes mehānismos neņem vērā nozares paplašināšanas vajadzību pieprasījuma rezultātā un kura savu īpatnību dēļ saistībā ar pārstrādāto dārzeņu shēmu (vienīgais viengadīgais kultūraugs, kurš ir skaidri paredzēts izmantošanai rūpniecībā) saskaras ar nopietnu krīzi, kas dažās dalībvalstīs pat apdraud šī kultūrauga audzēšanas nākotni; |
| --- | --- |

M.

tā kā tomēr jāveic daži uzlabojumi, it īpaši saistībā ar pārstrādāto tomātu nozari, attiecībā uz kuru stabilitātes mehānismos neņem vērā nozares paplašināšanas vajadzību pieprasījuma rezultātā un kura savu īpatnību dēļ saistībā ar pārstrādāto dārzeņu shēmu (vienīgais viengadīgais kultūraugs, kurš ir skaidri paredzēts izmantošanai rūpniecībā) saskaras ar nopietnu krīzi, kas dažās dalībvalstīs pat apdraud šī kultūrauga audzēšanas nākotni;

| N. | tā kā ir svarīgi veicināt jaunu veidu augstas kvalitātes pasterizētu citrusaugu sulu tirgvedību, kas papildinātu un dažādotu Kopienas piedāvājumu, veicinot jaunu darba vietu rašanos; |
| --- | --- |

N.

tā kā ir svarīgi veicināt jaunu veidu augstas kvalitātes pasterizētu citrusaugu sulu tirgvedību, kas papildinātu un dažādotu Kopienas piedāvājumu, veicinot jaunu darba vietu rašanos;

| O. | tā kā ir jāuzlabo veicināšanas kampaņas attiecībā uz augļu un dārzeņu patēriņu, kuru pozitīvā ietekme uz veselību atzīta daudzos zinātniskos atzinumos un Pasaules Veselības organizācijas (PVO) ieteikumos, kas publicēti 2004. gada maijā pieņemtajā Vispasaules Uztura, fiziskās aktivitātes un veselības stratēģijā; |
| --- | --- |

O.

tā kā ir jāuzlabo veicināšanas kampaņas attiecībā uz augļu un dārzeņu patēriņu, kuru pozitīvā ietekme uz veselību atzīta daudzos zinātniskos atzinumos un Pasaules Veselības organizācijas (PVO) ieteikumos, kas publicēti 2004. gada maijā pieņemtajā Vispasaules Uztura, fiziskās aktivitātes un veselības stratēģijā;

| P. | tā kā ir jāveic skaidri noteikti pasākumi saistībā ar produktiem, uz kuriem nepārtrauktu spiedienu rada imports no trešām valstīm, pat radot to izspiešanas no tirgus draudus, un tā kā, lai novērstu pārkāpumus, ir jāvienkāršo muitas režīms; |
| --- | --- |

P.

tā kā ir jāveic skaidri noteikti pasākumi saistībā ar produktiem, uz kuriem nepārtrauktu spiedienu rada imports no trešām valstīm, pat radot to izspiešanas no tirgus draudus, un tā kā, lai novērstu pārkāpumus, ir jāvienkāršo muitas režīms;

| Q. | tā kā augļu un dārzeņu nozarei būs jāsaskaras ar jauniem pārbaudījumiem tirgvedības jomā galvenokārt saistībā ar sarunām Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO); |
| --- | --- |

Q.

tā kā augļu un dārzeņu nozarei būs jāsaskaras ar jauniem pārbaudījumiem tirgvedības jomā galvenokārt saistībā ar sarunām Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO);

| R. | tā kā augļu un dārzeņu ražotājiem ir ierobežota pieeja lauku attīstībai paredzētajiem līdzekļiem un priekšlikums, kura mērķis ir dibināt Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai, šo situāciju padara vēl sarežģītāku; |
| --- | --- |

R.

tā kā augļu un dārzeņu ražotājiem ir ierobežota pieeja lauku attīstībai paredzētajiem līdzekļiem un priekšlikums, kura mērķis ir dibināt Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai, šo situāciju padara vēl sarežģītāku;

| S. | tā kā pēc kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) 2003. gada septembra reformas līdz minimumam jāsamazina augļu un dārzeņu tirgus izkropļošanas risks, ņemot vērā, ka šī nozare var kļūt par “patvēruma nozari” ražotājiem, kas audzē citus kultūraugus un saņem “vienoto platībmaksājumu”; |
| --- | --- |

S.

tā kā pēc kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) 2003. gada septembra reformas līdz minimumam jāsamazina augļu un dārzeņu tirgus izkropļošanas risks, ņemot vērā, ka šī nozare var kļūt par “patvēruma nozari” ražotājiem, kas audzē citus kultūraugus un saņem “vienoto platībmaksājumu”;

| T. | tā kā ir arī jāņem vērā vairākas nepilnības minētās nozares funkcionēšanā un strukturālajā situācijā, kuras ir svarīgi atklāt un novērst ar kādu no nākamajām KTO reformām, un šīs nepilnības ir:






  — | zemā iesaistīšanās pakāpe augļu un dārzeņu ražotāju organizācijās, |
| --- | --- | --- |

T.

tā kā ir arī jāņem vērā vairākas nepilnības minētās nozares funkcionēšanā un strukturālajā situācijā, kuras ir svarīgi atklāt un novērst ar kādu no nākamajām KTO reformām, un šīs nepilnības ir:

—

zemā iesaistīšanās pakāpe augļu un dārzeņu ražotāju organizācijās,

| — | augļu un dārzeņu ražotāju organizāciju salīdzinoši zemā nozīmīguma pakāpe, |
| --- | --- |

—

augļu un dārzeņu ražotāju organizāciju salīdzinoši zemā nozīmīguma pakāpe,

| — | pārmērīgā un sarežģītā noteikumu birokrātija, kas kavē darbības programmu pareizu funkcionēšanu, |
| --- | --- |

—

pārmērīgā un sarežģītā noteikumu birokrātija, kas kavē darbības programmu pareizu funkcionēšanu,

| — | darbības programmu nepietiekama izmantošana dažās jomās, kas saistītas ar pastāvīgiem tirgvedības un veicināšanas pasākumiem, |
| --- | --- |

—

darbības programmu nepietiekama izmantošana dažās jomās, kas saistītas ar pastāvīgiem tirgvedības un veicināšanas pasākumiem,

| — | joprojām nepietiekamais tādas produkcijas īpatsvars, kurai ir kvalitātes sertifikāts, |
| --- | --- |

—

joprojām nepietiekamais tādas produkcijas īpatsvars, kurai ir kvalitātes sertifikāts,

Ražotāju organizācijas

| 1. | izsaka stingrus iebildumus par Komisijas lēmumu atlikt augļu un dārzeņu nozares reformas priekšlikuma izskatīšanu; ņemot vērā to, ka ir steidzami nepieciešams atrisināt tirgus krīzi, ko nevar paveikt, izmantojot esošos vadības instrumentus, uzskata šī priekšlikuma izskatīšanas atlikšanu uz vienu vai diviem gadiem par nepieņemamu un pārmērīgu; aicina Komisiju neignorēt nozari, kurai ir nozīmīga vieta Eiropas Savienības lauksaimniecības produktu ražošanā (17 procenti) un kura var izrādīties atstāta novārtā jauno finanšu plānu apspriešanas kontekstā; turklāt uzsver to, cik svarīgi ir atrast jaunus tirgus vadības mehānismus, lai pretotos tirdzniecības liberalizācijai pārrunās ar PTO; |
| --- | --- |

1.

izsaka stingrus iebildumus par Komisijas lēmumu atlikt augļu un dārzeņu nozares reformas priekšlikuma izskatīšanu; ņemot vērā to, ka ir steidzami nepieciešams atrisināt tirgus krīzi, ko nevar paveikt, izmantojot esošos vadības instrumentus, uzskata šī priekšlikuma izskatīšanas atlikšanu uz vienu vai diviem gadiem par nepieņemamu un pārmērīgu; aicina Komisiju neignorēt nozari, kurai ir nozīmīga vieta Eiropas Savienības lauksaimniecības produktu ražošanā (17 procenti) un kura var izrādīties atstāta novārtā jauno finanšu plānu apspriešanas kontekstā; turklāt uzsver to, cik svarīgi ir atrast jaunus tirgus vadības mehānismus, lai pretotos tirdzniecības liberalizācijai pārrunās ar PTO;

| 2. | mudina Komisiju līdz 2005. gada jūlijam iesniegt priekšlikumu, lai pastiprinātu ražošanas organizāciju lomu attiecīgā tirgus vadībā, un saistībā ar nosacījumiem, kas regulē atzīšanu un darbību, ieviest lielāku elastību un subsidiaritāti attiecībā uz dalībvalstīm; aicina Komisiju un dalībvalstis novērst šķēršļus, kas radušies nepareizas interpretācijas rezultātā vairākās dalībvalstīs, kurās minimālais periods attiecībā uz līdzdalību ražotāju organizācijā ir trīs gadi; |
| --- | --- |

2.

mudina Komisiju līdz 2005. gada jūlijam iesniegt priekšlikumu, lai pastiprinātu ražošanas organizāciju lomu attiecīgā tirgus vadībā, un saistībā ar nosacījumiem, kas regulē atzīšanu un darbību, ieviest lielāku elastību un subsidiaritāti attiecībā uz dalībvalstīm; aicina Komisiju un dalībvalstis novērst šķēršļus, kas radušies nepareizas interpretācijas rezultātā vairākās dalībvalstīs, kurās minimālais periods attiecībā uz līdzdalību ražotāju organizācijā ir trīs gadi;

| 3. | pieprasa paplašināt un padarīt mazāk stingras atkāpes no pienākuma ziņot par produktiem, ko atbilstīgā ražotāju organizācija nav pārdevusi; |
| --- | --- |

3.

pieprasa paplašināt un padarīt mazāk stingras atkāpes no pienākuma ziņot par produktiem, ko atbilstīgā ražotāju organizācija nav pārdevusi;

| 4. | uzskata, ka vispārējos vilcienos ir jāsaglabā pašreizējie griesti attiecībā uz Kopienas iemaksām darbības fondos, bet tie ir jāpalielina no 4,1 % līdz 6 % valstu partnerattiecību, apvienošanās, asociāciju un organizāciju sadarbības gadījumā, jo pašreizējais ierobežojums nav savienojams ar valstu partnerattiecību līdzfinansējuma īpatsvaru un nepieciešamību veicināt pārējās trīs darbības; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka vispārējos vilcienos ir jāsaglabā pašreizējie griesti attiecībā uz Kopienas iemaksām darbības fondos, bet tie ir jāpalielina no 4,1 % līdz 6 % valstu partnerattiecību, apvienošanās, asociāciju un organizāciju sadarbības gadījumā, jo pašreizējais ierobežojums nav savienojams ar valstu partnerattiecību līdzfinansējuma īpatsvaru un nepieciešamību veicināt pārējās trīs darbības;

| 5. | lai palielinātu jo īpaši mazu lauksaimniecības uzņēmumu ieņēmumus, uzskata par vajadzīgu tiem lauksaimniecības uzņēmumiem, kuri pārdod vairāk nekā 20 % vai 25 % no savas produkcijas tieši galapatērētājam, nodrošināt iespēju kļūt par atzītas ražošanas organizācijas dalībniekiem; tomēr uzskata par neatbilstīgu ierobežojumu noteikšanu atkarībā no tiešās pārdošanas; |
| --- | --- |

5.

lai palielinātu jo īpaši mazu lauksaimniecības uzņēmumu ieņēmumus, uzskata par vajadzīgu tiem lauksaimniecības uzņēmumiem, kuri pārdod vairāk nekā 20 % vai 25 % no savas produkcijas tieši galapatērētājam, nodrošināt iespēju kļūt par atzītas ražošanas organizācijas dalībniekiem; tomēr uzskata par neatbilstīgu ierobežojumu noteikšanu atkarībā no tiešās pārdošanas;

| 6. | uzskata par vajadzīgu palielināt Kopienas līdzfinansējuma apmēru līdz 60 % tādu ražotāju organizāciju sadarbības, apvienošanās vai asociāciju gadījumā, kuras atbilst minimālajiem kritērijiem attiecībā uz pārdošanas apjomiem un veido pievienoto vērtību piegādes koncentrācijas izteiksmē salīdzinājumā ar sākumsituāciju, ņemot vērā ražotāju — dalībnieku skaitu; |
| --- | --- |

6.

uzskata par vajadzīgu palielināt Kopienas līdzfinansējuma apmēru līdz 60 % tādu ražotāju organizāciju sadarbības, apvienošanās vai asociāciju gadījumā, kuras atbilst minimālajiem kritērijiem attiecībā uz pārdošanas apjomiem un veido pievienoto vērtību piegādes koncentrācijas izteiksmē salīdzinājumā ar sākumsituāciju, ņemot vērā ražotāju — dalībnieku skaitu;

| 7. | atbalsta pašreizējo griestu attiecībā uz Kopienas līdzdalību darbības fondos paaugstināšanu par labu jaunajām organizācijām, kas atbilst stingriem atzīšanas kritērijiem, tām piešķirot papildu summu vismaz uz pieciem gadiem, kuru nosaka atkarībā no dalībnieku skaita un pārdotās produkcijas apjoma; |
| --- | --- |

7.

atbalsta pašreizējo griestu attiecībā uz Kopienas līdzdalību darbības fondos paaugstināšanu par labu jaunajām organizācijām, kas atbilst stingriem atzīšanas kritērijiem, tām piešķirot papildu summu vismaz uz pieciem gadiem, kuru nosaka atkarībā no dalībnieku skaita un pārdotās produkcijas apjoma;

| 8. | lai veicinātu ražotāju organizāciju dibināšanu reģionos ar zemu iesaistīšanās līmeni, uzskata par lietderīgu paredzēt dalībvalstu sniegtā atbalsta atmaksu, ja organizācijas izveidojas reģionos, kuros ražotāju grupas pārdod mazāk par 15 % no augļu un dārzeņu produkcijas vai kuros dārzkopības un augļkopības produkcija ir vismaz 15 % no attiecīgā reģiona lauksaimniecības produkcijas; |
| --- | --- |

8.

lai veicinātu ražotāju organizāciju dibināšanu reģionos ar zemu iesaistīšanās līmeni, uzskata par lietderīgu paredzēt dalībvalstu sniegtā atbalsta atmaksu, ja organizācijas izveidojas reģionos, kuros ražotāju grupas pārdod mazāk par 15 % no augļu un dārzeņu produkcijas vai kuros dārzkopības un augļkopības produkcija ir vismaz 15 % no attiecīgā reģiona lauksaimniecības produkcijas;

| 9. | šajā sakarā arī pieprasa, lai jaunā regula par darbības fondiem paredzētu, ka konkrētā gadā Kopienas neizlietotās apropriācijas var izmantot nākamajā gadā; uzskata, ka jebkurā gadījumā ir svarīgi nodrošināt, ka KTO reformas (iepriekšējas atzīšanas formalitāšu likvidēšana, izņemšana, agrākā stāvokļa atjaunošana utt.) rezultātā neizlietotās budžeta apropriācijas atkal tiek piešķirtas atbilstīgajai nozarei; |
| --- | --- |

9.

šajā sakarā arī pieprasa, lai jaunā regula par darbības fondiem paredzētu, ka konkrētā gadā Kopienas neizlietotās apropriācijas var izmantot nākamajā gadā; uzskata, ka jebkurā gadījumā ir svarīgi nodrošināt, ka KTO reformas (iepriekšējas atzīšanas formalitāšu likvidēšana, izņemšana, agrākā stāvokļa atjaunošana utt.) rezultātā neizlietotās budžeta apropriācijas atkal tiek piešķirtas atbilstīgajai nozarei;

| 10. | uzskata, ka jaunajām dalībvalstīm pārejas periodā jāpiešķir lielāks atbalsts minēto ražotāju grupu izveidei un vadībai (atbalsta līmenis grupas darbības pirmo piecu secīgo gadu laikā būtu attiecīgi 10 %, 10 %, 8 %, 6 % un 4 % pašreiz piemērojamo 5 %, 5 %, 4 %, 3 % un 2 % vietā, saglabājot pašreizējā atbalsta maksimālo summu, kas ir attiecīgi EUR 100 000, EUR 100 000, EUR 80 000, EUR 60 000 un EUR 40 000); |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka jaunajām dalībvalstīm pārejas periodā jāpiešķir lielāks atbalsts minēto ražotāju grupu izveidei un vadībai (atbalsta līmenis grupas darbības pirmo piecu secīgo gadu laikā būtu attiecīgi 10 %, 10 %, 8 %, 6 % un 4 % pašreiz piemērojamo 5 %, 5 %, 4 %, 3 % un 2 % vietā, saglabājot pašreizējā atbalsta maksimālo summu, kas ir attiecīgi EUR 100 000, EUR 100 000, EUR 80 000, EUR 60 000 un EUR 40 000);

| 11. | uzskata, ka, lai padarītu mazāk stingras atsevišķas procedūras attiecībā uz ražotāju organizāciju atzīšanas nosacījumiem, ir jāpaplašina produktu kategoriju loks, ļaujot atzīt ražotāju organizācijas pēc divām papildu kategorijām:






  — | pārstrādei paredzētie augļi, |
| --- | --- | --- |

11.

uzskata, ka, lai padarītu mazāk stingras atsevišķas procedūras attiecībā uz ražotāju organizāciju atzīšanas nosacījumiem, ir jāpaplašina produktu kategoriju loks, ļaujot atzīt ražotāju organizācijas pēc divām papildu kategorijām:

—

pārstrādei paredzētie augļi,

| — | pārstrādei paredzētie dārzeņi; |
| --- | --- |

—

pārstrādei paredzētie dārzeņi;

| 12. | ierosina piešķirt tām ražotāju organizācijām jaunajās dalībvalstīs, kuras atbilst stingrajiem dibināšanas kritērijiem, papildu atbalstu, kura apjoms būtu atkarīgs no šo organizāciju dalībnieku skaita un pārdotās produkcijas apjoma, un pārejas periodā šos kritērijus noteikt mazāk stingrus par tiem, kurus tādā pašā nolūkā piemēro piecpadsmit vecajām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

12.

ierosina piešķirt tām ražotāju organizācijām jaunajās dalībvalstīs, kuras atbilst stingrajiem dibināšanas kritērijiem, papildu atbalstu, kura apjoms būtu atkarīgs no šo organizāciju dalībnieku skaita un pārdotās produkcijas apjoma, un pārejas periodā šos kritērijus noteikt mazāk stingrus par tiem, kurus tādā pašā nolūkā piemēro piecpadsmit vecajām dalībvalstīm;

| 13. | uzskata par vajadzīgu nodrošināt ražotāju organizāciju tiesisko drošību, kā arī vienkāršot kontroles procedūras, dalībvalstu un Kopienas darbības programmu dažādajām struktūrām pieņemot vienotus kritērijus; uzskata, ka nolūkā nodrošināt pašu organizāciju tiesisko drošību, Komisijai ir jānosaka mehānismi, kas tām ļautu nodrošināt sevi ar nepieciešamajiem cilvēkresursiem un tehniskajiem līdzekļiem, lai īstenotu savus, kā arī darbības programmu mērķus; |
| --- | --- |

13.

uzskata par vajadzīgu nodrošināt ražotāju organizāciju tiesisko drošību, kā arī vienkāršot kontroles procedūras, dalībvalstu un Kopienas darbības programmu dažādajām struktūrām pieņemot vienotus kritērijus; uzskata, ka nolūkā nodrošināt pašu organizāciju tiesisko drošību, Komisijai ir jānosaka mehānismi, kas tām ļautu nodrošināt sevi ar nepieciešamajiem cilvēkresursiem un tehniskajiem līdzekļiem, lai īstenotu savus, kā arī darbības programmu mērķus;

| 14. | uzskata, ka ir jāievieš lielāka elastība mehānismos, kas attiecas uz ražotāju — dalībnieku finanšu iemaksām savos darbības fondos, un ka ar jauno tiesību aktu palīdzību jānodrošina ražotāju organizācijām iespēja veikt iemaksas darbības fondos; uzsver arī, ka nolūkā labāk pielāgot darbības programmas ražotāju organizāciju vajadzībām un ražotāju grupām piešķirt lielāku autonomiju šo darbību vadībā, lielāka elastība arī nozīmē to darbību pozitīvā saraksta pārskatīšanu, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka ir jāievieš lielāka elastība mehānismos, kas attiecas uz ražotāju — dalībnieku finanšu iemaksām savos darbības fondos, un ka ar jauno tiesību aktu palīdzību jānodrošina ražotāju organizācijām iespēja veikt iemaksas darbības fondos; uzsver arī, ka nolūkā labāk pielāgot darbības programmas ražotāju organizāciju vajadzībām un ražotāju grupām piešķirt lielāku autonomiju šo darbību vadībā, lielāka elastība arī nozīmē to darbību pozitīvā saraksta pārskatīšanu, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu;

| 15. | pieprasa mudināt augļu un dārzeņu ražotāju organizācijas savās darbības programmās ieviest pasākumus attiecībā uz kvalitātes sertifikāciju un pārtikas drošības garantijām, kā arī ar vidi saistītus pasākumus; |
| --- | --- |

15.

pieprasa mudināt augļu un dārzeņu ražotāju organizācijas savās darbības programmās ieviest pasākumus attiecībā uz kvalitātes sertifikāciju un pārtikas drošības garantijām, kā arī ar vidi saistītus pasākumus;

| 16. | uzskata, ka ražotāju organizācijām un to dalībniekiem nākotnē pilnībā jānodrošina piekļuve reģionālās attīstības fondiem, jo plaša mēroga ieguldījumiem infrastruktūrā ar darbības fondiem vien nepietiek; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka ražotāju organizācijām un to dalībniekiem nākotnē pilnībā jānodrošina piekļuve reģionālās attīstības fondiem, jo plaša mēroga ieguldījumiem infrastruktūrā ar darbības fondiem vien nepietiek;

| 17. | lai nodrošinātu kontrolētu un integrētu lauksaimniecisko ražošanu, uzskata par vajadzīgu Eiropas Savienībā īstenot vienotas direktīvas; |
| --- | --- |

17.

lai nodrošinātu kontrolētu un integrētu lauksaimniecisko ražošanu, uzskata par vajadzīgu Eiropas Savienībā īstenot vienotas direktīvas;

| 18. | pieprasa paplašināt un padarīt mazāk stingras atkāpes no pienākuma ziņot par tiem produktiem, kurus nav pārdevusi atbilstīgā ražotāju organizācija; pieprasa, lai gadījumos, kad ražotājs savu produkciju pārdod tieši patērētājam, tiktu padarīti mazāk stingri ierobežojumi attiecībā uz maksimālo apjomu un noteicamo daļu definētu katrā gadījumā atsevišķi, apspriežoties ar atbilstīgo ražotāju organizāciju; |
| --- | --- |

18.

pieprasa paplašināt un padarīt mazāk stingras atkāpes no pienākuma ziņot par tiem produktiem, kurus nav pārdevusi atbilstīgā ražotāju organizācija; pieprasa, lai gadījumos, kad ražotājs savu produkciju pārdod tieši patērētājam, tiktu padarīti mazāk stingri ierobežojumi attiecībā uz maksimālo apjomu un noteicamo daļu definētu katrā gadījumā atsevišķi, apspriežoties ar atbilstīgo ražotāju organizāciju;

| 19. | pieprasa ieviest tirgvedības standartus attiecībā uz šādiem produktiem — brokoļi, Ķīnas kāposti, podos audzējamie garšaugi, pavasara sīpoli, pētersīļi, lapu cigoriņi, rabarberi, rāceņi, turnepši, maurloki un kāļi; pieprasa paplašināt tirgus organizācijas piemērošanas jomu, iekļaujot tajā saldo kukurūzu, un pielāgot to tādā veidā, lai tajā būtu iekļauti visi svaigie, podos audzējamie garšaugi, it īpaši baziliks. |
| --- | --- |

19.

pieprasa ieviest tirgvedības standartus attiecībā uz šādiem produktiem — brokoļi, Ķīnas kāposti, podos audzējamie garšaugi, pavasara sīpoli, pētersīļi, lapu cigoriņi, rabarberi, rāceņi, turnepši, maurloki un kāļi; pieprasa paplašināt tirgus organizācijas piemērošanas jomu, iekļaujot tajā saldo kukurūzu, un pielāgot to tādā veidā, lai tajā būtu iekļauti visi svaigie, podos audzējamie garšaugi, it īpaši baziliks.

Krīzes situāciju vadība

| 20. | pieprasa ieviest efektīvu sistēmu tirgus krīzes situāciju vadībai, lai nepieļautu nozares pamešanu cenu straujas pazemināšanās gadījumā, kura turklāt praksē neietekmē patēriņa cenas; šai sistēmai jānodrošina, ka ražotāju organizācijām ir aktīva loma savu produktu tirgvedībā; tomēr ir jāparedz noteikumi attiecībā uz krīzes situāciju vadības sistēmām gan horizontālā reglamentēšanā, gan augļu un dārzeņu tirgus organizācijā; |
| --- | --- |

20.

pieprasa ieviest efektīvu sistēmu tirgus krīzes situāciju vadībai, lai nepieļautu nozares pamešanu cenu straujas pazemināšanās gadījumā, kura turklāt praksē neietekmē patēriņa cenas; šai sistēmai jānodrošina, ka ražotāju organizācijām ir aktīva loma savu produktu tirgvedībā; tomēr ir jāparedz noteikumi attiecībā uz krīzes situāciju vadības sistēmām gan horizontālā reglamentēšanā, gan augļu un dārzeņu tirgus organizācijā;

| 21. | aicina Komisiju vispusīgi izpētīt dažādas krīžu vadības sistēmas, ko varētu piemērot augļu un dārzeņu nozarē, un aicina ieviest augļu un dārzeņu prognožu sistēmu ar tirgus novērošanas iestādēm gan Kopienas, gan dalībvalstu līmenī, lai atklātu iespējamās tirgus krīzes un tādējādi spētu ātrāk reaģēt; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju vispusīgi izpētīt dažādas krīžu vadības sistēmas, ko varētu piemērot augļu un dārzeņu nozarē, un aicina ieviest augļu un dārzeņu prognožu sistēmu ar tirgus novērošanas iestādēm gan Kopienas, gan dalībvalstu līmenī, lai atklātu iespējamās tirgus krīzes un tādējādi spētu ātrāk reaģēt;

| 22. | atbalsta Komisijas ideju, kas iekļauta tās nesenajā dokumentā par lauksaimniecības krīžu vadību, kurš priekšplānā izvirza vertikālo organizāciju, piemēram, nozaru organizāciju, ieguldījumu; vispārīgāk uzsver šo nozaru organizāciju nozīmi tirgu regulēšanā un pārredzamībā; |
| --- | --- |

22.

atbalsta Komisijas ideju, kas iekļauta tās nesenajā dokumentā par lauksaimniecības krīžu vadību, kurš priekšplānā izvirza vertikālo organizāciju, piemēram, nozaru organizāciju, ieguldījumu; vispārīgāk uzsver šo nozaru organizāciju nozīmi tirgu regulēšanā un pārredzamībā;

| 23. | prasa pašreizējo sistēmu preču izņemšanai no tirgus aizstāt ar “apdrošināšanas fondu”, kuru vada ražotāju organizācijas un finansē Eiropas Savienība, dalībvalstis un lauksaimnieki; šis fonds jāizmanto, lai ražotājiem atlīdzinātu preču izņemšanu no tirgus krīzes gadījumā, veiktu maksājumus par ražošanas samazināšanu un lai saskaņā ar lauksaimnieku brīvprātības principu izstrādātu ienākumu un nelabvēlīgu laika apstākļu apdrošināšanas shēmu, kas izveidota atbilstīgi priekšizpētei; ražotāji, kas nav ražotāju organizāciju biedri, varēs veikt iemaksas šajā apdrošināšanas fondā, taču krīzes laikā saņems zemāka līmeņa maksājumus ar nosacījumu, ka individuālie ražotāji piedalās pasākumos un ievēro noteikumus, ko pieņēmusi ražotāju organizācija krīžu vadībai; šis fonds jāfinansē atsevišķi no operatīvā fonda, un šīs shēmas finansējumam jāattiecas uz kolektīvo apdrošināšanu; |
| --- | --- |

23.

prasa pašreizējo sistēmu preču izņemšanai no tirgus aizstāt ar “apdrošināšanas fondu”, kuru vada ražotāju organizācijas un finansē Eiropas Savienība, dalībvalstis un lauksaimnieki; šis fonds jāizmanto, lai ražotājiem atlīdzinātu preču izņemšanu no tirgus krīzes gadījumā, veiktu maksājumus par ražošanas samazināšanu un lai saskaņā ar lauksaimnieku brīvprātības principu izstrādātu ienākumu un nelabvēlīgu laika apstākļu apdrošināšanas shēmu, kas izveidota atbilstīgi priekšizpētei; ražotāji, kas nav ražotāju organizāciju biedri, varēs veikt iemaksas šajā apdrošināšanas fondā, taču krīzes laikā saņems zemāka līmeņa maksājumus ar nosacījumu, ka individuālie ražotāji piedalās pasākumos un ievēro noteikumus, ko pieņēmusi ražotāju organizācija krīžu vadībai; šis fonds jāfinansē atsevišķi no operatīvā fonda, un šīs shēmas finansējumam jāattiecas uz kolektīvo apdrošināšanu;

| 24. | uzskata, ka jaunajā krīžu vadības sistēmā jāpalielina atbalsts gadījumos, kad no tirgus izņemtās preces bez maksas nodod labdarības organizācijām, jo pašlaik šis atbalsts nekompensē augstās transporta un iesaiņošanas izmaksas, kā arī izdevumus augļu un dārzeņu patēriņa veicināšanai skolās. |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka jaunajā krīžu vadības sistēmā jāpalielina atbalsts gadījumos, kad no tirgus izņemtās preces bez maksas nodod labdarības organizācijām, jo pašlaik šis atbalsts nekompensē augstās transporta un iesaiņošanas izmaksas, kā arī izdevumus augļu un dārzeņu patēriņa veicināšanai skolās.

Strukturālo problēmu vadība

| 25. | prasa izveidot augļu koku likvidēšanas projektu (galvenokārt attiecībā uz novecojušiem ābeļu un skābo ķiršu dārziem), lai izvairītos no nopietnu strukturālo krīžu rašanās Kopienā; ir pārliecināts, ka šāda rīcība ir nepieciešama efektīvai darbībai. |
| --- | --- |

25.

prasa izveidot augļu koku likvidēšanas projektu (galvenokārt attiecībā uz novecojušiem ābeļu un skābo ķiršu dārziem), lai izvairītos no nopietnu strukturālo krīžu rašanās Kopienā; ir pārliecināts, ka šāda rīcība ir nepieciešama efektīvai darbībai.

Augļu un dārzeņu pārstrādes programma

| 26. | uzskata, ka tomātu pārstrādes produktu ražošanas limiti ir jāpaaugstina atbilstīgi 1996. un 2000. gadā pieņemtajām reformām, jo pašreizējās kvotas jau atpaliek no pieaugušā pieprasījuma un kavē spēju konkurēt ar trešajām valstīm; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka tomātu pārstrādes produktu ražošanas limiti ir jāpaaugstina atbilstīgi 1996. un 2000. gadā pieņemtajām reformām, jo pašreizējās kvotas jau atpaliek no pieaugušā pieprasījuma un kavē spēju konkurēt ar trešajām valstīm;

| 27. | piekrīt, ka jāievieš atbalsta shēmas mīksto augļu (piemēram, skābo ķiršu, upeņu, aveņu, zemeņu, ērkšķogu) un ābolu pārstrādei, lai pielāgotos pašreizējiem ražošanas un tirgus apstākļiem; atzīmē, ka šie produkti ir stratēģiski svarīgi jaunajās dalībvalstīs, kur tie ir ne tikai ekonomiska, bet arī sociāla vērtība; |
| --- | --- |

27.

piekrīt, ka jāievieš atbalsta shēmas mīksto augļu (piemēram, skābo ķiršu, upeņu, aveņu, zemeņu, ērkšķogu) un ābolu pārstrādei, lai pielāgotos pašreizējiem ražošanas un tirgus apstākļiem; atzīmē, ka šie produkti ir stratēģiski svarīgi jaunajās dalībvalstīs, kur tie ir ne tikai ekonomiska, bet arī sociāla vērtība;

| 28. | uzskata arī, ka jāpaaugstina citrusaugļu pārstrādei noteiktie limiti, pat ja citrusaugļus pārstrādei var piegādāt ražotāju organizācijās neiesaistītie lauksaimnieki; |
| --- | --- |

28.

uzskata arī, ka jāpaaugstina citrusaugļu pārstrādei noteiktie limiti, pat ja citrusaugļus pārstrādei var piegādāt ražotāju organizācijās neiesaistītie lauksaimnieki;

| 29. | atzīst, ka dalībvalstīm jāļauj pašām izlemt, vai ir jānosaka reģionāli limiti tomātu pārstrādei; |
| --- | --- |

29.

atzīst, ka dalībvalstīm jāļauj pašām izlemt, vai ir jānosaka reģionāli limiti tomātu pārstrādei;

| 30. | iesaka soda sankcijas par persiku un plūmju nozaru atbalstu piemērot tikai tad, ja ir pārsniegti abu šo produktu summārie limiti — tas novērstu lauksaimnieku zaudējumus, neprasot palielināt Kopienas budžetu; |
| --- | --- |

30.

iesaka soda sankcijas par persiku un plūmju nozaru atbalstu piemērot tikai tad, ja ir pārsniegti abu šo produktu summārie limiti — tas novērstu lauksaimnieku zaudējumus, neprasot palielināt Kopienas budžetu;

| 31. | uzskata arī, ka daudz mērķtiecīgāk jāizmanto citrusaugļu pārstrādei noteiktie limiti, paredzot iespēju pārcelt tos uz cita veida produkciju, ja kāda produkcijas veida limits nav izmantots pilnībā; |
| --- | --- |

31.

uzskata arī, ka daudz mērķtiecīgāk jāizmanto citrusaugļu pārstrādei noteiktie limiti, paredzot iespēju pārcelt tos uz cita veida produkciju, ja kāda produkcijas veida limits nav izmantots pilnībā;

| 32. | uzskata, ka soda sankcijas par atbalstu citrusaugļu limitu pārkāpšanu jāpiemēro vienīgi tad, ja dažādu šķirņu citrusaugļu kopējie limiti ir pārsniegti Kopienas līmenī, tādējādi pēc iespējas izvairoties no soda sankcijām, kas apdraud ražotāju ienākumus, un vienlaikus saglabājot budžeta stabilitāti; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka soda sankcijas par atbalstu citrusaugļu limitu pārkāpšanu jāpiemēro vienīgi tad, ja dažādu šķirņu citrusaugļu kopējie limiti ir pārsniegti Kopienas līmenī, tādējādi pēc iespējas izvairoties no soda sankcijām, kas apdraud ražotāju ienākumus, un vienlaikus saglabājot budžeta stabilitāti;

| 33. | norāda, ka palīdzības sadale, kas ir vēl viena iespēja kontrolēt šo nozari, legalizētu tomātu pārstrādes nozares izmantošanu kā “patvēruma nozari” lauksaimniekiem, kuri pārtrauc to kultūru ražošanu, ko ietekmējusi KLP 2003. gada septembra reforma, un tas sarežģītu ražotāju organizāciju un pārstrādes nozares savstarpējās attiecības; |
| --- | --- |

33.

norāda, ka palīdzības sadale, kas ir vēl viena iespēja kontrolēt šo nozari, legalizētu tomātu pārstrādes nozares izmantošanu kā “patvēruma nozari” lauksaimniekiem, kuri pārtrauc to kultūru ražošanu, ko ietekmējusi KLP 2003. gada septembra reforma, un tas sarežģītu ražotāju organizāciju un pārstrādes nozares savstarpējās attiecības;

| 34. | apliecina, ka sarunās ar PTO nav pamata nošķirt atbalstu produktu pārstrādei, jo daudzpusējie noteikumi neaizliedz saglabāt šo lauksaimniecības atbalsta daļu, kas saistīta ar ražošanu; |
| --- | --- |

34.

apliecina, ka sarunās ar PTO nav pamata nošķirt atbalstu produktu pārstrādei, jo daudzpusējie noteikumi neaizliedz saglabāt šo lauksaimniecības atbalsta daļu, kas saistīta ar ražošanu;

| 35. | piekrīt klementīnu un mazo augļu pārstrādes limitu palielināšanai atkarībā no ražošanas attīstības un svaigu augļu produktu patēriņa izmaiņām, jo šāds risinājums, kam ir zemākas izmaksas un kas ir videi draudzīgāks, ļauj arī tirgū ieviest jaunu visaugstākās kvalitātes produktu — klementīnu sulu, un tas sekmētu lielāku citrusaugļu sulu patēriņu Kopienā, kā arī Eiropas Savienībā deficīto produktu — kvalitatīvas un aromātiskas dzīvnieku barības — ražošanu; |
| --- | --- |

35.

piekrīt klementīnu un mazo augļu pārstrādes limitu palielināšanai atkarībā no ražošanas attīstības un svaigu augļu produktu patēriņa izmaiņām, jo šāds risinājums, kam ir zemākas izmaksas un kas ir videi draudzīgāks, ļauj arī tirgū ieviest jaunu visaugstākās kvalitātes produktu — klementīnu sulu, un tas sekmētu lielāku citrusaugļu sulu patēriņu Kopienā, kā arī Eiropas Savienībā deficīto produktu — kvalitatīvas un aromātiskas dzīvnieku barības — ražošanu;

| 36. | uzskata, ka ir jāsaglabā atbalsts augļu un dārzeņu ražotāju organizācijām par pārstrādei nodotajiem daudzumiem, un tāpēc ierosina ražotāju un pārstrādes uzņēmumu līgumus slēgt pirms ražas novākšanas. |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka ir jāsaglabā atbalsts augļu un dārzeņu ražotāju organizācijām par pārstrādei nodotajiem daudzumiem, un tāpēc ierosina ražotāju un pārstrādes uzņēmumu līgumus slēgt pirms ražas novākšanas.

Augļu un dārzeņu patēriņa veicināšana

| 37. | pauž nožēlu, ka nav tādas Kopienas stratēģijas un pētījumu, kuru mērķis būtu patēriņa atjaunošana, kā arī to, ka augļu un dārzeņu patēriņa veicināšanai piešķirtās apropriācijas ir nepietiekamas, kaut gan Eiropas Savienība aizvien vairāk rūpējas par iedzīvotāju uztura sabalansēšanu un pārtikas drošību; |
| --- | --- |

37.

pauž nožēlu, ka nav tādas Kopienas stratēģijas un pētījumu, kuru mērķis būtu patēriņa atjaunošana, kā arī to, ka augļu un dārzeņu patēriņa veicināšanai piešķirtās apropriācijas ir nepietiekamas, kaut gan Eiropas Savienība aizvien vairāk rūpējas par iedzīvotāju uztura sabalansēšanu un pārtikas drošību;

| 38. | atbilstīgi normatīvajiem aktiem, kuru mērķis ir veicināt Kopienas lauksaimniecības produktu patēriņu ES un ārpus tās, aicina ieviest atsevišķu posteni EUR 15 miljonu apjomā ik gadu, lai palielinātu augļu un dārzeņu patēriņu, un periodiski pārskatīt šo posteni, pamatojoties uz līdzekļu izmantojumu plašām kampaņām, kuras jāveido, uzsverot “ES izcelsmi”, un kurās galvenā uzmanība jāpievērš kvalitātei, nevis tikai kvantitātei; |
| --- | --- |

38.

atbilstīgi normatīvajiem aktiem, kuru mērķis ir veicināt Kopienas lauksaimniecības produktu patēriņu ES un ārpus tās, aicina ieviest atsevišķu posteni EUR 15 miljonu apjomā ik gadu, lai palielinātu augļu un dārzeņu patēriņu, un periodiski pārskatīt šo posteni, pamatojoties uz līdzekļu izmantojumu plašām kampaņām, kuras jāveido, uzsverot “ES izcelsmi”, un kurās galvenā uzmanība jāpievērš kvalitātei, nevis tikai kvantitātei;

| 39. | atgādina, ka 2001. gada 14. decembrī Padome pieņēma rezolūciju, kurā noteikts, ka augļu un dārzeņu patēriņš efektīvi paaugstina sabiedrības veselības līmeni, kā Komisijas Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāts (DG SANCO) to norādīja 2002. gadā pieņemtajā dokumentā; norāda, ka šāda nostāja ir oficiāli atbalstīta PVO iesniegtajā Globālajā rīcības plānā par uztura jautājumiem; tādēļ ierosina, ka vispārējās patēriņa veicināšanas kampaņas jāfinansē Komisijai, lai veicinātu ES ražoto augļu un dārzeņu patēriņu (piemēram, skolu projektos), ņemot vērā augļu un dārzeņu produktu patēriņa samazināšanos, kas ir satraucoši no veselības aspekta; turklāt prasa ieviest īpašu veicināšanas mehānismu, ko varētu izmantot, lai veicinātu to produktu patēriņu, kuru ražošanā prognozē krīzi pārprodukcijas rezultātā; prasa arī reklāmas kampaņās ņemt vērā jaunākos zinātniskos atklājumus uzturvielu jomā un saskaņā ar šiem atklājumiem veicināt neapstrādātu vai viegli apstrādātu augļu un dārzeņu patēriņu, īpaši uzsverot bioloģiski audzētos produktus, kā arī reģionālās un vietējās augļu un dārzeņu šķirnes, lai stiprinātu bioloģisko daudzveidību. |
| --- | --- |

39.

atgādina, ka 2001. gada 14. decembrī Padome pieņēma rezolūciju, kurā noteikts, ka augļu un dārzeņu patēriņš efektīvi paaugstina sabiedrības veselības līmeni, kā Komisijas Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāts (DG SANCO) to norādīja 2002. gadā pieņemtajā dokumentā; norāda, ka šāda nostāja ir oficiāli atbalstīta PVO iesniegtajā Globālajā rīcības plānā par uztura jautājumiem; tādēļ ierosina, ka vispārējās patēriņa veicināšanas kampaņas jāfinansē Komisijai, lai veicinātu ES ražoto augļu un dārzeņu patēriņu (piemēram, skolu projektos), ņemot vērā augļu un dārzeņu produktu patēriņa samazināšanos, kas ir satraucoši no veselības aspekta; turklāt prasa ieviest īpašu veicināšanas mehānismu, ko varētu izmantot, lai veicinātu to produktu patēriņu, kuru ražošanā prognozē krīzi pārprodukcijas rezultātā; prasa arī reklāmas kampaņās ņemt vērā jaunākos zinātniskos atklājumus uzturvielu jomā un saskaņā ar šiem atklājumiem veicināt neapstrādātu vai viegli apstrādātu augļu un dārzeņu patēriņu, īpaši uzsverot bioloģiski audzētos produktus, kā arī reģionālās un vietējās augļu un dārzeņu šķirnes, lai stiprinātu bioloģisko daudzveidību.

Kopienas priekšrocības un konkurence princips, ko rada imports no trešām valstīm

| 40. | neatlaidīgi mudina vienkāršot sarežģīto muitas procedūras režīmu, ko piemēro importam no trešām valstīm, uz kurām attiecas preču ievešanas maksājumi, jo pašlaik uzņēmumi var izvēlēties jebkuru no trim dažādām specifisku muitas nodokļu aprēķināšanas metodēm, un tas var radīt pārkāpumus; |
| --- | --- |

40.

neatlaidīgi mudina vienkāršot sarežģīto muitas procedūras režīmu, ko piemēro importam no trešām valstīm, uz kurām attiecas preču ievešanas maksājumi, jo pašlaik uzņēmumi var izvēlēties jebkuru no trim dažādām specifisku muitas nodokļu aprēķināšanas metodēm, un tas var radīt pārkāpumus;

| 41. | prasa, lai Komisija apsver īpaša atbalsta ieviešanu produkcijai, kam kritisku situāciju radījis imports no trešām valstīm, piemēram, mīkstajām ogām, ķiplokiem un šampinjoniem, kā arī skābajiem ķiršiem, saldajiem ķiršiem, ābolu sulai, pārstrādātām aprikozēm, sparģeļiem, tomātiem, citrusaugļu šķirnēm un sulām, kā arī citiem augļiem un dārzeņiem, kuriem tirgus situācija varētu būt kritiska; |
| --- | --- |

41.

prasa, lai Komisija apsver īpaša atbalsta ieviešanu produkcijai, kam kritisku situāciju radījis imports no trešām valstīm, piemēram, mīkstajām ogām, ķiplokiem un šampinjoniem, kā arī skābajiem ķiršiem, saldajiem ķiršiem, ābolu sulai, pārstrādātām aprikozēm, sparģeļiem, tomātiem, citrusaugļu šķirnēm un sulām, kā arī citiem augļiem un dārzeņiem, kuriem tirgus situācija varētu būt kritiska;

| 42. | prasa, lai Komisija izpēta jaunos līgumus ar trešām valstīm, lai novērtētu to ietekmi uz Eiropas augļu un dārzeņu nozari; |
| --- | --- |

42.

prasa, lai Komisija izpēta jaunos līgumus ar trešām valstīm, lai novērtētu to ietekmi uz Eiropas augļu un dārzeņu nozari;

| 43. | tā kā visattālākos reģionus it īpaši ietekmē tas, ka tirgū viegli nonāk produkti no atsevišķām trešām valstīm, kas atrodas ģeogrāfiski tuvāk minētajiem tirgiem, nekā minētie reģioni, prasa, lai augļu un dārzeņu ražotāju organizāciju pārdodamās produkcijas vērtību, pēc kuras nosaka finansiālā atbalsta maksimumu operatīvajiem fondiem, aprēķinātu, tajā iekļaujot samaksātu piegādi galamērķī, tostarp izmaksas transportēšanai uz Kopienas tirgiem; |
| --- | --- |

43.

tā kā visattālākos reģionus it īpaši ietekmē tas, ka tirgū viegli nonāk produkti no atsevišķām trešām valstīm, kas atrodas ģeogrāfiski tuvāk minētajiem tirgiem, nekā minētie reģioni, prasa, lai augļu un dārzeņu ražotāju organizāciju pārdodamās produkcijas vērtību, pēc kuras nosaka finansiālā atbalsta maksimumu operatīvajiem fondiem, aprēķinātu, tajā iekļaujot samaksātu piegādi galamērķī, tostarp izmaksas transportēšanai uz Kopienas tirgiem;

| 44. | lai izvairītos no sezonāla tirgus piesātinājuma galamērķa vietās, aicina Komisiju veicināt un atvieglot informācijas apmaiņas un koordinācijas mehānismu ieviešanu attiecībās ar trešo valstu ražotājiem, kas darbojas tajos pašos tirgos kur Kopienas ražotāji; |
| --- | --- |

44.

lai izvairītos no sezonāla tirgus piesātinājuma galamērķa vietās, aicina Komisiju veicināt un atvieglot informācijas apmaiņas un koordinācijas mehānismu ieviešanu attiecībās ar trešo valstu ražotājiem, kas darbojas tajos pašos tirgos kur Kopienas ražotāji;

| 45. | aicina Komisiju un dalībvalstis izpētīt iespēju iecelt Eiropas inspektorus, kuru pienākums būtu pārbaudīt produktus to izcelsmes valstī; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju un dalībvalstis izpētīt iespēju iecelt Eiropas inspektorus, kuru pienākums būtu pārbaudīt produktus to izcelsmes valstī;

| 46. | attiecībā uz divpusējiem tirdzniecības nolīgumiem prasa Eiropas Savienībai vest sarunas par lauksaimniecības produktu savstarpīguma ieviešanu, tostarp attiecībā uz augu veselības aspektiem; |
| --- | --- |

46.

attiecībā uz divpusējiem tirdzniecības nolīgumiem prasa Eiropas Savienībai vest sarunas par lauksaimniecības produktu savstarpīguma ieviešanu, tostarp attiecībā uz augu veselības aspektiem;

| 47. | vērš Komisijas uzmanību uz to, ka imports no trešām valstīm ne vienmēr nodrošina tāda līmeņa drošību un kvalitāti, pie kādas ir pieradis Eiropas patērētājs, un tāpēc ir jāievieš atbilstīga kontrole, lai garantētu, ka trešo valstu produkti atbilst tādām pašām drošības un kvalitātes prasībām kā Eiropas Savienības produkti un ka tos ražo, ievērojot arī citus svarīgus standartus, piemēram, taisnīgus nodarbinātības nosacījumus. |
| --- | --- |

47.

vērš Komisijas uzmanību uz to, ka imports no trešām valstīm ne vienmēr nodrošina tāda līmeņa drošību un kvalitāti, pie kādas ir pieradis Eiropas patērētājs, un tāpēc ir jāievieš atbilstīga kontrole, lai garantētu, ka trešo valstu produkti atbilst tādām pašām drošības un kvalitātes prasībām kā Eiropas Savienības produkti un ka tos ražo, ievērojot arī citus svarīgus standartus, piemēram, taisnīgus nodarbinātības nosacījumus.

Kopienas produkcijas vērtības sekmēšana

| 48. | atbalsta marķēšanas sistēmas ieviešanu, norādot pārstrādei izmantoto lauksaimniecības produktu izcelsmes valsti — tas paaugstinātu Kopienas produkcijas pievienoto vērtību attiecībā pret importu no trešām valstīm, vienlaikus nodrošinot atbilstīgu pārtikas drošības un kvalitātes līmeni, ko imports no trešām valstīm nespēj vienmēr nodrošināt; |
| --- | --- |

48.

atbalsta marķēšanas sistēmas ieviešanu, norādot pārstrādei izmantoto lauksaimniecības produktu izcelsmes valsti — tas paaugstinātu Kopienas produkcijas pievienoto vērtību attiecībā pret importu no trešām valstīm, vienlaikus nodrošinot atbilstīgu pārtikas drošības un kvalitātes līmeni, ko imports no trešām valstīm nespēj vienmēr nodrošināt;

| 49. | uzskata, ka svarīgi ir aizsargāt sugu bioloģisko daudzveidību un kulināro mantojumu, kā arī skaidri informēt patērētājus, pārbaudot īpaša raksturojuma augļu un dārzeņu īstumu, kuriem vēl nav piemēroti precīzi Apvienoto Nāciju Organizācijas Ekonomikas komisijas atzītie standarti vai Starptautiskās Jaunu augu šķirņu aizsardzības savienības atzītie un sīki izklāstītie principi; tādēļ prasa pieņemt šādus Kopienas noteikumus; |
| --- | --- |

49.

uzskata, ka svarīgi ir aizsargāt sugu bioloģisko daudzveidību un kulināro mantojumu, kā arī skaidri informēt patērētājus, pārbaudot īpaša raksturojuma augļu un dārzeņu īstumu, kuriem vēl nav piemēroti precīzi Apvienoto Nāciju Organizācijas Ekonomikas komisijas atzītie standarti vai Starptautiskās Jaunu augu šķirņu aizsardzības savienības atzītie un sīki izklāstītie principi; tādēļ prasa pieņemt šādus Kopienas noteikumus;

| 50. | aicina Komisiju starptautiskās iestādēs notiekošo tirdzniecības sarunu laikā ņemt vērā, ka pēc paplašināšanās ogu nozare Eiropas Savienībā ir kļuvusi nestabila, un rūpēties par atbalstu tādu aizsardzības pasākumu ieviešanai, kas vērsti pret pārmērīgu augļu un dārzeņu importu no trešām valstīm; |
| --- | --- |

50.

aicina Komisiju starptautiskās iestādēs notiekošo tirdzniecības sarunu laikā ņemt vērā, ka pēc paplašināšanās ogu nozare Eiropas Savienībā ir kļuvusi nestabila, un rūpēties par atbalstu tādu aizsardzības pasākumu ieviešanai, kas vērsti pret pārmērīgu augļu un dārzeņu importu no trešām valstīm;

| 51. | turklāt, ņemot vērā, ka integrētā ražošana īpaši jāvērtē kā videi draudzīga un kvalitāti respektējoša ražošanas sistēma, uzskata, ka vēlams vēl vairāk paaugstināt Kopienas pievienoto vērtību, izveidojot īpašu marķējumu augļiem un dārzeņiem atbilstīgi integrētai lauksaimniecības sistēmai, un tāpēc prasa pirms tam izstrādāt saskaņotus noteikumus, lai izveidotu sistēmu to Kopienas produktu kvalitātes sertificēšanai, kuri iegūti integrētajā ražošanā. |
| --- | --- |

51.

turklāt, ņemot vērā, ka integrētā ražošana īpaši jāvērtē kā videi draudzīga un kvalitāti respektējoša ražošanas sistēma, uzskata, ka vēlams vēl vairāk paaugstināt Kopienas pievienoto vērtību, izveidojot īpašu marķējumu augļiem un dārzeņiem atbilstīgi integrētai lauksaimniecības sistēmai, un tāpēc prasa pirms tam izstrādāt saskaņotus noteikumus, lai izveidotu sistēmu to Kopienas produktu kvalitātes sertificēšanai, kuri iegūti integrētajā ražošanā.

Kopējās lauksaimniecības politikas vidējā termiņa reformas ietekme un paredzamais lauksaimniecības attīstības regulējums

| 52. | aicina ieviest pasākumus, kas nepieciešami, lai īstenotu aizliegumu audzēt augļus un dārzeņus platībās, kas tiesīgas saņem kompensācijas atbalstu; uzskata, ka pretējā gadījumā KLP 2003. gada septembra reforma varētu radīt negodīgus konkurences apstākļus un nevienlīdzīgus nosacījumus starp tiem lauksaimniekiem, kuri var saņemt vienoto maksājumu, un tradicionālajiem augļu un dārzeņu ražotājiem, kas to nesaņem, tādējādi saasinot pretrunas, kuras jau ir dažos augļu un dārzeņu tirgos; |
| --- | --- |

52.

aicina ieviest pasākumus, kas nepieciešami, lai īstenotu aizliegumu audzēt augļus un dārzeņus platībās, kas tiesīgas saņem kompensācijas atbalstu; uzskata, ka pretējā gadījumā KLP 2003. gada septembra reforma varētu radīt negodīgus konkurences apstākļus un nevienlīdzīgus nosacījumus starp tiem lauksaimniekiem, kuri var saņemt vienoto maksājumu, un tradicionālajiem augļu un dārzeņu ražotājiem, kas to nesaņem, tādējādi saasinot pretrunas, kuras jau ir dažos augļu un dārzeņu tirgos;

| 53. | atbalsta ideju, ka jānovērš lauku attīstības fondu un darbības fondu nesavienojamība, kas nostāda augļu un dārzeņu nozaru nelabvēlīgākā situācijā, salīdzinot ar citām lauksaimniecības nozarēm; |
| --- | --- |

53.

atbalsta ideju, ka jānovērš lauku attīstības fondu un darbības fondu nesavienojamība, kas nostāda augļu un dārzeņu nozaru nelabvēlīgākā situācijā, salīdzinot ar citām lauksaimniecības nozarēm;

| 54. | jānosaka, ka ražotāju organizācijas var brīvi izvēlēties ieguldījumu finansējuma veidu, taču paturot spēkā aizliegumu saņemt divkāršu finansējumu no valsts budžeta, šī aizlieguma ievērošanu apstiprinot ar sertifikātu; |
| --- | --- |

54.

jānosaka, ka ražotāju organizācijas var brīvi izvēlēties ieguldījumu finansējuma veidu, taču paturot spēkā aizliegumu saņemt divkāršu finansējumu no valsts budžeta, šī aizlieguma ievērošanu apstiprinot ar sertifikātu;

| 55. | iebilst pret Komisijas priekšlikumu paredzamajā Lauku attīstības politikas finanšu programmā atbalstu investīcijām, realizācijai un pārstrādei attiecināt tikai uz mazajiem un pavisam mazajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

55.

iebilst pret Komisijas priekšlikumu paredzamajā Lauku attīstības politikas finanšu programmā atbalstu investīcijām, realizācijai un pārstrādei attiecināt tikai uz mazajiem un pavisam mazajiem uzņēmumiem.

Pasaules Tirdzniecības organizācija

| 56. | prasa, lai Pasaules Tirdzniecības organizācijā sarunās par starptautiskās tirdzniecības liberalizāciju sadaļā par pieeju tirgum Komisija aizstāv Kopienas priekšrocību principa saglabāšanu un efektīvu piemērošanu augļiem un dārzeņiem, kā arī “nestabilu” produktu statusa piešķiršanu augļiem un dārzeņiem, nodrošināt, ka apropriāciju ietaupījums, kas radīsies no gaidāmās pakāpeniskās eksporta subsīdiju atcelšanas, ir pieejams, it īpaši stabilitātes pasākumiem Kopienas tirgū, kas tiks pakļauts daudz spēcīgākai konkurencei ar līdzīgiem trešo valstu produktiem; |
| --- | --- |

56.

prasa, lai Pasaules Tirdzniecības organizācijā sarunās par starptautiskās tirdzniecības liberalizāciju sadaļā par pieeju tirgum Komisija aizstāv Kopienas priekšrocību principa saglabāšanu un efektīvu piemērošanu augļiem un dārzeņiem, kā arī “nestabilu” produktu statusa piešķiršanu augļiem un dārzeņiem, nodrošināt, ka apropriāciju ietaupījums, kas radīsies no gaidāmās pakāpeniskās eksporta subsīdiju atcelšanas, ir pieejams, it īpaši stabilitātes pasākumiem Kopienas tirgū, kas tiks pakļauts daudz spēcīgākai konkurencei ar līdzīgiem trešo valstu produktiem;

| 57. | jāgarantē arī savstarpīgums jaunajos tirgos gan kvantitatīvā, gan kvalitatīvā ziņā, un tādēļ jāpastiprina kontrole un uzraudzība par to, kā tirdzniecības koncesijas ietekmē gan valstis, kas gūst labumu no šīm koncesijām (nolīgumu pamatā esošā “konverģences” mērķa ievērošana), gan ražotājas dalībvalstis; |
| --- | --- |

57.

jāgarantē arī savstarpīgums jaunajos tirgos gan kvantitatīvā, gan kvalitatīvā ziņā, un tādēļ jāpastiprina kontrole un uzraudzība par to, kā tirdzniecības koncesijas ietekmē gan valstis, kas gūst labumu no šīm koncesijām (nolīgumu pamatā esošā “konverģences” mērķa ievērošana), gan ražotājas dalībvalstis;

| 58. | prasa, lai sarunās par iepriekšējo punktu īpaši ņemtu vērā nestabilo, trešo valstu importa radīto situāciju pasterizēto citrusaugļu sulu nozarē; |
| --- | --- |

58.

prasa, lai sarunās par iepriekšējo punktu īpaši ņemtu vērā nestabilo, trešo valstu importa radīto situāciju pasterizēto citrusaugļu sulu nozarē;

| 59. | atbilstoši attīstības palīdzības organizāciju prasībām uzsver, ka jāraugās, lai augļu un dārzeņu tirgu atvēršana nevājinātu lauksaimniecības ražošanas modeļus jaunattīstības valstīs. |
| --- | --- |

59.

atbilstoši attīstības palīdzības organizāciju prasībām uzsver, ka jāraugās, lai augļu un dārzeņu tirgu atvēršana nevājinātu lauksaimniecības ražošanas modeļus jaunattīstības valstīs.

Pilnīgs augļu un dārzeņu nozarei atvēlētā budžeta izlietojums

| 60. | prasa garantēt Kopienas augļu un dārzeņu nozarei atvēlētā budžeta pilnīgu izlietojumu un visus iespējamos reformas rezultātā radušos ietaupījumus ieskaitīt atpakaļ šajā budžetā, lai uzlabotu dažādus ražotāju atbalsta pasākumus; |
| --- | --- |

60.

prasa garantēt Kopienas augļu un dārzeņu nozarei atvēlētā budžeta pilnīgu izlietojumu un visus iespējamos reformas rezultātā radušos ietaupījumus ieskaitīt atpakaļ šajā budžetā, lai uzlabotu dažādus ražotāju atbalsta pasākumus;

*

- *

| 61. | uzdod priekšsēdētājam iesniegt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

61.

uzdod priekšsēdētājam iesniegt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 297, 21.11.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr.47/2003 (OV L 7, 11.1.2003., 64. lpp.).

(2)  OV L 297, 21.11.1996., 29. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 386/2004 (OV L 64, 2.3.2004., 25. lpp.).

(3)  OV L 297, 21.11.1996., 49. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

(4)  OV L 311, 12.12.2000., 9. lpp.

(5)  OV L 203, 12.8.2003., 18. lpp.

(6)  OV L 203, 12.8.2003., 25. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1813/2004 (OV L 319, 20.10.2004., 5. lpp.).

(7)  OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 118/2005 (OV L 24, 27.1.2005., 15. lpp.).

(8)  OV L 345, 20.11.2004., 1. lpp.

(9)  OV L 218, 30.8.2003., 14. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 180/2005 (OV L 30, 3.2.2005., 7 lpp.).

(10)  OV L 317, 2.12.2003., 5. lpp.

(11)  OV L 16, 23.1.2004., 3. lpp.

(12)  OV C 65 E, 14.3.2002., 334. lpp.

P6_TA(2005)0175

Darba laika organizēšana ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/88/EK par konkrētiem darba laika organizēšanas aspektiem (KOM(2004)0607 — C6-0122/2004 — 2004/0209(COD))

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0607) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0607) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 137. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Komisija iesniedza priekšlikumu Parlamentam (C6-0122/2004) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 137. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Komisija iesniedza priekšlikumu Parlamentam (C6-0122/2004)

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0105/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0105/2005),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC1-COD(2004)0209

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 11. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu
  2005/.../EK,
  ar ko groza Direktīvu 2003/88/EK par konkrētiem darba laika organizēšanas aspektiem

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 137. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā 2000. gada 23. un 24. marta Lisabonas Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu
   (1),

rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Līguma 137. pants paredz, ka Kopiena atbalsta un papildina dalībvalstu darba apstākļu uzlabošanu, aizsargājot strādnieku veselību un drošību. Direktīvām, kas pieņemtas, pamatojoties uz iepriekš minēto pantu, jāvairās uzspiest tādus administratīvo, finansiālo un juridisko tiesību ierobežojumus, kas liktu šķēršļus mazu un vidēju uzņēmumu izveidei un attīstībai. |
| --- | --- |

(1)

Līguma 137. pants paredz, ka Kopiena atbalsta un papildina dalībvalstu darba apstākļu uzlabošanu, aizsargājot strādnieku veselību un drošību. Direktīvām, kas pieņemtas, pamatojoties uz iepriekš minēto pantu, jāvairās uzspiest tādus administratīvo, finansiālo un juridisko tiesību ierobežojumus, kas liktu šķēršļus mazu un vidēju uzņēmumu izveidei un attīstībai.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Direktīva 2003/88/EK par dažiem darba laika plānošanas aspektiem (3) nosaka minimālās veselības un drošības normas, kas piemērojamas ikdienas atpūtai, pārtraukumiem, nedēļas atpūtai, maksimālajam nedēļas darba ilgumam, ikgadējam atvaļinājumam, kā arī dažiem nakts darba aspektiem, darbam maiņās un darba ritmam. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Direktīva 2003/88/EK par dažiem darba laika plānošanas aspektiem (3) nosaka minimālās veselības un drošības normas, kas piemērojamas ikdienas atpūtai, pārtraukumiem, nedēļas atpūtai, maksimālajam nedēļas darba ilgumam, ikgadējam atvaļinājumam, kā arī dažiem nakts darba aspektiem, darbam maiņās un darba ritmam.

| (3) | Abi Direktīvas 2003/88/EK rīkojumi jāpārskata pirms 2003. gada 23. novembra. Runa ir par 19. pantu un 22. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(3)

Abi Direktīvas 2003/88/EK rīkojumi jāpārskata pirms 2003. gada 23. novembra. Runa ir par 19. pantu un 22. panta 1. punktu.

| (4) | Lai varētu labāk ņemt vērā jaunās
  darba devēju un darba ņēmēju
  prasības, nepieciešamību sasniegt Lisabonas mērķus un Eiropas Kopienu Tiesas praksi,
  vairāk nekā desmit gadus pēc Padomes Direktīvas 93/104/EK (1993. gada 23. novembris) par dažiem darba laika organizācijas aspektiem
   (4) pieņemšanas, kas ir sākotnējā direktīva par darba laika plānošanu, ir jāmodernizē Kopienas likumdošana. |
| --- | --- |

(4)

Lai varētu labāk ņemt vērā jaunās
  darba devēju un darba ņēmēju
  prasības, nepieciešamību sasniegt Lisabonas mērķus un Eiropas Kopienu Tiesas praksi,
  vairāk nekā desmit gadus pēc Padomes Direktīvas 93/104/EK (1993. gada 23. novembris) par dažiem darba laika organizācijas aspektiem
   (4) pieņemšanas, kas ir sākotnējā direktīva par darba laika plānošanu, ir jāmodernizē Kopienas likumdošana.

| (5) | Saderība starp darbu un ģimenes dzīvi ir būtisks elements to mērķu sasniegšanai, kurus Eiropas Savienība noteikusi Lisabonas stratēģijā,
  it īpaši, lai palielinātu sieviešu nodarbinātības līmeni.
  Tā spēj radīt ne tikai visapmierinošākos darba apstākļus, bet arī ļauj labāk piemēroties darba ņēmēju, jo īpaši ar ģimenisku atbildību saistītiem, vajadzībām. Vairāki grozījumi, kas izdarīti Direktīvā 2003/88/EK
  ir vērsti uz to, lai
  uzlabotu saderību starp darbu un ģimenes dzīvi. |
| --- | --- |

(5)

Saderība starp darbu un ģimenes dzīvi ir būtisks elements to mērķu sasniegšanai, kurus Eiropas Savienība noteikusi Lisabonas stratēģijā,
  it īpaši, lai palielinātu sieviešu nodarbinātības līmeni.
  Tā spēj radīt ne tikai visapmierinošākos darba apstākļus, bet arī ļauj labāk piemēroties darba ņēmēju, jo īpaši ar ģimenisku atbildību saistītiem, vajadzībām. Vairāki grozījumi, kas izdarīti Direktīvā 2003/88/EK
  ir vērsti uz to, lai
  uzlabotu saderību starp darbu un ģimenes dzīvi.

| (6) | Šajā kontekstā dalībvalstu pienākums ir iedrošināt sociālos partnerus atbilstošā līmenī noslēgt līgumus, kas izstrādā likumus par labāku saderību starp profesionālo un ģimenes dzīvi. |
| --- | --- |

(6)

Šajā kontekstā dalībvalstu pienākums ir iedrošināt sociālos partnerus atbilstošā līmenī noslēgt līgumus, kas izstrādā likumus par labāku saderību starp profesionālo un ģimenes dzīvi.

| (7) | Jāpastiprina veselības aizsardzība un darba ņēmēju drošība, neskatoties uz jauniem darba laika plānošanas veidiem, jāievieš jauni darba laika modeļi, kas darba ņēmējiem paver mūžizglītības iespējas, kā arī jāatrod no jauna līdzsvars saderībai starp profesionālo un ģimenes dzīvi, no vienas puses, un daudz elastīgāku darba laika plānošanu, no otras puses. |
| --- | --- |

(7)

Jāpastiprina veselības aizsardzība un darba ņēmēju drošība, neskatoties uz jauniem darba laika plānošanas veidiem, jāievieš jauni darba laika modeļi, kas darba ņēmējiem paver mūžizglītības iespējas, kā arī jāatrod no jauna līdzsvars saderībai starp profesionālo un ģimenes dzīvi, no vienas puses, un daudz elastīgāku darba laika plānošanu, no otras puses.

| (8) | Atbilstoši Eiropas Kopienu tiesas praksei, ņemot vērā “darba laika” raksturīgās pazīmes, izšķirošais faktors ir prasība atrasties darba devēja noteiktā vietā un būt gatavam vajadzības gadījumā nekavējoties sniegt pakalpojumus. |
| --- | --- |

(8)

Atbilstoši Eiropas Kopienu tiesas praksei, ņemot vērā “darba laika” raksturīgās pazīmes, izšķirošais faktors ir prasība atrasties darba devēja noteiktā vietā un būt gatavam vajadzības gadījumā nekavējoties sniegt pakalpojumus.

| (9) | Jāpārskata arī nosacījumi, kas attiecas uz bāzes laikposmu,
  ar mērķi pavērt iespējas jaunu darba laika modeļu radīšanai, kuros iekļauta mūžizglītība
  , lai vienkāršotu pastāvošo režīmu un to labāk piemērotu uzņēmumu,
  it īpaši mazo un vidējo uzņēmumu
  un strādnieku vajadzībām,
  jo sevišķi lielākas elastības ziņā
  . |
| --- | --- |

(9)

Jāpārskata arī nosacījumi, kas attiecas uz bāzes laikposmu,
  ar mērķi pavērt iespējas jaunu darba laika modeļu radīšanai, kuros iekļauta mūžizglītība
  , lai vienkāršotu pastāvošo režīmu un to labāk piemērotu uzņēmumu,
  it īpaši mazo un vidējo uzņēmumu
  un strādnieku vajadzībām,
  jo sevišķi lielākas elastības ziņā
  .

| (10) | Direktīvas 2003/88/EK 22. panta 1. punkta piemērošanā gūtā pieredze parāda, ka individuāls galīgais lēmums, kuru nesatur Direktīvas 6. pants,
  rada
  problēmas
  un ir radījis pārkāpumus
  attiecībā uz veselības aizsardzību un darba ņēmēju drošību, kā arī darba ņēmēja brīvu izvēli.
  Tādēļ ir jāpārstāj piemērot 22. panta 1. punktā paredzētā atteikšanās. |
| --- | --- |

(10)

Direktīvas 2003/88/EK 22. panta 1. punkta piemērošanā gūtā pieredze parāda, ka individuāls galīgais lēmums, kuru nesatur Direktīvas 6. pants,
  rada
  problēmas
  un ir radījis pārkāpumus
  attiecībā uz veselības aizsardzību un darba ņēmēju drošību, kā arī darba ņēmēja brīvu izvēli.
  Tādēļ ir jāpārstāj piemērot 22. panta 1. punktā paredzētā atteikšanās.

| (11) | Saskaņā ar Līguma 138. panta 2. punktu Komisija Kopienas līmenī konsultēja sociālos partnerus par darbības iespējamo nostāju šajā jautājumā. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar Līguma 138. panta 2. punktu Komisija Kopienas līmenī konsultēja sociālos partnerus par darbības iespējamo nostāju šajā jautājumā.

| (12) | Pēc šīs konsultācijas Komisija uzskatīja, ka Kopienas darbība ir vēlama, un vēlreiz Kopienas līmenī konsultēja sociālos partnerus par plānotā priekšlikuma saturu saskaņā ar Līguma 138. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(12)

Pēc šīs konsultācijas Komisija uzskatīja, ka Kopienas darbība ir vēlama, un vēlreiz Kopienas līmenī konsultēja sociālos partnerus par plānotā priekšlikuma saturu saskaņā ar Līguma 138. panta 3. punktu.

| (13) | Saskaņā ar konsultācijas otro posmu sociālie partneri neinformēja Komisiju par savu vēlmi uzsākt procesu, kas varētu izraisīt Līguma 138. panta 4. punktā paredzēto līguma noslēgšanu. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar konsultācijas otro posmu sociālie partneri neinformēja Komisiju par savu vēlmi uzsākt procesu, kas varētu izraisīt Līguma 138. panta 4. punktā paredzēto līguma noslēgšanu.

| (14) | Ņemot vērā, ka dalībvalstis nevar sekmīgi īstenot plānotās darbības mērķus, kas nosaka Kopienas likumdošanas modernizēšanu attiecībā uz darba laika plānošanu, labāk tos var īstenot Kopienas līmenī, jo Kopiena var rīkoties atbilstoši subsidiaritātes principam, kas izklāstīts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, ko pasludina iepriekš minētais pants, šī direktīva neparedz vairāk kā nepieciešams šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā, ka dalībvalstis nevar sekmīgi īstenot plānotās darbības mērķus, kas nosaka Kopienas likumdošanas modernizēšanu attiecībā uz darba laika plānošanu, labāk tos var īstenot Kopienas līmenī, jo Kopiena var rīkoties atbilstoši subsidiaritātes principam, kas izklāstīts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, ko pasludina iepriekš minētais pants, šī direktīva neparedz vairāk kā nepieciešams šo mērķu sasniegšanai.

| (15) | Šajā direktīvā respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kurus atzīst Eiropas Savienības pamattiesību harta. Šīs direktīvas mērķis ir nodrošināt pamatotu un taisnīgu darba apstākļiem pilnīgu ievērošanu (Eiropas Savienības pamattiesību hartas 31. pants,
  it īpaši tā 2. punkts, kas nosaka, ka katram darbiniekam ir tiesības uz maksimālā darba ilguma ierobežošanu, uz ikdienas un iknedēļas atpūtu, kā arī uz vienu ikgadēju apmaksātu atvaļinājumu) kā arī tiesības apvienot ģimenes un profesionālo dzīvi (hartas 33. pants). |
| --- | --- |

(15)

Šajā direktīvā respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kurus atzīst Eiropas Savienības pamattiesību harta. Šīs direktīvas mērķis ir nodrošināt pamatotu un taisnīgu darba apstākļiem pilnīgu ievērošanu (Eiropas Savienības pamattiesību hartas 31. pants,
  it īpaši tā 2. punkts, kas nosaka, ka katram darbiniekam ir tiesības uz maksimālā darba ilguma ierobežošanu, uz ikdienas un iknedēļas atpūtu, kā arī uz vienu ikgadēju apmaksātu atvaļinājumu) kā arī tiesības apvienot ģimenes un profesionālo dzīvi (hartas 33. pants).

| (16) | Saskaņā ar subsidiaritātes principu un proporcionalitātes principu, kas izklāstīts Līguma 5. pantā, iepriekš minētās darbības mērķus dalībvalstis nevar sekmīgi īstenot tiktāl, ciktāl runa ir par spēkā esošā Kopienas tiesību akta grozīšanu, |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar subsidiaritātes principu un proporcionalitātes principu, kas izklāstīts Līguma 5. pantā, iepriekš minētās darbības mērķus dalībvalstis nevar sekmīgi īstenot tiktāl, ciktāl runa ir par spēkā esošā Kopienas tiesību akta grozīšanu,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvu 2003/88/EK groza šādi:

| 1. | 2. pantā iekļauj šādu 1.a un 1.b pantu:






  “1.a | “dežūras laiks”ir laiks, kurā darba ņēmēja pienākums ir atrasties savā darba vietā
  vai jebkurā citā darba vietā, kuru ir noteicis darba devējs, lai veiktu savu parasto darbu un/vai ar dežūru saistītas noteiktas darbības un uzdevumus, saskaņā ar attiecīgo dalībvalstu tiesību aktiem un/vai praksi, un kura laikā darba ņēmējs nevar brīvi rīkoties ar savu laiku. |
| --- | --- | --- |

1.

2. pantā iekļauj šādu 1.a un 1.b pantu:

“1.a

“dežūras laiks”ir laiks, kurā darba ņēmēja pienākums ir atrasties savā darba vietā
  vai jebkurā citā darba vietā, kuru ir noteicis darba devējs, lai veiktu savu parasto darbu un/vai ar dežūru saistītas noteiktas darbības un uzdevumus, saskaņā ar attiecīgo dalībvalstu tiesību aktiem un/vai praksi, un kura laikā darba ņēmējs nevar brīvi rīkoties ar savu laiku.

| 1.b | “dežūras laika neaktīvā daļa”ir laiks, kurā darba ņēmējs dežūrē 1.a punkta nozīmē, bet kurā neveic· savus ikdienas darba pienākumus vai ar dežūru saistītas darbības un uzdevumus saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktiem un/vai attiecīgo dalībvalstu praksi.
  ” |
| --- | --- |

1.b

“dežūras laika neaktīvā daļa”ir laiks, kurā darba ņēmējs dežūrē 1.a punkta nozīmē, bet kurā neveic· savus ikdienas darba pienākumus vai ar dežūru saistītas darbības un uzdevumus saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktiem un/vai attiecīgo dalībvalstu praksi.
  ”

| 2. | Iekļauj šādu 2.a pantu:
  “2.a pants
  Dežūras laiks


  Dežūras laiku kopumā, ieskaitot dežūras laika neaktīvo daļu, uzskata par darba laiku.




  Tomēr, pamatojoties uz koplīgumiem vai līgumiem, kas noslēgti starp nozares darba devējiem un darba ņēmējiem, vai pamatojoties uz normatīviem un administratīviem aktiem, dežūras laika neaktīvo daļu var aprēķināt īpašā veidā, lai ievērotu 6. pantā noteikto maksimālo nedēļas darba laiku, kam jāatbilst darba ņēmēju drošības un veselības aizsardzības vispārējiem principiem.
  ” |
| --- | --- |

2.

Iekļauj šādu 2.a pantu:

“2.a pants

Dežūras laiks

Dežūras laiku kopumā, ieskaitot dežūras laika neaktīvo daļu, uzskata par darba laiku.

Tomēr, pamatojoties uz koplīgumiem vai līgumiem, kas noslēgti starp nozares darba devējiem un darba ņēmējiem, vai pamatojoties uz normatīviem un administratīviem aktiem, dežūras laika neaktīvo daļu var aprēķināt īpašā veidā, lai ievērotu 6. pantā noteikto maksimālo nedēļas darba laiku, kam jāatbilst darba ņēmēju drošības un veselības aizsardzības vispārējiem principiem.
  ”

| 3. | Iekļauj šādu 2.b pantu:


  “
  2.b pants




  Darba laika aprēķināšana




  Ja darbinieki ir noslēguši vairāk nekā vienu darba līgumu, un šīs Direktīvas ieviešanas nolūkā, darbinieka darba laiks atbilst nostrādātā laika kopsummai saskaņā ar katru darba līgumu.
  ” |
| --- | --- |

3.

Iekļauj šādu 2.b pantu:

“
  2.b pants

Darba laika aprēķināšana

Ja darbinieki ir noslēguši vairāk nekā vienu darba līgumu, un šīs Direktīvas ieviešanas nolūkā, darbinieka darba laiks atbilst nostrādātā laika kopsummai saskaņā ar katru darba līgumu.
  ”

| 4. | 13. pantā pievieno šādu 1.a daļu:


  “
  Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, ar normatīviem, administratīviem aktiem vai citiem piemērotiem noteikumiem, lai nodrošinātu, ka darba devējs, kurš ir paredzējis organizēt darbu noteiktā veidā, ievēro darbinieku vajadzību pēc saderības starp profesionālo un ģimenes dzīvi. It īpaši dalībvalstis veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka:








  — | darba devēji ļoti laicīgi informē darbiniekus par jebkādām izmaiņām darba laika izkārtojumā, kā arī |
| --- | --- | --- |

4.

13. pantā pievieno šādu 1.a daļu:

“
  Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, ar normatīviem, administratīviem aktiem vai citiem piemērotiem noteikumiem, lai nodrošinātu, ka darba devējs, kurš ir paredzējis organizēt darbu noteiktā veidā, ievēro darbinieku vajadzību pēc saderības starp profesionālo un ģimenes dzīvi. It īpaši dalībvalstis veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka:

—

darba devēji ļoti laicīgi informē darbiniekus par jebkādām izmaiņām darba laika izkārtojumā, kā arī

| — | darba ņēmējiem ir tiesības pieprasīt izmaiņas savās darba stundās un darba laika izkārtojumā, un darba devēju pienākums ir taisnīgi izvērtēt šādus pieprasījumus, ņemot vērā darba devēju un darba ņēmēju vajadzību pēc elastīguma. Darba devēji var noraidīt šādus pieprasījumus tikai tad, ja darba devējam radītās organizatoriskās neērtības ir nesamērīgas salīdzinājumā ar darba ņēmēja ieguvumiem.
  ” |
| --- | --- |

—

darba ņēmējiem ir tiesības pieprasīt izmaiņas savās darba stundās un darba laika izkārtojumā, un darba devēju pienākums ir taisnīgi izvērtēt šādus pieprasījumus, ņemot vērā darba devēju un darba ņēmēju vajadzību pēc elastīguma. Darba devēji var noraidīt šādus pieprasījumus tikai tad, ja darba devējam radītās organizatoriskās neērtības ir nesamērīgas salīdzinājumā ar darba ņēmēja ieguvumiem.
  ”

| 5. | 16. panta b) punktu aizstāj ar šo:






  “b) | bāzes laikposmu, kas nepārsniedz četrus mēnešus, lai piemērotu 6. pantu (maksimālais darba laiks
  nedēļā).




  Bāzes
  laikposms nevar būt lielāks par darba līguma ilgumu.
  Apmaksātos ikgadējā atvaļinājuma laikposmus, kas piešķirti saskaņā ar 7. pantu, bet slimības atvaļinājuma laikposmus neietver, un tie ir neitrāli, kad aprēķina vidējo rādītāju;” |
| --- | --- | --- |

5.

16. panta b) punktu aizstāj ar šo:

“b)

bāzes laikposmu, kas nepārsniedz četrus mēnešus, lai piemērotu 6. pantu (maksimālais darba laiks
  nedēļā).

Bāzes
  laikposms nevar būt lielāks par darba līguma ilgumu.

Apmaksātos ikgadējā atvaļinājuma laikposmus, kas piešķirti saskaņā ar 7. pantu, bet slimības atvaļinājuma laikposmus neietver, un tie ir neitrāli, kad aprēķina vidējo rādītāju;”

| 6. | 17. pantu groza šādi:






  a) | 1. punktu
  aizstāj ar
  šādu:


  “
  1.
     
  Pienācīgi ievērojot darba ņēmēju drošības un veselības aizsardzības vispārējos principus, dalībvalstis var atkāpties no 3.-6. pantam, kā arī no 8. panta un 16. panta a) un c) apakšpunkta tad, kad attiecīgās darbības īpašo iezīmju dēļ darba laika ilgums netiek mērīts un/vai iepriekš noteikts, vai to var noteikt paši darbinieki, gadījumā, ja:
  ” |
| --- | --- | --- |

6.

17. pantu groza šādi:

a)

1. punktu
  aizstāj ar
  šādu:

“
  1.
     
  Pienācīgi ievērojot darba ņēmēju drošības un veselības aizsardzības vispārējos principus, dalībvalstis var atkāpties no 3.-6. pantam, kā arī no 8. panta un 16. panta a) un c) apakšpunkta tad, kad attiecīgās darbības īpašo iezīmju dēļ darba laika ilgums netiek mērīts un/vai iepriekš noteikts, vai to var noteikt paši darbinieki, gadījumā, ja:
  ”

| b) | 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:








  “
  a) | galvenajiem izpilddirektoriem (vai darbiniekiem līdzīgā amatā), un viņu tiešā pakļautībā esošiem augsta līmeņa vadītājiem, kā arī tiem, kurus tieši ieceļ valde;
  ” |
| --- | --- | --- |

b)

1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“
  a)

| c) | 2. punktā vārdus “ar noteikumu, ka attiecīgiem darba ņēmējiem piešķir līdzvērtīgus kompensējošus atpūtas laikposmus” aizstāj ar vārdiem “ar noteikumu, ka attiecīgiem darba ņēmējiem piešķir līdzvērtīgus kompensējošus atpūtas laikposmus,
  kas seko pienākumu pildīšanas laikposmiem, saskaņā ar attiecīgiem tiesību aktiem, koplīgumu vai citu līgumu starp nozares darba devējiem un darba ņēmējiem
  ”. |
| --- | --- |

c)

2. punktā vārdus “ar noteikumu, ka attiecīgiem darba ņēmējiem piešķir līdzvērtīgus kompensējošus atpūtas laikposmus” aizstāj ar vārdiem “ar noteikumu, ka attiecīgiem darba ņēmējiem piešķir līdzvērtīgus kompensējošus atpūtas laikposmus,
  kas seko pienākumu pildīšanas laikposmiem, saskaņā ar attiecīgiem tiesību aktiem, koplīgumu vai citu līgumu starp nozares darba devējiem un darba ņēmējiem
  ”.

| d) | 3. punkta ievada teikuma vārdus “3., 4., 5., 8. un 16. panta” aizstāj ar vārdiem “3., 4., 5., 8. un 16. panta a) un c) apakšpunkta”. |
| --- | --- |

d)

3. punkta ievada teikuma vārdus “3., 4., 5., 8. un 16. panta” aizstāj ar vārdiem “3., 4., 5., 8. un 16. panta a) un c) apakšpunkta”.

| e) | 5. punktu groza šādi:






  i) | pirmo daļu aizstāj ar šo:
  “Saskaņā ar šā panta 2. punktu var pieļaut atkāpes no 6. panta attiecībā uz ārstiem mācībās, saskaņā ar šā punkta no otrā līdz
  sestajam
  apakšpunktam izklāstītajiem noteikumiem.” |
| --- | --- | --- |

e)

5. punktu groza šādi:

i)

pirmo daļu aizstāj ar šo:

“Saskaņā ar šā panta 2. punktu var pieļaut atkāpes no 6. panta attiecībā uz ārstiem mācībās, saskaņā ar šā punkta no otrā līdz
  sestajam
  apakšpunktam izklāstītajiem noteikumiem.”

| ii) | Atceļ pēdējo daļu. |
| --- | --- |

ii)

Atceļ pēdējo daļu.

| 7. | 18. panta trešajā daļā vārdus “ar nosacījumu, ka attiecīgajiem darba ņēmējiem piešķir līdzvērtīgus kompensējošus atpūtas laikposmus” aizstāj ar vārdiem “ar nosacījumu, ka attiecīgajiem darba ņēmējiem piešķir līdzvērtīgus kompensējošus atpūtas laikposmus,
  kas seko pienākumu pildīšanas laikposmiem, saskaņā ar attiecīgiem tiesību aktiem, koplīgumu vai citiem līgumiem starp nozares darba devējiem un darba ņēmējiem.
  ” |
| --- | --- |

7.

18. panta trešajā daļā vārdus “ar nosacījumu, ka attiecīgajiem darba ņēmējiem piešķir līdzvērtīgus kompensējošus atpūtas laikposmus” aizstāj ar vārdiem “ar nosacījumu, ka attiecīgajiem darba ņēmējiem piešķir līdzvērtīgus kompensējošus atpūtas laikposmus,
  kas seko pienākumu pildīšanas laikposmiem, saskaņā ar attiecīgiem tiesību aktiem, koplīgumu vai citiem līgumiem starp nozares darba devējiem un darba ņēmējiem.
  ”

| 8. | 19. pantu aizstāj ar šo:
  “
  Objektīvu vai tehnisku iemeslu dēļ, vai arī darba organizācijas iemeslu dēļ var izmantot 16. panta nepiemērošanas iespēju, lai pagarinātu bāzes laikposmu līdz divpadsmit mēnešu maksimālam ilgumam, atbilstīgi darba ņēmēju drošības un veselības aizsardzības vispārējiem principiem:










  a) | ja darbiniekus aizsargā koplīgums vai līgums starp nozares darba devējiem un darba ņēmējiem, kā paredzēts 18. pantā; vai |
| --- | --- | --- |

8.

19. pantu aizstāj ar šo:

“
  Objektīvu vai tehnisku iemeslu dēļ, vai arī darba organizācijas iemeslu dēļ var izmantot 16. panta nepiemērošanas iespēju, lai pagarinātu bāzes laikposmu līdz divpadsmit mēnešu maksimālam ilgumam, atbilstīgi darba ņēmēju drošības un veselības aizsardzības vispārējiem principiem:

a)

ja darbiniekus aizsargā koplīgums vai līgums starp nozares darba devējiem un darba ņēmējiem, kā paredzēts 18. pantā; vai

| b) | pamatojoties uz normatīviem un administratīviem aktiem tajos gadījumos, kad darbiniekus neaizsargā koplīgums vai līgums starp nozares darba devējiem un darba ņēmējiem, ar nosacījumu, ka attiecīgā dalībvalsts veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka:








  — | darba devējs informē un apspriežas ar darba ņēmējiem un/vai to pārstāvjiem par ierosinātā darba laika izkārtojumu un tā izmaiņām; |
| --- | --- | --- |

b)

pamatojoties uz normatīviem un administratīviem aktiem tajos gadījumos, kad darbiniekus neaizsargā koplīgums vai līgums starp nozares darba devējiem un darba ņēmējiem, ar nosacījumu, ka attiecīgā dalībvalsts veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka:

—

darba devējs informē un apspriežas ar darba ņēmējiem un/vai to pārstāvjiem par ierosinātā darba laika izkārtojumu un tā izmaiņām;

| — | darba devējs veic nepieciešamos pasākumus, lai novērstu un/vai atrastu pretlīdzekli veselības un drošības riskam, kas varētu būt saistīts ar ierosināto darba laika izkārtojumu.
  ” |
| --- | --- |

—

darba devējs veic nepieciešamos pasākumus, lai novērstu un/vai atrastu pretlīdzekli veselības un drošības riskam, kas varētu būt saistīts ar ierosināto darba laika izkārtojumu.
  ”

| 9. | Atceļ 20. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

9.

Atceļ 20. panta 2. punktu.

| 10. | 22. pantu groza šādi:






  a) | 1. punktu aizstāj ar šo:
  “1.   Dalībvalstīm ir iespēja nepiemērot 6. pantu, ievērojot darba ņēmēju drošības un veselības aizsardzības vispārējos principus. Tomēr šīs iespējas īstenošana konkrēti jāparedz koplīgumā vai līgumā, kas noslēgts starp sociālajiem partneriem nacionālā vai reģionālā līmenī, vai arī saskaņā ar valsts tiesību aktiem un/vai praksi koplīgumu vai līgumu veidā, kas atbilstošā līmenī noslēgti starp sociālajiem partneriem.
  Šo tiesību īstenošana iespējama arī ar līgumu starp darba devēju un darba ņēmēju, kad neviens koplīgums nav spēkā un, ja saskaņā ar valsts tiesību aktiem un/vai praksi attiecīgajā uzņēmumā vai iestādē nav personāla pilnvarotas pārstāvniecības, slēdzot šīs nozares koplīgumu vai līgumu starp sociālajiem partneriem.” |
| --- | --- | --- |

10.

22. pantu groza šādi:

a)

1. punktu aizstāj ar šo:

“1.   Dalībvalstīm ir iespēja nepiemērot 6. pantu, ievērojot darba ņēmēju drošības un veselības aizsardzības vispārējos principus. Tomēr šīs iespējas īstenošana konkrēti jāparedz koplīgumā vai līgumā, kas noslēgts starp sociālajiem partneriem nacionālā vai reģionālā līmenī, vai arī saskaņā ar valsts tiesību aktiem un/vai praksi koplīgumu vai līgumu veidā, kas atbilstošā līmenī noslēgti starp sociālajiem partneriem.

Šo tiesību īstenošana iespējama arī ar līgumu starp darba devēju un darba ņēmēju, kad neviens koplīgums nav spēkā un, ja saskaņā ar valsts tiesību aktiem un/vai praksi attiecīgajā uzņēmumā vai iestādē nav personāla pilnvarotas pārstāvniecības, slēdzot šīs nozares koplīgumu vai līgumu starp sociālajiem partneriem.”

| b) | iekļauj šādu 1.a punktu:
  “1.a)   punkts. Jebkurā gadījumā dalībvalstīm, izmantojot 1. punktā paredzēto iespēju, jāveic nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu, ka:






  a) | neviens darba devējs nenodarbina darba ņēmēju vairāk par četrdesmit astoņām stundām septiņu dienu periodā, kas aprēķināts kā bāzes laikposma vidējais lielums, kas noteikts 16. panta b) punktā, ja vien,
  pamatojoties uz pasūtījumu izmaiņām
  , šāda darba veikšanai saņemta darba ņēmēja rakstiska piekrišana. Šāda līguma derīguma termiņš ar tā atjaunošanas tiesībām nevar pārsniegt
  sešus mēnešus
  . Individuālā darba līguma parakstīšanas vai jebkura pārbaudes laikā dota piekrišana ir spēkā neesoša; |
| --- | --- | --- |

b)

iekļauj šādu 1.a punktu:

“1.a)   punkts. Jebkurā gadījumā dalībvalstīm, izmantojot 1. punktā paredzēto iespēju, jāveic nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu, ka:

a)

neviens darba devējs nenodarbina darba ņēmēju vairāk par četrdesmit astoņām stundām septiņu dienu periodā, kas aprēķināts kā bāzes laikposma vidējais lielums, kas noteikts 16. panta b) punktā, ja vien,
  pamatojoties uz pasūtījumu izmaiņām
  , šāda darba veikšanai saņemta darba ņēmēja rakstiska piekrišana. Šāda līguma derīguma termiņš ar tā atjaunošanas tiesībām nevar pārsniegt
  sešus mēnešus
  . Individuālā darba līguma parakstīšanas vai jebkura pārbaudes laikā dota piekrišana ir spēkā neesoša;

| b) | darba ņēmējs nevar ciest nekādus zaudējumus tā iemesla dēļ, ka viņš nav devis savu piekrišanu šāda darba veikšanai; |
| --- | --- |

b)

darba ņēmējs nevar ciest nekādus zaudējumus tā iemesla dēļ, ka viņš nav devis savu piekrišanu šāda darba veikšanai;

| c) | neviens darba ņēmējs nevar sniegt pakalpojumus vairāk nekā sešdesmit piecas stundas jebkurā nedēļā, ja vien koplīgums vai līgums, kas noslēgts starp sociālajiem partneriem, nenosaka citādi; |
| --- | --- |

c)

neviens darba ņēmējs nevar sniegt pakalpojumus vairāk nekā sešdesmit piecas stundas jebkurā nedēļā, ja vien koplīgums vai līgums, kas noslēgts starp sociālajiem partneriem, nenosaka citādi;

| d) | darba devējs kontrolē visu darba ņēmēju, kas veic šādu darbu, sarakstu un reāli nostrādāto stundu uzskaites reģistru; |
| --- | --- |

d)

darba devējs kontrolē visu darba ņēmēju, kas veic šādu darbu, sarakstu un reāli nostrādāto stundu uzskaites reģistru;

| e) | saraksti jānodod kompetentu iestāžu rīcībā, kas darba ņēmēju drošības un/vai veselības iemeslu dēļ var aizliegt vai ierobežot iespēju pārsniegt maksimālo nedēļas darba ilgumu; |
| --- | --- |

e)

saraksti jānodod kompetentu iestāžu rīcībā, kas darba ņēmēju drošības un/vai veselības iemeslu dēļ var aizliegt vai ierobežot iespēju pārsniegt maksimālo nedēļas darba ilgumu;

| f) | saskaņā ar kompetentu iestāžu prasību darba devēji tām iesniedz informāciju par darba ņēmēju noslēgtajiem līgumiem, lai veiktu darbu, kura ilgums pārsniedz četrdesmit astoņas stundas septiņu dienu laikā, kas aprēķināts kā vidējais lielums 16. panta b) punktā noteiktajā bāzes laikposmā, kā arī par šo darba ņēmēju reāli nostrādātajām stundām.” |
| --- | --- |

f)

saskaņā ar kompetentu iestāžu prasību darba devēji tām iesniedz informāciju par darba ņēmēju noslēgtajiem līgumiem, lai veiktu darbu, kura ilgums pārsniedz četrdesmit astoņas stundas septiņu dienu laikā, kas aprēķināts kā vidējais lielums 16. panta b) punktā noteiktajā bāzes laikposmā, kā arī par šo darba ņēmēju reāli nostrādātajām stundām.”

| c) | 22. pantā iekļauj šādu 3.a punktu:


  “
  3.a
     
  Šo pantu atceļ 36 mēnešus pēc Direktīvas 2005/.../EK stāšanās spēkā.
  ” |
| --- | --- |

c)

22. pantā iekļauj šādu 3.a punktu:

“
  3.a
     
  Šo pantu atceļ 36 mēnešus pēc Direktīvas 2005/.../EK stāšanās spēkā.
  ”

| 11. | 24. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:


  “
  3.
     
  Ik pēc pieciem gadiem no 1996. gada 23. novembra Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu, tajā skaitā, ja nepieciešams, arī atbilstošus priekšlikumus tās grozījumiem, lai ņemtu vērā jaunākās tendences darba drošībā un veselības aizsardzībā un profesionālās un ģimenes dzīves saderības nodrošināšanā.
  ” |
| --- | --- |

11.

24. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“
  3.
     
  Ik pēc pieciem gadiem no 1996. gada 23. novembra Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu, tajā skaitā, ja nepieciešams, arī atbilstošus priekšlikumus tās grozījumiem, lai ņemtu vērā jaunākās tendences darba drošībā un veselības aizsardzībā un profesionālās un ģimenes dzīves saderības nodrošināšanā.
  ”

2. pants

Dalībvalstis nosaka sankcijas, kas piemērojamas nacionālo rīkojumu pārkāpšanas gadījumos, un veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu to īstenošanu. Šādi paredzētām sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un iebiedējošām. Visvēlākais 3. pantā minētajā termiņā dalībvalstis dara Komisijai zināmus šos noteikumus un pēc iespējas ātrāk arī visus turpmākos grozījumus. Tās īpaši rūpējas par to, lai darba ņēmēju un/vai to pārstāvju rīcībā būtu atbilstošas procedūras, kas ļautu veikt šajā direktīvā paredzētos pienākumus.

3. pants

Dalībvalstis vēlākais [...] (5) ievieš normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības, vai arī vēlākais šajā datumā dalībvalstis pārliecinās, ka sociālie partneri, savstarpēji vienojoties, ir īstenojuši nepieciešamos pasākumus, un uzņemas veikt pasākumus, lai jebkurā brīdī spētu nodrošināt šīs direktīvas izvirzīto rezultātu. Tās nekavējoties iesniedz Komisijai šo aktu tekstu, kā arī atbilstības tabulu starp šiem aktiem un šo direktīvu.

Dalībvalstu pieņemtie akti satur atsauci uz šo direktīvu vai tiem šāda atsauce tiek pievienota to oficiālās publicēšanas laikā. Šīs atsauces kārtību pieņem dalībvalstis.

Dalībvalstis nodrošina, ka visi līgumi, kurus slēdza darbinieki, izmantojot oriģinālo Direktīvas 2003/88/EK 22. panta 1. punkta a) apakšpunkta formulējumu un kuri ir spēkā īstenošanas dienā, kas minēta šī panta pirmajā daļā, paliek spēkā laika periodā, kas nepārsniedz vienu gadu, sākot no minētās dienas.

4. pants

Šī direktīva stājas spēkā [...] dienā pēc tās publicēšanas “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.”

5. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.
  Pēc publicēšanas šīs direktīvas eksemplāru nosūta kandidātvalstu valdībām un parlamentiem.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

Priekšsēdētājs

Padomes vārdā

Priekšsēdētājs

---

(1)  OV C [...],[...],[...]· lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 11. maija Nostāja.

2

Eiropas Parlamenta 2005. gada 11. maija Nostāja.

(3)  OV L 299, 18.11.2003., 9. lpp.

3

(4)  OV L 307, 13.12.1993., 18. lpp. Direktīva aizstāta ar Direktīvu 2003/88/EK.

4

(5)  ...

5

---

Ceturtdiena, 2005. gada 12. maijs

| 20.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 92/299 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 92/299

---

PROTOKOLS

(2006/C 92 E/04)

SĒDES NORISE

SĒDI VADA: Luigi COCILOVO

Priekšsēdētāja vietnieks

1.   Sēdes atklāšana

Sēde tika atklāta plkst. 10.00.

2.   Dokumentu iesniegšana

Padome un Komisija iesniedza turpmāk minētos dokumentus.

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par elastības fonda izmantošanu to valstu rehabilitācijas un atjaunošanas palīdzības nolūkā, kas cietušas cunami, saskaņā ar 1999.gada 6. maija Iestāžu nolīguma 24.punktu (SEK(2005)0548 — C6-0127/2005 — 2005/2083(ACI)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: BUDG
  atzinums: AFET, DEVE |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par elastības fonda izmantošanu to valstu rehabilitācijas un atjaunošanas palīdzības nolūkā, kas cietušas cunami, saskaņā ar 1999.gada 6. maija Iestāžu nolīguma 24.punktu (SEK(2005)0548 — C6-0127/2005 — 2005/2083(ACI)).

nodots

atbildīgajai komitejai: BUDG

atzinums: AFET, DEVE

| — | Priekšlikums Padomes lēmumam par nolīguma slēgšanu starp Eiropas Kopienu un Azerbaidžānas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (KOM(2005)0060 — C6-0130/2005 — 2005/0011 (CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes lēmumam par nolīguma slēgšanu starp Eiropas Kopienu un Azerbaidžānas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (KOM(2005)0060 — C6-0130/2005 — 2005/0011 (CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: TRAN

3.   PTO noteikumu īstenošana Ķīnā (debates)

Mutisks jautājums, ko uzdeva Enrique Barón Crespo INTA komitejas vārdā Komisijai: PTO noteikumu īstenošana Ķīnā (B6-0230/2005)

Enrique Barón Crespo izvērsa mutisko jautājumu.

Peter Mandelson (Komisijas loceklis) atbildēja uz mutisko jautājumu.

Uzstājās: Daniel Caspary PPE-DE grupas vārdā, Erika Mann PSE grupas vārdā, Johan Van Hecke ALDE grupas vārdā, Caroline Lucas Verts/ALE grupas vārdā, Pedro Guerreiro GUE/NGL grupas vārdā, Bastiaan Belder IND/DEM grupas vārdā, Umberto Pirilli UEN grupas vārdā, Jean-Claude Martinez, pie grupām nepiederošs deputāts, Manolis Mavrommatis, David Martin, Patrizia Toia, Carl Schlyter, Georgios Toussas, Mario Borghezio, Roberta Angelilli, Tokia Saïfi, Joan Calabuig Rull, Jorgo Chatzimarkakis un Zuzana Roithová.

SĒDI VADA: Janusz ONYSZKIEWICZ

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Nicola Zingaretti, Georgios Papastamkos, Adam Gierek, Ivo Belet, Harald Ettl, Nikolaos Vakalis, Panagiotis Beglitis, Paul Rübig un Peter Mandelson.

Debates tika slēgtas.

4.   Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģijas īstenošana (debates)

Ziņojums par Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģijas īstenošanu (2004/2238(INI)) — Kultūras un izglītības komiteja.

Referents: Luis Herrero-Tejedor (A6-0111/2005).

Luis Herrero-Tejedor iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Margot Wallström (Komisijas priekšsēdētāja vietniece).

Uzstājās: Othmar Karas PPE-DE grupas vārdā, María Badía i Cutchet PSE grupas vārdā, Giulietto Chiesa ALDE grupas vārdā, Helga Trüpel Verts/ALE grupas vārdā, Miguel Portas GUE/NGL grupas vārdā, Matteo Salvini IND/DEM grupas vārdā, Mieczysław Edmund Janowski UEN grupas vārdā, Ashley Mote, pie grupām nepiederošs deputāts, Ljudmila Novak, Christa Prets, Ignasi Guardans Cambó, Carl Schlyter, Thomas Wise, Marine Le Pen, Paul Rübig, Marianne Mikko, Jorgo Chatzimarkakis, Guy Bono un Margot Wallström.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005.gada 12. maija protokola 5.8.punkts.

SĒDI VADA: Pierre MOSCOVICI

Priekšsēdētāja vietnieks

5.   Balsošanas laiks

Sīkāka informācija par balsojumiem (grozījumi, atsevišķi balsojumi un balsojumi pa daļām) ir sniegta protokola I pielikumā.

Uzstājās:

| — | Michl Ebner, kas iebilda pret to sanāksmju novēlotu atcelšanu, kuras jau pirms vairākām nedēļām bija paredzētas tajā pašā laikā, kad vakardienas pēcpusdienas sēde (sēdes vadītājs šo izteikumu ņēmā vērā); |
| --- | --- |

—

Michl Ebner, kas iebilda pret to sanāksmju novēlotu atcelšanu, kuras jau pirms vairākām nedēļām bija paredzētas tajā pašā laikā, kad vakardienas pēcpusdienas sēde (sēdes vadītājs šo izteikumu ņēmā vērā);

| — | Robert Atkins, kas sūdzējās par balsošanas laika sākuma aizkavēšanos, jo Strasbūras lidostu šodien ir paralizējis streiks. Viņš prasīja, lai Prezidijs izskata iespēju ceturdienas sēdes balsošanu sākt agrāk (sēdes vadītājs apņēmās šo pieprasījumu nodot Prezidijam). |
| --- | --- |

—

Robert Atkins, kas sūdzējās par balsošanas laika sākuma aizkavēšanos, jo Strasbūras lidostu šodien ir paralizējis streiks. Viņš prasīja, lai Prezidijs izskata iespēju ceturdienas sēdes balsošanu sākt agrāk (sēdes vadītājs apņēmās šo pieprasījumu nodot Prezidijam).

5.1.   Orhūsas Konvencijas pušu otrā tikšanās (balsojums)

Rezolūcijas priekšlikums B6-0277/2005

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I pielikuma 1. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2005)0176).

5.2.   Klimata izmaiņas (balsojums)

Rezolūcijas priekšlikums B6-0278/2005

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I pielikuma 2.punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2005)0177).

5.3.   Situācija Sudānā (balsojums)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0300/2005, B6-0301/2005, B6-0302/2005, B6-0303/2005, B6-0304/2005 un B6-0305/2005.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I pielikuma 3.punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0300/2005

(aizstāj B6-0300/2005, B6-0301/2005, B6-0302/2005, B6-0303/2002 un B6-0305/2005)

Iesnieguši šādi deputāti:

| — | Michael Gahler, Mario Mauro, Nirj Deva, Maria Martens, Horst Schnellhardt, Ursula Stenzel un Charles Tannock PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Michael Gahler, Mario Mauro, Nirj Deva, Maria Martens, Horst Schnellhardt, Ursula Stenzel un Charles Tannock PPE-DE grupas vārdā,

| — | Miguel Angel Martínez Martínez, Marie-Arlette Carlotti un Glenys Kinnock PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Miguel Angel Martínez Martínez, Marie-Arlette Carlotti un Glenys Kinnock PSE grupas vārdā,

| — | Fiona Hall, Lapo Pistelli un Johan Van Hecke ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Fiona Hall, Lapo Pistelli un Johan Van Hecke ALDE grupas vārdā,

| — | Marie-Hélène Aubert, Margrete Auken un Angelika Beer Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Marie-Hélène Aubert, Margrete Auken un Angelika Beer Verts/ALE grupas vārdā,

| — | Luisa Morgantini GUE/NGL grupas vārdā. |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini GUE/NGL grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2005)0178).

(Rezolūcijas priekšlikums B6-0304/2005 vairs nav spēkā.)

5.4.   Situācija Kirgizstānā un Centrālāzijā (balsojums)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0295/2005, B6-0296/2005, B6-0297/2005, B6-0298/2005, B6-0299/2005 un B6-0306/2005.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I pielikuma 4. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0295/2005

(aizstāj B6-0295/2005, B6-0296/2005, B6-0297/2005, B6-0298/2005, B6-0299/2005 un B6-0306/2005):

Iesnieguši šādi deputāti:

| — | Armin Laschet un Albert Jan Maat PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Armin Laschet un Albert Jan Maat PPE-DE grupas vārdā,

| — | Jan Marinus Wiersma un Bernadette Bourzai PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma un Bernadette Bourzai PSE grupas vārdā,

| — | Ona Juknevičienė un Dirk Sterckx ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Ona Juknevičienė un Dirk Sterckx ALDE grupas vārdā,

| — | Bart Staes un Cem Özdemir Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Bart Staes un Cem Özdemir Verts/ALE grupas vārdā,

| — | Vittorio Agnoletto GUE/NGL grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto GUE/NGL grupas vārdā,

| — | Cristiana Muscardini un Anna Elzbieta Fotyga UEN grupas vārdā. |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini un Anna Elzbieta Fotyga UEN grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2005)0179).

5.5.   Eiropas nākotne sešdesmit gadus pēc Otrā Pasaules kara (balsojums)

Rezolūcijas priekšlikums B6-0290/2005/rev

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I pielikuma 5.punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2005)0180).

5.6.   Parlamenta tāme 2006. gadam (balsojums)

Ziņojums par Parlamenta ienākumu un izdevumu tāmi 2006. finanšu gadam (2005/2012(BUD)) — Budžeta komiteja.

Referents: Valdis Dombrovskis (A6-0106/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I pielikuma 6.punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Uzstājās: Hans-Peter Martin, kas, atgriežoties pie savām iepriekšējām uzstāšanās reizēm (2005.gada 9. maija protokola 12.punkts un 2005.gada 11. maija protokola 13.punkts), vēlreiz protestēja pret šī ziņojuma virzīšanu balsošanai, jo viņš apstrīd tā likumību, un Janusz Lewandowski, BUDG komitejas priekšsēdētājs priekšsēdētājs, kas atgādināja komitejā izmantoto procedūru.

Pieņemts (P6_TA(2005)0181).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Valdis Dombrovskis, referents, par 1. un 2. grozījuma pieņemšanas ietekmi uz budžetu. |
| --- | --- |

—

Valdis Dombrovskis, referents, par 1. un 2. grozījuma pieņemšanas ietekmi uz budžetu.

5.7.   Dohas sarunu kārtas izvērtējums pēc PTO 2004. gada 1. augusta nolīguma (balsojums)

Ziņojums par situācijas izvērtējumu attiecībā uz Dohas sarunu kārtu pēc PTO 2004. gada 1. augusta nolīguma (2004/2138 (INI)) — Starptautiskās tirdzniecības komiteja.

Referents: Javier Moreno Sánchez (A6-0095/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I pielikuma 7. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2005)0182).

5.8.   Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģijas īstenošana (balsojums)

Ziņojums par Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģijas īstenošanu (2004/2238(INI)) — Kultūras un izglītības komiteja.

Referents: Luis Herrero-Tejedor (A6-0111/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I pielikuma 8.punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2005)0183).

6.   Balsojuma skaidrojumi

Rakstiski balsojuma skaidrojumi:

Balsojuma skaidrojumi, kas saskaņā ar Reglamenta 163. panta 3. punktu ir iesniegti rakstiski, ir iekļauti šīs sēdes stenogrammā.

Mutiski balsojuma skaidrojumi:

Eiropas nākotne sešdesmit gadus pēc Otrā Pasaules kara — B6-0290/2005

Aldis Kušķis, Laima Liucija Andrikienė, Nicola Zingaretti, Tunne Kelam, Michael Gahler, Vytautas Landsbergis, Zita Pleštinská.

7.   Balsojuma labojumi

Turpmāk minētie deputāti iesniedza šādus balsojuma labojumus.

Eiropas nākotne sešdesmit gadus pēc Otrā Pasaules kara — B6-0290/2005

| — | 1. punkts, 2. daļa

  par: Hans-Peter Martin |
| --- | --- |

—

1. punkts, 2. daļa

par: Hans-Peter Martin

| — | 5. punkts, 2. daļa

  par: Hans-Peter Martin |
| --- | --- |

—

5. punkts, 2. daļa

par: Hans-Peter Martin

| — | 7. punkts, 2. daļa

  pret: Malcolm Harbour |
| --- | --- |

—

7. punkts, 2. daļa

pret: Malcolm Harbour

| — | rezolūcija (kopumā)

  pret: Gary Titley |
| --- | --- |

—

rezolūcija (kopumā)

pret: Gary Titley

Lissy Gröner paziņoja, ka viņa balsojumā nepiedalījās.

Francis Wurtz paziņoja, ka GUE/NGL grupas deputāti galīgajā balsojumā nepiedalījās.

Valdis Dombrovskis ziņojums — A6-0106/2005

| — | 19. punkts, 2. daļa

  par: Ignasi Guardans Cambó, Gary Titley

  atturas: Malcolm Harbour |
| --- | --- |

—

19. punkts, 2. daļa

par: Ignasi Guardans Cambó, Gary Titley

atturas: Malcolm Harbour

| — | grozījums Nr. 18

  par: Claude Turmes |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 18

par: Claude Turmes

| — | grozījums Nr. 4

  par: Claude Turmes |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 4

par: Claude Turmes

| — | rezolūcija (kopumā)

  par: James Elles |
| --- | --- |

—

rezolūcija (kopumā)

par: James Elles

Javier Moreno Sánchez ziņojums — A6-0095/2005

| — | grozījums Nr. 14

  pret: Athanasios Pafilis, Georgios Toussas |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 14

pret: Athanasios Pafilis, Georgios Toussas

| — | grozījums Nr. 2

  pret: Athanasios Pafilis, Georgios Toussas |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 2

pret: Athanasios Pafilis, Georgios Toussas

Luis Herrero-Tejedor ziņojums — A6-0111/2005

| — | grozījums Nr. 10

  par: Charles Tannock, Hans-Peter Martin |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 10

par: Charles Tannock, Hans-Peter Martin

| — | grozījums Nr. 12

  par: Claude Turmes, Hans-Peter Martin |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 12

par: Claude Turmes, Hans-Peter Martin

| — | grozījums Nr. 15 S

  atturas: Pedro Guerreiro

  pret: Inés Ayala Sender, Elisabeth Schroedter |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 15 S

atturas: Pedro Guerreiro

pret: Inés Ayala Sender, Elisabeth Schroedter

| — | rezolūcija (kopumā)

  par: Marie Panayotopoulos-Cassiotou

  pret: Hans-Peter Martin |
| --- | --- |

—

rezolūcija (kopumā)

par: Marie Panayotopoulos-Cassiotou

pret: Hans-Peter Martin

8.   Padomes kopējo nostāju paziņošana

Saskaņā ar Reglamenta 57. panta 1. punktu sēdes vadītājs paziņoja, ka ir saņemtas šādas Padomes kopējās nostājas kopā ar pamatojumiem par to pieņemšanu, kā arī Komisijas nostāja par:

| — | Padomes 2005. gada 12. aprīlī pieņemto kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par ieguves rūpniecības atkritumu apsaimniekošanu un par grozījumiem Direktīvā 2004/35/EK (16075/1/2004 — KOM(2005)0170 — C6-0128/2005 — 2003/0107(COD))






  nodots | atbildīgajai komitejai: ENVI |
| --- | --- | --- |

—

Padomes 2005. gada 12. aprīlī pieņemto kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par ieguves rūpniecības atkritumu apsaimniekošanu un par grozījumiem Direktīvā 2004/35/EK (16075/1/2004 — KOM(2005)0170 — C6-0128/2005 — 2003/0107(COD))

nodots

atbildīgajai komitejai: ENVI

| — | Kopējo nostāju, ko Padome pieņēmusi 2005. gada 18. aprīlī nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par veselības un drošības minimālajām prasībām attiecībā uz darba ņēmēju pakļaušanu riskiem, ko izraisa fizikāli faktori (optiskais starojums) (19. īpašā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16.panta 1.punkta nozīmē) (05571/6/2005 — 07788/2005 — KOM(2005)0189 — C6-0129/2005 — 1992/0449B(COD))






  nodots | atbildīgajai komitejai: EMPL |
| --- | --- | --- |

—

Kopējo nostāju, ko Padome pieņēmusi 2005. gada 18. aprīlī nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par veselības un drošības minimālajām prasībām attiecībā uz darba ņēmēju pakļaušanu riskiem, ko izraisa fizikāli faktori (optiskais starojums) (19. īpašā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16.panta 1.punkta nozīmē) (05571/6/2005 — 07788/2005 — KOM(2005)0189 — C6-0129/2005 — 1992/0449B(COD))

nodots

atbildīgajai komitejai: EMPL

Trīs mēnešu termiņš, lai Parlaments pieņemtu tā nostāju, sākas rītdien, 2005. gada 13.maijā.

9.   Pieprasījums aizstāvēt deputāta neaizskaramību

Witold Tomczak nosūtīja prezidentūrai vēstuli prasot, lai Parlaments vēršas pie Polijas kompetentajām iestādēm, aizstāvot viņa deputāta neaizskaramību saistībā ar Lielpolijas apgabaltiesā notiekošo procesu.

Saskaņā ar Reglamenta 6. panta 3. punktu pieprasījums ir nodots atbildīgajai komitejai, proti, JURI komitejai.

10.   Komiteju sastāvs

Pēc PSE grupas pieprasījuma Parlaments apstiprināja šāda deputāta iecelšanu amatā:

| — | EMPL komiteja: Pier Antonio Panzeri. |
| --- | --- |

—

EMPL komiteja: Pier Antonio Panzeri.

11.   Darba kārtība

Sēdes vadītājs paziņoja, ka Priekšsēdētāju konference ir ierosinājusi turpmāk minētos grozījumus 2005. gada 25. un 26. maija sēžu darba kārtībā.

Trešdiena, 2005. gada 25. maijs

| 1. | Noteiktais iesniegšanas termiņš grozījumiem turpmāk minētajos ziņojumos ir trešdiena, 2005. gada 18. maijs plkst. 12:






  — | Hartmut Nassauer (LIBE — A6-0137/2005) par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, tostarp terorisma finansēšanu, |
| --- | --- | --- |

1.

Noteiktais iesniegšanas termiņš grozījumiem turpmāk minētajos ziņojumos ir trešdiena, 2005. gada 18. maijs plkst. 12:

—

Hartmut Nassauer (LIBE — A6-0137/2005) par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, tostarp terorisma finansēšanu,

| — | Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (FEMM — A6-0132/2005) par grozījumiem rīcības programma par sieviešu un vīriešu līdztiesību. |
| --- | --- |

—

Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (FEMM — A6-0132/2005) par grozījumiem rīcības programma par sieviešu un vīriešu līdztiesību.

| 2. | Turpmāk minētie ziņojumi ir pārnesti uz jūnija pirmo sesiju:






  — | Herbert Bösch (CONT): Kopienu finansiālo interešu aizsardzība un cīņa pret krāpšanos, |
| --- | --- | --- |

2.

Turpmāk minētie ziņojumi ir pārnesti uz jūnija pirmo sesiju:

—

Herbert Bösch (CONT): Kopienu finansiālo interešu aizsardzība un cīņa pret krāpšanos,

| — | Frederika Brepoels (ENVI — A6-0108/2005): Kopienas telpiskās informācijas infrastruktūra (INSPIRE). |
| --- | --- |

—

Frederika Brepoels (ENVI — A6-0108/2005): Kopienas telpiskās informācijas infrastruktūra (INSPIRE).

| 3. | Peter Skinner (ECON) ziņojums par pārapdrošināšanu, kas pašlaik ir iekļauts ceturtdienas balsošanas laikā, tiks izskatīts ar debatēm. |
| --- | --- |

3.

Peter Skinner (ECON) ziņojums par pārapdrošināšanu, kas pašlaik ir iekļauts ceturtdienas balsošanas laikā, tiks izskatīts ar debatēm.

| 4. | Kopīgās diskusijas par pamattiesībām (Kinga Gál un Claude Moraes ziņojumi) ir pārceltas un iekļautas pēc Cecilia Malmström ziņojuma. |
| --- | --- |

4.

Kopīgās diskusijas par pamattiesībām (Kinga Gál un Claude Moraes ziņojumi) ir pārceltas un iekļautas pēc Cecilia Malmström ziņojuma.

| 5. | Mutisks jautājums Komisijai (ECON — O-0069/2005) par biržu apvienošanos Eiropas Savienībā un finanšu tirgu struktūru ir pievienots kā darba kārtības pēdējais punkts. |
| --- | --- |

5.

Mutisks jautājums Komisijai (ECON — O-0069/2005) par biržu apvienošanos Eiropas Savienībā un finanšu tirgu struktūru ir pievienots kā darba kārtības pēdējais punkts.

Iesniegšanas termiņi:

| — | rezolūcijas priekšlikumi: trešdiena, 2005. gada 18. maija plkst. 12, |
| --- | --- |

—

rezolūcijas priekšlikumi: trešdiena, 2005. gada 18. maija plkst. 12,

| — | grozījumi un kopīgās rezolūcijas priekšlikumi: pirmdiena, 2005. gada 23. maijs plkst. 12. |
| --- | --- |

—

grozījumi un kopīgās rezolūcijas priekšlikumi: pirmdiena, 2005. gada 23. maijs plkst. 12.

Ceturtdiena, 2005. gada 26. maijs

| 1. | Balsojums par rezolūcijas priekšlikumiem par brīvības, drošības un tiesiskuma telpu ir pārcelts uz jūnija pirmo sesiju. |
| --- | --- |

1.

Balsojums par rezolūcijas priekšlikumiem par brīvības, drošības un tiesiskuma telpu ir pārcelts uz jūnija pirmo sesiju.

| 2. | Iesniegšanas termiņs grozījumiem un kopīgas rezolūcijas priekšlikumiem, lai noslēgtu debates par kājnieku ieročiem (ANO Sagatavošanas komisija) ir pagarināts līdz otrdienai, 2005. gada 24. maijam plkst. 12. |
| --- | --- |

2.

Iesniegšanas termiņs grozījumiem un kopīgas rezolūcijas priekšlikumiem, lai noslēgtu debates par kājnieku ieročiem (ANO Sagatavošanas komisija) ir pagarināts līdz otrdienai, 2005. gada 24. maijam plkst. 12.

| 3. | Balsošanas laikā ir iekļauti šādi punkti:






  — | galīgais balsojums par Niels Busk ziņojumu (AGRI — A6-0126/2005) par tirgus atbalsta ārkartas pasākumiem (saskaņā ar 52. panta 3.punktu), |
| --- | --- | --- |

3.

Balsošanas laikā ir iekļauti šādi punkti:

—

galīgais balsojums par Niels Busk ziņojumu (AGRI — A6-0126/2005) par tirgus atbalsta ārkartas pasākumiem (saskaņā ar 52. panta 3.punktu),

| — | rezolūcijas priekšlikums, kas saskaņā ar 78. panta 3. punktu iesniegts Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vārdā, par nolīgumu starp Eiropas dzelzceļa kopienu (CER) un Eiropas transporta darbinieku federāciju (ETF) par dažiem to mobilo darbinieku izmantošanas nosacījumu aspektiem, kuri sniedz savstarpējas izmantojamības pārrobežu pakalpojumus. |
| --- | --- |

—

rezolūcijas priekšlikums, kas saskaņā ar 78. panta 3. punktu iesniegts Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vārdā, par nolīgumu starp Eiropas dzelzceļa kopienu (CER) un Eiropas transporta darbinieku federāciju (ETF) par dažiem to mobilo darbinieku izmantošanas nosacījumu aspektiem, kuri sniedz savstarpējas izmantojamības pārrobežu pakalpojumus.

Parlaments izsaka savu piekrišanu šīm izmaiņām.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 13.05 un atsākta plkst. 15.00.)

SĒDI VADA: Manuel António dos SANTOS

Priekšsēdētāja vietnieks

12.   Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Heide Rühle informēja, ka viņa piedalījās 2005. gada 10. maija sēdē, bet viņas vārda apmeklējumu reģistrā nav.

Balsojumu labojumi:

Alejandro Cercas ziņojums — A6-0105/2005

| — | grozījums Nr. 31

  pret: Cem Özdemir, Othmar Karas |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 31

pret: Cem Özdemir, Othmar Karas

| — | grozījums Nr. 49

  par: Antonio López-Istúriz White |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 49

par: Antonio López-Istúriz White

| — | grozījums Nr. 52

  par: Katerina Batzeli |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 52

par: Katerina Batzeli

*

- *

Iepriekšējās sēdes protokols tika apstiprināts.

13.   Priekšlikums izteikt neuzticību Komisijai

Sēdes vadītājs saskaņā Reglamenta 100. pantu paziņoja, ka viņš ir saņēmis priekšlikumu izteikt neuzticību Komisijai, ko ir parakstījis Nigel Farage un 76 citi deputāti (sk. pielikumu), par izvairīšanos no interešu konflikta riska (B6-0318/2005).

Šis priekšlikums tiks nosūtīts Komisijai.

Debates ir iekļautas trešdienas, 2005. gada 25. maija sēdes darba kārtībā.

14.   Sausums Spānijā (debates)

Komisijas paziņojums: Sausums Spānijā

Stavros Dimas (Komisijas loceklis) sniedza paziņojumu.

Uzstājās: Antonio López-Istúriz White PPE-DE grupas vārdā, Inés Ayala Sender PSE grupas vārdā, Carl Schlyter Verts/ALE grupas vārdā, Ilda Figueiredo GUE/NGL grupas vārdā, Fausto Correia, Cristina Gutiér-rez-Cortines, Stavros Dimas un Inés Ayala Sender.

Rezolūcijas priekšlikumi, kas saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2. punktu ir iesniegti debašu noslēgumā:

| — | María del Pilar Ayuso González, María Esther Herranz García, Cristina Gutiérrez-Cortines un Cristobal Montoro Romero PPE-DE grupas vārdā par sausumu Spānijā (B6-0307/2005), |
| --- | --- |

—

María del Pilar Ayuso González, María Esther Herranz García, Cristina Gutiérrez-Cortines un Cristobal Montoro Romero PPE-DE grupas vārdā par sausumu Spānijā (B6-0307/2005),

| — | Willy Meyer Pleite, Ilda Figueiredo, Pedro Guerreiro un Adamos Adamou GUE/NGL grupas vārdā par sausuma sekām Spānijā (B6-0308/2005), |
| --- | --- |

—

Willy Meyer Pleite, Ilda Figueiredo, Pedro Guerreiro un Adamos Adamou GUE/NGL grupas vārdā par sausuma sekām Spānijā (B6-0308/2005),

| — | Inés Ayala Sender, Rosa Miguélez Ramos, María Isabel Salinas García un María Sornosa Martínez PSE grupas vārdā par sausumu Spānijā (B6-0309/2005), |
| --- | --- |

—

Inés Ayala Sender, Rosa Miguélez Ramos, María Isabel Salinas García un María Sornosa Martínez PSE grupas vārdā par sausumu Spānijā (B6-0309/2005),

| — | Ignasi Guardans Cambó un Josu Ortuondo Larrea ALDE grupas vārdā par sausumu Spānijā (B6-0310/2005). |
| --- | --- |

—

Ignasi Guardans Cambó un Josu Ortuondo Larrea ALDE grupas vārdā par sausumu Spānijā (B6-0310/2005).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 12. maija protokola 16.4. punkts.

15.   Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (debates)

(Rezolūcijas priekšlikumu virsrakstus un to autorus var apskatīt 2005. gada 10. maija protokola 3. punktā.)

15.1.   Togo

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0282/2005, B6-0285/2005, B6-0288/2005, B6-0311/2005, B6-0312/2005 un B6-0314/2005.

Alyn Smith un Michael Gahler iepazīstināja ar rezolūcijas priekšlikumiem.

Uzstājās: Ioannis Varvitsiotis PPE-DE grupas vārdā, Marios Matsakis ALDE grupas vārdā, Luca Romagnoli, pie grupām nepiederošs deputāts, un Stavros Dimas (Komisijas loceklis).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 12. maija protokola 16.1. punkts.

15.2.   Cilvēktiesību un demokrātijas pārkāpumi Krievijas Federācijas Mari El Republikā

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0283/2005, B6-0286/2005, B6-0291/2005, B6-0292/2005, B6-0294/2005 un B6-0316/2005.

Gyula Hegyi, Esko Seppänen, Sepp Kusstatscher, István Szent-Iványi, Marcin Libicki un Tunne Kelam iepazīstināja ar rezolūcijas priekšlikumiem.

Uzstājās: György Schöpflin PPE-DE grupas vārdā, Marianne Mikko PSE grupas vārdā, Urszula Krupa IND/DEM grupas vārdā, Ryszard Czarnecki, pie grupām nepiederošs deputāts, un Stavros Dimas (Komisijas loceklis).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 12. maija protokola 16.2. punkts.

15.3.   Cilvēktiesību situācija Birmā/Mjanmā

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0284/2005, B6-0287/2005, B6-0289/2005, B6-0293/2005, B6-0313/2005 un B6-0315/2005.

Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Marios Matsakis un Bernd Posselt iepazīstināja ar rezolūcijas priekšlikumiem.

Uzstājās: Thomas Mann un Stavros Dimas (Komisijas loceklis).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 12. maija protokola 16.3. punkts.

16.   Balsošanas laiks

Sīkāka informācija par balsojumiem (grozījumi, atsevišķi balsojumi un balsojumi pa daļām) ir sniegta protokola I pielikumā.

16.1.   Togo (balsojums)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0282/2005, B6-0285/2005, B6-0288/2005, B6-0311/2005, B6-0312/2005 un B6-0314/2005.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I pielikuma 9. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0282/2005

(aizstāj B6-0282/2005, B6-0285/2005, B6-0288/2005, B6-0312/2005 un B6-0314/2005)

Iesnieguši šādi deputāti:

| — | Michael Gahler un Bernd Posselt PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Michael Gahler un Bernd Posselt PPE-DE grupas vārdā,

| — | Pasqualina Napoletano un Marie-Arlette Carlotti PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano un Marie-Arlette Carlotti PSE grupas vārdā,

| — | Marie-Hélène Aubert un Margrete Auken Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Marie-Hélène Aubert un Margrete Auken Verts/ALE grupas vārdā,

| — | Luisa Morgantini GUE/NGL grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini GUE/NGL grupas vārdā,

| — | Roberts Zīle UEN grupas vārdā. |
| --- | --- |

—

Roberts Zīle UEN grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2005)0183).

(Rezolūcijas priekšlikums B6-0311/2005 vairs nav spēķā.)

16.2.   Cilvēktiesību un demokrātijas pārkāpumi Krievijas Federācijas Mari El Republikā (balsojums)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0283/2005, B6-0286/2005, B6-0291/2005, B6-0292/2005, B6-0294/2005 un B6-0316/2005.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I pielikuma 10. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0283/2005

(aizstāj B6-0283/2005, B6-0286/2005, B6-0291/2005, B6-0292/2005, B6-0294/2005 un B6-0316/2005)

Iesnieguši šādi deputāti:

| — | György Schöpflin, Tunne Kelam un Bernd Posselt PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

György Schöpflin, Tunne Kelam un Bernd Posselt PPE-DE grupas vārdā,

| — | Pasqualina Napoletano, Reino Paasilinna un Csaba Sándor Tabajdi PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Reino Paasilinna un Csaba Sándor Tabajdi PSE grupas vārdā,

| — | Toomas Savi, István Szent-Iványi, Paavo Väyrynen un Henrik Lax ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Toomas Savi, István Szent-Iványi, Paavo Väyrynen un Henrik Lax ALDE grupas vārdā,

| — | Satu Hassi, Bart Staes un Marie Anne Isler Béguin Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Satu Hassi, Bart Staes un Marie Anne Isler Béguin Verts/ALE grupas vārdā,

| — | Esko Seppänen un Vittorio Agnoletto GUE/NGL grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Esko Seppänen un Vittorio Agnoletto GUE/NGL grupas vārdā,

| — | Anna Elzbieta Fotyga un Marcin Libicki UEN grupas vārdā. |
| --- | --- |

—

Anna Elzbieta Fotyga un Marcin Libicki UEN grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2005)0185).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Tunne Kelam ierosināja mutisku grozījumu 3. punktam, kas tika atbalstīts. |
| --- | --- |

—

Tunne Kelam ierosināja mutisku grozījumu 3. punktam, kas tika atbalstīts.

16.3.   Cilvēktiesību situācija Birmā/Mjanmā (balsojums)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0284/2005, B6-0287/2005, B6-0289/2005, B6-0293/2005, B6-0313/2005 un B6-0315/2005.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I pielikuma 11. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0284/2005

(aizstāj B6-0284/2005, B6-0287/2005, B6-0289/2005, B6-0293/2005, B6-0313/2005 un B6-0315/2005)

Iesnieguši šādi deputāti:

| — | Bernd Posselt, Charles Tannock un Thomas Mann PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Bernd Posselt, Charles Tannock un Thomas Mann PPE-DE grupas vārdā,

| — | Pasqualina Napoletano un Glenys Kinnock PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano un Glenys Kinnock PSE grupas vārdā,

| — | Johan Van Hecke ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Johan Van Hecke ALDE grupas vārdā,

| — | Frithjof Schmidt un Hélène Flautre Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Frithjof Schmidt un Hélène Flautre Verts/ALE grupas vārdā,

| — | Vittorio Agnoletto un Jonas Sjöstedt GUE/NGL grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto un Jonas Sjöstedt GUE/NGL grupas vārdā,

| — | Gintaras Didžiokas UEN grupas vārdā. |
| --- | --- |

—

Gintaras Didžiokas UEN grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2005)0186).

16.4.   Sausums Spānijā (balsojums)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0307/2005, B6-0308/2005, B6-0309/2005 un B6-0310/2005.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: I pielikuma 12. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0307/2005

(aizstāj B6-0307/2005, B6-0308/2005, B6-0309/2005 un B6-0310/2005)

Iesnieguši šādi deputāti:

| — | María del Pilar Ayuso González, María Esther Herranz García, Cristina Gutiérrez-Cortines un Cristobal Montoro Romero PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

María del Pilar Ayuso González, María Esther Herranz García, Cristina Gutiérrez-Cortines un Cristobal Montoro Romero PPE-DE grupas vārdā,

| — | Inés Ayala Sender, Rosa Miguélez Ramos, María Isabel Salinas García un María Sornosa Martínez PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Inés Ayala Sender, Rosa Miguélez Ramos, María Isabel Salinas García un María Sornosa Martínez PSE grupas vārdā,

| — | Ignasi Guardans Cambó un Josu Ortuondo Larrea ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Ignasi Guardans Cambó un Josu Ortuondo Larrea ALDE grupas vārdā,

| — | Willy Meyer Pleite, Ilda Figueiredo, Pedro Guerreiro un Adamos Adamou GUE/NGL grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Willy Meyer Pleite, Ilda Figueiredo, Pedro Guerreiro un Adamos Adamou GUE/NGL grupas vārdā,

| — | Liam Aylward UEN grupas vārdā. |
| --- | --- |

—

Liam Aylward UEN grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2005)0187).

*

- *

Uzstājās Paul Rübig, kas pieprasīja, lai turpmāk sēde tiktu pārtraukta uz piecpadsmit minūtēm pirms balsošanas laika sākuma (sēdes vadītājs ņēma vērā pieprasījumu un apņēmās to nosūtīt Prezidijam).

17.   Lēmumi par atsevišķiem dokumentiem

Nodošana komitejām:

FEMM komiteja:

| — | Pētniecības, tehnoloģiskās attīstības un demonstrējumu pasākumi (2007-2013) (KOM(2005)0119 [01] — C6-0099/2005 — 2005/0043(COD))






  nodots | atbildīgajai komitejai: ITRE
  (atzinums: BUDG, ENVI, TRAN, AGRI, FEMM) |
| --- | --- | --- |

—

Pētniecības, tehnoloģiskās attīstības un demonstrējumu pasākumi (2007-2013) (KOM(2005)0119 [01] — C6-0099/2005 — 2005/0043(COD))

nodots

atbildīgajai komitejai: ITRE

(atzinums: BUDG, ENVI, TRAN, AGRI, FEMM)

BUDG komiteja:

| — | Apspriešanās par iespējām attīstīt Eiropas skolu sistēmu (2004/2237(INI))






  nodots | atbildīgajai komitejai: CULT
  (atzinums: BUDG) |
| --- | --- | --- |

—

Apspriešanās par iespējām attīstīt Eiropas skolu sistēmu (2004/2237(INI))

nodots

atbildīgajai komitejai: CULT

(atzinums: BUDG)

Komiteju ciešāka sadarbība:

JURI komiteja:

| — | ES līgumtiesības un acquis pārskatīšana: turpmākā attīstība (2005/2022(INI))
  (atzinums: LIBE)
  Komiteju ciešāka sadarbība JURI, IMCO
  (Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2005. gada 4. maija lēmumu) |
| --- | --- |

—

ES līgumtiesības un acquis pārskatīšana: turpmākā attīstība (2005/2022(INI))

(atzinums: LIBE)

Komiteju ciešāka sadarbība JURI, IMCO

(Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2005. gada 4. maija lēmumu)

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 98/71/EK par dizainparaugu tiesisko aizsardzību (KOM(2004)0582 — C6-0119/2004 — 2004/0203(COD))
  (atzinums: ECON)
  Komiteju ciešāka sadarbība JURI, IMCO
  (Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2005. gada 4. maija lēmumu) |
| --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 98/71/EK par dizainparaugu tiesisko aizsardzību (KOM(2004)0582 — C6-0119/2004 — 2004/0203(COD))

(atzinums: ECON)

Komiteju ciešāka sadarbība JURI, IMCO

(Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2005. gada 4. maija lēmumu)

Atļauja sagatavot patstāvīgus ziņojumus (Reglamenta 45. pants):

AFET komiteja:

| — | Cilvēktiesību un demokrātijas klauzula ES nolīgumos (2005/2057(INI))
  (atzinums: DEVE, INTA) |
| --- | --- |

—

Cilvēktiesību un demokrātijas klauzula ES nolīgumos (2005/2057(INI))

(atzinums: DEVE, INTA)

| — | Transatlantiskās attiecības (2005/2056(INI))
  (atzinums: INTA, LIBE) |
| --- | --- |

—

Transatlantiskās attiecības (2005/2056(INI))

(atzinums: INTA, LIBE)

| — | Pārskatītais Barselonas process (2005/2058(INI))
  (atzinums: INTA) |
| --- | --- |

—

Pārskatītais Barselonas process (2005/2058(INI))

(atzinums: INTA)

DEVE komiteja:

| — | Smagās un novārtā atstātās slimības jaunattīstības valstīs (2005/2047(INI))
  (atzinums: INTA, BUDG, ENVI, FEMM) |
| --- | --- |

—

Smagās un novārtā atstātās slimības jaunattīstības valstīs (2005/2047(INI))

(atzinums: INTA, BUDG, ENVI, FEMM)

ECON komiteja:

| — | Eiropas Centrālās bankas gada pārskats par 2004.gadu (2005/2048(INI)) |
| --- | --- |

—

Eiropas Centrālās bankas gada pārskats par 2004.gadu (2005/2048(INI))

EMPL komiteja:

| — | Globalizācijas sociālie aspekti (2005/2061 (INI))
  (atzinums: AFET, DEVE, INTA) |
| --- | --- |

—

Globalizācijas sociālie aspekti (2005/2061 (INI))

(atzinums: AFET, DEVE, INTA)

ENVI komiteja:

| — | Kopienas stratēģija attiecībā uz dzīvsudrabu (2005/2050(INI))
  (atzinums: ITRE) |
| --- | --- |

—

Kopienas stratēģija attiecībā uz dzīvsudrabu (2005/2050(INI))

(atzinums: ITRE)

| — | Uzveikt globālās klimata pārmaiņas (2005/2049(INI))
  (atzinums: DEVE, ITRE) |
| --- | --- |

—

Uzveikt globālās klimata pārmaiņas (2005/2049(INI))

(atzinums: DEVE, ITRE)

| — | Ilgtspējīgas attīstības vides aspekti (2005/2051 (INI))
  (atzinums: ECON, EMPL, ITRE) |
| --- | --- |

—

Ilgtspējīgas attīstības vides aspekti (2005/2051 (INI))

(atzinums: ECON, EMPL, ITRE)

ITRE komiteja:

| — | Elektronisko komunikāciju tirgus un regulējums Eiropā 2004.g. (2005/2052(INI))
  (atzinums: ECON, IMCO, JURI) |
| --- | --- |

—

Elektronisko komunikāciju tirgus un regulējums Eiropā 2004.g. (2005/2052(INI))

(atzinums: ECON, IMCO, JURI)

AGRI komiteja:

| — | Riska un krīžu vadība lauksaimniecības nozarē (2005/2053(INI)) |
| --- | --- |

—

Riska un krīžu vadība lauksaimniecības nozarē (2005/2053(INI))

| — | Eiropas Savienības mežsaimniecības stratēģijas īstenošana (2005/2054(INI))
  (atzinums: ENVI) |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības mežsaimniecības stratēģijas īstenošana (2005/2054(INI))

(atzinums: ENVI)

JURI komiteja:

| — | ES līgumtiesības un acquis pārskatīšana: turpmākā attīstība (2005/2022(INI))
  (atzinums: LIBE)
  Komiteju ciešāka sadarbība JURI, IMCO |
| --- | --- |

—

ES līgumtiesības un acquis pārskatīšana: turpmākā attīstība (2005/2022(INI))

(atzinums: LIBE)

Komiteju ciešāka sadarbība JURI, IMCO

LIBE komiteja:

| — | Eiropas Savienības pilsonība — 4. ziņojums (2005/2060(INI))
  (atzinums: CULT, AFCO, PETI) |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības pilsonība — 4. ziņojums (2005/2060(INI))

(atzinums: CULT, AFCO, PETI)

| — | Kopienas pieeja ekonomiskās imigrācijas pārvaldībai (2005/2059(INI))
  (atzinums: AFET, DEVE, INTA, EMPL, CULT, FEMM) |
| --- | --- |

—

Kopienas pieeja ekonomiskās imigrācijas pārvaldībai (2005/2059(INI))

(atzinums: AFET, DEVE, INTA, EMPL, CULT, FEMM)

18.   Rakstiskas deklarācijas, kas ir iekļautas reģistrā (Reglamenta 116. pants)

Parakstu skaits par rakstiskām deklarācijām, kas ir iekļautas reģistrā (Reglamenta 116. panta 3.punkts):

| Dok. Nr. | Autors | Paraksti |
| --- | --- | --- |
| 5/2005 | Caroline Lucas, Claude Moraes, Sarah Ludford, Philip Bushill-Matthews un Alain Lipietz | 70 |
| 6/2005 | Cristiana Muscardini | 141 |
| 7/2005 | Marie Anne Isler Béguin un Milan Horáček | 30 |
| 8/2005 | Marie Anne Isler Béguin | 33 |
| 9/2005 | Robert Evans un Neena Gill | 18 |
| 10/2005 | Andreas Mölzer | 11 |
| 11/2005 | Glyn Ford | 30 |
| 12/2005 | Maciej Marian Giertych, Johannes Blokland, Kathy Sinnott un Patrick Louis | 29 |
| 13/2005 | Diana Wallis, John Bowis, Charles Tannock, Catherine Stihler un Jean Lambert | 91 |
| 14/2005 | Patrick Gaubert, Timothy Kirkhope un Luis Herrero-Tejedor | 21 |
| 15/2005 | Marielle De Sarnez un Bernard Lehideux | 54 |
| 16/2005 | Daniel Marc Cohn-Bendit, Andrew Duff, Alain Lamassoure un Hannes Swoboda | 41 |
| 17/2005 | Maciej Marian Giertych un Sylwester Chruszcz | 19 |
| 18/2005 | Michael Cramer, Bronisław Geremek, Bogusław Liberadzki, Erik Meijer un Paul Rübig | 50 |
| 19/2005 | Frank Vanhecke, Philip Claeys un Koenraad Dillen | 14 |
| 20/2005 | Neil Parish, Paulo Casaca, Marios Matsakis, Caroline Lucas un Miguel Portas | 161 |
| 21/2005 | Albert Jan Maat, Camiel Eurlings, Niels Busk, Edith Mastenbroek un Struan Stevenson | 77 |
| 22/2005 | Roselyne Bachelot-Narquin, Pierre Schapira un Patrick Gaubert | 21 |
| 23/2005 | Robert Evans, Richard Falbr, Helmut Kuhne, Thomas Mann un Klaus-Heiner Lehne | 9 |
| 24/2005 | Wojciech Roszkowski | 37 |
| 25/2005 | Maciej Marian Giertych | 3 |
| 26/2005 | Andreas Mölzer | 3 |
| 27/2005 | Frank Vanhecke, Philip Claeys un Koenraad Dillen | 3 |

Dok. Nr.

Autors

Paraksti

5/2005

Caroline Lucas, Claude Moraes, Sarah Ludford, Philip Bushill-Matthews un Alain Lipietz

70

6/2005

Cristiana Muscardini

141

7/2005

Marie Anne Isler Béguin un Milan Horáček

30

8/2005

Marie Anne Isler Béguin

33

9/2005

Robert Evans un Neena Gill

18

10/2005

Andreas Mölzer

11

11/2005

Glyn Ford

30

12/2005

Maciej Marian Giertych, Johannes Blokland, Kathy Sinnott un Patrick Louis

29

13/2005

Diana Wallis, John Bowis, Charles Tannock, Catherine Stihler un Jean Lambert

91

14/2005

Patrick Gaubert, Timothy Kirkhope un Luis Herrero-Tejedor

21

15/2005

Marielle De Sarnez un Bernard Lehideux

54

16/2005

Daniel Marc Cohn-Bendit, Andrew Duff, Alain Lamassoure un Hannes Swoboda

41

17/2005

Maciej Marian Giertych un Sylwester Chruszcz

19

18/2005

Michael Cramer, Bronisław Geremek, Bogusław Liberadzki, Erik Meijer un Paul Rübig

50

19/2005

Frank Vanhecke, Philip Claeys un Koenraad Dillen

14

20/2005

Neil Parish, Paulo Casaca, Marios Matsakis, Caroline Lucas un Miguel Portas

161

21/2005

Albert Jan Maat, Camiel Eurlings, Niels Busk, Edith Mastenbroek un Struan Stevenson

77

22/2005

Roselyne Bachelot-Narquin, Pierre Schapira un Patrick Gaubert

21

23/2005

Robert Evans, Richard Falbr, Helmut Kuhne, Thomas Mann un Klaus-Heiner Lehne

9

24/2005

Wojciech Roszkowski

37

25/2005

Maciej Marian Giertych

3

26/2005

Andreas Mölzer

3

27/2005

Frank Vanhecke, Philip Claeys un Koenraad Dillen

3

19.   Sēdē pieņemto tekstu nosūtīšana

Saskaņā ar Reglamenta 172. panta 2. punktu šīs sēdes protokolu iesniegs Parlamentam apstiprināšanai nākamās sēdes sākumā.

Ar Parlamenta piekrišanu pieņemtos tekstus nosūtīs tajos minētajām struktūrām.

20.   Nākamo sēžu datumi

Nākamās sēdes notiks 2005. gada 25. un 26. maijā.

21.   Sesijas pārtraukšana

Eiropas Parlamenta sesija tika pārtraukta.

Sēde tika slēgta plkst. 16.55.

Julian Priestley

Ģenerālsekretārs

Josep Borrell Fontelles

Priekšsēdētājs

---

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

Parakstīja:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Baco, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batten, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bozkurt, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Caspary Castex, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbey Correia, Cottigny Coveney Cramer, Crowley Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Del Turco, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dionisi, Di Pietro, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay Dover, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Anne Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Fontaine, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gal'a, Galeote Quecedo, García Pérez, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Gollnisch, Gomolka, Goudin, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hortefeux, Howitt, Hudghton, Hughes, Huhne, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Juknevičienė, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamiński, Karas, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langendries, Laperrouze, Laschet, Lauk, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Letta, Janusz Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, López-Istúriz White, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Maaten, McAvan, McDonald, McGuinness, Madeira, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Millán Mon, Mitchell, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Borut Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Pęk, Alojz Peterle, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Poettering, Polfer, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Saryusz-Wolski, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surjan, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley Toia, Tomczak, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wierzejski, Wise, von Wogau, Wohlin, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zaleski, Zani, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka.

---

I PIELIKUMS

BALSOŠANAS REZULTĀTI

Saīsinājumu un simbolu saraksts

| + | pieņemts |
| --- | --- |
| - | noraidīts |
| ↓ | zaudējis spēku |
| A | atsaukts |
| PS (..., ..., ...) | balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas) |
| EB (..., ..., ...) | elektroniskā balsošana (par, pret, atturas) |
| bd | balsošana pa daļām |
| ats | atsevišķa balsošana |
| groz | grozījums |
| KG | kompromisa grozījums |
| AD | attiecīgā daļa |
| S | svītrojošs grozījums |
| = | identiski grozījumi |
| § | punkts |
| pants | pants |
| apsv | apsvērums |
| RP | rezolūcijas priekšlikums |
| KRP | kopīgs rezolūcijas priekšlikums |
| AIZKL | aizklāta balsošana |

+

pieņemts

-

noraidīts

↓

zaudējis spēku

A

atsaukts

PS (..., ..., ...)

balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas)

EB (..., ..., ...)

elektroniskā balsošana (par, pret, atturas)

bd

balsošana pa daļām

ats

atsevišķa balsošana

groz

grozījums

KG

kompromisa grozījums

AD

attiecīgā daļa

S

svītrojošs grozījums

=

identiski grozījumi

§

punkts

pants

pants

apsv

apsvērums

RP

rezolūcijas priekšlikums

KRP

kopīgs rezolūcijas priekšlikums

AIZKL

aizklāta balsošana

1.   Orhūsas Konvencijas pušu otrā tikšanās

Rezolūcijas priekšlikums: B6-0277/2005

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB – piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rezolūcijas priekšlikums (B6-0277/2005) Vides komiteja |
| 4. §, 1. ievilkums | 1 | Verts/ALE un K. SCHEELE | PS | - | 234, 276, 18 |
| 4. §, aiz 3. ievilkuma | 2 | Verts/ALE un GUE/NGL | | - | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB – piezīmes

Rezolūcijas priekšlikums (B6-0277/2005) Vides komiteja

4. §, 1. ievilkums

1

Verts/ALE un K. SCHEELE

PS

-

234, 276, 18

4. §, aiz 3. ievilkuma

2

Verts/ALE un GUE/NGL

-

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Pieprasījums balsot pec saraksta

Verts/ALE: Grozījums Nr. 1

2.   Klimata izmaiņas

Rezolūcijas priekšlikums: B6-0278/2005

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB – piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rezolūcijas priekšlikums (B6-0278/2005) Vides komiteja |
| 11. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1/PS | + | 529, 11, 14 |
| 2/PS | - | 244, 282, 14 |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB – piezīmes

Rezolūcijas priekšlikums (B6-0278/2005) Vides komiteja

11. §

§

sākotnējais teksts

bd

1/PS

+

529, 11, 14

2/PS

-

244, 282, 14

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Pieprasījumi balsot pa daļām

PPE-DE:

11. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “piemēram, piemērojot PTO pieļautās tirdzniecības sankcijas”

2. daļa: šie vārdi

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

Verts/ALE: 11. §

3.   Situācija Sudānā

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0300/2005, B6-0301/2005, B6-0302/2005, B6-0303/2005, B6-0304/2005, B6-0305/2005

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB – piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgs rezolūcijas priekšlikums (RC-B6-0300/2005) (PPE-DE, PSE, Verts/ALE, ALDE un GUE/NGL) |
| Aiz 8. § | 1 | Verts/ALE | | - | |
| Aiz 9. § | 2 | UEN | | + | |
| Aiz 11. § | 3 | UEN | | + | |
| 4 | ALDE | | - | |
| Aiz 19. § | 5 | GUE/NGL | | + | |
| 20. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 23. § | 6 | GUE/NGL | | - | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |
| Politisko grupu rezolūciju priekšlikumi |
| B6-0300/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0301/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0302/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0303/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0304/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0305/2005 | | ALDE | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB – piezīmes

Kopīgs rezolūcijas priekšlikums (RC-B6-0300/2005) (PPE-DE, PSE, Verts/ALE, ALDE un GUE/NGL)

Aiz 8. §

1

Verts/ALE

-

Aiz 9. §

2

UEN

+

Aiz 11. §

3

UEN

+

4

ALDE

-

Aiz 19. §

5

GUE/NGL

+

20. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

23. §

6

GUE/NGL

-

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Politisko grupu rezolūciju priekšlikumi

B6-0300/2005

PSE

↓

B6-0301/2005

Verts/ALE

↓

B6-0302/2005

GUE/NGL

↓

B6-0303/2005

PPE-DE

↓

B6-0304/2005

UEN

↓

B6-0305/2005

ALDE

↓

Pieprasījums balsot pa daļām

ALDE, GUE/NGL:

20. §

1. daļa:“mudina Eiropas Komisiju ... palīdzības sniegšanai pēc iespējas lielākā teritorijā”

2. daļa:“uzsver, ka Sudānas valdībai ... ar Starptautisko Krimināltiesu izmeklēšanas jautājumos”

4.   Situācija Kirgizstānā un Centrālāzijā

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0295/2005, B6-0296/2005, B6-0297/2005, B6-0298/2005, B6-0299/2005, B6-0306/2005

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB – piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgs rezolūcijas priekšlikums (RC-B6-0295/2005) (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL un UEN) |
| 6.§ | 2 | PPE-DE | | + | |
| D apsvērums | 1 | PPE-DE | | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |
| Politisko grupu rezolūciju priekšlikumi |
| B6-0295/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0296/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0297/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0298/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0299/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0306/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB – piezīmes

Kopīgs rezolūcijas priekšlikums (RC-B6-0295/2005) (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL un UEN)

6.§

2

PPE-DE

+

D apsvērums

1

PPE-DE

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Politisko grupu rezolūciju priekšlikumi

B6-0295/2005

GUE/NGL

↓

B6-0296/2005

Verts/ALE

↓

B6-0297/2005

ALDE

↓

B6-0298/2005

UEN

↓

B6-0299/2005

PSE

↓

B6-0306/2005

PPE-DE

↓

5.   Eiropas nākotne sešdesmit gadus pēc Otrā Pasaules kara

Rezolūcijas priekšlikums: B6-0290/2005

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB – piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sešu politisko grupu rezolūcijas priekšlikums (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, IND/DEM un UEN) (B6-0290/2005/rev) |
| 1. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/PS | + | 433, 48, 35 |
| 5. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/PS | + | 437, 73, 11 |
| 6. § | 6 | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/PS | + | 466, 40, 18 |
| 7. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1/PS | + | 429, 61, 15 |
| 2/PS | + | 349, 147, 14 |
| 8. § | § | sākotnējais teksts | PS | + | 438, 75, 14 |
| A apsvērums | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/PS | + | 463, 29, 27 |
| D apsvērums | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/PS | + | 460, 47, 14 |
| G apsvērums | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/PS | + | 452, 44, 15 |
| J apsvērums | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/PS | + | 438, 70, 14 |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 463, 49, 33 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB – piezīmes

Sešu politisko grupu rezolūcijas priekšlikums (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, IND/DEM un UEN) (B6-0290/2005/rev)

1. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/PS

+

433, 48, 35

5. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/PS

+

437, 73, 11

6. §

6

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/PS

+

466, 40, 18

7. §

§

sākotnējais teksts

bd

1/PS

+

429, 61, 15

2/PS

+

349, 147, 14

8. §

§

sākotnējais teksts

PS

+

438, 75, 14

A apsvērums

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/PS

+

463, 29, 27

D apsvērums

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/PS

+

460, 47, 14

G apsvērums

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/PS

+

452, 44, 15

J apsvērums

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/PS

+

438, 70, 14

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

463, 49, 33

Pieprasījumi balsot pec saraksta

PPE-DE: 7. § un galīgais balsojums

UEN: galīgais balsojums

IND/DEM: 7. un 8. §, A apsvēruma 2. daļa, D apsvēruma 2. daļa, G apsvēruma 2. daļa, J apsvēruma 2. daļa, 1. §. 2. daļa, 5. §. 2. daļa, 6. §. 2. daļa

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PPE-DE: 8. § un J apsvērums

Pieprasījumi balsot pa daļām

ALDE:

7. §

1. daļa:“uzsver, ka Eiropas integrācijas process ... Eiropas kontinentā”

2. daļa:“gan Centrālajā Eiropā, gan Austrumeiropā, ... Spānijā, Portugālē un Grieķijā;”

IND/DEM:

A apsvērums

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdu “rezultātā”

2. daļa: šis vārds

D apsvērums

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdu “Eiropas”

2. daļa: šis vārds

G apsvērums

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdu “staļinistiskā”

2. daļa: šis vārds

J apsvērums

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “Eiropas integrācijas procesa un”

2. daļa: šie vārdi

1. §

1. daļa:“uzsver, ka svarīgi ir ... nav iespējama samierināšanās;”

2. daļa:“vienlaikus uzsver, ka ... tikt pāri pagātnes šausmām;”

5. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “un uzskata šo iespēju par izpausmi aizvien ciešākai to mūsu tautu un pilsoņu savienībai,” un vārdu “Eiropas”

2. daļa: šie vārdi

6. §

1. daļa:“atzinīgi verte to, ka pec daudziem gadu desmitiem, ... izmantot tiesības noteikt savu likteni;”

2. daļa:“apsveic Vācijas apvienošanos ... ir pievienojušās vai drīz pievienosies Eiropas Savienībai;”

6.   Parlamenta tāme 2006. gadam

Ziņojums: DOMBROVSKIS (A6-0106/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB – piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 16. § | 3 | PPE-DE | EB | + | 274, 235, 34 |
| 19. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/PS | + | 487, 18, 46 |
| 21. § | 4 | PPE-DE | | + | |
| 22. § | § | sākotnējais teksts | ats | + | |
| 23. § | 5 | PPE-DE | | - | |
| § | sākotnējais teksts | ats | - | |
| 28. § | 1 | Verts/ALE | PS | + | 279, 226, 7 |
| § | sākotnējais teksts | | ↓ | |
| 29. § | 2 | Verts/ALE | EB | + | 296, 249, 7 |
| § | sākotnējais teksts | bd | ↓ | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB – piezīmes

16. §

3

PPE-DE

EB

+

274, 235, 34

19. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/PS

+

487, 18, 46

21. §

4

PPE-DE

+

22. §

§

sākotnējais teksts

ats

+

23. §

5

PPE-DE

-

§

sākotnējais teksts

ats

-

28. §

1

Verts/ALE

PS

+

279, 226, 7

§

sākotnējais teksts

↓

29. §

2

Verts/ALE

EB

+

296, 249, 7

§

sākotnējais teksts

bd

↓

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PPE-DE: 22. §

PSE, Verts/ALE, ALDE: 23. §

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: groz. Nr. 1

IND/DEM: 19. §. 2. daļa

Pieprasījumi balsot pa daļām

IND/DEM:

19. §

1. daļa:“atzīmē, ka priekšlikumi attiecībā uz jauniem amatiem, ... izsaka nožēlu par to;”

2. daļa:“atzīmē priekšlikumu attiecībā uz 48 amatu paaugstināšanu politiskajās grupas: 4 A*12 uz A*13, 2 A*11 uz A*12, 2 A*10 uz A*11, 2 A*6 uz A*9, 2 A*8 uz A*9, 1 A*5 uz A*6, 7 B*10 uz B*11, 1 B*8 uz B*9, 5 B*7 uz B*8, 3 B*6 uz B*7, 2 B*5 uz B*6, 2 B*3 uz B*4, 12 C*6 uz C*7, 2 C*2 uz C*3, 1 C*1 uz C*2;”

7.   Dohas attīstības programma

Ziņojums: MORENO SÁNCHEZ (A6-0095/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB – piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. § | 10 | GUE/NGL | PS | - | 83, 454, 13 |
| 2. § | 11 | GUE/NGL | PS | - | 82, 452, 15 |
| Aiz 2. § | 12 | GUE/NGL | | - | |
| 5. § | 7 | PSE | | + | |
| 14. § | 13 | GUE/NGL | PS | - | 98, 449, 7 |
| 15. § | 14 | GUE/NGL | PS | - | 87, 455, 7 |
| Aiz 17. § | 5 | Verts/ALE | PS | - | 64, 461, 21 |
| Aiz 18. § | 3 | Verts/ALE | PS | - | 87, 455, 10 |
| 21. § | 15 | GUE/NGL | | - | |
| 22. § | 16 | GUE/NGL | PS | - | 74, 469, 6 |
| 6/rev2 | PSE | | A | |
| 9 | KADER ARIF u.c. | PS | - | 237, 283, 16 |
| 2 | PPE-DE | PS | - | 241, 298, 15 |
| 24. § | 17 | GUE/NGL | PS | - | 85, 459, 6 |
| 30. § | 18 | GUE/NGL | PS | - | 70, 450, 28 |
| Aiz 31. § | 4 | Verts/ALE | PS | - | 84, 460, 5 |
| 32. § | 8 | PSE | | + | |
| I apsvērums | 1 | PPE-DE | | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 437, 94, 12 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB – piezīmes

1. §

10

GUE/NGL

PS

-

83, 454, 13

2. §

11

GUE/NGL

PS

-

82, 452, 15

Aiz 2. §

12

GUE/NGL

-

5. §

7

PSE

+

14. §

13

GUE/NGL

PS

-

98, 449, 7

15. §

14

GUE/NGL

PS

-

87, 455, 7

Aiz 17. §

5

Verts/ALE

PS

-

64, 461, 21

Aiz 18. §

3

Verts/ALE

PS

-

87, 455, 10

21. §

15

GUE/NGL

-

22. §

16

GUE/NGL

PS

-

74, 469, 6

6/rev2

PSE

A

9

KADER ARIF u.c.

PS

-

237, 283, 16

2

PPE-DE

PS

-

241, 298, 15

24. §

17

GUE/NGL

PS

-

85, 459, 6

30. §

18

GUE/NGL

PS

-

70, 450, 28

Aiz 31. §

4

Verts/ALE

PS

-

84, 460, 5

32. §

8

PSE

+

I apsvērums

1

PPE-DE

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

437, 94, 12

Pieprasījumi balsot pec saraksta

Verts/ALE: groz. Nr. 2, 3, 4, 5, 6 un 9

PPE-DE: galīgais balsojums

GUE/NGL: groz. Nr.10, 11, 13, 14, 16, 2, 9, 17, 18 un galīgais balsojums

Kader Arif u.c.: groz. Nr. 9

8.   ES informācijas un saziņas stratēģija

Ziņojums: HERRERO-TEJEDOR (A6-0111/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB – piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. § | 7 | IND/DEM | | - | |
| 2. § | 8 | IND/DEM | | - | |
| Aiz 2. § | 3 | ALDE | | + | |
| 3. § | 9 | IND/DEM | | - | |
| 4. § | 10 | IND/DEM | PS | - | 83, 441, 12 |
| 5. § | 11 S | IND/DEM | PS | - | 52, 451, 32 |
| 6. § | 12 | IND/DEM | PS | - | 43, 473, 15 |
| 9. § | 1 S=
  13 S= | Verts/ALE
  IND/DEM | PS | - | 113, 388, 27 |
| 10. § | 14 | IND/DEM | | - | |
| 11. § | 31 | PPE-DE | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § | sākotnējais teksts | | ↓ | |
| 20. § | 15 S | IND/DEM | PS | - | 111, 354, 40 |
| 21. § | 16 | IND/DEM | | - | |
| 22. § | 32 S | PPE-DE | | A | |
| 23. § | 17 | IND/DEM | | - | |
| 26. § | 18 S | IND/DEM | | - | |
| 33 | PPE-DE | | + | |
| 31. § | 19 | IND/DEM | PS | - | 84, 430, 13 |
| 32. § | 20 | IND/DEM | | - | |
| 34. § | 21 | IND/DEM | | - | |
| 36. § | § | sākotnējais teksts | PS | + | 477, 39, 14 |
| 37. § | 22 S=
  34 S= | IND/DEM
  PPE-DE | PS | + | 503, 19, 3 |
| 38. § | 29 | PPE-DE | | + | |
| 39. § | 23 | IND/DEM | | - | |
| 40. § | 24 | IND/DEM | | - | |
| 41. § | 25S | IND/DEM | | - | |
| 42. § | 26 | IND/DEM | | - | |
| Aiz 44. § | 30 | PPE-DE | | + | |
| 45. § | 27S | IND/DEM | | - | |
| 47. § | 28 | IND/DEM | | - | |
| 2 | Verts/ALE | | - | |
| Β apsvērums | 4 | IND/DEM | PS | - | 95, 384, 37 |
| C apsvērums | 5 | IND/DEM | | - | |
| E apsvērums | 6 | IND/DEM | | - | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 398, 54, 55 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB – piezīmes

1. §

7

IND/DEM

-

2. §

8

IND/DEM

-

Aiz 2. §

3

ALDE

+

3. §

9

IND/DEM

-

4. §

10

IND/DEM

PS

-

83, 441, 12

5. §

11 S

IND/DEM

PS

-

52, 451, 32

6. §

12

IND/DEM

PS

-

43, 473, 15

9. §

1 S=

13 S=

Verts/ALE

IND/DEM

PS

-

113, 388, 27

10. §

14

IND/DEM

-

11. §

31

PPE-DE

bd

1

+

2

+

§

sākotnējais teksts

↓

20. §

15 S

IND/DEM

PS

-

111, 354, 40

21. §

16

IND/DEM

-

22. §

32 S

PPE-DE

A

23. §

17

IND/DEM

-

26. §

18 S

IND/DEM

-

33

PPE-DE

+

31. §

19

IND/DEM

PS

-

84, 430, 13

32. §

20

IND/DEM

-

34. §

21

IND/DEM

-

36. §

§

sākotnējais teksts

PS

+

477, 39, 14

37. §

22 S=

34 S=

IND/DEM

PPE-DE

PS

+

503, 19, 3

38. §

29

PPE-DE

+

39. §

23

IND/DEM

-

40. §

24

IND/DEM

-

41. §

25S

IND/DEM

-

42. §

26

IND/DEM

-

Aiz 44. §

30

PPE-DE

+

45. §

27S

IND/DEM

-

47. §

28

IND/DEM

-

2

Verts/ALE

-

Β apsvērums

4

IND/DEM

PS

-

95, 384, 37

C apsvērums

5

IND/DEM

-

E apsvērums

6

IND/DEM

-

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

398, 54, 55

Pieprasījumi balsot pa daļām

PSE:

groz. Nr. 31

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “piemēram, “Mediji”, “Kultūra”, “Jaunatne” vai “Izglītība”,”

2. daļa: šie vārdi

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

Verts/ALE: groz. Nr. 1, 4 un 11

IND/DEM: groz. Nr.10, 12, 13, 15, 19, 22, 36. § un galīgais balsojums

9.   Togo

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0282/2005, B6-0285/2005, B6-0288/2005, B6-0311/2005, B6-0312/2005, B6-0314/2005

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EBpiezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgs rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0282/2005 (PPE-DE, PSE, Verts/ALE, GUE/NGL un UEN) |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 56,3, 4 |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0282/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0285/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0288/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0311/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0312/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0314/2005 | | UEN | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EBpiezīmes

Kopīgs rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0282/2005 (PPE-DE, PSE, Verts/ALE, GUE/NGL un UEN)

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

56,3, 4

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0282/2005

PSE

↓

B6-0285/2005

Verts/ALE

↓

B6-0288/2005

GUE/NGL

↓

B6-0311/2005

ALDE

↓

B6-0312/2005

PPE-DE

↓

B6-0314/2005

UEN

↓

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

10.   Cilvēktiesību un demokrātijas pārkāpumi Krievijas Federācijas Mari El Republikā

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0283/2005, B6-0286/2005, B6-0291/2005, B6-0292/2005, B6-0294/2005, B6-0316/2005

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB – piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgs rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0283/2005 (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL un UEN) |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | 3. § grozīts mutiski |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0283/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0286/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0291/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0292/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0294/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0316/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB – piezīmes

Kopīgs rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0283/2005 (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL un UEN)

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

3. § grozīts mutiski

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0283/2005

PSE

↓

B6-0286/2005

GUE/NGL

↓

B6-0291/2005

Verts/ALE

↓

B6-0292/2005

ALDE

↓

B6-0294/2005

UEN

↓

B6-0316/2005

PPE-DE

↓

T. Kelam sniedza mutisku grozījumu 3. punktam, lai aizstātu “2005. gada 4. februari” ar “2004. gada 19. decembri”.

11.   Cilvēktiesības Birmā/Mjanmā

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0284/2005, B6-0287/2005, B6-0289/2005, B6-0293/2005, B6-0313/2005, B6-0315/2005

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EBpiezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgs rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0284/2005 (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL un UEN) |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 65,0, 3 |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0284/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0287/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0289/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0293/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0313/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0315/2005 | | UEN | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EBpiezīmes

Kopīgs rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0284/2005 (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL un UEN)

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

65,0, 3

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0284/2005

PSE

↓

B6-0287/2005

GUE/NGL

↓

B6-0289/2005

Verts/ALE

↓

B6-0293/2005

ALDE

↓

B6-0313/2005

PPE-DE

↓

B6-0315/2005

UEN

↓

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE

12.   Sausums Spānijā

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0307/2005, B6-0308/2005, B6-0309/2005, B6-0310/2005

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB – piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgs rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0307/2005 (PPE-DE, PSE, ALDE, GUE/NGL un UEN) |
| Aiz 1. § | 1 | GUE/NGL | | - | |
| 2. § | § | sākotnējais teksts | ats | + | |
| 4. § | § | sākotnējais teksts | ats | + | |
| 6. § | § | sākotnējais teksts | ats | + | |
| Aiz 11. § | 2 | Verts/ALE | PS | - | 17, 48, 3 |
| Aiz 18. § | 3 | ALDE | PS | - | 12, 55, 1 |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0307/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0308/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0309/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0310/2005 | | ALDE | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB – piezīmes

Kopīgs rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0307/2005 (PPE-DE, PSE, ALDE, GUE/NGL un UEN)

Aiz 1. §

1

GUE/NGL

-

2. §

§

sākotnējais teksts

ats

+

4. §

§

sākotnējais teksts

ats

+

6. §

§

sākotnējais teksts

ats

+

Aiz 11. §

2

Verts/ALE

PS

-

17, 48, 3

Aiz 18. §

3

ALDE

PS

-

12, 55, 1

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0307/2005

PPE-DE

↓

B6-0308/2005

GUE/NGL

↓

B6-0309/2005

PSE

↓

B6-0310/2005

ALDE

↓

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

Verts/ALE: groz. Nr. 2

ALDE: groz. Nr. 3

Pieprasījumi balsot atsevišķi

ALDE: 2., 4. un 6. §

---

II PIELIKUMS

REZULTĀTI BALSOJUMIEM PĒC SARAKSTA

1.   B6-0277/2005 — Orhūsas Konvencija

Par: 50

ALDE: Guardans Cambó, Onyszkiewicz, Riis-Jørgensen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Resetarits

PPE-DE: Higgins, Kratsa-Tsagaropoulou, Panayotopoulos-Cassiotou, Seeberg, Škottová

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto

Pret: 126

PPE-DE: Hoppenstedt, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Paleckis

UEN: Aylward, Camre, Janowski, Krasts, Ó Neachtain, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Atturas: 18

IND/DEM: Borghezio, Louis, Speroni

NI: Allister, Baco, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Romagnoli

PPE-DE: Ventre

PSE: Lehtinen

Verts/ALE: van Buitenen

2.   B6-0278/2005 — Klimata pārmaiņas

Par: 529

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 11

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Mote

PPE-DE: Ibrisagic, Seeberg

Atturas: 14

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Allister, Baco, Claeys, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez

PPE-DE: Pieper

Verts/ALE: van Buitenen

3.   B6-0278/2005 — Klimata pārmaiņas

Par: 244

ALDE: Deprez

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Giertych, Goudin, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wohlin, Železný

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Atkins, Laschet, Mauro, Seeberg

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Beer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 282

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chiesa, Cocilovo, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Maaten, Matsakis, Mulder, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Bobošíková, Mote, Mussolini

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Atturas: 14

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Louis

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez

PPE-DE: Pieper

Verts/ALE: van Buitenen

4.   RC B6-0290/2005 — Eiropas nākotne

Par: 433

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Ludford, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Železný

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mussolini, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Grabowska, Grech, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Kristensen, Kuc, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Pret: 48

GUE/NGL: Adamou, Musacchio, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin

NI: Allister, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Romagnoli

PPE-DE: Buzek, Herranz García, López-Istúriz White

PSE: Arnaoutakis, Beglitis, Glante, Lambrinidis, Matsouka, Xenogiannakopoulou

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 35

ALDE: Chiesa, Maaten

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Duchoň, Evans Jonathan, Hannan, Lauk, Parish, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Haug, Krehl, Scheele

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas

5.   RC B6-0290/2005 — Eiropas nākotne

Par: 437

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Kristensen, Kuc, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber

Pret: 73

GUE/NGL: Adamou, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Mote, Romagnoli

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Parish, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, D'Alema, Lambrinidis, Matsouka, Xenogiannakopoulou

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 11

ALDE: Chiesa, Maaten

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PSE: Haug, Kindermann, Krehl

Verts/ALE: van Buitenen, de Groen-Kouwenhoven, Lucas

6.   RC B6-0290/2005 — Eiropas nākotne

Par: 466

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Mussolini, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Pret: 40

GUE/NGL: Adamou, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Romagnoli

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Xenogiannakopoulou

Atturas: 18

ALDE: Chiesa, Maaten

IND/DEM: Louis

NI: Allister, Baco, Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rutowicz

PSE: Berlinguer, Haug, Kindermann, Krehl, Prets

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

7.   RC B6-0290/2005 — Eiropas nākotne

Par: 429

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Sudre, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Attard-Montalto, Ayala Sender, Barón Crespo, Beňová, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grech, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Pret: 61

GUE/NGL: Adamou, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Ashworth, Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Parish, Škottová, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Lambrinidis, Matsouka

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 15

ALDE: Chiesa, Maaten

IND/DEM: Bonde, Louis

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Kozlík, Mote

PSE: Berlinguer, D'Alema, Haug, Kindermann, Krehl

Verts/ALE: van Buitenen

8.   RC B6-0290/2005 — Eiropas nākotne

Par: 349

ALDE: De Sarnez, Ludford, Mohácsi, Takkula

IND/DEM: Belder, Blokland, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Belohorská, Mussolini

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Cramer, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Kusstatscher

Pret: 147

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chiesa, Deprez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lax, Lehideux, Letta, Manders, Matsakis, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Parish, Škottová, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Xenogiannakopoulou

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber

Atturas: 14

ALDE: Kułakowski, Maaten

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Claeys, Kozlík, Mote

PSE: Berlinguer, D'Alema, Haug, Kindermann, Krehl

Verts/ALE: van Buitenen, Romeva i Rueda

9.   RC B6-0290/2005 — Eiropas nākotne

Par: 438

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

NI: Martin Hans-Peter, Mussolini, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Pret: 75

GUE/NGL: Adamou, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Romagnoli

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Parish, Škottová, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Xenogiannakopoulou

UEN: Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 14

ALDE: Chiesa, Maaten

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Kozlík

PSE: Berlinguer, D'Alema, Haug, Kindermann, Krehl

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas

10.   RC B6-0290/2005 — Eiropas nākotne

Par: 463

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Salvini, Sinnott, Speroni

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 29

GUE/NGL: Adamou, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Matsouka, Tzampazi

Atturas: 27

ALDE: Chiesa, Maaten

IND/DEM: Goudin, Louis, Lundgren, Wohlin

NI: Allister, Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Romagnoli

PSE: Berlinguer, Haug, Kindermann, Krehl, Prets, Scheele

Verts/ALE: van Buitenen

11.   RC B6-0290/2005 — Eiropas nākotne

Par: 460

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Carlshamre, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott, Wohlin

NI: Claeys, Martin Hans-Peter, Mussolini, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 47

ALDE: Cavada

GUE/NGL: Adamou

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Romagnoli, Rutowicz

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Tzampazi

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 14

ALDE: Chiesa, Maaten

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Kozlík

PSE: Berlinguer, D'Alema, Haug, Kindermann, Krehl

Verts/ALE: van Buitenen

12.   RC B6-0290/2005 — Eiropas nākotne

Par: 452

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Takkula, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Allister, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Mussolini, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Pret: 44

GUE/NGL: Adamou, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Romagnoli

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Matsouka, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

Atturas: 15

ALDE: Chiesa, Maaten, Starkevičiūtė

NI: Baco, Dillen, Kozlík, Mote

PSE: Berlinguer, D'Alema, Haug, Kindermann, Krehl, Lienemann, Prets

Verts/ALE: van Buitenen

13.   RC B6-0290/2005 — Eiropas nākotne

Par: 438

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Lundgren, Wohlin

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Pret: 70

GUE/NGL: Adamou, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Romagnoli

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Parish, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 14

ALDE: Chiesa, Maaten, Starkevičiūtė

NI: Baco, Bobošíková, Kozlík, Rutowicz

PSE: Berlinguer, D'Alema, Haug, Kindermann, Krehl, Prets

Verts/ALE: van Buitenen

14.   RC B6-0290/2005 — Eiropas nākotne

Par: 463

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Giertych, Goudin, Lundgren, Salvini, Sinnott, Speroni, Wierzejski, Wohlin

NI: Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Pret: 49

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Krarup, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Chruszcz, Clark, Farage, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wise

NI: Bobošíková

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

Atturas: 33

ALDE: Duff, Maaten, Ries

GUE/NGL: de Brún, Kaufmann, McDonald

IND/DEM: Louis, Železný

NI: Allister, Baco, Kozlík, Mote

PPE-DE: Cabrnoch, Callanan, Duchoň, Fajmon, Hannan, Škottová, Strejček, Zahradil, Zvěřina

PSE: Berlinguer, Fava, Haug, Kindermann, Krehl, Leichtfried, Prets, Vincenzi

Verts/ALE: van Buitenen, de Groen-Kouwenhoven, Lucas, Schlyter

15.   Dombrovskis ziņojums A6-0106/2005

Par: 487

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mussolini, Romagnoli

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 18

ALDE: Guardans Cambó

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Goudin, Louis, Lundgren, Salvini, Sinnott, Speroni, Wohlin, Železný

NI: Allister, Martin Hans-Peter, Mote

PSE: Pleguezuelos Aguilar, Titley

Verts/ALE: Breyer

Atturas: 46

GUE/NGL: de Brún, Krarup, McDonald, Svensson

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Belohorská, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Mastenbroek

Verts/ALE: van Buitenen

16.   Dombrovskis ziņojums A6-0106/2005

Par: 279

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Fatuzzo, Gräßle, Grosch, Mauro, Parish, Podkański, Tannock

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Foglietta, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Pret: 226

ALDE: Andrejevs, Klinz, Krahmer, Kułakowski

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Wise, Wohlin

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Dillen, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mussolini, Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Gauzès, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Samaras, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Hasse Ferreira

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Janowski, Kamiński, Libicki, Pirilli, Szymański, Zīle

Atturas: 7

NI: Claeys, Gollnisch

PSE: Leichtfried

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter, Voggenhuber

17.   Moreno Sanchez ziņojums A6-0095/2005

Par: 83

ALDE: Szent-Iványi

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Wohlin

NI: Belohorská, Czarnecki Ryszard, Romagnoli

PSE: dos Santos

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 454

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Masiel, Mote, Mussolini, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Fernandes, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Atturas: 13

IND/DEM: Železný

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter

PSE: Ferreira Anne

Verts/ALE: van Buitenen

18.   Moreno Sanchez ziņojums A6-0095/2005

Par: 82

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Romagnoli

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Paasilinna, Tarabella, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 452

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Mussolini, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Atturas: 15

ALDE: Chiesa

IND/DEM: Bonde, Louis

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez

Verts/ALE: van Buitenen

19.   Moreno Sanchez ziņojums A6-0095/2005

Par: 98

ALDE: Chiesa, Letta

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin

NI: Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Cederschiöld, Ibrisagic, Seeberg

PSE: Andersson, Cercas, Christensen, Hedh, Hedkvist Petersen, Jørgensen, Kristensen, Rasmussen, Segelström, Valenciano Martínez-Orozco, Westlund

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 449

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Louis, Salvini, Sinnott, Speroni

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Atturas: 7

GUE/NGL: McDonald

IND/DEM: Bonde, Železný

NI: Baco, Claeys, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

20.   Moreno Sanchez ziņojums A6-0095/2005

Par: 87

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin

NI: Resetarits

PPE-DE: Cederschiöld, Ibrisagic, Seeberg

PSE: Andersson, Cercas, Christensen, Hedh, Hedkvist Petersen, Jørgensen, Kristensen, Rasmussen, Segelström, Westlund

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 455

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Atturas: 7

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: McDonald

IND/DEM: Železný

NI: Baco, Martin Hans-Peter

PSE: Leichtfried

Verts/ALE: van Buitenen

21.   Moreno Sanchez ziņojums A6-0095/2005

Par: 64

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Louis

NI: Resetarits

PPE-DE: Iturgaiz Angulo, Zahradil

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Pret: 461

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Camre, Foglietta, Fotyga, Libicki, Muscardini, Szymański, Vaidere, Zīle

Atturas: 21

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Salvini, Speroni

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Janowski, Kamiński, Krasts, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Tatarella

Verts/ALE: van Buitenen

22.   Moreno Sanchez ziņojums A6-0095/2005

Par: 87

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Resetarits, Rutowicz

PSE: Arif, Bono, Carlotti, Castex, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Guy-Quint, Hamon, Hutchinson, Lienemann, Patrie, Roure, Scheele, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Van Lancker, Vergnaud

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 455

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Romagnoli

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, D'Alema, Dobolyi, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Atturas: 10

IND/DEM: Borghezio, Louis, Salvini, Speroni

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PSE: Obiols i Germà

UEN: Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen

23.   Moreno Sanchez ziņojums A6-0095/2005

Par: 74

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Louis, Lundgren, Wohlin

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Le Pen Jean-Marie, Romagnoli

PSE: Lehtinen, Tabajdi

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 469

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Atturas: 6

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Resetarits

UEN: Krasts

Verts/ALE: van Buitenen

24.   Moreno Sanchez ziņojums A6-0095/2005

Par: 237

ALDE: Cavada, Deprez, De Sarnez, Duff, Fourtou, Gibault, Lehideux

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Wohlin

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 283

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Di Pietro, Duquesne, Ek, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Mussolini, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Goebbels, Tabajdi

UEN: Angelilli, Bielan, Camre, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Libicki, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Atturas: 16

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni, Železný

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Resetarits

UEN: Aylward, Berlato, Crowley, Krasts, Muscardini, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: van Buitenen

25.   Moreno Sanchez ziņojums A6-0095/2005

Par: 241

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Wohlin, Železný

NI: Baco, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mussolini, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foglietta, Fotyga, Krasts, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Cohn-Bendit

Pret: 298

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Salvini, Titford, Whittaker, Wise

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Resetarits, Romagnoli

PPE-DE: del Castillo Vera, Florenz, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Lewandowski, Mauro, Pieper

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Breyer, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 15

IND/DEM: Borghezio, Louis, Speroni

NI: Allister, Bobošíková, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Lauk

UEN: Bielan, Janowski, Kamiński, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: van Buitenen

26.   Moreno Sanchez ziņojums A6-0095/2005

Par: 85

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

PPE-DE: del Castillo Vera, Wuermeling

PSE: Arif, Carlotti, Castex, Cercas, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Guy-Quint, Hamon, Hutchinson, Lienemann, Roure, Tarabella, Trautmann, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 459

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Christensen, Corbey, Correia, D'Alema, Dobolyi, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Atturas: 6

IND/DEM: Goudin, Louis

NI: Kozlík, Martin Hans-Peter, Resetarits

Verts/ALE: van Buitenen

27.   Moreno Sanchez ziņojums A6-0095/2005

Par: 70

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Guellec, Wuermeling

PSE: Napoletano, Vincenzi

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 450

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, Dobolyi, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Atturas: 28

IND/DEM: Borghezio, Lundgren, Salvini, Speroni, Wohlin

NI: Resetarits

PSE: Arif, Bono, Carlotti, Castex, Cottigny, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Guy-Quint, Hamon, Hutchinson, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, Roure, Tarabella, Trautmann, Van Lancker, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: van Buitenen

28.   Moreno Sanchez ziņojums A6-0095/2005

Par: 84

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wohlin

NI: Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Jałowiecki, Kušķis, Kuźmiuk, Mato Adrover

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 460

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Flautre, Trüpel

Atturas: 5

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

NI: Baco, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

29.   Moreno Sanchez ziņojums A6-0095/2005

Par: 437

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Louis, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mussolini, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Pret: 94

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Romagnoli

PPE-DE: Elles, Mauro, Mayer, Reul

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber

Atturas: 12

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni, Železný

NI: Allister, Baco, Kozlík

PSE: Hamon, Leichtfried, Scheele, Van Lancker

Verts/ALE: van Buitenen

30.   Herrero-Tejedor ziņojums A6-0111/2005

Par: 83

ALDE: Szent-Iványi

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Mote

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Cabrnoch, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Harbour, Parish, Podkański, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Kristensen, Panzeri

UEN: Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, Kamiński, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Breyer, Schlyter

Pret: 441

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mussolini, Romagnoli

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foglietta, Krasts, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 12

GUE/NGL: Kaufmann, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Baco, Kozlík, Resetarits, Rutowicz

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas

31.   Herrero-Tejedor ziņojums A6-0111/2005

Par: 52

GUE/NGL: de Brún, Krarup, McDonald, Pafilis, Svensson, Toussas

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Mote

PPE-DE: Cederschiöld, Ibrisagic

PSE: Paleckis

UEN: Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, Kamiński, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Schlyter

Pret: 451

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foglietta, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella

Verts/ALE: Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 32

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Podkański

UEN: Krasts, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas

32.   Herrero-Tejedor ziņojums A6-0111/2005

Par: 43

GUE/NGL: Agnoletto, de Brún, Henin, Krarup, McDonald, Pafilis, Svensson, Toussas

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Mote

PSE: Rosati

UEN: Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, Kamiński, Libicki, Roszkowski, Szymański

Pret: 473

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Letta, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mussolini, Resetarits, Romagnoli

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foglietta, Krasts, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 15

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rutowicz

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas, Schlyter

33.   Herrero-Tejedor ziņojums A6-0111/2005

Par: 113

ALDE: Jäätteenmäki, Jensen, Riis-Jørgensen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin

NI: Allister, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Mote, Resetarits, Romagnoli

PPE-DE: Cederschiöld, Ibrisagic, Podkański

PSE: Andersson, Hedh, Hedkvist Petersen, Segelström, Westlund

UEN: Bielan, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 388

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mussolini, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foglietta, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella

Atturas: 27

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Železný

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Parish, Purvis, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

34.   Herrero-Tejedor ziņojums A6-0111/2005

Par: 111

ALDE: Budreikaitė, Chatzimarkakis, Duquesne, Hennis-Plasschaert, Prodi, Sbarbati

GUE/NGL: Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Krarup, Svensson, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Albertini, Bauer, Becsey, Brepoels, Buzek, Daul, De Veyrac, Dionisi, Dover, Duchoň, Gräßle, Gyürk, Higgins, Hoppenstedt, Kelam, Mato Adrover, Millán Mon, Mitchell, Posselt, Roithová, Rudi Ubeda, Schnellhardt, Škottová, Ventre, Vernola, Vlasák, von Wogau, Zwiefka

PSE: Ayala Sender, Calabuig Rull, Casaca, Correia, Cottigny, D'Alema, De Vits, Herczog, Honeyball, Howitt, Liberadzki, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Rosati, Vincenzi

UEN: Bielan, Fotyga, Kamiński, Libicki, Szymański

Verts/ALE: Beer, Cohn-Bendit, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Turmes

Pret: 354

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Carlshamre, Cavada, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Ries, Samuelsen, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Watson

GUE/NGL: Portas, Strož

IND/DEM: Bonde, Farage, Nattrass

NI: Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Berend, Böge, Brejc, Březina, Brunetta, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Cercas, Christensen, Corbey, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Prets, Rapkay Rasmussen, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foglietta, Krasts, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Breyer, Cramer, Graefe zu Baringdorf, Hassi, Jonckheer, Lichtenberger, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 40

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Figueiredo, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Ransdorf, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz

NI: Allister, Baco, Kozlík, Resetarits

PPE-DE: Atkins, Beazley, Belet, Bowis, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Chichester, Evans Jonathan, Fajmon, Harbour, Parish, Purvis, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Zahradil, Zvěřina

PSE: Scheele

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas

35.   Herrero-Tejedor ziņojums A6-0111/2005

Par: 84

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Romagnoli

PSE: Martin David

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Pret: 430

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Masiel, Mussolini, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Paasilinna, Paleckis, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 13

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Zahradil

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

36.   Herrero-Tejedor ziņojums A6-0111/2005

Par: 477

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Masiel, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 39

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Czarnecki Ryszard, Mote

PPE-DE: Ibrisagic, Pleštinská

PSE: Hughes

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 14

GUE/NGL: Krarup, McDonald, Pafilis, Svensson, Toussas

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez

Verts/ALE: van Buitenen

37.   Herrero-Tejedor ziņojums A6-0111/2005

Par: 503

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Lax, Lehideux, Letta, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Mussolini, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Libicki, Muscardini, Pirilli, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 19

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli

PPE-DE: Cederschiöld, Ibrisagic, Mauro

UEN: Aylward, Crowley Krasts, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Atturas: 3

IND/DEM: Železný

NI: Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

38.   Herrero-Tejedor ziņojums A6-0111/2005

Par: 95

ALDE: Staniszewska

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Mote, Mussolini

PPE-DE: Eurlings, Iturgaiz Angulo

PSE: Herczog

UEN: Bielan, Fotyga, Janowski, Kamiński, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Beer, Breyer, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 384

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Itälä, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Gröner, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foglietta, Krasts, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Atturas: 37

IND/DEM: Batten, Clark, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Resetarits

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Ibrisagic, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Muscat

Verts/ALE: van Buitenen, Cohn-Bendit

39.   Herrero-Tejedor ziņojums A6-0111/2005

Par: 398

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kułakowski, Lehideux, Letta, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Pannella, Prodi, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Kaufmann

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Kozlík, Masiel, Mussolini, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Vits, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Gröner, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rasmussen, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Foglietta, Fotyga, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 54

ALDE: Hennis-Plasschaert, Kacin, Lax, Oviir

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Krarup, McDonald, Pafilis, Svensson, Toussas

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mote, Romagnoli

PPE-DE: Ibrisagic, Panayotopoulos-Cassiotou, Podkański

PSE: Guy-Quint

UEN: Crowley

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 55

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guidoni, Henin, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Baco

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Lauk, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: De Keyser, Dobolyi, Mann Erika

UEN: Camre, Janowski

Verts/ALE: van Buitenen

40.   RC B6-0282/2005 — Togo

Par: 56

GUE/NGL: de Brún, McDonald, Seppänen, Strož

NI: Czarnecki Ryszard, Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Bowis, Daul, Deß, Dombrovskis, Duka-Zólyomi, Gahler, Gaľa, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Kaczmarek, Karas, Kelam, López-Istúriz White, Mann Thomas, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Olajos, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Posselt, Purvis, Roithová, Rübig, Samaras, Schöpflin, Sommer, Varvitsiotis

PSE: Ayala Sender, Bullmann, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Guy-Quint, Hutchinson, Kindermann, Kuc, Medina Ortega, Sakalas, dos Santos

UEN: Libicki

Verts/ALE: Breyer, Kusstatscher, Lagendijk, Schlyter, Smith, Staes

Pret: 3

IND/DEM: Batten, Nattrass, Wise

Atturas: 4

ALDE: Matsakis

IND/DEM: Giertych, Krupa, Pęk

41.   RC B6-0284/2005 — Birma

Par: 65

ALDE: Matsakis

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, McDonald, Seppänen, Strož

IND/DEM: Giertych, Krupa, Pęk, Tomczak

NI: Czarnecki Ryszard, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Bowis, Daul, Deß, Dombrovskis, Duka-Zólyomi, Gahler, Gaľa, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Kaczmarek, Karas, Kelam, López-Istúriz White, Mann Thomas, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Olajos, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Posselt, Purvis, Roithová, Rübig, Samaras, Schöpflin, Sommer, Varvitsiotis

PSE: Ayala Sender, Bullmann, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Guy-Quint, Hutchinson, Kindermann, Kuc, Medina Ortega, Mikko, Sakalas, dos Santos, Stihler

UEN: Libicki

Verts/ALE: Breyer, Kusstatscher, Lagendijk, Schlyter, Smith, Staes

Atturas: 3

IND/DEM: Batten, Nattrass, Wise

42.   RC B6-0307/2005 — Sausums Spānijā

Par: 17

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, McDonald, Seppänen, Strož

IND/DEM: Giertych, Krupa, Pęk, Tomczak

NI: Romagnoli

PSE: Kuc

Verts/ALE: Breyer, Kusstatscher, Lagendijk, Schlyter, Smith, Staes

Pret: 48

ALDE: Matsakis

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Bowis, Daul, Deß, Dombrovskis, Duka-Zólyomi, Gahler, Gaľa, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Kaczmarek, Karas, Kelam, López-Istúriz White, Mann Thomas, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Olajos, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Posselt, Purvis, Roithová, Rübig, Samaras, Schöpflin, Sommer, Varvitsiotis

PSE: Ayala Sender, Bullmann, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Guy-Quint, Hutchinson, Kindermann, Medina Ortega, Mikko, Sakalas, dos Santos, Stihler

UEN: Libicki

Atturas: 3

IND/DEM: Batten, Nattrass, Wise

43.   RC B6-0307/2005 — Sausums Spānijā

Par: 12

ALDE: Matsakis

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, McDonald, Seppänen, Strož

Verts/ALE: Breyer, Kusstatscher, Lagendijk, Schlyter, Smith, Staes

Pret: 55

IND/DEM: Batten, Giertych, Krupa, Nattrass, Pęk, Tomczak, Wise

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Bowis, Daul, Deß, Dombrovskis, Duka-Zólyomi, Gahler, Gaľa, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Kaczmarek, Karas, Kelam, López-Istúriz White, Mann Thomas, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Olajos, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Posselt, Purvis, Roithová, Rübig, Samaras, Schöpflin, Sommer, Varvitsiotis

PSE: Ayala Sender, Bullmann, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Guy-Quint, Hutchinson, Kindermann, Kuc, Medina Ortega, Mikko, Sakalas, dos Santos, Stihler

UEN: Libicki

Atturas: 1

NI: Romagnoli.

---

III PIELIKUMS

PRIEKŠLIKUMS IZTEIKT NEUZTICĪBU

Komisijai saistībā

ar interešu konflikta novēršanu

(B6-0318/2005)

PARAKSTĪTĀJU SARAKSTS ALFABĒTISKĀ SECĪBĀ

Adwent Filip, Allister James Hugh, Attard-Montalto John, Baco Peter, Batten Gerard, Belder Bastiaan, Blokland Johannes, Bloom Godfrey, Bonde Jens-Peter, Booth Graham, Borghezio Mario, Brie André, van Buitenen Paul, Callanan Martin, Camre Mogens, Chruszcz Sylwester, Clark Derek, Couteaux Paul Marie, Czarnecki Marek, Czarnecki Ryszard, de Brun Bairbre, Evans Jill, Farage Nigel, Giertych Maciej, Goudin Hélène, Grabowski Dariusz, de Groen-Kouwenhoven Elly Guidoni Umberto, Hannan Daniel, Heaton-Harris Christopher, Helmer Roger, Hudghton Ian, Karatzaferis Georgios, Knapman Roger, Kozlik Sergej, Krarup Ole, Krupa Urszula, Liotard Kartika Tamara, Louis Patrick, Lucas Caroline, Lundgren Niels, McDonald Mary Lou, Markov Helmuth, Martin Hans-Peter, Masiel Jan Tadeusz, Meijer Erik, Mote Ashley, Natrass Michael Henry, Pek Bogdan, Pflüger Tobias, Piotrowski Miroslaw Mariusz, Portas Miguel, Ransdorf Miloslav, Remek Vladimir, Resetartis Karin, Rogalski Bogusław, Rutowicz Leopold Józef, Salvini Matteo, Schlyter Carl, Sinnott Kathy Sjöstedt Jonas, Speroni Francesco Enrico, Staes Bart, Sumberg David, Svenson Eva-Britt, Titford Jeffrey, Tomczak Witold, Uca Feleknas, Verges Paul, de Villiers Philippe, Wagenknech Sahra, Whittaker John, Wierzejski Wojciech, Wise Thomas, Wohlin Lars, Železný Vladimir, Zimmer Gabriele.

---

PIEŅEMTIE TEKSTI

P6_TA(2005)0176

Orhūsas konvencijas pušu otrā sanāksme

Eiropas Parlamenta rezolūcija par ES stratēģiju Almati Konferencei par Orhūsas Konvenciju

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 1998. gada 25. jūnija Orhūsas konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un pieeju tiesu varai vides jautājumos un to, ka no 25. maija līdz 27. maijam Kazahstānas pilsētā Almati notiks konvencijas pušu otrā sanāksme (KPS-2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1998. gada 25. jūnija Orhūsas konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un pieeju tiesu varai vides jautājumos un to, ka no 25. maija līdz 27. maijam Kazahstānas pilsētā Almati notiks konvencijas pušu otrā sanāksme (KPS-2),

| — | ņemot vērā mutisko jautājumu B6-0237/2005, ko iesniegusi Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā mutisko jautājumu B6-0237/2005, ko iesniegusi Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja,

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu,

| A. | tā kā Orhūsas konvencija stājās spēkā 2001. gada 30. oktobrī; |
| --- | --- |

A.

tā kā Orhūsas konvencija stājās spēkā 2001. gada 30. oktobrī;

| B. | tā kā Orhūsas Konvenciju 2005. gada 17. februārī ratificēja Eiropas Kopiena (1) un dalībvalstu vairākums, tostarp arī jauno dalībvalstu vairākums; |
| --- | --- |

B.

tā kā Orhūsas Konvenciju 2005. gada 17. februārī ratificēja Eiropas Kopiena (1) un dalībvalstu vairākums, tostarp arī jauno dalībvalstu vairākums;

| C. | tā kā pašlaik 19 no 35 Orhūsas konvencijas pusēm ir Eiropas Savienības dalībvalstis; |
| --- | --- |

C.

tā kā pašlaik 19 no 35 Orhūsas konvencijas pusēm ir Eiropas Savienības dalībvalstis;

| D. | tā kā Parlaments un Padome jau daļēji ir pieņēmuši normatīvos instrumentus, lai īstenotu Orhūsas konvenciju (2), un tā kā par turpmākiem normatīviem instrumentiem notiek sarunas starp Parlamentu un Padomi (3); |
| --- | --- |

D.

tā kā Parlaments un Padome jau daļēji ir pieņēmuši normatīvos instrumentus, lai īstenotu Orhūsas konvenciju (2), un tā kā par turpmākiem normatīviem instrumentiem notiek sarunas starp Parlamentu un Padomi (3);

| E. | tā kā Orhūsas konvencija palīdz valsts iestādēm un pilsoņiem realizēt individuālo un kolektīvo atbildību aizsargāt un uzlabot vidi pašreizējo un turpmāko paaudžu labklājībai un labsajūtai; |
| --- | --- |

E.

tā kā Orhūsas konvencija palīdz valsts iestādēm un pilsoņiem realizēt individuālo un kolektīvo atbildību aizsargāt un uzlabot vidi pašreizējo un turpmāko paaudžu labklājībai un labsajūtai;

| F. | tā kā Kijevas protokols par piesārņojošu vielu un izmešu pārneses reģistru paaugstina uzņēmumu atbildību, samazinot piesārņojumu un veicinot ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

F.

tā kā Kijevas protokols par piesārņojošu vielu un izmešu pārneses reģistru paaugstina uzņēmumu atbildību, samazinot piesārņojumu un veicinot ilgtspējīgu attīstību;

| 1. | mudina ES uzņemties vadošu, pamanāmu un konstruktīvu lomu sarunās; |
| --- | --- |

1.

mudina ES uzņemties vadošu, pamanāmu un konstruktīvu lomu sarunās;

| 2. | uzskata, ka KPS-2 nodrošinās labu iespēju gan pārskatīt līdz šim sasniegto, gan apspriest nākotnes uzdevumus; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka KPS-2 nodrošinās labu iespēju gan pārskatīt līdz šim sasniegto, gan apspriest nākotnes uzdevumus;

| 3. | mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka ar KPS-2 pieņemtiem lēmumiem tiek turpināts īstenot un izstrādāt konvenciju un ka starp Orhūsas konvenciju un attiecīgiem daudzpusējiem vides nolīgumiem veidojas sinerģisms; |
| --- | --- |

3.

mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka ar KPS-2 pieņemtiem lēmumiem tiek turpināts īstenot un izstrādāt konvenciju un ka starp Orhūsas konvenciju un attiecīgiem daudzpusējiem vides nolīgumiem veidojas sinerģisms;

| 4. | mudina Komisiju un it īpaši dalībvalstis censties nodrošināt, lai:






  — | tiktu izstrādāti precīzi noteikumi, kas garantētu efektīvu un vispārēju sabiedrības līdzdalību lēmumu pieņemšanā attiecībā uz ĢMO, vajadzības gadījumā grozot konvenciju un tās pielikumus; |
| --- | --- | --- |

4.

mudina Komisiju un it īpaši dalībvalstis censties nodrošināt, lai:

—

tiktu izstrādāti precīzi noteikumi, kas garantētu efektīvu un vispārēju sabiedrības līdzdalību lēmumu pieņemšanā attiecībā uz ĢMO, vajadzības gadījumā grozot konvenciju un tās pielikumus;

| — | tiktu izveidota pastāvīga finanšu pasākumu sistēma, lai varētu prognozēt garantēto finansējumu; |
| --- | --- |

—

tiktu izveidota pastāvīga finanšu pasākumu sistēma, lai varētu prognozēt garantēto finansējumu;

| — | tiktu pilnveidots atbilstības mehānisms, balstoties uz iegūto pieredzi; |
| --- | --- |

—

tiktu pilnveidots atbilstības mehānisms, balstoties uz iegūto pieredzi;

| 5. | mudina Komisiju un dalībvalstis turpināt likumdošanas darbu, lai pieņemtu normatīvu instrumentu, ar ko Eiropas Savienībā īstenot konvencijas 9. pantu; |
| --- | --- |

5.

mudina Komisiju un dalībvalstis turpināt likumdošanas darbu, lai pieņemtu normatīvu instrumentu, ar ko Eiropas Savienībā īstenot konvencijas 9. pantu;

| 6. | pauž atbalstu citu atbilstīgu starptautisko organizāciju un konvenciju darbam, it īpaši Kartahenas protokolam par biodrošību, taču uzskata, ka Orhūsas konvencija ir kompetents forums, kurā apspriest horizontālos principus attiecībā uz sabiedrības piekļuvi informācijai, līdzdalību un tiesas pieejamību vides jautājumos; |
| --- | --- |

6.

pauž atbalstu citu atbilstīgu starptautisko organizāciju un konvenciju darbam, it īpaši Kartahenas protokolam par biodrošību, taču uzskata, ka Orhūsas konvencija ir kompetents forums, kurā apspriest horizontālos principus attiecībā uz sabiedrības piekļuvi informācijai, līdzdalību un tiesas pieejamību vides jautājumos;

| 7. | mudina valstis, kuras vēl nav ratificējušas Orhūsas konvenciju un Kijevas protokolu par piesārņojošu vielu un izmešu pārneses reģistriem, to darīt un mudināt citas valstis, kas nav ANO Eiropas Ekonomikas komisijas locekles, kļūt par konvencijas pusēm, ja tās to vēlas; |
| --- | --- |

7.

mudina valstis, kuras vēl nav ratificējušas Orhūsas konvenciju un Kijevas protokolu par piesārņojošu vielu un izmešu pārneses reģistriem, to darīt un mudināt citas valstis, kas nav ANO Eiropas Ekonomikas komisijas locekles, kļūt par konvencijas pusēm, ja tās to vēlas;

| 8. | uzskata, ka ir jāsaņem būtisks ieguldījums no tiem Eiropas Parlamenta deputātiem, kuri ir EK delegācijā, un tādēļ cer, ka viņi varēs piedalīties ES koordinatoru sanāksmē Almati vismaz novērotāju statusā ar uzstāšanās tiesībām vai bez tām; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka ir jāsaņem būtisks ieguldījums no tiem Eiropas Parlamenta deputātiem, kuri ir EK delegācijā, un tādēļ cer, ka viņi varēs piedalīties ES koordinatoru sanāksmē Almati vismaz novērotāju statusā ar uzstāšanās tiesībām vai bez tām;

| 9. | uzdod Parlamenta priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un ANO Eiropas Ekonomikas komisijas sekretariātam, pieprasot, lai tā tiktu izsūtīta visām ārpuskopienas līgumumslēdzējām pusēm. |
| --- | --- |

9.

uzdod Parlamenta priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un ANO Eiropas Ekonomikas komisijas sekretariātam, pieprasot, lai tā tiktu izsūtīta visām ārpuskopienas līgumumslēdzējām pusēm.

---

(1)  Padomes 2005. gada 17. februāra Lēmums Eiropas Kopienas vārdā parakstīt Orhūsas konvenciju (vēl nav publicēts).

(2)  Direktīva 2003/4/EK par vides informācijas pieejamību sabiedrībai un par Padomes Direktīvas 90/313/EEK atcelšanu (OV L 41, 14.02.2003., 26. lpp.); Direktīva 2003/35/EK, ar ko paredz sabiedrības līdzdalību dažu ar vidi saistītu plānu un programmu izstrādē un ar ko attiecībā uz sabiedrības līdzdalību un iespēju griezties tiesās groza Padomes Direktīvas 85/337/EEK un 96/61/EK (OV L 156, 25.06.2003., 17. lpp.).

(3)  Regulas priekšlikums par Orhūsas konvencijas noteikumu piemērošanu EK iestādēm un struktūrvienībām (KOM(2003)0622 galīgais); direktīvas priekšlikums par tiesas pieejamību vides jautājumos (KOM(2003)0624).

P6_TA(2005)0177

Klimata pārmaiņas

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Valdības ekspertu semināru par klimata pārmaiņām

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ANO 1997. gada 11. decembra Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) Kioto protokolu un piemērošanas procedūras tā īstenošanai, kas pieņemtas Pušu konferencēs Bonnā (2001. gada jūlijā), Marrakešā (2001. gada novembrī), Ņūdeli (2002. gada novembrī), Milānā (2003. gada decembrī) un Buenosairesā (2004. gada decembrī), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1997. gada 11. decembra Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) Kioto protokolu un piemērošanas procedūras tā īstenošanai, kas pieņemtas Pušu konferencēs Bonnā (2001. gada jūlijā), Marrakešā (2001. gada novembrī), Ņūdeli (2002. gada novembrī), Milānā (2003. gada decembrī) un Buenosairesā (2004. gada decembrī),

| — | ņemot vērā Pušu desmitās konferences lēmumu 2005. gada maijā sasaukt Valdības ekspertu semināru, lai veicinātu neformālu informācijas apmaiņu par rīcību, kas saistīta ar riska mazināšanu un piemērošanu, palīdzot Pusēm turpināt attīstīt efektīvu un atbilstīgu reakciju uz klimata pārmaiņām, un par politikas virzieniem un pasākumiem, ko pieņēmušas attiecīgās valdības, kas palīdz šīm valdībām īstenot to saistības, kas noteiktas UNFCCC un Kioto protokolā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pušu desmitās konferences lēmumu 2005. gada maijā sasaukt Valdības ekspertu semināru, lai veicinātu neformālu informācijas apmaiņu par rīcību, kas saistīta ar riska mazināšanu un piemērošanu, palīdzot Pusēm turpināt attīstīt efektīvu un atbilstīgu reakciju uz klimata pārmaiņām, un par politikas virzieniem un pasākumiem, ko pieņēmušas attiecīgās valdības, kas palīdz šīm valdībām īstenot to saistības, kas noteiktas UNFCCC un Kioto protokolā,

| — | ņemot vērā tā rezolūcijas par klimata pārmaiņām, jo īpaši 2005. gada 13. janvāra rezolūciju par Bueno-sairesas konferences par klimata pārmaiņām (1) rezultātiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā rezolūcijas par klimata pārmaiņām, jo īpaši 2005. gada 13. janvāra rezolūciju par Bueno-sairesas konferences par klimata pārmaiņām (1) rezultātiem,

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu,

| Α. | tā kā klimata pārmaiņas ir viens no 21. gadsimta lielākajiem izaicinājumiem, kam ir būtiskas vidi, ekonomiku un sociālo jomu negatīvi ietekmējošas sekas pasaules līmenī, un sagaidāms, ka šīs klimata pārmaiņas negatīvi ietekmēs ilgtspējīgu attīstību un apdraudēs eksistences apstākļus miljoniem cilvēku visā pasaulē; |
| --- | --- |

Α.

tā kā klimata pārmaiņas ir viens no 21. gadsimta lielākajiem izaicinājumiem, kam ir būtiskas vidi, ekonomiku un sociālo jomu negatīvi ietekmējošas sekas pasaules līmenī, un sagaidāms, ka šīs klimata pārmaiņas negatīvi ietekmēs ilgtspējīgu attīstību un apdraudēs eksistences apstākļus miljoniem cilvēku visā pasaulē;

| B. | tā kā UNFCCC, kas stājās spēkā 1994. gada 21. martā un ko pašlaik ir ratificējušas 189 Puses, nosaka rīcības plānu siltumnīcefekta gāzu koncentrācijas stabilizācijai atmosfērā, lai novērstu “bīstamu antropo-gēnu iejaukšanos” klimata sistēmā; |
| --- | --- |

B.

tā kā UNFCCC, kas stājās spēkā 1994. gada 21. martā un ko pašlaik ir ratificējušas 189 Puses, nosaka rīcības plānu siltumnīcefekta gāzu koncentrācijas stabilizācijai atmosfērā, lai novērstu “bīstamu antropo-gēnu iejaukšanos” klimata sistēmā;

| C. | tā kā UNFCCC Kioto protokols stājās spēkā 2005. gada 16. februārī un to ratificēja 146 valstis un reģionālās ekonomiskās integrācijas organizācijas, kuras atbilstīgi 1990. gada I pielikumam rada 61,6 % no siltumnīcefekta gāzu emisijām; |
| --- | --- |

C.

tā kā UNFCCC Kioto protokols stājās spēkā 2005. gada 16. februārī un to ratificēja 146 valstis un reģionālās ekonomiskās integrācijas organizācijas, kuras atbilstīgi 1990. gada I pielikumam rada 61,6 % no siltumnīcefekta gāzu emisijām;

| D. | tā kā Kioto protokols I pielikumā minētajām valstīm nosaka saistošus mērķus emisiju samazināšanā laika posmā no 2008. gada līdz 2012. gadam; tā kā protokols nosaka, ka turpmāk nākamo periodu saistības jāapsver vismaz septiņus gadus, pirms beidzies pirmais saistību termiņš; |
| --- | --- |

D.

tā kā Kioto protokols I pielikumā minētajām valstīm nosaka saistošus mērķus emisiju samazināšanā laika posmā no 2008. gada līdz 2012. gadam; tā kā protokols nosaka, ka turpmāk nākamo periodu saistības jāapsver vismaz septiņus gadus, pirms beidzies pirmais saistību termiņš;

| E. | tā kā Pušu desmitā konference (COP 10) 2004. gada decembra sēdē Buenosairesā nolēma 2005. gada maijā sasaukt Valdības ekspertu semināru, lai veicinātu informācijas apmaiņu starp Pusēm par riska mazināšanas un piemērošanas rīcību, kā arī par politikas virzieniem un pasākumiem, kas palīdzētu īstenot pašreizējās saistības; |
| --- | --- |

E.

tā kā Pušu desmitā konference (COP 10) 2004. gada decembra sēdē Buenosairesā nolēma 2005. gada maijā sasaukt Valdības ekspertu semināru, lai veicinātu informācijas apmaiņu starp Pusēm par riska mazināšanas un piemērošanas rīcību, kā arī par politikas virzieniem un pasākumiem, kas palīdzētu īstenot pašreizējās saistības;

| F. | tā kā attīstītās valstis ir visvairāk atbildīgas par siltumnīcefekta gāzu radīšanu un tādējādi tām jāuzņemas vadošā loma, lai samazinātu emisijas; tā kā Eiropas Parlaments pastāvīgi aicina ES saglabāt šo vadošo lomu; |
| --- | --- |

F.

tā kā attīstītās valstis ir visvairāk atbildīgas par siltumnīcefekta gāzu radīšanu un tādējādi tām jāuzņemas vadošā loma, lai samazinātu emisijas; tā kā Eiropas Parlaments pastāvīgi aicina ES saglabāt šo vadošo lomu;

| G. | tā kā Kioto protokola mērķi ir būtisks noteikums pasaules klimata pārmaiņu stratēģijā, bet drīzumā jānosaka turpmākie mērķi laika posmam pēc 2012. gada, lai viestu skaidrību par ieguldījumiem attiecībā uz enerģijas avotiem ar zemu oglekļa saturu, tehnoloģijām ar zemu siltumnīcefekta gāzu emisiju un atjaunojamo enerģiju, un lai novērstu ieguldījumus nesaderīgā enerģētikas infrastruktūrā; tā kā klimata pārmaiņu jautājuma risināšana ir arī iespējas un dzenulis jaunradei saskaņā ar Lisabonas stratēģiju; |
| --- | --- |

G.

tā kā Kioto protokola mērķi ir būtisks noteikums pasaules klimata pārmaiņu stratēģijā, bet drīzumā jānosaka turpmākie mērķi laika posmam pēc 2012. gada, lai viestu skaidrību par ieguldījumiem attiecībā uz enerģijas avotiem ar zemu oglekļa saturu, tehnoloģijām ar zemu siltumnīcefekta gāzu emisiju un atjaunojamo enerģiju, un lai novērstu ieguldījumus nesaderīgā enerģētikas infrastruktūrā; tā kā klimata pārmaiņu jautājuma risināšana ir arī iespējas un dzenulis jaunradei saskaņā ar Lisabonas stratēģiju;

| H. | tā kā mērķis ir neļaut planētas gaisa vidējai temperatūrai celties vairāk nekā par 2°C virs temperatūras, kāda bija pirmsindustrializācijas laikā, un tas ir jāsasniedz arī UNFCCC un Kioto protokola ietvaros; |
| --- | --- |

H.

tā kā mērķis ir neļaut planētas gaisa vidējai temperatūrai celties vairāk nekā par 2°C virs temperatūras, kāda bija pirmsindustrializācijas laikā, un tas ir jāsasniedz arī UNFCCC un Kioto protokola ietvaros;

| I. | tā kā saskaņā ar jaunākajiem zinātniskajiem pārskatiem risks, ka +2°C robeža tiks pārkāpta ir 85 %, ja siltumnīcefekta gāzu koncentrācija stabilizēsies līmenī 550 ppm (CO2 ekvivalents), un apmēram 50 %, ja līmenis būs 450 ppm; tā kā līdz ar to šajos pārskatos uzsvērts, ka pasaulei nav tik daudz laika, kā iepriekš paredzēts, lai sāktu samazināt kopējo siltumnīcefekta gāzu emisiju, ja tā vēlas izvairīties pārsniegt planētas gaisa vidējās temperatūras celšanos maksimums par 2°C virs pirmsindustrializācijas līmeņa, tādējādi izvairoties no bīstamām klimata izmaiņām; tā kā tas var stiprināt nepieciešamību tuvākā nākotnē straujāk samazināt emisiju daudzumu visiem lielākajiem siltumnīcefekta gāzu radītājiem, līdz ar to uzsverot nepieciešamību pēc lielākiem centieniem pasaules līmenī; |
| --- | --- |

I.

tā kā saskaņā ar jaunākajiem zinātniskajiem pārskatiem risks, ka +2°C robeža tiks pārkāpta ir 85 %, ja siltumnīcefekta gāzu koncentrācija stabilizēsies līmenī 550 ppm (CO2 ekvivalents), un apmēram 50 %, ja līmenis būs 450 ppm; tā kā līdz ar to šajos pārskatos uzsvērts, ka pasaulei nav tik daudz laika, kā iepriekš paredzēts, lai sāktu samazināt kopējo siltumnīcefekta gāzu emisiju, ja tā vēlas izvairīties pārsniegt planētas gaisa vidējās temperatūras celšanos maksimums par 2°C virs pirmsindustrializācijas līmeņa, tādējādi izvairoties no bīstamām klimata izmaiņām; tā kā tas var stiprināt nepieciešamību tuvākā nākotnē straujāk samazināt emisiju daudzumu visiem lielākajiem siltumnīcefekta gāzu radītājiem, līdz ar to uzsverot nepieciešamību pēc lielākiem centieniem pasaules līmenī;

| 1. | atzinīgi vērtē Buenosairesā pieņemto lēmumu sasaukt Valdības ekspertu semināru; tomēr nožēlo, ka Pušu desmitā konference, neskatoties uz ES delegācijas centieniem, vienojās piešķirt šai sanāksmei ļoti ierobežotas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Buenosairesā pieņemto lēmumu sasaukt Valdības ekspertu semināru; tomēr nožēlo, ka Pušu desmitā konference, neskatoties uz ES delegācijas centieniem, vienojās piešķirt šai sanāksmei ļoti ierobežotas pilnvaras;

| 2. | ir pārliecināta, ka Eiropas Savienībai jāsaglabā vadošā loma starptautiskajā cīņā pret klimata pārmaiņām; uzsver, ka, veidojot ES iekšējo klimata politiku, ir nepieciešama trīsvirzienu pieeja: ES ekonomikā patērētās enerģijas apjoms ik gadu jāsamazina robežās no 2 līdz 2,5 %, būtiski jāpalielina alternatīvās enerģijas patēriņš, salīdzinot ar pārējiem enerģijas veidiem, kā arī būtiski jāpalielina atbalsts pētniecībai un attīstībai noturīgas enerģētikas sistēmas izveidē; uzsver, ka transporta nozare ir galvenais izaicinājums un ka ir nepieciešami jauni un inovatīvi politikas virzieni, lai samazinātu emisiju daudzumu, ko rada autotransports, aviācija un kuģniecība, kā arī mudina Komisiju ierosināt priekšlikumus rentabliem pasākumiem šo problēmu risināšanai; |
| --- | --- |

2.

ir pārliecināta, ka Eiropas Savienībai jāsaglabā vadošā loma starptautiskajā cīņā pret klimata pārmaiņām; uzsver, ka, veidojot ES iekšējo klimata politiku, ir nepieciešama trīsvirzienu pieeja: ES ekonomikā patērētās enerģijas apjoms ik gadu jāsamazina robežās no 2 līdz 2,5 %, būtiski jāpalielina alternatīvās enerģijas patēriņš, salīdzinot ar pārējiem enerģijas veidiem, kā arī būtiski jāpalielina atbalsts pētniecībai un attīstībai noturīgas enerģētikas sistēmas izveidē; uzsver, ka transporta nozare ir galvenais izaicinājums un ka ir nepieciešami jauni un inovatīvi politikas virzieni, lai samazinātu emisiju daudzumu, ko rada autotransports, aviācija un kuģniecība, kā arī mudina Komisiju ierosināt priekšlikumus rentabliem pasākumiem šo problēmu risināšanai;

| 3. | atzinīgi vērtē 2005. gada 22. un 23. martā Briselē pieņemtos Eiropadomes secinājumus, jo īpaši to, ka panākta vienošanās par mērķi samazināt emisiju daudzumu par 5 līdz 30 % līdz 2020. gadam; tomēr nožēlo, ka Eiropadome nenoteica emisiju samazināšanas mērķus ilgtermiņā un iesaka noteikt emisiju samazinājumu par 60 līdz 80 % līdz 2050. gadam; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē 2005. gada 22. un 23. martā Briselē pieņemtos Eiropadomes secinājumus, jo īpaši to, ka panākta vienošanās par mērķi samazināt emisiju daudzumu par 5 līdz 30 % līdz 2020. gadam; tomēr nožēlo, ka Eiropadome nenoteica emisiju samazināšanas mērķus ilgtermiņā un iesaka noteikt emisiju samazinājumu par 60 līdz 80 % līdz 2050. gadam;

| 4. | aicina Komisiju un dalībvalstis Eiropas Savienības vārdā sagatavot gaidāmajam Valdības ekspertu semināram priekšlikumus par turpmāko režīmu, kas atbilst ES mērķim neļaut planētas gaisa vidējai temperatūrai celties vairāk nekā par 2°C virs temperatūras, kāda bija pirmsindustrializācijas laikā, norādot, ka pasaulē siltumnīcefekta gāzu emisijas visaugstāko līmeni sasniegs turpmāko divdesmit gadu laikā, kā arī šiem priekšlikumiem jāatbilst taisnīguma, ilgtspējības un atbildības principiem, un spējai vai iespējām rīkoties; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju un dalībvalstis Eiropas Savienības vārdā sagatavot gaidāmajam Valdības ekspertu semināram priekšlikumus par turpmāko režīmu, kas atbilst ES mērķim neļaut planētas gaisa vidējai temperatūrai celties vairāk nekā par 2°C virs temperatūras, kāda bija pirmsindustrializācijas laikā, norādot, ka pasaulē siltumnīcefekta gāzu emisijas visaugstāko līmeni sasniegs turpmāko divdesmit gadu laikā, kā arī šiem priekšlikumiem jāatbilst taisnīguma, ilgtspējības un atbildības principiem, un spējai vai iespējām rīkoties;

| 5. | aicina Komisiju un dalībvalstis iesniegt priekšlikumus par turpmāko Kioto protokola īstenošanas stratēģiju, kas balstīti uz ekoloģisko inovāciju un vides tehnoloģiju attīstību, jo īpaši enerģētikas un transporta nozarē, un piešķirt tam īpašu prioritāti tādu saistīto politikas iniciatīvu ietvaros kā Vides tehnoloģiju rīcības plāns, Septītā pētniecības pamatprogramma utt.; jācenšas sadarboties ar dažādām valstīm, jo īpaši ar visvairāk attīstītākam valstīm; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju un dalībvalstis iesniegt priekšlikumus par turpmāko Kioto protokola īstenošanas stratēģiju, kas balstīti uz ekoloģisko inovāciju un vides tehnoloģiju attīstību, jo īpaši enerģētikas un transporta nozarē, un piešķirt tam īpašu prioritāti tādu saistīto politikas iniciatīvu ietvaros kā Vides tehnoloģiju rīcības plāns, Septītā pētniecības pamatprogramma utt.; jācenšas sadarboties ar dažādām valstīm, jo īpaši ar visvairāk attīstītākam valstīm;

| 6. | uzstāj, lai Valdības ekspertu seminārs galveno uzmanību pievērš tam, kā attīstīt efektīvu un atbilstīgu reakciju uz klimata pārmaiņām UNFCCC un Kioto protokola ietvaros laika posmā pēc 2012. gada; pieprasa, lai tiktu publicēts rakstisks ziņojums par semināra rezultātiem ar mērķi atgriezties pie oficiālām sarunām par saistību periodu pēc 2012. gada, kas sāksies 2005. gadā; |
| --- | --- |

6.

uzstāj, lai Valdības ekspertu seminārs galveno uzmanību pievērš tam, kā attīstīt efektīvu un atbilstīgu reakciju uz klimata pārmaiņām UNFCCC un Kioto protokola ietvaros laika posmā pēc 2012. gada; pieprasa, lai tiktu publicēts rakstisks ziņojums par semināra rezultātiem ar mērķi atgriezties pie oficiālām sarunām par saistību periodu pēc 2012. gada, kas sāksies 2005. gadā;

| 7. | uzskata, ka turpmākais režīms jāpamato ar kopīgu bet diferencētu atbildību, turpinot samazināt emisiju daudzumu, un, palielinot emisiju samazinājuma apjomu, kā arī arvien vairāk valstis jāiesaista emisiju samazināšanas procesā, jo īpaši ASV, no vienas puses, un Indiju un Ķīnu, no otras puses, kā arī attīstītākās jaunattīstības valstis; līdz ar to mudina Komisiju un dalībvalstis uzsvērt klimata aizsardzības nepieciešamību sarunās ar starptautiskajiem partneriem, jo īpaši ar tādām valstīm kā ASV, Ķīna un Indija; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka turpmākais režīms jāpamato ar kopīgu bet diferencētu atbildību, turpinot samazināt emisiju daudzumu, un, palielinot emisiju samazinājuma apjomu, kā arī arvien vairāk valstis jāiesaista emisiju samazināšanas procesā, jo īpaši ASV, no vienas puses, un Indiju un Ķīnu, no otras puses, kā arī attīstītākās jaunattīstības valstis; līdz ar to mudina Komisiju un dalībvalstis uzsvērt klimata aizsardzības nepieciešamību sarunās ar starptautiskajiem partneriem, jo īpaši ar tādām valstīm kā ASV, Ķīna un Indija;

| 8. | uzskata, ka starptautiski konkurējošiem uzņēmumiem, jo īpaši lielus energoresursus patērējošiem uzņēmumiem, nepieciešama nozares pieeja turpmāko starptautisko emisiju samazināšanas mērķu īstenošanai, lai nodrošinātu līdzvērtīgus starptautiskos noteikumus; aicina Komisiju un dalībvalstis iekļaut apspriedēs šādu nozares pieejas jautājumu; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka starptautiski konkurējošiem uzņēmumiem, jo īpaši lielus energoresursus patērējošiem uzņēmumiem, nepieciešama nozares pieeja turpmāko starptautisko emisiju samazināšanas mērķu īstenošanai, lai nodrošinātu līdzvērtīgus starptautiskos noteikumus; aicina Komisiju un dalībvalstis iekļaut apspriedēs šādu nozares pieejas jautājumu;

| 9. | atzīst iespējamos oglekļa noplūdes draudus uz attīstītākajām jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

9.

atzīst iespējamos oglekļa noplūdes draudus uz attīstītākajām jaunattīstības valstīm;

| 10. | aicina valstis, kuras nav ratificējušas Kioto protokolu, to ratificēt pēc iespējas ātrāk; aicina ASV un Austrāliju pārdomāt atteikšanos ratificēt protokolu un pirmām kārtām ievērot UNFCCC noteiktās saistības samazināt emisiju daudzumu līdz 1990. gada līmenim; |
| --- | --- |

10.

aicina valstis, kuras nav ratificējušas Kioto protokolu, to ratificēt pēc iespējas ātrāk; aicina ASV un Austrāliju pārdomāt atteikšanos ratificēt protokolu un pirmām kārtām ievērot UNFCCC noteiktās saistības samazināt emisiju daudzumu līdz 1990. gada līmenim;

| 11. | aicina Komisiju ņemt vērā iespēju ikvienā izmaksu un ieņēmumu analīzē, kas skar klimata politikas jomu, ietvert tirdzniecības robežu pielāgošanas pasākumus, lai novērstu jebkādas iespējamās konkurējošo ražotāju priekšrocības rūpnieciski attīstītās valstīs, kurās nepastāv oglekļa emisiju ierobežošanas noteikumi; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju ņemt vērā iespēju ikvienā izmaksu un ieņēmumu analīzē, kas skar klimata politikas jomu, ietvert tirdzniecības robežu pielāgošanas pasākumus, lai novērstu jebkādas iespējamās konkurējošo ražotāju priekšrocības rūpnieciski attīstītās valstīs, kurās nepastāv oglekļa emisiju ierobežošanas noteikumi;

| 12. | uzsver nepieciešamību palielināt finanšu atbalstu pielāgošanas pasākumiem jaunattīstības valstīs, īpašu uzmanību pievēršot vismazāk attīstītajām valstīm; uzsver, ka visas jaunattīstības valstis ir tiesīgas ekonomiski attīstīties; tomēr atzīst, ka jaunattīstības valstīm nevajag atkārtot rūpnieciski attīstīto valstu piesārņojuma radīšanas praksi un, ka ES jārada spēcīgi mehānismi, piemēram, ar ES dalībvalstu eksporta kredītaģentūru palīdzību, lai aizdotu līdzekļus jaunattīstības valstīm enerģētikas un transporta nozares tehnoloģiju attīstībai, lai veicinātu izaugsmi, neradot oglekļa emisijas; |
| --- | --- |

12.

uzsver nepieciešamību palielināt finanšu atbalstu pielāgošanas pasākumiem jaunattīstības valstīs, īpašu uzmanību pievēršot vismazāk attīstītajām valstīm; uzsver, ka visas jaunattīstības valstis ir tiesīgas ekonomiski attīstīties; tomēr atzīst, ka jaunattīstības valstīm nevajag atkārtot rūpnieciski attīstīto valstu piesārņojuma radīšanas praksi un, ka ES jārada spēcīgi mehānismi, piemēram, ar ES dalībvalstu eksporta kredītaģentūru palīdzību, lai aizdotu līdzekļus jaunattīstības valstīm enerģētikas un transporta nozares tehnoloģiju attīstībai, lai veicinātu izaugsmi, neradot oglekļa emisijas;

| 13. | aicina Komisiju un dalībvalstis panākt izmērojamu ekonomikas attīstību, neradot oglekļa emisijas; rosina dalībvalstis dalīties pieredzē un paraugpraksē gan savstarpēji, gan ar citām pasaules valstīm; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju un dalībvalstis panākt izmērojamu ekonomikas attīstību, neradot oglekļa emisijas; rosina dalībvalstis dalīties pieredzē un paraugpraksē gan savstarpēji, gan ar citām pasaules valstīm;

| 14. | aicina gaidāmās Apvienotās Karalistes un Austrijas prezidentūras laikā nodrošināt, lai uzsvars uz klimata pārmaiņu problēmu tiktu saglabāts un pat pastiprināts, palielinot saistību apjomu un šajā procesā iesaistīto starptautisko partneru skaitu; |
| --- | --- |

14.

aicina gaidāmās Apvienotās Karalistes un Austrijas prezidentūras laikā nodrošināt, lai uzsvars uz klimata pārmaiņu problēmu tiktu saglabāts un pat pastiprināts, palielinot saistību apjomu un šajā procesā iesaistīto starptautisko partneru skaitu;

| 15. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un UNFCCC sekretariātam, pieprasot, lai tā tiktu izsūtīta visām ārpuskopienas līgumumslēdzējām pusēm. |
| --- | --- |

15.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un UNFCCC sekretariātam, pieprasot, lai tā tiktu izsūtīta visām ārpuskopienas līgumumslēdzējām pusēm.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0005.

P6_TA(2005)0178

Situācija Sudānā

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Sudānu

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā visas attiecīgās ANO Drošības padomes rezolūcijas, tostarp Rezolūciju 1593 (2005) par stāvokli Sudānā un Rezolūciju 1564 (2004), atbilstoši kurām Starptautiskās izmeklēšanas komisija Dārfūras jautājumā 2005. gada 25. janvārī ziņojumu ANO Ģenerālsekretāram, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā visas attiecīgās ANO Drošības padomes rezolūcijas, tostarp Rezolūciju 1593 (2005) par stāvokli Sudānā un Rezolūciju 1564 (2004), atbilstoši kurām Starptautiskās izmeklēšanas komisija Dārfūras jautājumā 2005. gada 25. janvārī ziņojumu ANO Ģenerālsekretāram,

| — | ņemot vērā Dārfūras rīcības plānu, par kuru 2004. gada 5. augustā vienojās ANO un Sudānas valdība, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Dārfūras rīcības plānu, par kuru 2004. gada 5. augustā vienojās ANO un Sudānas valdība,

| — | ņemot vērā Visaptverošo miera līgumu, ko 2005. gada 9. janvārī Nairobi parakstīja Sudānas valdība un Sudānas Tautas atbrīvošanas kustība/armija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Visaptverošo miera līgumu, ko 2005. gada 9. janvārī Nairobi parakstīja Sudānas valdība un Sudānas Tautas atbrīvošanas kustība/armija,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2004. gada 16. septembra rezolūciju par humanitāro situāciju Sudānā (1) un ĀKK-ES Kopējās Parlamentārās Asamblejas 2005. gada 21. aprīļa rezolūciju ĀKK-ES 3777/05 par stāvokli Sudānā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2004. gada 16. septembra rezolūciju par humanitāro situāciju Sudānā (1) un ĀKK-ES Kopējās Parlamentārās Asamblejas 2005. gada 21. aprīļa rezolūciju ĀKK-ES 3777/05 par stāvokli Sudānā,

| — | ņemot vērā ANO 2005. gada 26. aprīļa ziņojumu par stāvokli Sudānā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2005. gada 26. aprīļa ziņojumu par stāvokli Sudānā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 5. punktu,

| A. | tā kā Visaptverošajā miera līgumā ir paredzēti atsevišķi bruņotie spēki, atsaucot 91 000 valdības spēku karavīru no valsts dienvidu daļas divarpus gados un Sudānas Tautas atbrīvošanas armijas spēkus no valsts ziemeļu daļas astoņos mēnešos, kā arī naftas atradņu līdzvērtīgs sadalījums un vēlēšanas pēc trim gadiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā Visaptverošajā miera līgumā ir paredzēti atsevišķi bruņotie spēki, atsaucot 91 000 valdības spēku karavīru no valsts dienvidu daļas divarpus gados un Sudānas Tautas atbrīvošanas armijas spēkus no valsts ziemeļu daļas astoņos mēnešos, kā arī naftas atradņu līdzvērtīgs sadalījums un vēlēšanas pēc trim gadiem;

| B. | tā kā ANO Drošības padome savā 2005. gada 31. marta Rezolūcijā 1593 nolēma jautājumu par stāvokli Dārfūrā kopš 2002. gada jūlija nodot Starptautiskās krimināltiesas prokuroram; |
| --- | --- |

B.

tā kā ANO Drošības padome savā 2005. gada 31. marta Rezolūcijā 1593 nolēma jautājumu par stāvokli Dārfūrā kopš 2002. gada jūlija nodot Starptautiskās krimināltiesas prokuroram;

| C. | tā kā ir atbalstāma Naivašas miera līgumu parakstīšana 2004. gada 31. decembrī, bet Dārfūrā joprojām turpinās visu iesaistīto pušu vardarbība un Sudānas valdība turpina pārkāpt uguns pārtraukšanas nolīgumu, nespēj izformēt Džandžavīdu (Janjaweed) spēkus un nodot atbildīgos tiesai; ar bažām atzīmē, ka nesen ir strauji palielinājies nemiernieku izraisīto uguns pārtraukšanas pārkāpumu skaits; |
| --- | --- |

C.

tā kā ir atbalstāma Naivašas miera līgumu parakstīšana 2004. gada 31. decembrī, bet Dārfūrā joprojām turpinās visu iesaistīto pušu vardarbība un Sudānas valdība turpina pārkāpt uguns pārtraukšanas nolīgumu, nespēj izformēt Džandžavīdu (Janjaweed) spēkus un nodot atbildīgos tiesai; ar bažām atzīmē, ka nesen ir strauji palielinājies nemiernieku izraisīto uguns pārtraukšanas pārkāpumu skaits;

| D. | tā kā Starptautiskā izmeklēšanas komisija savā ziņojumā norādīja, ka Dārfūrā ir pastrādāti kara noziegumi “kas nav mazāk nopietni un briesmīgi kā genocīds”, tostarp “uzbrukumi, ieskaitot civiliedzīvotāju nogalināšanu, spīdzināšanu, piespiedu pazušanu, ciematu iznīcināšanu, izvarošanu un citas seksuālas vardarbības veidus”, ziņojumā secināts, ka “tie, kas identificēti kā iespējami atbildīgie par (šiem) noziegumiem, ir atsevišķi pārkāpēji, tostarp Sudānas valdības ierēdņi, milicijas spēku darbinieki, nemiernieku grupu biedri un daži ārvalstu armiju virsnieki, kas šādi rīkojušies kā privātpersonas”; |
| --- | --- |

D.

tā kā Starptautiskā izmeklēšanas komisija savā ziņojumā norādīja, ka Dārfūrā ir pastrādāti kara noziegumi “kas nav mazāk nopietni un briesmīgi kā genocīds”, tostarp “uzbrukumi, ieskaitot civiliedzīvotāju nogalināšanu, spīdzināšanu, piespiedu pazušanu, ciematu iznīcināšanu, izvarošanu un citas seksuālas vardarbības veidus”, ziņojumā secināts, ka “tie, kas identificēti kā iespējami atbildīgie par (šiem) noziegumiem, ir atsevišķi pārkāpēji, tostarp Sudānas valdības ierēdņi, milicijas spēku darbinieki, nemiernieku grupu biedri un daži ārvalstu armiju virsnieki, kas šādi rīkojušies kā privātpersonas”;

| E. | tā kā Starptautiskā izmeklēšanas komisija Dārfūras jautājumā secināja, ka “Sudānas tiesu sistēma nespēj un nevēlas pievērsties stāvoklim Dārfūrā”; |
| --- | --- |

E.

tā kā Starptautiskā izmeklēšanas komisija Dārfūras jautājumā secināja, ka “Sudānas tiesu sistēma nespēj un nevēlas pievērsties stāvoklim Dārfūrā”;

| F. | tā kā Naivašas miera nolīgumu parakstīšanas dēļ Eiropas Komisija apsolīja atkal paredzēt Sudānas piekļuvi EUR 450 miljoni no Eiropas Attīstības fonda līdzekļiem, nosakot sākotnējo summu EUR 50 miljoni humānai palīdzībai, ko sadalīja ziemeļu un dienvidu daļai; |
| --- | --- |

F.

tā kā Naivašas miera nolīgumu parakstīšanas dēļ Eiropas Komisija apsolīja atkal paredzēt Sudānas piekļuvi EUR 450 miljoni no Eiropas Attīstības fonda līdzekļiem, nosakot sākotnējo summu EUR 50 miljoni humānai palīdzībai, ko sadalīja ziemeļu un dienvidu daļai;

| G. | tā kā Āfrikas Savienībai līdz šim ir bijusi ļoti pozitīva loma vardarbības novēršanā, uguns pārtraukšanas kontrolē un ziņošanā par uguns pārtraukšanas pārkāpumiem un tā kā tā cenšas atsākt miera sarunas par Dārfūru, un formālā sarunu atsākšana ir paredzēta 2005. gada maija beigās; |
| --- | --- |

G.

tā kā Āfrikas Savienībai līdz šim ir bijusi ļoti pozitīva loma vardarbības novēršanā, uguns pārtraukšanas kontrolē un ziņošanā par uguns pārtraukšanas pārkāpumiem un tā kā tā cenšas atsākt miera sarunas par Dārfūru, un formālā sarunu atsākšana ir paredzēta 2005. gada maija beigās;

| H. | tā kā dažos novērtējumos minēts, ka Dārfūrā miruši 300 000 cilvēku (2), no kuriem mēnesī 10 000 (3) miruši vardarbības seku, nepareiza uztura un slimību dēļ; tā kā 1,65 miljoni cilvēku joprojām ir pārvietoti Dārfūrā (4) un ir ziņas, ka daži atgriežas mājās piespiedu kārtā; |
| --- | --- |

H.

tā kā dažos novērtējumos minēts, ka Dārfūrā miruši 300 000 cilvēku (2), no kuriem mēnesī 10 000 (3) miruši vardarbības seku, nepareiza uztura un slimību dēļ; tā kā 1,65 miljoni cilvēku joprojām ir pārvietoti Dārfūrā (4) un ir ziņas, ka daži atgriežas mājās piespiedu kārtā;

| I. | tā kā ļoti svarīga problēma ir visu Sudānas bruņoto spēku bijušo kaujinieku apvienošana un tā kā civiliedzīvotāju un visu formālo un neformālo milicijas spēku atbruņošana ir sevišķi svarīga kārtības, drošības, brīvības un stabilitātes nodrošināšanai; |
| --- | --- |

I.

tā kā ļoti svarīga problēma ir visu Sudānas bruņoto spēku bijušo kaujinieku apvienošana un tā kā civiliedzīvotāju un visu formālo un neformālo milicijas spēku atbruņošana ir sevišķi svarīga kārtības, drošības, brīvības un stabilitātes nodrošināšanai;

| J. | tā kā gaidāmā lietus sezona var vēl vairāk pasliktināt stāvokli un aptuveni 3 500 000 — 4 000 000 cilvēku var trūkt pārtika un medicīniskā palīdzība; tā kā Pasaules pārtikas programmā joprojām trūkst līdzekļu, lai pietiekamā mērā nodrošinātu pārtikas piegādes valsts iekšienē pārvietotajam personām, jo līdz 2005. gada 11. aprīlim izdevās nodrošināt tikai 20 % no vajadzīgā pārtikas apjoma; |
| --- | --- |

J.

tā kā gaidāmā lietus sezona var vēl vairāk pasliktināt stāvokli un aptuveni 3 500 000 — 4 000 000 cilvēku var trūkt pārtika un medicīniskā palīdzība; tā kā Pasaules pārtikas programmā joprojām trūkst līdzekļu, lai pietiekamā mērā nodrošinātu pārtikas piegādes valsts iekšienē pārvietotajam personām, jo līdz 2005. gada 11. aprīlim izdevās nodrošināt tikai 20 % no vajadzīgā pārtikas apjoma;

| K. | tā kā Dr. Mudawi Ibrahim Adam un viņa kolēģi Yasir Saleem un šoferi Abdalla Taha arestēja 2005. gada 8. maijā, dažas stundas pirms Dr. Adam izbraukšanas uz Īriju, lai saņemtu Frontes līnijas cilvēktiesību aizstāvja balvu no prezidenta McAleese; |
| --- | --- |

K.

tā kā Dr. Mudawi Ibrahim Adam un viņa kolēģi Yasir Saleem un šoferi Abdalla Taha arestēja 2005. gada 8. maijā, dažas stundas pirms Dr. Adam izbraukšanas uz Īriju, lai saņemtu Frontes līnijas cilvēktiesību aizstāvja balvu no prezidenta McAleese;

| 1. | atbalsta Sudānas valdības un Sudānas Tautas atbrīvošanas kustības/armijas 2005. gada 9. janvārī Nairobi parakstīto vēsturisko Visaptverošo miera līgumu, kas iezīmēja 21 gadu ilgušā pilsoņu kara beigas un bija svarīgs solis miera nodrošināšanā Sudānas dienvidu daļā un pasākums, kas var arī sekmēt miera nodrošināšanu Dārfūrā; |
| --- | --- |

1.

atbalsta Sudānas valdības un Sudānas Tautas atbrīvošanas kustības/armijas 2005. gada 9. janvārī Nairobi parakstīto vēsturisko Visaptverošo miera līgumu, kas iezīmēja 21 gadu ilgušā pilsoņu kara beigas un bija svarīgs solis miera nodrošināšanā Sudānas dienvidu daļā un pasākums, kas var arī sekmēt miera nodrošināšanu Dārfūrā;

| 2. | pieprasa, lai līgumslēdzējas puses bez turpmākas kavēšanās ievēro minēto līgumu un tā protokolus, kas cita starpā ietver vienošanos par varas un īpašuma sadali; aicina Sudānas valdību un Sudānas Tautas atbrīvošanās kustību ienākumus no naftas pārdošanas, ko tās saņems saskaņā ar Visaptverošajā miera līgumā paredzēto resursu sadalījumu, izmantot attīstības nolūkā, lai Sudānas iedzīvotāji varētu baudīt miera priekšrocības; |
| --- | --- |

2.

pieprasa, lai līgumslēdzējas puses bez turpmākas kavēšanās ievēro minēto līgumu un tā protokolus, kas cita starpā ietver vienošanos par varas un īpašuma sadali; aicina Sudānas valdību un Sudānas Tautas atbrīvošanās kustību ienākumus no naftas pārdošanas, ko tās saņems saskaņā ar Visaptverošajā miera līgumā paredzēto resursu sadalījumu, izmantot attīstības nolūkā, lai Sudānas iedzīvotāji varētu baudīt miera priekšrocības;

| 3. | aicina Visaptverošā miera līguma puses iesaistīt visus politiskos un pilsoniskās sabiedrības līderus jaunās konstitūcijas izstrādē, lai nodrošinātu leģitimitāti un plašu politisko un sabiedrības atbalstu demokrātiskām reformām; |
| --- | --- |

3.

aicina Visaptverošā miera līguma puses iesaistīt visus politiskos un pilsoniskās sabiedrības līderus jaunās konstitūcijas izstrādē, lai nodrošinātu leģitimitāti un plašu politisko un sabiedrības atbalstu demokrātiskām reformām;

| 4. | uzskata, ka labas pārvaldības nodrošināšanai ir svarīga sieviešu dalība un nediskriminācija lēmumu pieņemšanas procesā gan tiesību aktu pieņemšanas, gan to īstenošanas posmā; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka labas pārvaldības nodrošināšanai ir svarīga sieviešu dalība un nediskriminācija lēmumu pieņemšanas procesā gan tiesību aktu pieņemšanas, gan to īstenošanas posmā;

| 5. | uzstāj, ka Sudānas atjaunošanā uzmanība jāpievērš pulcēšanās un vārda brīvībai, kā arī neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu klātbūtnei kā demokrātiskā plurālisma garantijai; |
| --- | --- |

5.

uzstāj, ka Sudānas atjaunošanā uzmanība jāpievērš pulcēšanās un vārda brīvībai, kā arī neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu klātbūtnei kā demokrātiskā plurālisma garantijai;

| 6. | uzsver, ka Visaptverošais miera līgums var veicināt ilgstošu mieru un stabilitāti visā Sudānā un palīdzēt risināt problemātisko stāvokli Dārfūrā, bet tajā pašā laikā izsaka nopietnas bažas, ka pieaugošā nedrošība, vardarbība un Dārfūras krīzes mierīga risinājuma trūkums var apdraudēt visu miera procesu; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka Visaptverošais miera līgums var veicināt ilgstošu mieru un stabilitāti visā Sudānā un palīdzēt risināt problemātisko stāvokli Dārfūrā, bet tajā pašā laikā izsaka nopietnas bažas, ka pieaugošā nedrošība, vardarbība un Dārfūras krīzes mierīga risinājuma trūkums var apdraudēt visu miera procesu;

| 7. | atbalsta ANO Drošības padomes lēmumu izveidot Apvienoto Nāciju Organizācijas misiju (UNMIS) Sudānā 10 000 cilvēku sastāvā, ar mērķi atbruņot kaujiniekus, veikt samierināšanu, panākt tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošanu, veikt atmīnēšanas darbus un uzraudzīt vēlēšanas, kā arī iesaistīties valsts atjaunošanas un attīstības procesā un izsaka cieņu valstīm, kas ņem dalību ANO misijā Sudānā; |
| --- | --- |

7.

atbalsta ANO Drošības padomes lēmumu izveidot Apvienoto Nāciju Organizācijas misiju (UNMIS) Sudānā 10 000 cilvēku sastāvā, ar mērķi atbruņot kaujiniekus, veikt samierināšanu, panākt tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošanu, veikt atmīnēšanas darbus un uzraudzīt vēlēšanas, kā arī iesaistīties valsts atjaunošanas un attīstības procesā un izsaka cieņu valstīm, kas ņem dalību ANO misijā Sudānā;

| 8. | atbalsta Āfrikas Savienības lēmumu palielināt tās miera uzturēšanas spēkus Dārfūrā līdz 7700 vīru sastāvam; |
| --- | --- |

8.

atbalsta Āfrikas Savienības lēmumu palielināt tās miera uzturēšanas spēkus Dārfūrā līdz 7700 vīru sastāvam;

| 9. | atbalsta ANO Drošības padomes lēmumu nodot jautājumu par stāvokli Dārfūrā izskatīšanai Starptautiskajā krimināltiesā (ICC); atbalsta arī to, ka Kofi Annans 2005. gada 5. aprīlī nodeva galvenajam prokuroram 51 aizdomās par kara noziegumu izdarīšanu turētās personas vārdu; pieprasa, lai Sudānas valdība un visas pārējās konfliktā iesaistītās personas darītu visu iespējamo, lai pilnībā sadarbotos ar minēto tiesu; |
| --- | --- |

9.

atbalsta ANO Drošības padomes lēmumu nodot jautājumu par stāvokli Dārfūrā izskatīšanai Starptautiskajā krimināltiesā (ICC); atbalsta arī to, ka Kofi Annans 2005. gada 5. aprīlī nodeva galvenajam prokuroram 51 aizdomās par kara noziegumu izdarīšanu turētās personas vārdu; pieprasa, lai Sudānas valdība un visas pārējās konfliktā iesaistītās personas darītu visu iespējamo, lai pilnībā sadarbotos ar minēto tiesu;

| 10. | pauž kritisku attieksmi par to, ka Sudānas valdība ANO Rezolūciju 1593 nosaukusi par “netaisnīgu”, kā arī par to, ka nemiernieku līderi nesniedz atbalstu ICC; |
| --- | --- |

10.

pauž kritisku attieksmi par to, ka Sudānas valdība ANO Rezolūciju 1593 nosaukusi par “netaisnīgu”, kā arī par to, ka nemiernieku līderi nesniedz atbalstu ICC;

| 11. | aicina visas iesaistītās personas atbalstīt Starptautiskās krimināltiesas darbību, lai izbeigtu nesodāmību Dārfūrā; cer, ka šīs rezolūcijas ievērošana sekmēs miera procesu Dārfūrā un Sudānas attīstību kopumā; |
| --- | --- |

11.

aicina visas iesaistītās personas atbalstīt Starptautiskās krimināltiesas darbību, lai izbeigtu nesodāmību Dārfūrā; cer, ka šīs rezolūcijas ievērošana sekmēs miera procesu Dārfūrā un Sudānas attīstību kopumā;

| 12. | izsaka stingru atbalstu Drošības padomes aicinājumam ICC atbalstīt starptautiskās sadarbības centienus, lai veicinātu tiesiskumu, aizsargātu cilvēktiesības un apkarotu nesodāmību Dārfūrā; |
| --- | --- |

12.

izsaka stingru atbalstu Drošības padomes aicinājumam ICC atbalstīt starptautiskās sadarbības centienus, lai veicinātu tiesiskumu, aizsargātu cilvēktiesības un apkarotu nesodāmību Dārfūrā;

| 13. | nosoda Sudānas valdību sakarā ar tās atbildību par dažu kopienu un reģionu saimnieciskā un politiskā pagrimuma desmitgadēm, kas ir veicinājušas Dārfūras konfliktu; |
| --- | --- |

13.

nosoda Sudānas valdību sakarā ar tās atbildību par dažu kopienu un reģionu saimnieciskā un politiskā pagrimuma desmitgadēm, kas ir veicinājušas Dārfūras konfliktu;

| 14. | nosoda pašreiz vērojamo vardarbību, teroru un plaši izplatīto izvarošanu Darfūrā, tostarp nevalstisko organizāciju darbinieku nolaupīšanu un milicijas un citu spēku uzbrukumus civiliedzīvotājiem Dārfūras dienvidu un rietumu daļā 2005. gada 25. un 26. aprīlī, kā ziņoja ΑΝΟ (5); aicina visas iesaistītās personas nekavējoties pārtraukt vardarbību, konfliktus un seksuāla rakstura uzbrukumus Dārfūrā; |
| --- | --- |

14.

nosoda pašreiz vērojamo vardarbību, teroru un plaši izplatīto izvarošanu Darfūrā, tostarp nevalstisko organizāciju darbinieku nolaupīšanu un milicijas un citu spēku uzbrukumus civiliedzīvotājiem Dārfūras dienvidu un rietumu daļā 2005. gada 25. un 26. aprīlī, kā ziņoja ΑΝΟ (5); aicina visas iesaistītās personas nekavējoties pārtraukt vardarbību, konfliktus un seksuāla rakstura uzbrukumus Dārfūrā;

| 15. | nosoda vardarbību, iebiedēšanu un novārdzināšanu, kas notiek valsts iekšienē pārvietoto personu nometnēs Dārfūrā, un atteikumu ielaist šajās nometnēs dažu starptautisko nevalstisko organizāciju pārstāvjus; uzstāj, lai starptautisko nevalstisko organizāciju pārstāvjiem garantētu neierobežotu piekļuvi visām valsts daļām, tostarp valsts iekšienē pārvietoto personu nometnēm; |
| --- | --- |

15.

nosoda vardarbību, iebiedēšanu un novārdzināšanu, kas notiek valsts iekšienē pārvietoto personu nometnēs Dārfūrā, un atteikumu ielaist šajās nometnēs dažu starptautisko nevalstisko organizāciju pārstāvjus; uzstāj, lai starptautisko nevalstisko organizāciju pārstāvjiem garantētu neierobežotu piekļuvi visām valsts daļām, tostarp valsts iekšienē pārvietoto personu nometnēm;

| 16. | nosoda Sudānas Sociālās attīstības organizācijas priekšsēdētaja Dr. Adam atkārtotu arestu (kas pirms tam 2004. gadā tika turēts apcietinājumā septiņus mēnešus), kā arī viņa kolēģa Salim un šofera Taha arestu; aicina Sudānas valsts iestādes nevilcinoties atbrīvot visas šīs trīs personas; uzstāj, lai Sudānas valsts iestādes dara zināmu, kur tās tur Dr. Adam, un ļauj viņam satikties ar ģimenes locekļiem un advokātiem; |
| --- | --- |

16.

nosoda Sudānas Sociālās attīstības organizācijas priekšsēdētaja Dr. Adam atkārtotu arestu (kas pirms tam 2004. gadā tika turēts apcietinājumā septiņus mēnešus), kā arī viņa kolēģa Salim un šofera Taha arestu; aicina Sudānas valsts iestādes nevilcinoties atbrīvot visas šīs trīs personas; uzstāj, lai Sudānas valsts iestādes dara zināmu, kur tās tur Dr. Adam, un ļauj viņam satikties ar ģimenes locekļiem un advokātiem;

| 17. | pieprasa ES izdarīt spiedienu uz Sudānas iestādēm, lai tās nekavējoties atbrīvo Dr. Adam un izbeidz viņa sistemātisko mocīšanu; |
| --- | --- |

17.

pieprasa ES izdarīt spiedienu uz Sudānas iestādēm, lai tās nekavējoties atbrīvo Dr. Adam un izbeidz viņa sistemātisko mocīšanu;

| 18. | uzstāj, lai visu valsts iekšienē pārvietoto personu atgriešanās mājās būtu brīvprātīga un to veiktu drošos un piemērotas aizsardzības apstākļos un lai starptautisko sabiedrību informētu par visām plānotajām minēto personu pārvietošanām pirms to veikšanas; |
| --- | --- |

18.

uzstāj, lai visu valsts iekšienē pārvietoto personu atgriešanās mājās būtu brīvprātīga un to veiktu drošos un piemērotas aizsardzības apstākļos un lai starptautisko sabiedrību informētu par visām plānotajām minēto personu pārvietošanām pirms to veikšanas;

| 19. | aicina Sudānas valdību nodrošināt, ka sievietes, kas ir izvarotas, var tūlīt pēc paziņošanas par uzbrukumu saņemt ārstēšanu un ka pieliek visas pūles, lai turpinātu policijas spēku apmācību par seksuālās vardarbības jautājumiem; šajā sakarā atbalsta izmaiņas paziņošanas par izvarošanas gadījumiem procedūrā (8. veidlapas aizpildīšana un medicīniskās palīdzības nevalstisko organizāciju atzīšana par līdzvērtīgiem medicīniskās aprūpes centriem), par kuriem Parlamenta delegācijai paziņoja tieslietu ministrs; |
| --- | --- |

19.

aicina Sudānas valdību nodrošināt, ka sievietes, kas ir izvarotas, var tūlīt pēc paziņošanas par uzbrukumu saņemt ārstēšanu un ka pieliek visas pūles, lai turpinātu policijas spēku apmācību par seksuālās vardarbības jautājumiem; šajā sakarā atbalsta izmaiņas paziņošanas par izvarošanas gadījumiem procedūrā (8. veidlapas aizpildīšana un medicīniskās palīdzības nevalstisko organizāciju atzīšana par līdzvērtīgiem medicīniskās aprūpes centriem), par kuriem Parlamenta delegācijai paziņoja tieslietu ministrs;

| 20. | aicina visas Sudānas konfliktā iesaistītās personas atturēties no bērnu, kas jaunāki par 18 gadiem, iesaukšanas armijā un kā karavīru izmantošanas un aicina Sudānas iestādes aizsargāt pārvietotos bērnus, jo īpaši nepilngadīgos bez pavadības; |
| --- | --- |

20.

aicina visas Sudānas konfliktā iesaistītās personas atturēties no bērnu, kas jaunāki par 18 gadiem, iesaukšanas armijā un kā karavīru izmantošanas un aicina Sudānas iestādes aizsargāt pārvietotos bērnus, jo īpaši nepilngadīgos bez pavadības;

| 21. | nosoda Svētās pretošanās armijas darbības Sudānas dienvidu daļā un Ugandā; |
| --- | --- |

21.

nosoda Svētās pretošanās armijas darbības Sudānas dienvidu daļā un Ugandā;

| 22. | atgādina, ka īpaša uzmanība jāpievērš saimnieciskās darbības atjaunošanai, galvenokārt lauksaimniecībā, tostarp sieviešu iespējai saņemt mikrokredītu; īpaša uzmanība un atbalsts jāpiešķir bērnu un sieviešu veselībai un izglītībai, kā arī universitātēm, jo īpaši valsts dienvidu daļā; |
| --- | --- |

22.

atgādina, ka īpaša uzmanība jāpievērš saimnieciskās darbības atjaunošanai, galvenokārt lauksaimniecībā, tostarp sieviešu iespējai saņemt mikrokredītu; īpaša uzmanība un atbalsts jāpiešķir bērnu un sieviešu veselībai un izglītībai, kā arī universitātēm, jo īpaši valsts dienvidu daļā;

| 23. | mudina Eiropas Komisiju nodrošināt, lai humānās palīdzības organizācijām pakāpeniski tiktu piešķirti līdzekļi EUR 450 miljoni apmērā palīdzības sniegšanai pēc iespējas lielākā teritorijā; uzsver, ka Sudānas valdībai piekļuve šiem līdzekļiem jānodrošina tikai gadījumā, ja tiek panākti būtiski sasniegumi miera nodrošināšanā Dārfūrā, ieskaitot visa veida vardarbības izbeigšanu, Sudānas valdības finansētas zemessardzes izveidošanu un sadarbību ar Starptautisko Krimināltiesu izmeklēšanas jautājumos; |
| --- | --- |

23.

mudina Eiropas Komisiju nodrošināt, lai humānās palīdzības organizācijām pakāpeniski tiktu piešķirti līdzekļi EUR 450 miljoni apmērā palīdzības sniegšanai pēc iespējas lielākā teritorijā; uzsver, ka Sudānas valdībai piekļuve šiem līdzekļiem jānodrošina tikai gadījumā, ja tiek panākti būtiski sasniegumi miera nodrošināšanā Dārfūrā, ieskaitot visa veida vardarbības izbeigšanu, Sudānas valdības finansētas zemessardzes izveidošanu un sadarbību ar Starptautisko Krimināltiesu izmeklēšanas jautājumos;

| 24. | aicina dalībvalstis veikt steidzamas un dāsnas iemaksas humānās palīdzības sniegšanai Sudānā un Čadā, kā arī nodrošināt decentralizētu sadarbību; |
| --- | --- |

24.

aicina dalībvalstis veikt steidzamas un dāsnas iemaksas humānās palīdzības sniegšanai Sudānā un Čadā, kā arī nodrošināt decentralizētu sadarbību;

| 25. | aicina Sudānas valdību un Čadas, Lībijas un Centrālāfrikas Republikas valdības noteikt stingrāku kontroli attiecībā uz kājnieku ieroču tirdzniecību reģionā; aicina ANO Drošības padomi noteikt piemērotus pasākumus, lai apturētu jebkādu ieroču izplatīšanu Dārfūras reģionā un apsvērt iespēju kā piemērotu līdzekli noteikt ierobežotas sankcijas, lai apturētu turpmāko ieroču tirdzniecību un ieroču izplatīšanu šajā reģionā; |
| --- | --- |

25.

aicina Sudānas valdību un Čadas, Lībijas un Centrālāfrikas Republikas valdības noteikt stingrāku kontroli attiecībā uz kājnieku ieroču tirdzniecību reģionā; aicina ANO Drošības padomi noteikt piemērotus pasākumus, lai apturētu jebkādu ieroču izplatīšanu Dārfūras reģionā un apsvērt iespēju kā piemērotu līdzekli noteikt ierobežotas sankcijas, lai apturētu turpmāko ieroču tirdzniecību un ieroču izplatīšanu šajā reģionā;

| 26. | mudina Amerikas Savienotās Valstis paātrināt saistību izpildi attiecībā uz konflikta atrisināšanu un visatļautības izbeigšanu Dārfūrā, sanāksmju par globālo terorismu ietvaros tiekoties ar Sudānas valdības Drošības un izlūkošanas dienesta vadītāju; |
| --- | --- |

26.

mudina Amerikas Savienotās Valstis paātrināt saistību izpildi attiecībā uz konflikta atrisināšanu un visatļautības izbeigšanu Dārfūrā, sanāksmju par globālo terorismu ietvaros tiekoties ar Sudānas valdības Drošības un izlūkošanas dienesta vadītāju;

| 27. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Sudānas valdībai, Āfrikas Savienībai, ES dalībvalstu valdībām, Amerikas Savienotajām Valstīm, Krievijai, Čadai, Lībijai, Eritrejai, Ēģiptei un Ķīnai, ANO ģenerālsekretāram, ĀKK un ES Apvienotās Parlamentārās Asamblejas līdzpriekšsēdētājām un ĀKK Padomei. |
| --- | --- |

27.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Sudānas valdībai, Āfrikas Savienībai, ES dalībvalstu valdībām, Amerikas Savienotajām Valstīm, Krievijai, Čadai, Lībijai, Eritrejai, Ēģiptei un Ķīnai, ANO ģenerālsekretāram, ĀKK un ES Apvienotās Parlamentārās Asamblejas līdzpriekšsēdētājām un ĀKK Padomei.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2004)0012.

(2)  Apakšnama Starptautiskās attīstības komitejas ziņojums par Dārfūru Sudānā “Atbildība aizsargāt”, piektais sesijas ziņojums 2004.-2005., I sējums, 2005. gada 16. marts, 7. lpp.

(3)  Pasaules pārtikas programmas ziņu tīmekļa vietne, http://www.wfp.org, 2004. gada 13. septembris.

(4)  Starptautiskās izmeklēšanas komisijas Dārfūras jautājumā 2005. gada 25. janvāra ziņojums ANO Ģenerālsekretāram, 62. lpp.

(5)  ANO ziņojums par stāvokli Sudānā, 2005. gada 26. aprīlis.

P6_TA(2005)0179

Situācija Kirgizstānā un Centrālāzijā

Eiropas Parlamenta rezolūcija par stāvokli Kirgizstānā un Centrālāzijā

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Kirgizstānu un Centrālāzijas republikām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Kirgizstānu un Centrālāzijas republikām,

| — | ņemot vērā partnerattiecību un sadarbības nolīgumu ar Kirgizstānu, Kazahstānu un Uzbekistānu, kas jau ir stājies spēkā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā partnerattiecību un sadarbības nolīgumu ar Kirgizstānu, Kazahstānu un Uzbekistānu, kas jau ir stājies spēkā,

| — | ņemot vērā partnerattiecību un sadarbības nolīgumus ar Tadžikistānu un Turkmenistānu, kas ir parakstīti, bet vēl nav ratificēti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā partnerattiecību un sadarbības nolīgumus ar Tadžikistānu un Turkmenistānu, kas ir parakstīti, bet vēl nav ratificēti,

| — | ņemot vērā Komisijas sagatavoto Stratēģijas dokumentu Centrālāzijai 2002. –2006. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas sagatavoto Stratēģijas dokumentu Centrālāzijai 2002. –2006. gadam,

| — | ņemot vērā tā 2005. gada 28. aprīļa rezolūciju par 2004. gada pārskatu par cilvēktiesībām pasaulē un ES politiku šajā sakarā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2005. gada 28. aprīļa rezolūciju par 2004. gada pārskatu par cilvēktiesībām pasaulē un ES politiku šajā sakarā (1),

| — | ņemot vērā Prezidentūras 2005. gada 4. marta paziņojumu Eiropas Savienības vārdā par parlamenta vēlēšanām Kirgizstānā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Prezidentūras 2005. gada 4. marta paziņojumu Eiropas Savienības vārdā par parlamenta vēlēšanām Kirgizstānā,

| — | ņemot vērā Augstā pārstāvja kopējās ārpolitikas un drošības politikas jautājumos Ksavjēra Solanas 2005. gada 21. un 25. marta paziņojumus par stāvokli Kirgizstānā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Augstā pārstāvja kopējās ārpolitikas un drošības politikas jautājumos Ksavjēra Solanas 2005. gada 21. un 25. marta paziņojumus par stāvokli Kirgizstānā,

| — | ņemot vērā Prezidentūras 2005. gada 30. marta deklarāciju Eiropas Savienības vārdā par stāvokli Kirgizstānā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Prezidentūras 2005. gada 30. marta deklarāciju Eiropas Savienības vārdā par stāvokli Kirgizstānā,

| — | ņemot vērā EDSO paziņojumus par stāvokli Kirgizstānā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EDSO paziņojumus par stāvokli Kirgizstānā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | tā kā pēdējā laikā Centrālāzijas republikās ir notikušas apstrīdamas vēlēšanas, turklāt no starptautisko novērotāju ziņojumiem skaidri izriet, ka tās nav atbildušas starptautiskiem standartiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā pēdējā laikā Centrālāzijas republikās ir notikušas apstrīdamas vēlēšanas, turklāt no starptautisko novērotāju ziņojumiem skaidri izriet, ka tās nav atbildušas starptautiskiem standartiem;

| B. | tā kā ievērojamu protesta akciju rezultātā, kuras notika Kirgizstānā pēc divām vispārējo vēlēšanu kārtām 2005. gada 27. februārī un 13. martā, tika gāzts prezidents Askars Akajevs, kurš pēc savas bēgšanas uz Maskavu 2005. gada 4. aprīlī ir parakstījis paziņojumu par savu atkāpšanos; |
| --- | --- |

B.

tā kā ievērojamu protesta akciju rezultātā, kuras notika Kirgizstānā pēc divām vispārējo vēlēšanu kārtām 2005. gada 27. februārī un 13. martā, tika gāzts prezidents Askars Akajevs, kurš pēc savas bēgšanas uz Maskavu 2005. gada 4. aprīlī ir parakstījis paziņojumu par savu atkāpšanos;

| C. | tā kā jaunievēlētais Kirgizstānas parlaments, kura ievēlēšanu ir apstiprinājusi Centrālā velēšanu komisija, 2005. gada 11. aprīlī ir nolēmis apstiprināt prezidenta Akajeva atkāpšanos; |
| --- | --- |

C.

tā kā jaunievēlētais Kirgizstānas parlaments, kura ievēlēšanu ir apstiprinājusi Centrālā velēšanu komisija, 2005. gada 11. aprīlī ir nolēmis apstiprināt prezidenta Akajeva atkāpšanos;

| D. | ņemot vērā lēmumu 2005. gada 10. jūlijā rīkot valsts prezidenta vēlēšanas, |
| --- | --- |

D.

ņemot vērā lēmumu 2005. gada 10. jūlijā rīkot valsts prezidenta vēlēšanas,

| E. | ārkārtīgi norūpējies par nestabilo drošības situāciju, kas turpina pastāvēt, neskatoties uz relatīvi mierīgo demonstrāciju norisi 2005. gada martā, kuras galvenokārt ir izraisījis sliktais stāvoklis ekonomikas un sociālajā jomā, |
| --- | --- |

E.

ārkārtīgi norūpējies par nestabilo drošības situāciju, kas turpina pastāvēt, neskatoties uz relatīvi mierīgo demonstrāciju norisi 2005. gada martā, kuras galvenokārt ir izraisījis sliktais stāvoklis ekonomikas un sociālajā jomā,

| F. | tā kā vēlēšanu process Kirgizstānā ir izmēģinājuma gadījums, kas veiksmes gadījumā varētu sagatavot vajadzīgās demokrātiskās pārmaiņas un institucionālās un ekonomikas reformas visās pārējās Centrālāzijas valstīs; |
| --- | --- |

F.

tā kā vēlēšanu process Kirgizstānā ir izmēģinājuma gadījums, kas veiksmes gadījumā varētu sagatavot vajadzīgās demokrātiskās pārmaiņas un institucionālās un ekonomikas reformas visās pārējās Centrālāzijas valstīs;

| G. | atzinīgi vērtējot EDSO centienus saistībā ar starpnieka lomas uzņemšanos starp politiskajiem spēkiem un ar parlamenta vēlēšanām 2005. gada februārī un martā, kā arī EDSO iesniegto rīcības plānu stabilitātes un drošības nodrošināšanai valstī vēlēšanu kampaņas laikā un pēc tās, |
| --- | --- |

G.

atzinīgi vērtējot EDSO centienus saistībā ar starpnieka lomas uzņemšanos starp politiskajiem spēkiem un ar parlamenta vēlēšanām 2005. gada februārī un martā, kā arī EDSO iesniegto rīcības plānu stabilitātes un drošības nodrošināšanai valstī vēlēšanu kampaņas laikā un pēc tās,

| H. | tā kā lielākajā daļā Centrālāzijas valstu notiek cilvēktiesību pārkāpumi, jo īpaši tādēļ, ka tajās nav nepieciešamās tiesu sistēmas un tādēļ, ka opozīcijā esošās politiskās partijas, pilsoniskās sabiedrības neatkarīgās organizācijas un plašsaziņas līdzekļu brīvība ir pakļautas ierobežojumiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā lielākajā daļā Centrālāzijas valstu notiek cilvēktiesību pārkāpumi, jo īpaši tādēļ, ka tajās nav nepieciešamās tiesu sistēmas un tādēļ, ka opozīcijā esošās politiskās partijas, pilsoniskās sabiedrības neatkarīgās organizācijas un plašsaziņas līdzekļu brīvība ir pakļautas ierobežojumiem;

| I. | patiesi norūpējies par pārējo Centrālāzijas valstu valdību reakciju sakarā ar revolūciju Kirgizstānā, kas cenšas pieņemt stingrākus likumus, lai novērstu līdzīgus notikumus šajās valstīs, |
| --- | --- |

I.

patiesi norūpējies par pārējo Centrālāzijas valstu valdību reakciju sakarā ar revolūciju Kirgizstānā, kas cenšas pieņemt stingrākus likumus, lai novērstu līdzīgus notikumus šajās valstīs,

| J. | tā kā Centrālāzijas republikas tiek uzskatītas par nozīmīgiem sabiedrotajiem cīņā pret starptautisko terorismu, narkotiku tirdzniecību un reliģisko fundamentālismu, un tām ir izšķiroša nozīme enerģētikas politikas jomā; |
| --- | --- |

J.

tā kā Centrālāzijas republikas tiek uzskatītas par nozīmīgiem sabiedrotajiem cīņā pret starptautisko terorismu, narkotiku tirdzniecību un reliģisko fundamentālismu, un tām ir izšķiroša nozīme enerģētikas politikas jomā;

| 1. | paziņo par tā nodomu atbalstīt pašreizējās demokrātiskās pārmaiņas Kirgizstānā, brīvību efektīvu īstenošanu — jo īpaši pamattiesību, vārda brīvības, brīvības kritizēt režīmu un preses brīvības īstenošanu —, kā arī īstas un pārskatāmas vēlēšanas; |
| --- | --- |

1.

paziņo par tā nodomu atbalstīt pašreizējās demokrātiskās pārmaiņas Kirgizstānā, brīvību efektīvu īstenošanu — jo īpaši pamattiesību, vārda brīvības, brīvības kritizēt režīmu un preses brīvības īstenošanu —, kā arī īstas un pārskatāmas vēlēšanas;

| 2. | uzslavē Kirgizstānas pilsoniskās sabiedrības centienus, reaģējot uz ilggadējo apspiešanu un kā nepieciešamību panākt patiesas pārmaiņas; uzskata, ka līdzīgas vēlmes ir vērojamas arī šā reģiona citu valstu pilsoniskajās sabiedrībās; |
| --- | --- |

2.

uzslavē Kirgizstānas pilsoniskās sabiedrības centienus, reaģējot uz ilggadējo apspiešanu un kā nepieciešamību panākt patiesas pārmaiņas; uzskata, ka līdzīgas vēlmes ir vērojamas arī šā reģiona citu valstu pilsoniskajās sabiedrībās;

| 3. | uzskata, ka īsts demokratizācijas process Kirgizstānā varētu būt teicama priekšzīme citām Centrālāzijas valstīm; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka īsts demokratizācijas process Kirgizstānā varētu būt teicama priekšzīme citām Centrālāzijas valstīm;

| 4. | aicina Padomi un Komisiju sadarboties ar EDSO un vajadzības gadījumā atbalstīt un palīdzēt šai organizācijai un jaunieceltajiem Kirgizstānas valsts varas iestādēm, īstenojot grūto uzdevumu galveno priekšnosacījumu sagatavošanā un noteikšanā, lai nodrošināto gaidāmo prezidenta vēlēšanu brīvu un taisnīgu norisi; |
| --- | --- |

4.

aicina Padomi un Komisiju sadarboties ar EDSO un vajadzības gadījumā atbalstīt un palīdzēt šai organizācijai un jaunieceltajiem Kirgizstānas valsts varas iestādēm, īstenojot grūto uzdevumu galveno priekšnosacījumu sagatavošanā un noteikšanā, lai nodrošināto gaidāmo prezidenta vēlēšanu brīvu un taisnīgu norisi;

| 5. | aicina Kirgizstānas pagaidu valdību turpināt demokrātiskās pārmaiņas, uzsākot uz dialogu vērstu politiku un valsts iekšējo izlīgumu, un rūpēties par sabiedrisko kārtību; |
| --- | --- |

5.

aicina Kirgizstānas pagaidu valdību turpināt demokrātiskās pārmaiņas, uzsākot uz dialogu vērstu politiku un valsts iekšējo izlīgumu, un rūpēties par sabiedrisko kārtību;

| 6. | aicina Kirgizstānas iestādes darīt visu iespējamo, lai uzsāktu patiesu valsts demokratizācijas procesu, kas pamatojas uz patiesu daudzpartiju sistēmu, cilvēktiesību ievērošanu un tiesiskumu; šajā sakarā atzinīgi novērtē konstitucionālo reformu visaptveroša procesa uzsākšanu, kura mērķis ir pašos pamatos grozīt iepriekšējās varas sistēmas; |
| --- | --- |

6.

aicina Kirgizstānas iestādes darīt visu iespējamo, lai uzsāktu patiesu valsts demokratizācijas procesu, kas pamatojas uz patiesu daudzpartiju sistēmu, cilvēktiesību ievērošanu un tiesiskumu; šajā sakarā atzinīgi novērtē konstitucionālo reformu visaptveroša procesa uzsākšanu, kura mērķis ir pašos pamatos grozīt iepriekšējās varas sistēmas;

| 7. | vērš Kirgizstānas valsts iestāžu uzmanību uz to, ka ir nepieciešams saglabāt labas attiecības mazākumtautību starpā; |
| --- | --- |

7.

vērš Kirgizstānas valsts iestāžu uzmanību uz to, ka ir nepieciešams saglabāt labas attiecības mazākumtautību starpā;

| 8. | mudina Komisiju meklēt veidu, kā stiprināt partnerattiecību un sadarbības nolīgumu ar Kirgizstānu un piemērot to jaunajiem apstākļiem, nosakot demokrātijas un ekonomikas etalonus, kas uzlabotu attiecības; |
| --- | --- |

8.

mudina Komisiju meklēt veidu, kā stiprināt partnerattiecību un sadarbības nolīgumu ar Kirgizstānu un piemērot to jaunajiem apstākļiem, nosakot demokrātijas un ekonomikas etalonus, kas uzlabotu attiecības;

| 9. | aicina Padomi un Komisiju formulēt un pieņemt kopēju stratēģiju Centrālāzijas republikām, lai izveidotu visaptverošu un saskaņotu īstermiņa un vidēja termiņa pieeju attiecībās ar visu reģionu; |
| --- | --- |

9.

aicina Padomi un Komisiju formulēt un pieņemt kopēju stratēģiju Centrālāzijas republikām, lai izveidotu visaptverošu un saskaņotu īstermiņa un vidēja termiņa pieeju attiecībās ar visu reģionu;

| 10. | mudina Komisiju izvērst TACIS demokrātijas veicināšanas programmas Centrālāzijā ar mērķi stiprināt pilsonisko sabiedrību un atbalstīt atklātu un pārskatāmu iestāžu veidošanas procesu; |
| --- | --- |

10.

mudina Komisiju izvērst TACIS demokrātijas veicināšanas programmas Centrālāzijā ar mērķi stiprināt pilsonisko sabiedrību un atbalstīt atklātu un pārskatāmu iestāžu veidošanas procesu;

| 11. | aicina Komisiju ar Centrālāzijas republikām saistītos jautājumus iekļaut demokrātijas un cilvēktiesību iniciatīvas prioritātēs un īpašu uzmanību pievērst politiski ieslodzīto atbrīvošanai un plašsaziņas līdzekļu neatkarībai; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju ar Centrālāzijas republikām saistītos jautājumus iekļaut demokrātijas un cilvēktiesību iniciatīvas prioritātēs un īpašu uzmanību pievērst politiski ieslodzīto atbrīvošanai un plašsaziņas līdzekļu neatkarībai;

| 12. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, Kirgizstānas valsts prezidentam, valdībai un parlamentam, kā arī EDSO. |
| --- | --- |

12.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, Kirgizstānas valsts prezidentam, valdībai un parlamentam, kā arī EDSO.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0150.

P6_TA(2005)0180

Eiropas nākotne sešdesmit gadus pēc Otrā Pasaules kara

Eiropas Parlamenta rezolūcija par 60. gadadienu kopš Otrā pasaules kara beigām 1945. gada 8. maijā

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 2. punktu,

| A. | atzīmējot 60. gadadienu, kopš 1945. gada 8. maijā nacistiskās Vācijas kapitulācijas rezultātā Eiropā beidzās Otrais pasaules karš; |
| --- | --- |

A.

atzīmējot 60. gadadienu, kopš 1945. gada 8. maijā nacistiskās Vācijas kapitulācijas rezultātā Eiropā beidzās Otrais pasaules karš;

| B. | pieminot un sērojot par visiem nacistiskās tirānijas upuriem; |
| --- | --- |

B.

pieminot un sērojot par visiem nacistiskās tirānijas upuriem;

| C. | īpaši pieminot visus holokausta upurus; |
| --- | --- |

C.

īpaši pieminot visus holokausta upurus;

| D. | pieminot un sērojot par kara upuriem, ko zaudēja visas puses, un uzskatot šos upurus par kopīgu Eiropas traģēdiju; |
| --- | --- |

D.

pieminot un sērojot par kara upuriem, ko zaudēja visas puses, un uzskatot šos upurus par kopīgu Eiropas traģēdiju;

| E. | izsakot pateicību visiem, kas deva savu ieguldījumu, lai atbrīvotos no nacionālsociālisma — uz necilvēcību un tirāniju balstītas sistēmas, un uzskatot, ka šo atbrīvošanos simbolizē 1945. gada 8. maijs; |
| --- | --- |

E.

izsakot pateicību visiem, kas deva savu ieguldījumu, lai atbrīvotos no nacionālsociālisma — uz necilvēcību un tirāniju balstītas sistēmas, un uzskatot, ka šo atbrīvošanos simbolizē 1945. gada 8. maijs;

| F. | īpašu cieņu apliecinot visiem sabiedroto karavīriem, kas ziedoja savu dzīvību, un tautām, sevišķi Amerikas Savienoto Valstu, Apvienotās Karalistes, Padomju Savienības un citu sabiedroto valstu tautām, kuras cīnījās karā pret nacismu un fašismu, un izsakot pateicību tautām, kas stingri atbalstīja brīvības un demokrātijas atjaunošanu lielākajā mūsu kontinenta rietumu daļā; |
| --- | --- |

F.

īpašu cieņu apliecinot visiem sabiedroto karavīriem, kas ziedoja savu dzīvību, un tautām, sevišķi Amerikas Savienoto Valstu, Apvienotās Karalistes, Padomju Savienības un citu sabiedroto valstu tautām, kuras cīnījās karā pret nacismu un fašismu, un izsakot pateicību tautām, kas stingri atbalstīja brīvības un demokrātijas atjaunošanu lielākajā mūsu kontinenta rietumu daļā;

| G. | atceroties, ka dažām tautām Otrā pasaules kara beigas nozīmēja jaunu tirāniju, ko radīja staļinistiskā Padomju Savienība; |
| --- | --- |

G.

atceroties, ka dažām tautām Otrā pasaules kara beigas nozīmēja jaunu tirāniju, ko radīja staļinistiskā Padomju Savienība;

| H. | apzinoties, cik lielas ciešanas, netaisnību un ilgstošu sociālu, politisku un ekonomisku degradāciju nācās piedzīvot nebrīvē esošajām tautām, kas atradās uz austrumiem no tā sauktā dzelzs priekškara; |
| --- | --- |

H.

apzinoties, cik lielas ciešanas, netaisnību un ilgstošu sociālu, politisku un ekonomisku degradāciju nācās piedzīvot nebrīvē esošajām tautām, kas atradās uz austrumiem no tā sauktā dzelzs priekškara;

| I. | izsakot atzinību par Centrālās Eiropas un Austrumeiropas tautu panākumiem, kas gūti, nostiprinot tiesiskumu un cilvēktiesību ievērošanu pēc demokrātiskajām revolūcijām, kurās šīs tautas gāza komunistiskos režīmus un pašas atguva brīvību; |
| --- | --- |

I.

izsakot atzinību par Centrālās Eiropas un Austrumeiropas tautu panākumiem, kas gūti, nostiprinot tiesiskumu un cilvēktiesību ievērošanu pēc demokrātiskajām revolūcijām, kurās šīs tautas gāza komunistiskos režīmus un pašas atguva brīvību;

| J. | uzskatot Eiropas integrācijas procesa un transatlantiskās alianses panākumus, kā arī mieru un labklājību, ko tie nesuši, par pārliecinošu atbildi uz secinājumiem, kuri gūti no pagātnes nelaimēm un neveiksmēm; |
| --- | --- |

J.

uzskatot Eiropas integrācijas procesa un transatlantiskās alianses panākumus, kā arī mieru un labklājību, ko tie nesuši, par pārliecinošu atbildi uz secinājumiem, kuri gūti no pagātnes nelaimēm un neveiksmēm;

| 1. | uzsver, ka svarīgi ir pagātnes atmiņas saglabāt dzīvas, jo bez patiesības un piemiņas nav iespējama samierināšanās; vienlaikus uzsver, ka tikai stipra Eiropa var piedāvāt līdzekļus, kas palīdz tikt pāri pagātnes šausmām; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka svarīgi ir pagātnes atmiņas saglabāt dzīvas, jo bez patiesības un piemiņas nav iespējama samierināšanās; vienlaikus uzsver, ka tikai stipra Eiropa var piedāvāt līdzekļus, kas palīdz tikt pāri pagātnes šausmām;

| 2. | pauž cieņu un godina visus, kas cīnījās pret tirāniju, it īpaši tos, kuri kļuva par tās upuriem; |
| --- | --- |

2.

pauž cieņu un godina visus, kas cīnījās pret tirāniju, it īpaši tos, kuri kļuva par tās upuriem;

| 3. | vēlreiz apliecina savu apņēmību veicināt miermīlīgu un plaukstošu Eiropu, kuras pamatā ir tādas vērtības kā cilvēka cieņas respektēšana, brīvība, demokrātija, vienlīdzība, tiesiskums un cilvēktiesību ievērošana; |
| --- | --- |

3.

vēlreiz apliecina savu apņēmību veicināt miermīlīgu un plaukstošu Eiropu, kuras pamatā ir tādas vērtības kā cilvēka cieņas respektēšana, brīvība, demokrātija, vienlīdzība, tiesiskums un cilvēktiesību ievērošana;

| 4. | apstiprina savu vienoto nostāju pret jebkuru totalitāru režīmu, lai uz kādu ideoloģisko pārliecību tas balstīts; |
| --- | --- |

4.

apstiprina savu vienoto nostāju pret jebkuru totalitāru režīmu, lai uz kādu ideoloģisko pārliecību tas balstīts;

| 5. | atzinīgi vērtē šo pirmo iespēju svinēt gadadienu kopā ar deputātiem, kas ievēlēti no 25 dalībvalstīm, un uzskata šo iespēju par izpausmi aizvien ciešākai to mūsu tautu un pilsoņu savienībai, kuri ir pārvarējuši dalījumu agresoros un upuros, uzvarētājos un zaudētājos, par piemērotu brīdi, lai dalītos mūsu atmiņās un apvienot tās, veidojot patiešām kopēju Eiropas atmiņu, kā arī par iespēju novērst nacionālisma un totalitāra režīma atkārtošanos; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē šo pirmo iespēju svinēt gadadienu kopā ar deputātiem, kas ievēlēti no 25 dalībvalstīm, un uzskata šo iespēju par izpausmi aizvien ciešākai to mūsu tautu un pilsoņu savienībai, kuri ir pārvarējuši dalījumu agresoros un upuros, uzvarētājos un zaudētājos, par piemērotu brīdi, lai dalītos mūsu atmiņās un apvienot tās, veidojot patiešām kopēju Eiropas atmiņu, kā arī par iespēju novērst nacionālisma un totalitāra režīma atkārtošanos;

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka pēc daudziem gadu desmitiem, kas pavadīti padomju kundzībā vai okupācijā, vai citās komunistiskās diktatūras iekārtās, tagad arī Centrālās Eiropas un Austrumeiropas valstis un tautas var dzīvot brīvībā un izmantot tiesības noteikt savu likteni; apsveic Vācijas apvienošanos un to, ka desmit Centrālās Eiropas un Austrumeiropas valstis ir pievienojušās vai drīz pievienosies Eiropas Savienībai; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē to, ka pēc daudziem gadu desmitiem, kas pavadīti padomju kundzībā vai okupācijā, vai citās komunistiskās diktatūras iekārtās, tagad arī Centrālās Eiropas un Austrumeiropas valstis un tautas var dzīvot brīvībā un izmantot tiesības noteikt savu likteni; apsveic Vācijas apvienošanos un to, ka desmit Centrālās Eiropas un Austrumeiropas valstis ir pievienojušās vai drīz pievienosies Eiropas Savienībai;

| 7. | uzsver, ka Eiropas integrācijas process ir palīdzējis likvidēt gandrīz visas pēckara diktatūras Eiropas kontinentā — gan Centrālajā Eiropā, gan Austrumeiropā, kā arī Spānijā, Portugālē un Grieķijā; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka Eiropas integrācijas process ir palīdzējis likvidēt gandrīz visas pēckara diktatūras Eiropas kontinentā — gan Centrālajā Eiropā, gan Austrumeiropā, kā arī Spānijā, Portugālē un Grieķijā;

| 8. | paziņo, ka Eiropas integrācijas process un Eiropas Savienības kā miera parauga turpmāka attīstīšana ir tautu brīvas izvēles rezultāts, lai lemtu pašiem savu likteni un uzņemtos saistības pašiem veidot kopīgu nākotni; |
| --- | --- |

8.

paziņo, ka Eiropas integrācijas process un Eiropas Savienības kā miera parauga turpmāka attīstīšana ir tautu brīvas izvēles rezultāts, lai lemtu pašiem savu likteni un uzņemtos saistības pašiem veidot kopīgu nākotni;

| 9. | paziņo, ka saskaņā ar Helsinku nolīgumiem nevienai valstij nav tiesību izlemt citas valsts likteni; |
| --- | --- |

9.

paziņo, ka saskaņā ar Helsinku nolīgumiem nevienai valstij nav tiesību izlemt citas valsts likteni;

| 10. | aicina visas valstis padarīt pieejamus savus arhīvus attiecībā uz Otro pasaules karu; |
| --- | --- |

10.

aicina visas valstis padarīt pieejamus savus arhīvus attiecībā uz Otro pasaules karu;

| 11. | uzdod Parlamenta priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem, pievienošanās valstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, ar Eiropas Savienību asociēto valstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Padomes dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Amerikas Savienoto Valstu Kongresam. |
| --- | --- |

11.

uzdod Parlamenta priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem, pievienošanās valstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, ar Eiropas Savienību asociēto valstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Padomes dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Amerikas Savienoto Valstu Kongresam.

P6_TA(2005)0181

Parlamenta ieņēmumu un izdevumu tāme 2006. finanšu gadam

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Parlamenta ieņēmumu un izdevumu tāmi 2006. finanšu gadam (2005/2012(BUD))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā EK līguma 272. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 272. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1),

| — | ņemot vērā 1999. gada 6. maijā starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju noslēgto Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1999. gada 6. maijā starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju noslēgto Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (2),

| — | ņemot vērā 2005. gada 9. marta rezolūciju par 2006. gada budžeta procedūras pamatnostādnēm attiecībā uz II, IV, V, VI, VII, VIII(A) un VIII(B) iedaļu un Eiropas Parlamenta provizoriskās tāmes projektu (I iedaļa) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 9. marta rezolūciju par 2006. gada budžeta procedūras pamatnostādnēm attiecībā uz II, IV, V, VI, VII, VIII(A) un VIII(B) iedaļu un Eiropas Parlamenta provizoriskās tāmes projektu (I iedaļa) (3),

| — | ņemot vērā ģenerālsekretāra ziņojumu Prezidijam par 2006. finanšu gada Eiropas Parlamenta provizorisko tāmes projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ģenerālsekretāra ziņojumu Prezidijam par 2006. finanšu gada Eiropas Parlamenta provizorisko tāmes projektu,

| — | ņemot vērā provizorisko tāmes projektu, ko Prezidijs sagatavoja 2005. gada 11. aprīlī saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 22. panta 6. punktu un 73. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko tāmes projektu, ko Prezidijs sagatavoja 2005. gada 11. aprīlī saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 22. panta 6. punktu un 73. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 73. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 73. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0106/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0106/2005),

| A. | tā kā tehniska pielāgojuma rezultātā finanšu plāna 5. izdevumu kategorijā (Administratīvie izdevumi) maksimālā robeža attiecībā uz 2006. gada budžetu ir noteikta EUR 6 528 miljonu apmērā (4); tā kā šis tehniskais pielāgojums nozīmē EUR 45 miljonu pieaugumu 2006. gada cenās salīdzinājumā ar ģenerālsekretāru 2004. gada ziņojumā prognozēto summu; |
| --- | --- |

A.

tā kā tehniska pielāgojuma rezultātā finanšu plāna 5. izdevumu kategorijā (Administratīvie izdevumi) maksimālā robeža attiecībā uz 2006. gada budžetu ir noteikta EUR 6 528 miljonu apmērā (4); tā kā šis tehniskais pielāgojums nozīmē EUR 45 miljonu pieaugumu 2006. gada cenās salīdzinājumā ar ģenerālsekretāru 2004. gada ziņojumā prognozēto summu;

| B. | tā kā 2006. gads ir pašreizējā finanšu plāna pēdējais gads; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2006. gads ir pašreizējā finanšu plāna pēdējais gads;

| C. | tā kā ir jānostiprina 2004. gadā notikusī paplašināšanās un jāsagatavojas nākamajai paplašināšanās kārtai; |
| --- | --- |

C.

tā kā ir jānostiprina 2004. gadā notikusī paplašināšanās un jāsagatavojas nākamajai paplašināšanās kārtai;

| D. | tā kā 2006. gada tāme ir balstīta uz šādiem pamatrādītājiem — 40 darba nedēļas, tai skaitā četras nedēļas, kad deputāti tiekas ar vēlētājiem, 12 parastas sesijas un sešas papildu sesijas, 2,3 % algas pielāgojums un 7 % standarta samazinājums amatiem, kas nav saistīti ar paplašināšanos; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2006. gada tāme ir balstīta uz šādiem pamatrādītājiem — 40 darba nedēļas, tai skaitā četras nedēļas, kad deputāti tiekas ar vēlētājiem, 12 parastas sesijas un sešas papildu sesijas, 2,3 % algas pielāgojums un 7 % standarta samazinājums amatiem, kas nav saistīti ar paplašināšanos;

| E. | tā kā Prezidijs pašlaik gatavo vairākus priekšlikumus un to finansiālā ietekme būs pieejama izskatīšanai tikai budžeta pirmajā lasījumā rudenī, |
| --- | --- |

E.

tā kā Prezidijs pašlaik gatavo vairākus priekšlikumus un to finansiālā ietekme būs pieejama izskatīšanai tikai budžeta pirmajā lasījumā rudenī,

Politiskās prioritātes

2004. gadā notikušās paplašināšanās nostiprināšana un gatavošanās nākamajai paplašināšanās kārtai

| 1. | uzskata, ka 2004. gadā notikušās paplašināšanās nostiprināšana un gatavošanās nākamajai paplašināšanās kārtai ir svarīgs uzdevums saistībā ar Parlamenta 2006. gada budžetu; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka 2004. gadā notikušās paplašināšanās nostiprināšana un gatavošanās nākamajai paplašināšanās kārtai ir svarīgs uzdevums saistībā ar Parlamenta 2006. gada budžetu;

| 2. | izsaka bažas par lielo skaitu līdz šim vēl aizvien brīvo paplašināšanās amatu, kurus izveidoja 2004. un 2005. gada budžetā un no kuriem līdz 2005. gada beigām būs aizpildīti, iespējams, tikai 78 %; uzskata, ka kavēšanās ar paplašināšanos saistītajās darbā pieņemšanas procedūrās ir nožēlas vērta; pieprasa ģenerālsekretāram līdz 2005. gada 1.jūlijam sniegt ziņojumu par situāciju attiecībā uz pieņemšanu darbā; sagaida, ka ģenerālsekretārs tajā iekļaus konkrētus priekšlikumus attiecībā uz brīvo vietu aizpildīšanu tulkošanas jomā; |
| --- | --- |

2.

izsaka bažas par lielo skaitu līdz šim vēl aizvien brīvo paplašināšanās amatu, kurus izveidoja 2004. un 2005. gada budžetā un no kuriem līdz 2005. gada beigām būs aizpildīti, iespējams, tikai 78 %; uzskata, ka kavēšanās ar paplašināšanos saistītajās darbā pieņemšanas procedūrās ir nožēlas vērta; pieprasa ģenerālsekretāram līdz 2005. gada 1.jūlijam sniegt ziņojumu par situāciju attiecībā uz pieņemšanu darbā; sagaida, ka ģenerālsekretārs tajā iekļaus konkrētus priekšlikumus attiecībā uz brīvo vietu aizpildīšanu tulkošanas jomā;

| 3. | atzīmē priekšlikumu piešķirt EUR 13 800 000, kas jāiekļauj ierosinātajos budžeta posteņos, kuri paredzēti sagatavošanās pasākumiem saistībā ar gaidāmo Rumānijas un Bulgārijas pievienošanos (novērotāji, darbinieki, tulki un konferenču tehniskie darbinieki, iekārtas, darbības izdevumi un informācija), un sagaida, ka šo summu sīkāk precizēs pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

3.

atzīmē priekšlikumu piešķirt EUR 13 800 000, kas jāiekļauj ierosinātajos budžeta posteņos, kuri paredzēti sagatavošanās pasākumiem saistībā ar gaidāmo Rumānijas un Bulgārijas pievienošanos (novērotāji, darbinieki, tulki un konferenču tehniskie darbinieki, iekārtas, darbības izdevumi un informācija), un sagaida, ka šo summu sīkāk precizēs pirmajā lasījumā;

| 4. | atzīmē priekšlikumu izveidot 135 ar paplašināšanos saistītus amatus — 113 amatus Parlamenta Ģenerālsekretariātā (73 A*5/AD5 amati, 4 A*7/AD7 amati, 14 B*3/AST3 amati un 22 C*1/AST1 amati) un 22 amatus politiskajās grupās (10 A*5/AD5 amati, 4 B*3/AST3 amati un 8 C*1/AST1 amati) — un, ņemot vērā detalizētāku pamatojumu ierosinātajiem amatiem, iekļaus vajadzīgās apropriācijas pirmajā lasījumā. |
| --- | --- |

4.

atzīmē priekšlikumu izveidot 135 ar paplašināšanos saistītus amatus — 113 amatus Parlamenta Ģenerālsekretariātā (73 A*5/AD5 amati, 4 A*7/AD7 amati, 14 B*3/AST3 amati un 22 C*1/AST1 amati) un 22 amatus politiskajās grupās (10 A*5/AD5 amati, 4 B*3/AST3 amati un 8 C*1/AST1 amati) — un, ņemot vērā detalizētāku pamatojumu ierosinātajiem amatiem, iekļaus vajadzīgās apropriācijas pirmajā lasījumā.

Efektīvs un racionāls apropriāciju izlietojums

| 5. | vēlreiz uzsver to, cik svarīgi ir Parlamenta administratīvajiem izdevumiem piemērot pareizas finanšu vadības un stingras budžeta politikas principu; |
| --- | --- |

5.

vēlreiz uzsver to, cik svarīgi ir Parlamenta administratīvajiem izdevumiem piemērot pareizas finanšu vadības un stingras budžeta politikas principu;

| 6. | aicina īstenot pārcelšanu citā amatā un līdzekļu pārdalīšanu nolūkā palielināt efektivitāti; uzskata, ka ir jāuzlabo vispārējais amatu aizpildes līmenis; |
| --- | --- |

6.

aicina īstenot pārcelšanu citā amatā un līdzekļu pārdalīšanu nolūkā palielināt efektivitāti; uzskata, ka ir jāuzlabo vispārējais amatu aizpildes līmenis;

| 7. | uzskata, ka Parlamenta līdzdalība iestāžu sadarbībā gan attiecībā uz izdevumiem, gan iespējamiem ietaupījumiem ir skaidri jānosaka budžeta dokumentācijā; sagaida, ka Parlamenta budžetā būs skaidri norādīti gan attiecīgie izdevumi, gan ieņēmumi no aizdevumiem, izīrēšanas vai pakalpojumu sniegšanas; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka Parlamenta līdzdalība iestāžu sadarbībā gan attiecībā uz izdevumiem, gan iespējamiem ietaupījumiem ir skaidri jānosaka budžeta dokumentācijā; sagaida, ka Parlamenta budžetā būs skaidri norādīti gan attiecīgie izdevumi, gan ieņēmumi no aizdevumiem, izīrēšanas vai pakalpojumu sniegšanas;

| 8. | norāda uz to, ka darbinieku skaita palielināšanās turpmākajos gados ietekmēs pensiju maksājumus; gaida Komisijas administrācijas priekšlikumus par to, kā novērst pārmērīgu slogu uz parasto darbības budžetu, piemēram, izmantojot pensiju fondu. |
| --- | --- |

8.

norāda uz to, ka darbinieku skaita palielināšanās turpmākajos gados ietekmēs pensiju maksājumus; gaida Komisijas administrācijas priekšlikumus par to, kā novērst pārmērīgu slogu uz parasto darbības budžetu, piemēram, izmantojot pensiju fondu.

Ceļā uz vispusīgāku budžeta plānošanu

| 9. | atzinīgi vērtē mērķi izveidot iestāžu kopīgu pieeju budžeta izklāstam; tomēr, lai padarītu budžetu vispusīgāku un skaidrāku, aicina veikt budžeta izklāsta tālejošāku reformu; atzīmē priekšlikumus attiecībā uz pārskatīto nomenklatūru un pieprasa administrācijai sniegt iepriekšējās un ierosinātās nomenklatūras salīdzinājumu, nodrošinot sīkāku izklāstu posteņu līmenī un ierosināto izmaiņu pamatojumu; atgādina Finanšu regulas noteikumus un iekšējos noteikumus attiecībā uz pārvietojumiem. |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē mērķi izveidot iestāžu kopīgu pieeju budžeta izklāstam; tomēr, lai padarītu budžetu vispusīgāku un skaidrāku, aicina veikt budžeta izklāsta tālejošāku reformu; atzīmē priekšlikumus attiecībā uz pārskatīto nomenklatūru un pieprasa administrācijai sniegt iepriekšējās un ierosinātās nomenklatūras salīdzinājumu, nodrošinot sīkāku izklāstu posteņu līmenī un ierosināto izmaiņu pamatojumu; atgādina Finanšu regulas noteikumus un iekšējos noteikumus attiecībā uz pārvietojumiem.

Parlamenta tuvināšana pilsoņiem

| 10. | atzīmē, ka pašlaik sagatavošanā ir priekšlikumi par Parlamenta informācijas un saziņas politikas uzlabošanu; gaida Prezidija priekšlikumus attiecībā uz Parlamenta vispārējo saziņas stratēģiju un informācijas biroju nozīmi; |
| --- | --- |

10.

atzīmē, ka pašlaik sagatavošanā ir priekšlikumi par Parlamenta informācijas un saziņas politikas uzlabošanu; gaida Prezidija priekšlikumus attiecībā uz Parlamenta vispārējo saziņas stratēģiju un informācijas biroju nozīmi;

| 11. | gaida Prezidija priekšlikumus par informācijas biroju nozīmes pastiprināšanu, lai labāk sasniegtu pilsoņus; sagaida, ka tiks paredzētas apropriācijas jaunajiem informācijas birojiem Rumānijā un Bulgārijā; uzskata, ka informācijā, ko sniedz katrai dalībvalstij, ir jāņem vērā nacionālās atšķirības; sagaida sīku informāciju par attiecīgajiem cilvēkresursiem, kas jāpiešķir informācijas birojiem, tostarp viens preses sekretārs katrā birojā, kā arī grafiku viņu pieņemšanai darbā; |
| --- | --- |

11.

gaida Prezidija priekšlikumus par informācijas biroju nozīmes pastiprināšanu, lai labāk sasniegtu pilsoņus; sagaida, ka tiks paredzētas apropriācijas jaunajiem informācijas birojiem Rumānijā un Bulgārijā; uzskata, ka informācijā, ko sniedz katrai dalībvalstij, ir jāņem vērā nacionālās atšķirības; sagaida sīku informāciju par attiecīgajiem cilvēkresursiem, kas jāpiešķir informācijas birojiem, tostarp viens preses sekretārs katrā birojā, kā arī grafiku viņu pieņemšanai darbā;

| 12. | gaida priekšlikumus par apmeklētāju dienesta darba uzlabošanu; ir gatavs veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka apmeklētāju grupām atmaksātie izdevumi labāk atbilst atšķirībām no patiesajiem izdevumiem, ka apmeklētāju programmas ir pieejamas visās oficiālajās ES valodās un ka apmeklētājiem piedāvātās programmas ir labākas; |
| --- | --- |

12.

gaida priekšlikumus par apmeklētāju dienesta darba uzlabošanu; ir gatavs veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka apmeklētāju grupām atmaksātie izdevumi labāk atbilst atšķirībām no patiesajiem izdevumiem, ka apmeklētāju programmas ir pieejamas visās oficiālajās ES valodās un ka apmeklētājiem piedāvātās programmas ir labākas;

| 13. | uzskata, ka Europarl tīmekļa vietne ir būtisks instruments Parlamenta informācijas politikai un ka tā būtu jāpadara lietotājiem draudzīgāka. |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka Europarl tīmekļa vietne ir būtisks instruments Parlamenta informācijas politikai un ka tā būtu jāpadara lietotājiem draudzīgāka.

Parlamenta darba kvalitāte un efektivitāte

| 14. | atzīmē ģenerālsekretāra priekšlikumus, lai nostiprinātu Parlamenta administrācijas reformu “Vajadzību nodrošināšana” ar mērķi uzlabot deputātiem sniegtos pakalpojumus; aicina šos priekšlikumus realizēt praksē, it īpaši tos, kas attiecas uz palīdzību deputātiem viņu likumdošanas darbā, tostarp projektu komandu izveidē; uzsver, ka nepieciešamajai specifiskajai informācijai arī jābūt pieejamai deputātiem salīdzinoši īsā laikā; |
| --- | --- |

14.

atzīmē ģenerālsekretāra priekšlikumus, lai nostiprinātu Parlamenta administrācijas reformu “Vajadzību nodrošināšana” ar mērķi uzlabot deputātiem sniegtos pakalpojumus; aicina šos priekšlikumus realizēt praksē, it īpaši tos, kas attiecas uz palīdzību deputātiem viņu likumdošanas darbā, tostarp projektu komandu izveidē; uzsver, ka nepieciešamajai specifiskajai informācijai arī jābūt pieejamai deputātiem salīdzinoši īsā laikā;

| 15. | mudina uzlabot ar tulkošanu saistīto atbalstu parlamentārajā darbā; aicina palielināt rakstiskās tulkošanas spēju, lai deputāti varētu strādāt ar dokumentiem savā valodā; aicina nodrošināt politiskajām grupām un to darba grupām tulku labāku pieejamību, kā arī aicina administrāciju veikt vajadzīgos pasākumus attiecībā uz telpām un darbiniekiem; ierosina koordinētu pieeju, kas paredz iesaistīt pārējās iestādes, lai varētu izmantot kopīgā darba rezultātus; |
| --- | --- |

15.

mudina uzlabot ar tulkošanu saistīto atbalstu parlamentārajā darbā; aicina palielināt rakstiskās tulkošanas spēju, lai deputāti varētu strādāt ar dokumentiem savā valodā; aicina nodrošināt politiskajām grupām un to darba grupām tulku labāku pieejamību, kā arī aicina administrāciju veikt vajadzīgos pasākumus attiecībā uz telpām un darbiniekiem; ierosina koordinētu pieeju, kas paredz iesaistīt pārējās iestādes, lai varētu izmantot kopīgā darba rezultātus;

| 16. | uzsver, ka Eiropas Parlamentam jādarbojas saskaņā ar savām prerogatīvām; tādēļ izsaka atrunas par tādu pasākumu izstrādi, kuri saistīti ar to tiesību aktu transponēšanu un īstenošanu, kuri ir Komisijas kompetencē; norāda, ka uzlabotai Likumdošanas observatorijai Parlamenta tīmekļa vietnē ir jābūt viegli pieejamai pilsoņiem un plašsaziņas līdzekļiem. |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka Eiropas Parlamentam jādarbojas saskaņā ar savām prerogatīvām; tādēļ izsaka atrunas par tādu pasākumu izstrādi, kuri saistīti ar to tiesību aktu transponēšanu un īstenošanu, kuri ir Komisijas kompetencē; norāda, ka uzlabotai Likumdošanas observatorijai Parlamenta tīmekļa vietnē ir jābūt viegli pieejamai pilsoņiem un plašsaziņas līdzekļiem.

Personāla politika un pieprasījumi attiecībā uz amatiem, kas nav saistīti ar paplašināšanos

| 17. | uzskata, ka ir svarīgi uzlabot, vienkāršot un paātrināt darbā pieņemšanas procedūras, lai tās nepadarītu pārmērīgi ilgstošas; ar bažām atzīmē, ka Parlamenta Ģenerālsekretariātā ir 750 brīvi amati un ka vēl 150 amatus ieņem palīgdarbinieki vai līgumdarbinieki; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka ir svarīgi uzlabot, vienkāršot un paātrināt darbā pieņemšanas procedūras, lai tās nepadarītu pārmērīgi ilgstošas; ar bažām atzīmē, ka Parlamenta Ģenerālsekretariātā ir 750 brīvi amati un ka vēl 150 amatus ieņem palīgdarbinieki vai līgumdarbinieki;

| 18. | atzīmē, ka šajā posmā Parlamenta Ģenerālsekretariātā netiek prasīti jauni amati, kas nav saistīti ar paplašināšanos, un sagaida, ka visi pieprasījumi pirmajā lasījumā būs pienācīgi pamatoti; |
| --- | --- |

18.

atzīmē, ka šajā posmā Parlamenta Ģenerālsekretariātā netiek prasīti jauni amati, kas nav saistīti ar paplašināšanos, un sagaida, ka visi pieprasījumi pirmajā lasījumā būs pienācīgi pamatoti;

| 19. | atzīmē, ka priekšlikumi attiecībā uz jauniem amatiem, pastāvīgo amatu un pagaidu amatu paaugstināšanu, amatu pārveidošanu un iespējamu ad personam paaugstināšanu amatā Parlamenta Ģenerālsekretariātā ir atlikti līdz pirmajam lasījumam; izsaka nožēlu par to; atzīmē priekšlikumu attiecībā uz 48 amatu paaugstināšanu politiskajās grupas: 4 A*12 uz A*13, 2 A*11 uz A*12, 2 A*10 uz A*11, 2 A*6 uz A*9, 2 A*8 uz A*9, 1 A*5 uz A*6, 7 B*10 uz B*11, 1 B*8 uz B*9, 5 B*7 uz B*8, 4 B*6 uz B*7, 2 B*5 uz B*6, 2 B*3 uz B*4, 12 C*6 uz C*7, 2 C*2 uz C*3, 1 C*1 uz C*2; |
| --- | --- |

19.

atzīmē, ka priekšlikumi attiecībā uz jauniem amatiem, pastāvīgo amatu un pagaidu amatu paaugstināšanu, amatu pārveidošanu un iespējamu ad personam paaugstināšanu amatā Parlamenta Ģenerālsekretariātā ir atlikti līdz pirmajam lasījumam; izsaka nožēlu par to; atzīmē priekšlikumu attiecībā uz 48 amatu paaugstināšanu politiskajās grupas: 4 A*12 uz A*13, 2 A*11 uz A*12, 2 A*10 uz A*11, 2 A*6 uz A*9, 2 A*8 uz A*9, 1 A*5 uz A*6, 7 B*10 uz B*11, 1 B*8 uz B*9, 5 B*7 uz B*8, 4 B*6 uz B*7, 2 B*5 uz B*6, 2 B*3 uz B*4, 12 C*6 uz C*7, 2 C*2 uz C*3, 1 C*1 uz C*2;

| 20. | uzsver vajadzību izveidot tādu amatā paaugstināšanas sistēmu darbiniekiem, kura būtu balstīta uz patiesajiem nopelniem, lai visefektīvāk strādājošajiem ierēdņiem nodrošinātu paātrinātas karjeras iespējas; aicina ģenerālsekretāru līdz 2005. gada 1. jūlijam sniegt pieprasīto progresa ziņojumu par pašreizējo situāciju, tostarp konkrētus priekšlikumus; gaida arī rezultātus ģenerālsekretāra un ģenerāldirektoru veiktajam pētījumam par amatā paaugstināšanas sistēmas darbību; |
| --- | --- |

20.

uzsver vajadzību izveidot tādu amatā paaugstināšanas sistēmu darbiniekiem, kura būtu balstīta uz patiesajiem nopelniem, lai visefektīvāk strādājošajiem ierēdņiem nodrošinātu paātrinātas karjeras iespējas; aicina ģenerālsekretāru līdz 2005. gada 1. jūlijam sniegt pieprasīto progresa ziņojumu par pašreizējo situāciju, tostarp konkrētus priekšlikumus; gaida arī rezultātus ģenerālsekretāra un ģenerāldirektoru veiktajam pētījumam par amatā paaugstināšanas sistēmas darbību;

| 21. | atzīmē paātrināto pāreju no palīgdarbiniekiem uz līgumdarbiniekiem; pieprasa ģenerālsekretāram līdz 2005. gada 1. jūlijam sniegt ziņojumu par situāciju attiecībā uz palīgdarbiniekiem, ārštata darbiniekiem un līgumdarbiniekiem Parlamenta Ģenerālsekretariātā un politiskajās grupās, tostarp par šādas pārmaiņas ietekmi uz visu iestāžu budžetiem; sagaida, ka Parlamenta administrācija skaidri norādīs šādas paātrinātas pārejas iemeslus un šādas izmaiņas ietekmi uz Parlamenta amatu sarakstu un darbinieku, to skaitā valodu pasniedzēju, statusu; |
| --- | --- |

21.

atzīmē paātrināto pāreju no palīgdarbiniekiem uz līgumdarbiniekiem; pieprasa ģenerālsekretāram līdz 2005. gada 1. jūlijam sniegt ziņojumu par situāciju attiecībā uz palīgdarbiniekiem, ārštata darbiniekiem un līgumdarbiniekiem Parlamenta Ģenerālsekretariātā un politiskajās grupās, tostarp par šādas pārmaiņas ietekmi uz visu iestāžu budžetiem; sagaida, ka Parlamenta administrācija skaidri norādīs šādas paātrinātas pārejas iemeslus un šādas izmaiņas ietekmi uz Parlamenta amatu sarakstu un darbinieku, to skaitā valodu pasniedzēju, statusu;

| 22. | uzsver to, cik liela nozīme deputāta darbā ir personīgajiem palīgiem; gaida nākamos ziņojumus, kas ir jāsagatavo Prezidija darba grupai saistībā ar deputātu palīgiem; turklāt arī finansiālas pārskatāmības labad atbalsta nolikuma ieviešanu palīgiem. |
| --- | --- |

22.

uzsver to, cik liela nozīme deputāta darbā ir personīgajiem palīgiem; gaida nākamos ziņojumus, kas ir jāsagatavo Prezidija darba grupai saistībā ar deputātu palīgiem; turklāt arī finansiālas pārskatāmības labad atbalsta nolikuma ieviešanu palīgiem.

Citi jautājumi

| 23. | aicina strikti īstenot jaunos noteikumus par smēķēšanu Parlamenta telpās; |
| --- | --- |

23.

aicina strikti īstenot jaunos noteikumus par smēķēšanu Parlamenta telpās;

| 24. | atkārto prasību līdz 2005. gada 1. jūlijam saņemt atjauninātu informāciju par progresu saistībā ar vides vadības un revīzijas sistēmu (EMAS); |
| --- | --- |

24.

atkārto prasību līdz 2005. gada 1. jūlijam saņemt atjauninātu informāciju par progresu saistībā ar vides vadības un revīzijas sistēmu (EMAS);

| 25. | pieprasa papildu informāciju par darbinieku komandējumu izdevumu ierosināto palielinājumu 2006. gadā. |
| --- | --- |

25.

pieprasa papildu informāciju par darbinieku komandējumu izdevumu ierosināto palielinājumu 2006. gadā.

Parlamenta budžeta vispārējais apjoms

| 26. | atzīmē, ka ģenerālsekretārs provizoriskajā tāmes projektā ierosina šajā posmā noteikt budžeta apjomu 20 % apmērā no finanšu plāna 5. izdevumu kategorijas (Administratīvie izdevumi), kas atbilst EUR 1 341 600 000 un ir par 5,5 % lielāks nekā 2005. gada budžets; patur tiesības sniegt galīgo nostāju par I iedaļas kopējo apjomu līdz Parlamenta pirmajam lasījumam; |
| --- | --- |

26.

atzīmē, ka ģenerālsekretārs provizoriskajā tāmes projektā ierosina šajā posmā noteikt budžeta apjomu 20 % apmērā no finanšu plāna 5. izdevumu kategorijas (Administratīvie izdevumi), kas atbilst EUR 1 341 600 000 un ir par 5,5 % lielāks nekā 2005. gada budžets; patur tiesības sniegt galīgo nostāju par I iedaļas kopējo apjomu līdz Parlamenta pirmajam lasījumam;

| 27. | atkārto savu nostāju par to, cik svarīgi ir noteikt Parlamenta budžeta apjomu, balstoties uz pamatotām, patiesām vajadzībām, lai 2006. gada beigās apropriācijas nevajadzētu atcelt; atzīmē priekšlikumu rezervē neparedzētiem izdevumiem iekļaut EUR 90 456 885 rezervi līdz brīdim, kad tiks formulētas jaunās prioritātes; uzskata, ka pirmajā lasījumā rezervē neparedzētiem izdevumiem jāiekļauj reālāka rezerve jaunām prioritātēm un neparedzētiem izdevumiem; |
| --- | --- |

27.

atkārto savu nostāju par to, cik svarīgi ir noteikt Parlamenta budžeta apjomu, balstoties uz pamatotām, patiesām vajadzībām, lai 2006. gada beigās apropriācijas nevajadzētu atcelt; atzīmē priekšlikumu rezervē neparedzētiem izdevumiem iekļaut EUR 90 456 885 rezervi līdz brīdim, kad tiks formulētas jaunās prioritātes; uzskata, ka pirmajā lasījumā rezervē neparedzētiem izdevumiem jāiekļauj reālāka rezerve jaunām prioritātēm un neparedzētiem izdevumiem;

| 28. | atgādina, ka Parlamenta politika attiecībā uz tā galveno ēku pirkšanu ir radījusi ievērojamus ietaupījumus; aicina atjaunināt plānu attiecībā uz ēku politiku īpašuma iegūšanai īsā un vidējā termiņā, tajā iekļaujot iespējas iegādāties telpas informācijas birojiem un Eiropas namiem; norāda, ka ir vairākas neskaidrības attiecībā uz nekustamā īpašuma projektiem Briselē un Luksemburgā, kurām var būt būtiska ietekme uz budžetu; |
| --- | --- |

28.

atgādina, ka Parlamenta politika attiecībā uz tā galveno ēku pirkšanu ir radījusi ievērojamus ietaupījumus; aicina atjaunināt plānu attiecībā uz ēku politiku īpašuma iegūšanai īsā un vidējā termiņā, tajā iekļaujot iespējas iegādāties telpas informācijas birojiem un Eiropas namiem; norāda, ka ir vairākas neskaidrības attiecībā uz nekustamā īpašuma projektiem Briselē un Luksemburgā, kurām var būt būtiska ietekme uz budžetu;

*

- *

| 29. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

29.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(2)  OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp. Nolīgums grozīts ar Lēmumu 2003/429/EK (OV L 147, 14.6.2003., 25. lpp.).

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0067.

(4)  Aprēķinātie neto ieņēmumi no darbinieku iemaksām pensiju sistēmā (EUR 180 miljoni 2006. gada cenās).

P6_TA(2005)0182

Dohas sarunu kārtas izvērtējums pēc PTO Vispārējās padomes 2004. gada 1. augusta lēmuma

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Dohas sarunu kārtas izvērtējumu pēc PTO Vispārējās padomes 2004. gada 1. augusta lēmuma (2004/2138(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā PTO Vispārējās padomes 2004. gada 1. augusta lēmumu par Dohas darba programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PTO Vispārējās padomes 2004. gada 1. augusta lēmumu par Dohas darba programmu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2003. gada 26. novembra paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam un Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Dohas Attīstības programmas sarunu atjaunošana — ES perspektīva”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2003. gada 26. novembra paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam un Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Dohas Attīstības programmas sarunu atjaunošana — ES perspektīva”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2003. gada 25. septembra darba dokumentu “Dohas Attīstības programma pēc Kankūnas,” |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2003. gada 25. septembra darba dokumentu “Dohas Attīstības programma pēc Kankūnas,”

| — | ņemot vērā tā 2003. gada 25. septembra rezolūciju par Piekto PTO Ministru konferenci Kankūnā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2003. gada 25. septembra rezolūciju par Piekto PTO Ministru konferenci Kankūnā (1),

| — | ņemot vērā tā 2003. gada 3. jūlija rezolūciju par gatavošanos Piektajai PTO Ministru konferencei Kan-kūnā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2003. gada 3. jūlija rezolūciju par gatavošanos Piektajai PTO Ministru konferencei Kan-kūnā (2),

| — | ņemot vērā 2001. gada 14. novembrī pieņemto Dohas Ceturtās Ministru konferences deklarāciju un ņemot vērā tā 2001. gada 13. decembra rezolūciju par PTO sanāksmi Katarā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2001. gada 14. novembrī pieņemto Dohas Ceturtās Ministru konferences deklarāciju un ņemot vērā tā 2001. gada 13. decembra rezolūciju par PTO sanāksmi Katarā (3),

| — | ņemot vērā tā 1999. gada 18. novembra rezolūciju par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par ES nostāju par PTO Tūkstošgades sarunu kārtu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 1999. gada 18. novembra rezolūciju par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par ES nostāju par PTO Tūkstošgades sarunu kārtu (4),

| — | ņemot vērā tā 1999. gada 15. decembra rezolūciju par Trešo PTO Ministru konferenci Sietlā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 1999. gada 15. decembra rezolūciju par Trešo PTO Ministru konferenci Sietlā (5),

| — | ņemot vērā tā 2001. gada 13. marta rezolūciju, kurā izteikti Eiropas Parlamenta ieteikumi Komisijai par lauksaimniecības sarunām PTO darba kārtību ietvaros (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2001. gada 13. marta rezolūciju, kurā izteikti Eiropas Parlamenta ieteikumi Komisijai par lauksaimniecības sarunām PTO darba kārtību ietvaros (6),

| — | ņemot vērā Saterlendas ziņojumu par PTO nākotni, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Saterlendas ziņojumu par PTO nākotni,

| — | ņemot vērā tā 2005. gada 9. marta rezolūciju par priekšlikumu Padomes regulai par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2005. gada 9. marta rezolūciju par priekšlikumu Padomes regulai par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu (7),

| — | ņemot vērā 2004. gada 24.-26. novembra Trešās PTO Parlamentārās konferences Noslēguma deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 24.-26. novembra Trešās PTO Parlamentārās konferences Noslēguma deklarāciju,

| — | ņemot vērā tā 2001. gada 25. oktobra rezolūciju par atklātību un demokrātiju starptautiskajā tirdzniecībā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2001. gada 25. oktobra rezolūciju par atklātību un demokrātiju starptautiskajā tirdzniecībā (8),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus (A6-0095/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus (A6-0095/2005),

| A. | tā kā ar PTO Vispārējā padomē 2004. gada 1. augustā panākto lēmumu (turpmāk — Lēmums), 148 tās locekļi ir izveidojuši turpmāku sarunu sistēmu piecās Dohas Attīstības programmas (DDA) galvenajās jomās un ir atguvuši Kankūnas sarunās zaudēto pārliecību, pamatojoties uz atjaunotu sadarbības garu, lai nodrošinātu Dohas sarunu kārtas veiksmīgu noslēgumu un daudzpusējās tirdzniecības sistēmas panākumus; |
| --- | --- |

A.

tā kā ar PTO Vispārējā padomē 2004. gada 1. augustā panākto lēmumu (turpmāk — Lēmums), 148 tās locekļi ir izveidojuši turpmāku sarunu sistēmu piecās Dohas Attīstības programmas (DDA) galvenajās jomās un ir atguvuši Kankūnas sarunās zaudēto pārliecību, pamatojoties uz atjaunotu sadarbības garu, lai nodrošinātu Dohas sarunu kārtas veiksmīgu noslēgumu un daudzpusējās tirdzniecības sistēmas panākumus;

| B. | tā kā jāsasniedz vienādi tālejoša virzība visos jautājumos, uz kuriem attiecas šis Lēmums un DDA darba programma kopumā, sarunu priekšgalā izvirzot attīstību, un tā kā ES jāaizstāv daudzveidīgi jautājumi darba kārtībā, cenšoties panākt atbilstīgu tirdzniecības liberalizāciju, visa veida dempinga un tirdzniecību kropļojošu pasākumu izskaušanu, īpašs un diferencētā režīma un pārtikas nekaitīguma aizsardzības pasākumu pastiprināšana, lai piešķirtu augstāku prioritāti sociālajam taisnīgumam un attīstībai, kā arī lai panāktu lielāku jaunattīstības valstu integrāciju pasaules tirdzniecības sistēmā, Līgumā par Konstitūciju Eiropai (III-292. panta 2. punkta e) apakšpunkts) noteiktu mērķi; |
| --- | --- |

B.

tā kā jāsasniedz vienādi tālejoša virzība visos jautājumos, uz kuriem attiecas šis Lēmums un DDA darba programma kopumā, sarunu priekšgalā izvirzot attīstību, un tā kā ES jāaizstāv daudzveidīgi jautājumi darba kārtībā, cenšoties panākt atbilstīgu tirdzniecības liberalizāciju, visa veida dempinga un tirdzniecību kropļojošu pasākumu izskaušanu, īpašs un diferencētā režīma un pārtikas nekaitīguma aizsardzības pasākumu pastiprināšana, lai piešķirtu augstāku prioritāti sociālajam taisnīgumam un attīstībai, kā arī lai panāktu lielāku jaunattīstības valstu integrāciju pasaules tirdzniecības sistēmā, Līgumā par Konstitūciju Eiropai (III-292. panta 2. punkta e) apakšpunkts) noteiktu mērķi;

| C. | tā kā Dohas sarunu kārtas veiksmīga slēgšana stiprinās visas pasaules ekonomisko izaugsmi un nabadzības samazināšanos, un tā kā sarunās vairāk ir jāpievēršas problēmām, kuras ir saistītas ar nepareizu uzturu, badu un veselības jautājumiem, saskaņā ar to, kas ir paredzēts ANO Tūkstošgades deklarācijā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Dohas sarunu kārtas veiksmīga slēgšana stiprinās visas pasaules ekonomisko izaugsmi un nabadzības samazināšanos, un tā kā sarunās vairāk ir jāpievēršas problēmām, kuras ir saistītas ar nepareizu uzturu, badu un veselības jautājumiem, saskaņā ar to, kas ir paredzēts ANO Tūkstošgades deklarācijā;

| D. | tā kā turpmāka daudzpusējās tirdzniecības sistēmas reglamentēšana, attīstības valstu optimāla integrācija pasaules tirdzniecības sistēmā un veiksmīgāka PTO darbība vienmēr ir bijuši galvenie ES tirdzniecības politikas mērķi; |
| --- | --- |

D.

tā kā turpmāka daudzpusējās tirdzniecības sistēmas reglamentēšana, attīstības valstu optimāla integrācija pasaules tirdzniecības sistēmā un veiksmīgāka PTO darbība vienmēr ir bijuši galvenie ES tirdzniecības politikas mērķi;

| E. | tā kā Dohas Noslēguma deklarācijā noteiktais Dohas sarunu kārtas beigu termiņš — 2005. gada 1. janvāris — ir atlikts, nenosakot datumu, un Sestā ministru konference ir ieplānota 2005. gada decembrī Honkongā; |
| --- | --- |

E.

tā kā Dohas Noslēguma deklarācijā noteiktais Dohas sarunu kārtas beigu termiņš — 2005. gada 1. janvāris — ir atlikts, nenosakot datumu, un Sestā ministru konference ir ieplānota 2005. gada decembrī Honkongā;

| F. | tā kā ES politiskie pasākumi un komisāru P.Lamy un F.Fischler nozīmīgie priekšlikumi bija īpaši svarīgi izstrādājot Lēmumu; tā kā tāds progress, kāds ir sasniegts lauksaimniecībā, nav sasniegts nevienā citā jomā; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES politiskie pasākumi un komisāru P.Lamy un F.Fischler nozīmīgie priekšlikumi bija īpaši svarīgi izstrādājot Lēmumu; tā kā tāds progress, kāds ir sasniegts lauksaimniecībā, nav sasniegts nevienā citā jomā;

| G. | tā kā tehniskās palīdzības un resursu palielināšanas programmām ir svarīga loma, lai nodrošinātu, ka jaunattīstības valstis sagatavos savu ekonomiku integrācijai pasaules ekonomikā, uzlabos savas spējas sarunām, ražošanai un eksportam, kā arī palielinās savu iekšējo un reģionālo tirdzniecības tirgu un savas iespējas gūt labumu no turpmākas tirdzniecības liberalizācijas; |
| --- | --- |

G.

tā kā tehniskās palīdzības un resursu palielināšanas programmām ir svarīga loma, lai nodrošinātu, ka jaunattīstības valstis sagatavos savu ekonomiku integrācijai pasaules ekonomikā, uzlabos savas spējas sarunām, ražošanai un eksportam, kā arī palielinās savu iekšējo un reģionālo tirdzniecības tirgu un savas iespējas gūt labumu no turpmākas tirdzniecības liberalizācijas;

| H. | tā kā Dohas Attīstības programma (DDA) varētu izraisīt preferenču samazināšanos, kuras ES piešķīra ĀKK valstīm atbilstīgi Kotonū nolīgumam, jaunattīstības valstīm atbilstīgi vispārējai preferenču sistēmai (VPS), kā arī citām tirdzniecisko preferenču sistēmām; |
| --- | --- |

H.

tā kā Dohas Attīstības programma (DDA) varētu izraisīt preferenču samazināšanos, kuras ES piešķīra ĀKK valstīm atbilstīgi Kotonū nolīgumam, jaunattīstības valstīm atbilstīgi vispārējai preferenču sistēmai (VPS), kā arī citām tirdzniecisko preferenču sistēmām;

| I. | tā kā ne-lauksaimniecības tirgus pieejamības (NAMA) sarunās līdz šim brīdim nav panākta virzība un tā kā beztarifu ierobežojumi nedrīkst traucēt pieeju tirgum, kura iegūta, pateicoties tarifu samazinājumam; |
| --- | --- |

I.

tā kā ne-lauksaimniecības tirgus pieejamības (NAMA) sarunās līdz šim brīdim nav panākta virzība un tā kā beztarifu ierobežojumi nedrīkst traucēt pieeju tirgum, kura iegūta, pateicoties tarifu samazinājumam;

| J. | tā kā aug ekonomiskā nozīme pakalpojumiem, kas ir Dohas sarunu vadošā joma, gan pašiem par sevi, gan saistībā ar Dohas Attīstības programmas kopējiem rezultātiem, ņemot vērā, ka arī tālāka tirgu atvēršana dod lielas iespējas jaunattīstības valstīm, ir tomēr svarīgi nepakļaut liberalizācijai pakalpojumus, kas domāti pamatvajadzību nodrošināšanai, un tā kā virzība šajā jomā nav iepriecinoša; |
| --- | --- |

J.

tā kā aug ekonomiskā nozīme pakalpojumiem, kas ir Dohas sarunu vadošā joma, gan pašiem par sevi, gan saistībā ar Dohas Attīstības programmas kopējiem rezultātiem, ņemot vērā, ka arī tālāka tirgu atvēršana dod lielas iespējas jaunattīstības valstīm, ir tomēr svarīgi nepakļaut liberalizācijai pakalpojumus, kas domāti pamatvajadzību nodrošināšanai, un tā kā virzība šajā jomā nav iepriecinoša;

| K. | tā kā ES vienmēr ir aicinājusi DDA iekļaut Singapūras jautājumu apspriešanu gan attīstīto, gan jaunattīstības valstu interesēs, un tā kā tirdzniecības atvieglošana ar piemērotu tehnisko atbalstu un resursu palielināšanu labvēlīgi ietekmē jaunattīstības valstu eksporta jaudu; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES vienmēr ir aicinājusi DDA iekļaut Singapūras jautājumu apspriešanu gan attīstīto, gan jaunattīstības valstu interesēs, un tā kā tirdzniecības atvieglošana ar piemērotu tehnisko atbalstu un resursu palielināšanu labvēlīgi ietekmē jaunattīstības valstu eksporta jaudu;

| L. | tā kā tuvojas PTO Ģenerāldirektora pilnvaru beigas un ir nepieciešams iecelt jaunu ģenerāldirektoru; tā kā joprojām ir jāņem vērā Saterlendas ziņojumu par PTO nākotni, kā arī ASV Kongresa debates par tās dalības atjaunošanu PTO un tās Tirdzniecības pārstāvja pilnvarām; |
| --- | --- |

L.

tā kā tuvojas PTO Ģenerāldirektora pilnvaru beigas un ir nepieciešams iecelt jaunu ģenerāldirektoru; tā kā joprojām ir jāņem vērā Saterlendas ziņojumu par PTO nākotni, kā arī ASV Kongresa debates par tās dalības atjaunošanu PTO un tās Tirdzniecības pārstāvja pilnvarām;

| M. | tā kā pamatojoties uz Līguma par Konstitūciju Eiropai pantiem par kopējo tirdzniecības politiku, Eiropas Parlaments kļūs par otro likumdevēju iestādi starptautiskās tirdzniecības lietās; |
| --- | --- |

M.

tā kā pamatojoties uz Līguma par Konstitūciju Eiropai pantiem par kopējo tirdzniecības politiku, Eiropas Parlaments kļūs par otro likumdevēju iestādi starptautiskās tirdzniecības lietās;

| N. | tā kā parlamentārajai dimensijai ir liela nozīme PTO, kā līdzeklim, ar kura palīdzību rada saikni ar pilsoņiem, lai pastiprinātu PTO demokrātisko atbildību un pārredzamību; |
| --- | --- |

N.

tā kā parlamentārajai dimensijai ir liela nozīme PTO, kā līdzeklim, ar kura palīdzību rada saikni ar pilsoņiem, lai pastiprinātu PTO demokrātisko atbildību un pārredzamību;

| O. | tā kā globalizācijas process un PTO loma tajā bieži tiek pasniegta sagrozītā veidā, un tā kā ir nozīmīgi veikt plašu apspriešanos ar pilsonisko sabiedrību un sociālajiem partneriem; |
| --- | --- |

O.

tā kā globalizācijas process un PTO loma tajā bieži tiek pasniegta sagrozītā veidā, un tā kā ir nozīmīgi veikt plašu apspriešanos ar pilsonisko sabiedrību un sociālajiem partneriem;

| 1. | atzinīgi vērtē PTO Ģenerālpadomes 2004. gada 1. augusta Lēmumu, kā arī veidu, kādā Komisija veiksmīgi slēdza sarunas, atkārto savu stingro atbalstu brīvai un godīgai daudzpusējai tirdzniecības sistēmai, lai veicinātu tirdzniecību, ilgtspējīgu attīstību un globalizācijas efektīvu pārvaldību saskaņā ar visu cilvēku interesēm; tāpat uzsver jaunattīstības valstu ieguvumus no daudzpusējas pieejas tirdzniecības politikai, pretstatā divpusējiem nolīgumiem; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē PTO Ģenerālpadomes 2004. gada 1. augusta Lēmumu, kā arī veidu, kādā Komisija veiksmīgi slēdza sarunas, atkārto savu stingro atbalstu brīvai un godīgai daudzpusējai tirdzniecības sistēmai, lai veicinātu tirdzniecību, ilgtspējīgu attīstību un globalizācijas efektīvu pārvaldību saskaņā ar visu cilvēku interesēm; tāpat uzsver jaunattīstības valstu ieguvumus no daudzpusējas pieejas tirdzniecības politikai, pretstatā divpusējiem nolīgumiem;

| 2. | aicina Komisiju turpināt pieprasīt strauju virzību visās jomās, uz kurām attiecas Lēmums, lai tā varētu doties uz Honkongu ar sabalansētu un tālejošu priekšlikumu, kas izvirzīs attīstību diskusiju priekšplānā; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju turpināt pieprasīt strauju virzību visās jomās, uz kurām attiecas Lēmums, lai tā varētu doties uz Honkongu ar sabalansētu un tālejošu priekšlikumu, kas izvirzīs attīstību diskusiju priekšplānā;

| 3. | uzsver vajadzību veicināt ietverošu, efektīvu un pārredzamu sarunu virzību, šim nolūkam līdz 2005. gada jūlijam ir nepieciešamas politiskas iniciatīvas, ar kuru palīdzību attīstīt sarunas, kā arī sīki izstrādāts projekts sarunu vešanas kārtībai lauksaimniecības un NAMA jomās; |
| --- | --- |

3.

uzsver vajadzību veicināt ietverošu, efektīvu un pārredzamu sarunu virzību, šim nolūkam līdz 2005. gada jūlijam ir nepieciešamas politiskas iniciatīvas, ar kuru palīdzību attīstīt sarunas, kā arī sīki izstrādāts projekts sarunu vešanas kārtībai lauksaimniecības un NAMA jomās;

| 4. | pieprasa, lai PTO Vispārējās padomes ziņojums par pašreizējo situāciju, kas ieplānots uz 2005. gada jūliju, atspoguļotu tikai faktisku informāciju, lai izvairītos no nepatiesu cerību radīšanas sabiedrībā, kā arī pieprasa, lai Dohas sarunu kārtas darba noslēgumam noteiktu termiņu, ņemot vērā visu sarunu dalībnieku, it īpaši jaunattīstības valstu, nepieciešamo sagatavošanās laiku; |
| --- | --- |

4.

pieprasa, lai PTO Vispārējās padomes ziņojums par pašreizējo situāciju, kas ieplānots uz 2005. gada jūliju, atspoguļotu tikai faktisku informāciju, lai izvairītos no nepatiesu cerību radīšanas sabiedrībā, kā arī pieprasa, lai Dohas sarunu kārtas darba noslēgumam noteiktu termiņu, ņemot vērā visu sarunu dalībnieku, it īpaši jaunattīstības valstu, nepieciešamo sagatavošanās laiku;

| 5. | lūdz, lai turpmāko sarunu rezultātā atrastu risinājumu visās DDA jomās, kas patiesi atbalsta jaunattīstības valstu integrāciju, pilnībā ņemot vērā to intereses un it īpaši to vismazāk attīstīto valstu specifiskās problēmas, kuru eksports jāatbrīvo no nodevām un kvotām saskaņā ar “bezmaksas kārtas” (“Round for Free”) principu; tāpat pieprasa, lai Dohas sarunu kārtas sarunu iznākums sekmē Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu, veicinot vispasaules ekonomisko izaugsmi; |
| --- | --- |

5.

lūdz, lai turpmāko sarunu rezultātā atrastu risinājumu visās DDA jomās, kas patiesi atbalsta jaunattīstības valstu integrāciju, pilnībā ņemot vērā to intereses un it īpaši to vismazāk attīstīto valstu specifiskās problēmas, kuru eksports jāatbrīvo no nodevām un kvotām saskaņā ar “bezmaksas kārtas” (“Round for Free”) principu; tāpat pieprasa, lai Dohas sarunu kārtas sarunu iznākums sekmē Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu, veicinot vispasaules ekonomisko izaugsmi;

| 6. | lūdz izpētīt vajadzīgās elastības nodrošināšanas veidus katrai jaunattīstības valstij un lūdz Starptautisko Valūtas fondu (SVF) un citas organizācijas ieviest “tirdzniecības integrācijas mehānismu”, kas veidots, lai pieļautu šo valstu iespējamo zaudējumu, kuri var rasties no tirdzniecības liberalizācijas, segšanu; |
| --- | --- |

6.

lūdz izpētīt vajadzīgās elastības nodrošināšanas veidus katrai jaunattīstības valstij un lūdz Starptautisko Valūtas fondu (SVF) un citas organizācijas ieviest “tirdzniecības integrācijas mehānismu”, kas veidots, lai pieļautu šo valstu iespējamo zaudējumu, kuri var rasties no tirdzniecības liberalizācijas, segšanu;

| 7. | vēlreiz atzinīgi vērtē to attīstības valstu (G-20, G-33, G-90, utt.) sasniegto organizācijas un pašapziņas līmeni, kas veicina nolīgumu slēgšanu un padara reālistisku iespēju taisnīgi reorganizēt daudzpusējo tirdzniecības sistēmu; |
| --- | --- |

7.

vēlreiz atzinīgi vērtē to attīstības valstu (G-20, G-33, G-90, utt.) sasniegto organizācijas un pašapziņas līmeni, kas veicina nolīgumu slēgšanu un padara reālistisku iespēju taisnīgi reorganizēt daudzpusējo tirdzniecības sistēmu;

| 8. | atzinīgi vērtē veidu, kādā mazākām delegācijām ir atvieglota pieeja sarunu galdam; apsveic Komisiju par tās atbalstu mazākām valstīm, piemēram, Klusā okeāna salām, attīstot tajās tehniskā atbalsta programmas; taču mudina Komisiju turpināt strādāt, lai sasniegu lielāku pārredzamību un līdzdalību PTO lēmumu pieņemšanā, kā arī turpināt palīdzēt jaunattīstības valstīm to līdzdalības pilnveidošanā; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē veidu, kādā mazākām delegācijām ir atvieglota pieeja sarunu galdam; apsveic Komisiju par tās atbalstu mazākām valstīm, piemēram, Klusā okeāna salām, attīstot tajās tehniskā atbalsta programmas; taču mudina Komisiju turpināt strādāt, lai sasniegu lielāku pārredzamību un līdzdalību PTO lēmumu pieņemšanā, kā arī turpināt palīdzēt jaunattīstības valstīm to līdzdalības pilnveidošanā;

| 9. | lūdz Komisiju izvērtēt iespēju iekļaut sarunās par lauksaimniecību “attīstības paketi” vismazāk attīstītajām valstīm, lai tās varētu risināt pārtikas nekaitīguma un lauku rajonu nodarbinātības problēmas, kurām ir milzīga nozīme nabadzības izskaušanā; |
| --- | --- |

9.

lūdz Komisiju izvērtēt iespēju iekļaut sarunās par lauksaimniecību “attīstības paketi” vismazāk attīstītajām valstīm, lai tās varētu risināt pārtikas nekaitīguma un lauku rajonu nodarbinātības problēmas, kurām ir milzīga nozīme nabadzības izskaušanā;

| 10. | atkārtoti uzsver vajadzību pēc mērķtiecīga tehniskā atbalsta un resursu palielināšanas kā svarīga elementa attīstības valstīm, veidojot tirdzniecību kā neatņemamu nacionālo attīstības politiku un nabadzības samazināšanas stratēģiju sastāvdaļu, un vajadzību palielināt to tirdzniecības un eksporta jaudu, uzlabot spēju efektīvi risināt sarunas, veicināt PTO noteikumu piemērošanu un dot tām iespēju piemērot un dažādot savu ekonomiku; |
| --- | --- |

10.

atkārtoti uzsver vajadzību pēc mērķtiecīga tehniskā atbalsta un resursu palielināšanas kā svarīga elementa attīstības valstīm, veidojot tirdzniecību kā neatņemamu nacionālo attīstības politiku un nabadzības samazināšanas stratēģiju sastāvdaļu, un vajadzību palielināt to tirdzniecības un eksporta jaudu, uzlabot spēju efektīvi risināt sarunas, veicināt PTO noteikumu piemērošanu un dot tām iespēju piemērot un dažādot savu ekonomiku;

| 11. | lūdz atbalstīt dienvidu — dienvidu tirdzniecību, ņemot vērā attīstības iespējas, ko tā piedāvā jaunattīstības valstīm, atceļot tirdzniecības ierobežojumus starp tām, izveidojot īpašu un diferencētu režīmu, kas ļauj palielināt vismazāk attīstīto valstu piegādes jaudu, un atbalsta vismazāk attīstīto valstu brīvu pieeju jaunu valstu tirgiem; |
| --- | --- |

11.

lūdz atbalstīt dienvidu — dienvidu tirdzniecību, ņemot vērā attīstības iespējas, ko tā piedāvā jaunattīstības valstīm, atceļot tirdzniecības ierobežojumus starp tām, izveidojot īpašu un diferencētu režīmu, kas ļauj palielināt vismazāk attīstīto valstu piegādes jaudu, un atbalsta vismazāk attīstīto valstu brīvu pieeju jaunu valstu tirgiem;

| 12. | aicina Komisiju pievērst pietiekamu uzmanību graujošajam efektam saistībā ar DDA priekšrocību robežu attiecībā uz Kotonū nolīgumu, VPS un citām tirdzniecisko preferenču sistēmām, un sagatavot speciālu ziņojumu, kurā būtu izpētīta Dohas sarunu kārtas ietekme uz Kotonū nolīgumu un VPS, kā arī izvērtēt, kas jādara, lai garantētu to preferenču efektivitāti, ko ES nodrošina jaunattīstības valstīm, it īpaši nabadzīgākajām; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju pievērst pietiekamu uzmanību graujošajam efektam saistībā ar DDA priekšrocību robežu attiecībā uz Kotonū nolīgumu, VPS un citām tirdzniecisko preferenču sistēmām, un sagatavot speciālu ziņojumu, kurā būtu izpētīta Dohas sarunu kārtas ietekme uz Kotonū nolīgumu un VPS, kā arī izvērtēt, kas jādara, lai garantētu to preferenču efektivitāti, ko ES nodrošina jaunattīstības valstīm, it īpaši nabadzīgākajām;

| 13. | atzinīgi vērtē Lēmumu un aicina PTO dalībniekus pievērst līdzvērtīgu uzmanību trim pīlāriem (eksporta subsīdijām, vietējam atbalstam, pieejai tirgum) un 2005. gada jūlijā nodrošināt detalizētu sarunu risināšanas kārtību gaidāmajā Honkongas Ministru konferencē; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē Lēmumu un aicina PTO dalībniekus pievērst līdzvērtīgu uzmanību trim pīlāriem (eksporta subsīdijām, vietējam atbalstam, pieejai tirgum) un 2005. gada jūlijā nodrošināt detalizētu sarunu risināšanas kārtību gaidāmajā Honkongas Ministru konferencē;

| 14. | lūdz, lai visi attīstīto valstu PTO dalībnieki nekavējoties un vienlaicīgi piemēro šos pasākumus attiecībā uz eksporta subsīdijām, vietējo atbalstu un pieeju tirgum, lai izvairītos no ES vienpusējas atbruņošanās, tajā pašā laikā piemērojot īpašu un diferencētu režīmu jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

14.

lūdz, lai visi attīstīto valstu PTO dalībnieki nekavējoties un vienlaicīgi piemēro šos pasākumus attiecībā uz eksporta subsīdijām, vietējo atbalstu un pieeju tirgum, lai izvairītos no ES vienpusējas atbruņošanās, tajā pašā laikā piemērojot īpašu un diferencētu režīmu jaunattīstības valstīm;

| 15. | atbalsta līdzsvarotu eksporta subsīdiju atcelšanu vienlaicīgi ar visu industriālo tirdzniecības partneru visu veidu eksporta konkurenci; |
| --- | --- |

15.

atbalsta līdzsvarotu eksporta subsīdiju atcelšanu vienlaicīgi ar visu industriālo tirdzniecības partneru visu veidu eksporta konkurenci;

| 16. | mudina Komisiju turpināt plānoto kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) reformu un saistībā ar iekšējo atbalstu atzinīgi vērtē faktu, ka šis nolīgums neapdraud ne Eiropas lauksaimniecības modeli, ne Luksemburgas nolīgumu par kopējās lauksaimniecības politikas reformu; uzsver vajadzību definēt vienotus pasākumus, kas ietverti “zaļajā paketē”, ieskaitot nesaistītu palīdzību, ļaujot saglabāt lauksaimniecības industrijas daudzfunkcionālās īpašības un atbalstot gan lauku dzīvesveidu, gan lauku darbavietas; |
| --- | --- |

16.

mudina Komisiju turpināt plānoto kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) reformu un saistībā ar iekšējo atbalstu atzinīgi vērtē faktu, ka šis nolīgums neapdraud ne Eiropas lauksaimniecības modeli, ne Luksemburgas nolīgumu par kopējās lauksaimniecības politikas reformu; uzsver vajadzību definēt vienotus pasākumus, kas ietverti “zaļajā paketē”, ieskaitot nesaistītu palīdzību, ļaujot saglabāt lauksaimniecības industrijas daudzfunkcionālās īpašības un atbalstot gan lauku dzīvesveidu, gan lauku darbavietas;

| 17. | lūdz saglabāt tiešu un taisnīgu līdzsvaru starp attīstības valstu prasībām un Kopienas tirgu stabilitāti un dzīvotspēju attiecībā uz pieeju tirgum; šajā sakarā pieprasa atbilstīgi un precīzi definēt jēdzienu “jūtīgs produkts” un iespēju saglabāt saistības attiecībā uz muitas nodokli vai nu procentuālā veidā, vai speciālu nodokļu veidā; |
| --- | --- |

17.

lūdz saglabāt tiešu un taisnīgu līdzsvaru starp attīstības valstu prasībām un Kopienas tirgu stabilitāti un dzīvotspēju attiecībā uz pieeju tirgum; šajā sakarā pieprasa atbilstīgi un precīzi definēt jēdzienu “jūtīgs produkts” un iespēju saglabāt saistības attiecībā uz muitas nodokli vai nu procentuālā veidā, vai speciālu nodokļu veidā;

| 18. | uzsver ES tirgus augsto pieejamības līmeni jaunattīstības valstu lauksaimniecības precēm un aicina citus attīstītus partnerus un jaunās valstis turpināt atvērt savus tirgus vismazāk attīstītām valstīm; |
| --- | --- |

18.

uzsver ES tirgus augsto pieejamības līmeni jaunattīstības valstu lauksaimniecības precēm un aicina citus attīstītus partnerus un jaunās valstis turpināt atvērt savus tirgus vismazāk attīstītām valstīm;

| 19. | pieprasa, lai sarunās par pieeju lauksaimniecības preču tirgum pilnā mērā ņem vērā sarunas par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas ir galvenais elements, orientējoties uz kvalitatīvu lauksaimniecības produkciju un tās ieguvumiem; |
| --- | --- |

19.

pieprasa, lai sarunās par pieeju lauksaimniecības preču tirgum pilnā mērā ņem vērā sarunas par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas ir galvenais elements, orientējoties uz kvalitatīvu lauksaimniecības produkciju un tās ieguvumiem;

| 20. | atzinīgi vērtē lēmumu neatkarīgi no citu sektoru iniciatīvām realizēt tālejošu, ātru un specifisku pieeju attiecībā uz jautājumu par kokvilnu un šajā jautājumā izveidot īpašu apakškomiteju; šie pasākumi jāpiemēro ar konkrētiem beigu termiņiem un jāpapildina ar strukturālā atbalsta reformas programmām skarto ES reģionu zemniekiem un industrijai un ar Pasaules Bankas un Starptautiskā Valūtas fonda, ANO Attīstības programmas un citu starptautisku organizāciju attīstības atbalsta pasākumiem attīstības valstīm; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē lēmumu neatkarīgi no citu sektoru iniciatīvām realizēt tālejošu, ātru un specifisku pieeju attiecībā uz jautājumu par kokvilnu un šajā jautājumā izveidot īpašu apakškomiteju; šie pasākumi jāpiemēro ar konkrētiem beigu termiņiem un jāpapildina ar strukturālā atbalsta reformas programmām skarto ES reģionu zemniekiem un industrijai un ar Pasaules Bankas un Starptautiskā Valūtas fonda, ANO Attīstības programmas un citu starptautisku organizāciju attīstības atbalsta pasākumiem attīstības valstīm;

| 21. | aicina Komisiju paātrināt sarunas par NAMA, definējot atbilstošu formulu, lai atceltu vai samazinātu augstus tarifus, maksimālus tarifus un tarifus, kuri paaugstinās, un izpētīt attīstības valstu daļējas mijiedarbības iespēju, ņemot vērā tām vajadzīgo elastīgumu, un piemērojot tām, kā vismazāk attīstītām valstīm, īpaša un diferencēta režīma principu; turklāt uzsver, ka svarīgu importa tirdzniecības un attīstības atbalstu nodrošinās ar dienvidu — dienvidu tirgus atvēršanu, it īpaši no vairāk attīstīto valstu puses; tāpat norāda uz vajadzību, ja tā ir pamatota, visiem tirdzniecības partneriem atcelt beztarifu ierobežojumus; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju paātrināt sarunas par NAMA, definējot atbilstošu formulu, lai atceltu vai samazinātu augstus tarifus, maksimālus tarifus un tarifus, kuri paaugstinās, un izpētīt attīstības valstu daļējas mijiedarbības iespēju, ņemot vērā tām vajadzīgo elastīgumu, un piemērojot tām, kā vismazāk attīstītām valstīm, īpaša un diferencēta režīma principu; turklāt uzsver, ka svarīgu importa tirdzniecības un attīstības atbalstu nodrošinās ar dienvidu — dienvidu tirgus atvēršanu, it īpaši no vairāk attīstīto valstu puses; tāpat norāda uz vajadzību, ja tā ir pamatota, visiem tirdzniecības partneriem atcelt beztarifu ierobežojumus;

| 22. | izsaka nožēlu, ka nav izveidota sistēma saistībā ar pakalpojumiem, kaut arī tas atbalsta pieņemtos ieteikumus un aicina visus locekļus iesniegt pārskatītus, augstas kvalitātes piedāvājumus līdz plānotajam termiņam 2005. gada maijā, it īpaši par tām nozarēm un piegāžu veidiem, kuri ir saistīti ar jaunattīstības valstu eksportu (kā noteikts Lēmuma C pielikumā); pieprasa, lai pieeja sabiedrisko pakalpojumu liberalizācijai ir piesardzīga, pieprasa, lai tiktu izslēgti pakalpojumi, kuri ir saistīti ar veselību, izglītību un audiovizuālo nozari, kā arī pakalpojumi, kas nodrošina cilvēku pamatvajadzības, tādas kā ūdens un enerģija, tā kā nav pareizi pieprasīt, lai jaunattīstības valstis liberalizē savus pakalpojumus tādā veidā, kas novedīs pie to izjukšanas; |
| --- | --- |

22.

izsaka nožēlu, ka nav izveidota sistēma saistībā ar pakalpojumiem, kaut arī tas atbalsta pieņemtos ieteikumus un aicina visus locekļus iesniegt pārskatītus, augstas kvalitātes piedāvājumus līdz plānotajam termiņam 2005. gada maijā, it īpaši par tām nozarēm un piegāžu veidiem, kuri ir saistīti ar jaunattīstības valstu eksportu (kā noteikts Lēmuma C pielikumā); pieprasa, lai pieeja sabiedrisko pakalpojumu liberalizācijai ir piesardzīga, pieprasa, lai tiktu izslēgti pakalpojumi, kuri ir saistīti ar veselību, izglītību un audiovizuālo nozari, kā arī pakalpojumi, kas nodrošina cilvēku pamatvajadzības, tādas kā ūdens un enerģija, tā kā nav pareizi pieprasīt, lai jaunattīstības valstis liberalizē savus pakalpojumus tādā veidā, kas novedīs pie to izjukšanas;

| 23. | uzskata, ka lauksaimniecība ir šo sarunu vissvarīgākā sadaļa, bet norāda uz to, ka šim apstāklim ir jābūt virzītājspēkam un ka progress šajā jomā jāizmanto kā svira un sarunu līdzeklis, lai panāktu progresu citās nozarēs, it īpaši pakalpojumu tirdzniecībā, un visu PTO dalībnieku labāku piekļuvi industriālām precēm, efektīvi samazinot importa nodokļus un citus tirdzniecības šķēršļus; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka lauksaimniecība ir šo sarunu vissvarīgākā sadaļa, bet norāda uz to, ka šim apstāklim ir jābūt virzītājspēkam un ka progress šajā jomā jāizmanto kā svira un sarunu līdzeklis, lai panāktu progresu citās nozarēs, it īpaši pakalpojumu tirdzniecībā, un visu PTO dalībnieku labāku piekļuvi industriālām precēm, efektīvi samazinot importa nodokļus un citus tirdzniecības šķēršļus;

| 24. | atzinīgi vērtē panākto vienošanos par tādu sarunu uzsākšanu tirdzniecības veicināšanas jomā, kas uzlabos jaunattīstības valstu eksporta jaudu, un atzīst, ka ES ir izrādījusi žestu attīstības valstīm, sarunās neiekļaujot pārējos Singapūras jautājumus, bet tajā pašā laikā uzsver daudzpusēju sarunu potenciālu par šiem jautājumiem gan attīstīto, gan jaunattīstības valstu interesēs; pieprasa, lai ievērotu saskaņotos principus Lēmuma D pielikumā, it īpaši saistībā ar jaunattīstības valstīm piemērojamo īpašo un diferencēto režīmu palīdzību, ņemot vērā pārejas periodus saistību piemērošanai un saskaņošanai ar šo valstu administratīvo un institucionālo kapacitāti; |
| --- | --- |

24.

atzinīgi vērtē panākto vienošanos par tādu sarunu uzsākšanu tirdzniecības veicināšanas jomā, kas uzlabos jaunattīstības valstu eksporta jaudu, un atzīst, ka ES ir izrādījusi žestu attīstības valstīm, sarunās neiekļaujot pārējos Singapūras jautājumus, bet tajā pašā laikā uzsver daudzpusēju sarunu potenciālu par šiem jautājumiem gan attīstīto, gan jaunattīstības valstu interesēs; pieprasa, lai ievērotu saskaņotos principus Lēmuma D pielikumā, it īpaši saistībā ar jaunattīstības valstīm piemērojamo īpašo un diferencēto režīmu palīdzību, ņemot vērā pārejas periodus saistību piemērošanai un saskaņošanai ar šo valstu administratīvo un institucionālo kapacitāti;

| 25. | aicina panākt pragmatisku, nepārtrauktu virzību jomās, uz kurām neattiecas Lēmums, piemēram, antidempings, intelektuālā īpašuma tiesību tirdzniecības aspekti, starptautiskās tirdzniecības vides dimensija un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, tostarp jautājumos, kas saistīti ar aizsardzības paplašināšanu precēm, izņemot vīnu un alkoholiskos dzērienus, saskaņā ar Dohas pilnvarām; |
| --- | --- |

25.

aicina panākt pragmatisku, nepārtrauktu virzību jomās, uz kurām neattiecas Lēmums, piemēram, antidempings, intelektuālā īpašuma tiesību tirdzniecības aspekti, starptautiskās tirdzniecības vides dimensija un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, tostarp jautājumos, kas saistīti ar aizsardzības paplašināšanu precēm, izņemot vīnu un alkoholiskos dzērienus, saskaņā ar Dohas pilnvarām;

| 26. | uzsver, ka pašreizējās PTO sarunās lielāka uzmanība jāpievērš arī intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai un atbilstībai, cita starpā arī intelektuālā īpašuma tiesību tirdzniecības kontekstā; izsaka nožēlu, ka daudzas PTO valstis joprojām pavirši cīnās ar viltotu un pirātisku preču tirdzniecību; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka pašreizējās PTO sarunās lielāka uzmanība jāpievērš arī intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai un atbilstībai, cita starpā arī intelektuālā īpašuma tiesību tirdzniecības kontekstā; izsaka nožēlu, ka daudzas PTO valstis joprojām pavirši cīnās ar viltotu un pirātisku preču tirdzniecību;

| 27. | aicina visas puses darīt visu iespējamo, lai panāktu vienošanos par jaunā PTO Ģenerāldirektora iecelšanu amatā līdz plānotajam termiņam 2005. gada maijā, lai amatā iecelšanas process nekavētu Dohas sarunu kārtas sarunu virzību; |
| --- | --- |

27.

aicina visas puses darīt visu iespējamo, lai panāktu vienošanos par jaunā PTO Ģenerāldirektora iecelšanu amatā līdz plānotajam termiņam 2005. gada maijā, lai amatā iecelšanas process nekavētu Dohas sarunu kārtas sarunu virzību;

| 28. | uzsver vajadzību pēc tālejošas PTO reformas un uzskata Saterlendas ziņojumu par pirmo soli sagatavošanas darbā, lai radītu efektīvāku, atvērtāku, demokrātiskāku un caurredzamāku organizāciju un panāktu intensīvāku politisko līdzdalību sarunās; |
| --- | --- |

28.

uzsver vajadzību pēc tālejošas PTO reformas un uzskata Saterlendas ziņojumu par pirmo soli sagatavošanas darbā, lai radītu efektīvāku, atvērtāku, demokrātiskāku un caurredzamāku organizāciju un panāktu intensīvāku politisko līdzdalību sarunās;

| 29. | aicina veikt turpmākas institucionālās reformas, lai pastiprinātu PTO institūciju lomu un pilnveidotu lēmumu pieņemšanas procesu, strīdu risināšanas mehānismu un dialogu ar pilsonisko sabiedrību; atzīst, ka PTO ir jānodrošina piemērota informācija un paskaidrojumi pilsoniskai sabiedrībai par tās principiem un pasākumiem, lai izvairītos no globalizācijas procesa un PTO lomas plaša mēroga pārprašanas un nepareizas interpretācijas; tādēļ atzinīgi vērtē Saterlendas ziņojumu, kas atspēko lielu daļu šīs kritikas un pārpratumu; |
| --- | --- |

29.

aicina veikt turpmākas institucionālās reformas, lai pastiprinātu PTO institūciju lomu un pilnveidotu lēmumu pieņemšanas procesu, strīdu risināšanas mehānismu un dialogu ar pilsonisko sabiedrību; atzīst, ka PTO ir jānodrošina piemērota informācija un paskaidrojumi pilsoniskai sabiedrībai par tās principiem un pasākumiem, lai izvairītos no globalizācijas procesa un PTO lomas plaša mēroga pārprašanas un nepareizas interpretācijas; tādēļ atzinīgi vērtē Saterlendas ziņojumu, kas atspēko lielu daļu šīs kritikas un pārpratumu;

| 30. | atkārtoti uzsver Tūkstošgades deklarācijā atzīto vajadzību veidot ciešākas attiecības starp PTO un citām starptautiskām organizācijām kā būtisku posmu tādas atšķirīgas ilgtspējīgas globalizācijas sasniegšanā, kas darbosies kopēju mērķu labā, un lai sasniegtu pilnībā saskaņotus kritērijus attīstības jautājumos; uzskata, ka šajā sakarā visām PTO dalībvalstīm noteikti jāievēro Starptautiskās darba organizācijas (SDO) noteikumi; |
| --- | --- |

30.

atkārtoti uzsver Tūkstošgades deklarācijā atzīto vajadzību veidot ciešākas attiecības starp PTO un citām starptautiskām organizācijām kā būtisku posmu tādas atšķirīgas ilgtspējīgas globalizācijas sasniegšanā, kas darbosies kopēju mērķu labā, un lai sasniegtu pilnībā saskaņotus kritērijus attīstības jautājumos; uzskata, ka šajā sakarā visām PTO dalībvalstīm noteikti jāievēro Starptautiskās darba organizācijas (SDO) noteikumi;

| 31. | uzskata, ka ir absolūti nepieciešama cieša sadarbība starp ES un ASV, lai nodrošinātu pašreizējo sarunu panākumus un efektīvu daudzpusējās tirdzniecības sistēmas darbību un ka ASV Kongresam jāpagarina savas pārrunu pilnvaras un jāapstiprina ASV dalības atjaunošana PTO; tomēr uzstāj, ka visu PTO dalībvalstu, īpaši G-20 un G-90 grupu, iekļaušana lēmumu pieņemšanas procesā joprojām ir ļoti svarīga; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka ir absolūti nepieciešama cieša sadarbība starp ES un ASV, lai nodrošinātu pašreizējo sarunu panākumus un efektīvu daudzpusējās tirdzniecības sistēmas darbību un ka ASV Kongresam jāpagarina savas pārrunu pilnvaras un jāapstiprina ASV dalības atjaunošana PTO; tomēr uzstāj, ka visu PTO dalībvalstu, īpaši G-20 un G-90 grupu, iekļaušana lēmumu pieņemšanas procesā joprojām ir ļoti svarīga;

| 32. | pilnībā atbalsta parlamentu institucionalizāciju PTO ietvaros, lai stiprinātu demokrātisku likumību un caurredzamību PTO sarunās, tā kā parlamenta deputāti var nodrošināt svarīgu saikni ar pilsoņiem, īpaši informējot un reaģējot uz viņu problēmām; līdz ar to atzinīgi vērtē saikni starp deklarāciju, kas tika pieņemta PTO parlamentārajā konferencē, kura norisinājās Briselē no 2004. gada 24. līdz 26. novembrim, un lēmumu rīkot nākamo parlamentāro konferenci un ministru konferenci Honkongā 2005. gada decembrī; |
| --- | --- |

32.

pilnībā atbalsta parlamentu institucionalizāciju PTO ietvaros, lai stiprinātu demokrātisku likumību un caurredzamību PTO sarunās, tā kā parlamenta deputāti var nodrošināt svarīgu saikni ar pilsoņiem, īpaši informējot un reaģējot uz viņu problēmām; līdz ar to atzinīgi vērtē saikni starp deklarāciju, kas tika pieņemta PTO parlamentārajā konferencē, kura norisinājās Briselē no 2004. gada 24. līdz 26. novembrim, un lēmumu rīkot nākamo parlamentāro konferenci un ministru konferenci Honkongā 2005. gada decembrī;

| 33. | uzskata, ka visām Eiropas institūcijām ir cieši jāsadarbojas, lai sasniegtu apmierinošus rezultātus, un tādēļ aicina Padomi un Komisiju turpināt precīzi informēt Parlamentu, kā arī nepārtraukti Dohas sarunu kārtas sarunu un Honkongas ministru konferences laikā, iesaistīt to nākamajās diskusijās un nodrošināt tā piekļuvi Komitejas 133 dokumentiem; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka visām Eiropas institūcijām ir cieši jāsadarbojas, lai sasniegtu apmierinošus rezultātus, un tādēļ aicina Padomi un Komisiju turpināt precīzi informēt Parlamentu, kā arī nepārtraukti Dohas sarunu kārtas sarunu un Honkongas ministru konferences laikā, iesaistīt to nākamajās diskusijās un nodrošināt tā piekļuvi Komitejas 133 dokumentiem;

| 34. | uzdot tā priekšsēdētājam nodot šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu, pievienošanās valstu un kandidātvalstu parlamentiem, PTO Ģenerāldirektoram un Starpparlamentu savienības priekšsēdētājam. |
| --- | --- |

34.

uzdot tā priekšsēdētājam nodot šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu, pievienošanās valstu un kandidātvalstu parlamentiem, PTO Ģenerāldirektoram un Starpparlamentu savienības priekšsēdētājam.

---

(1)  OV C 77 E, 26.3.2004., 393. lpp.

(2)  OV C 74 E, 24.3.2004., 861. lpp.

(3)  OV C 177 E, 25.7.2002., 290. lpp.

(4)  OV C 189, 7.7.2000., 213. lpp.

(5)  OV C 296, 18.10.2000., 121. lpp.

(6)  OV C 343, 5.12.2001., 96. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0066.

(8)  OV C 112E, 9.5.2002., 326. lpp.

P6_TA(2005)0183

Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģijas īstenošana

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģijas īstenošanu (2004/2238(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģijas īstenošanu (KOM(2004)0196), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģijas īstenošanu (KOM(2004)0196),

| — | ņemot vērā tā 2002. gada 13. marta rezolūciju par Komisijas paziņojumu par jaunu sadarbības sistēmu pasākumiem, kuri ir saistīti ar Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģiju (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2002. gada 13. marta rezolūciju par Komisijas paziņojumu par jaunu sadarbības sistēmu pasākumiem, kuri ir saistīti ar Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģiju (1),

| — | ņemot vērā tā 2003. gada 10. aprīļa rezolūciju par informācijas un saziņas stratēģiju Eiropas Savienībai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2003. gada 10. aprīļa rezolūciju par informācijas un saziņas stratēģiju Eiropas Savienībai (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumu (A6-0111/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumu (A6-0111/2005),

| A. | tā kā vēlētāju dalība pēdējās Eiropas vēlēšanās ir samazinājusies deviņās no Eiropas Savienības dalībvalstīm pirms paplašināšanās; |
| --- | --- |

A.

tā kā vēlētāju dalība pēdējās Eiropas vēlēšanās ir samazinājusies deviņās no Eiropas Savienības dalībvalstīm pirms paplašināšanās;

| B. | tā kā Eiropas demokratizācijas procesa kontekstā vienam no jebkuras informācijas un saziņas politikas būtiskiem galamērķim ir jābūt pilsoņu aktīvas līdzdalības paaugstināšanai politikā un pilsoniskās sabiedrības procesos, piemēram, balsošanas svarīgums Eiropas Parlamenta vēlēšanās, kā arī lepnuma sajūtas veicināšanai par Eiropas pilsoņa statusu; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas demokratizācijas procesa kontekstā vienam no jebkuras informācijas un saziņas politikas būtiskiem galamērķim ir jābūt pilsoņu aktīvas līdzdalības paaugstināšanai politikā un pilsoniskās sabiedrības procesos, piemēram, balsošanas svarīgums Eiropas Parlamenta vēlēšanās, kā arī lepnuma sajūtas veicināšanai par Eiropas pilsoņa statusu;

| C. | tā kā informācijas pieejamībai par Eiropas Savienību ir izšķiroša nozīme patiesā Eiropas pilsonības realizēšanā; tā kā pilsoņiem kā Eiropas Savienības politikas ieguvumu saņēmējiem un Eiropas demokrātijas aktīviem dalībniekiem ir tiesības saņemt pilnīgu un objektīvu informāciju par Eiropas Savienību savā valodā, saprotami izklāstītu un viegli pieejamu; |
| --- | --- |

C.

tā kā informācijas pieejamībai par Eiropas Savienību ir izšķiroša nozīme patiesā Eiropas pilsonības realizēšanā; tā kā pilsoņiem kā Eiropas Savienības politikas ieguvumu saņēmējiem un Eiropas demokrātijas aktīviem dalībniekiem ir tiesības saņemt pilnīgu un objektīvu informāciju par Eiropas Savienību savā valodā, saprotami izklāstītu un viegli pieejamu;

| D. | tā kā informācijas un saziņas stratēģijai jābalstās uz Eiropas Savienības pamatvērtībām — demokrātiju, plurālismu, drošību, solidaritāti, vienlīdzīgām iespējām, kohēziju un cieņu pret kultūru daudzveidību un cilvēka pamattiesībām; |
| --- | --- |

D.

tā kā informācijas un saziņas stratēģijai jābalstās uz Eiropas Savienības pamatvērtībām — demokrātiju, plurālismu, drošību, solidaritāti, vienlīdzīgām iespējām, kohēziju un cieņu pret kultūru daudzveidību un cilvēka pamattiesībām;

| E. | tā kā informācijas un saziņas stratēģijas uzdevums ir arī aktīva pilsoņu informēšana par to, ka piederība Eiropas Savienībai rada ieguvumus viņu ikdienas dzīvē. |
| --- | --- |

E.

tā kā informācijas un saziņas stratēģijas uzdevums ir arī aktīva pilsoņu informēšana par to, ka piederība Eiropas Savienībai rada ieguvumus viņu ikdienas dzīvē.

Vēstījums un līdzekļi

| 1. | atzinīgi novērtē, ka Parlaments pirmo reizi ir uzaicināts apspriest Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģiju, pirms Komisija ar to ir nākusi klajā, tādējādi tas var reāli ietekmēt šīs stratēģijas galīgo saturu, nevis tikai uz to reaģēt; uzskata šo par ļoti pozitīvu soli ceļā uz Parlamenta atbildības paaugstināšanu attiecībā uz Komisijas darbības demokrātisku kontroli; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi novērtē, ka Parlaments pirmo reizi ir uzaicināts apspriest Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģiju, pirms Komisija ar to ir nākusi klajā, tādējādi tas var reāli ietekmēt šīs stratēģijas galīgo saturu, nevis tikai uz to reaģēt; uzskata šo par ļoti pozitīvu soli ceļā uz Parlamenta atbildības paaugstināšanu attiecībā uz Komisijas darbības demokrātisku kontroli;

| 2. | uzsver, ka galvenajam informācijas un saziņas stratēģijas uzdevumam vajadzētu būt pastāvīgi sniegt Eiropas Savienības pilsoņiem patiesu informāciju par to, kā darbojas Savienības iestādes, lai uzlabotu viņu zināšanas, palielinātu ieinteresētību un līdzdalību Savienības lietās, kā arī pietuvinātu viņus Eiropas Savienībai; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka galvenajam informācijas un saziņas stratēģijas uzdevumam vajadzētu būt pastāvīgi sniegt Eiropas Savienības pilsoņiem patiesu informāciju par to, kā darbojas Savienības iestādes, lai uzlabotu viņu zināšanas, palielinātu ieinteresētību un līdzdalību Savienības lietās, kā arī pietuvinātu viņus Eiropas Savienībai;

| 3. | uzskata par ļoti svarīgu nosūtīt Eiropas Savienības pilsoņiem iedarbīgu vēstījumu, lai veicinātu to iesaistīšanos Eiropas Savienībā un tie justos piederīgi Eiropas Savienības projektam; |
| --- | --- |

3.

uzskata par ļoti svarīgu nosūtīt Eiropas Savienības pilsoņiem iedarbīgu vēstījumu, lai veicinātu to iesaistīšanos Eiropas Savienībā un tie justos piederīgi Eiropas Savienības projektam;

| 4. | uzskata par vajadzīgu pievērst lielāku uzmanību izklāstāmo ziņojumu saturam, lai tādējādi ieinteresētu pilsoņus, risinot viņu problēmas; |
| --- | --- |

4.

uzskata par vajadzīgu pievērst lielāku uzmanību izklāstāmo ziņojumu saturam, lai tādējādi ieinteresētu pilsoņus, risinot viņu problēmas;

| 5. | uzsver vajadzību izveidot decentralizētu informācijas sistēmu, lai varētu atvieglot informācijas sniegšanu noteiktām grupām, kurām jebkurā gadījumā nepieciešama individuāla pieeja; |
| --- | --- |

5.

uzsver vajadzību izveidot decentralizētu informācijas sistēmu, lai varētu atvieglot informācijas sniegšanu noteiktām grupām, kurām jebkurā gadījumā nepieciešama individuāla pieeja;

| 6. | izsaka pārliecību par to, ka informācijas un saziņas politika nebūs efektīva līdz brīdim, kamēr dalībvalstu skolu mācību programmās netiks iekļauts mācību priekšmets par ES un tās iestādēm; ir jālūdz arī universitāšu aktīva iesaistīšanas kopīgo Eiropas vērtību izplatīšanās un veicināšanā; |
| --- | --- |

6.

izsaka pārliecību par to, ka informācijas un saziņas politika nebūs efektīva līdz brīdim, kamēr dalībvalstu skolu mācību programmās netiks iekļauts mācību priekšmets par ES un tās iestādēm; ir jālūdz arī universitāšu aktīva iesaistīšanas kopīgo Eiropas vērtību izplatīšanās un veicināšanā;

| 7. | uzsver, ka ir svarīgi palielināt to saziņas līdzekļu izmantošanu, kuru tehnoloģiskās iespējas ļauj sasniegt visus Eiropas pilsoņus, piemēram, televīziju, radio un Internetu; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka ir svarīgi palielināt to saziņas līdzekļu izmantošanu, kuru tehnoloģiskās iespējas ļauj sasniegt visus Eiropas pilsoņus, piemēram, televīziju, radio un Internetu;

| 8. | uzskata, ka pastāv lielākas iespējas gan video translācijai internetā (webstreaming), gan radio izmantošanai, un ka tās ir jāpēta informācijas un saziņas stratēģijas kontekstā; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka pastāv lielākas iespējas gan video translācijai internetā (webstreaming), gan radio izmantošanai, un ka tās ir jāpēta informācijas un saziņas stratēģijas kontekstā;

| 9. | uzskata, ka nopietni jāapspriež iespēja organizēt diskusijas par Eiropas politiku dalībvalstu parlamentos ar likumdošanas atbildību, aktīvi piedaloties Eiropas Parlamenta deputātiem, lai tādā veidā palielinātu masu saziņas līdzekļu iespējas sekot līdzi debašu norisei, kuras parasti notiek Eiropas Parlamentā; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka nopietni jāapspriež iespēja organizēt diskusijas par Eiropas politiku dalībvalstu parlamentos ar likumdošanas atbildību, aktīvi piedaloties Eiropas Parlamenta deputātiem, lai tādā veidā palielinātu masu saziņas līdzekļu iespējas sekot līdzi debašu norisei, kuras parasti notiek Eiropas Parlamentā;

| 10. | uzskata, ka iestādēm — saskaņā ar Finanšu regulā paredzētajiem noteikumiem — jāvienojas ar sabiedrībām, kas ražo audiovizuālas programmas un kas var radīt televīzijas seriālus, konkursus, filmas, ziņu raidījumus, kā arī cita veida kvalitatīvas un pievilcīgas programmas, kas atbilst iedzīvotāju gaumei un palīdz popularizēt Eiropas ideju un vērtības; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka iestādēm — saskaņā ar Finanšu regulā paredzētajiem noteikumiem — jāvienojas ar sabiedrībām, kas ražo audiovizuālas programmas un kas var radīt televīzijas seriālus, konkursus, filmas, ziņu raidījumus, kā arī cita veida kvalitatīvas un pievilcīgas programmas, kas atbilst iedzīvotāju gaumei un palīdz popularizēt Eiropas ideju un vērtības;

| 11. | atzinīgi vērtē nesen noslēgto jauno līgumu ar “Euronews” un uzskata, ka “Euronews” nodrošina augstas kvalitātes pakalpojumus, kas sniedz atdevi par samaksāto naudu; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē nesen noslēgto jauno līgumu ar “Euronews” un uzskata, ka “Euronews” nodrošina augstas kvalitātes pakalpojumus, kas sniedz atdevi par samaksāto naudu;

| 12. | uzskata, ka rūpīgi jāapspriež noteiktu Kopienas programmu, piemēram, “Mediji”, “Kultūra”, “Jaunatne” vai “Izglītība” pielietošana saistībā ar informācijas un saziņas stratēģiju, lai gan tas nedrīkst izraisīt to uzdevumu un finansējuma samazināšanos; programma “Mediji” varētu finansēt filmas, lai veicinātu Eiropas audiovizuālās nozares attīstību un vienlaicīgi sekmētu Savienības “tēla” un “dvēseles” izpratni; līdz ar to atzinīgi vērtē Eiropas Jaunatnes nedēļas organizēšanu ar pasākumu dienām un saukli “Jaunieši Parlamentā”, kas stiprinās jauniešu saikni ar Eiropu; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka rūpīgi jāapspriež noteiktu Kopienas programmu, piemēram, “Mediji”, “Kultūra”, “Jaunatne” vai “Izglītība” pielietošana saistībā ar informācijas un saziņas stratēģiju, lai gan tas nedrīkst izraisīt to uzdevumu un finansējuma samazināšanos; programma “Mediji” varētu finansēt filmas, lai veicinātu Eiropas audiovizuālās nozares attīstību un vienlaicīgi sekmētu Savienības “tēla” un “dvēseles” izpratni; līdz ar to atzinīgi vērtē Eiropas Jaunatnes nedēļas organizēšanu ar pasākumu dienām un saukli “Jaunieši Parlamentā”, kas stiprinās jauniešu saikni ar Eiropu;

| 13. | aicina vairāk kopīgi lietot esošo audiovizuālo infrastruktūru, kas patreiz ir sadalīta starp dažādām iestādēm; uzskata, ka šī infrastruktūra jākataloģizē un katrai no tās sastāvdaļām ir jānovērtē efektivitāte; |
| --- | --- |

13.

aicina vairāk kopīgi lietot esošo audiovizuālo infrastruktūru, kas patreiz ir sadalīta starp dažādām iestādēm; uzskata, ka šī infrastruktūra jākataloģizē un katrai no tās sastāvdaļām ir jānovērtē efektivitāte;

| 14. | pieprasa iestādēm izvērtēt iespēju izveidot modernas un pieejamas virtuālās pastaigas, kā arī padarīt sabiedrībai pieejamus visu iestāžu svarīgo notikumu ierakstus ar augstas kvalitātes arhīva palīdzību, kuram būtu meklētājprogramma; |
| --- | --- |

14.

pieprasa iestādēm izvērtēt iespēju izveidot modernas un pieejamas virtuālās pastaigas, kā arī padarīt sabiedrībai pieejamus visu iestāžu svarīgo notikumu ierakstus ar augstas kvalitātes arhīva palīdzību, kuram būtu meklētājprogramma;

| 15. | atzinīgi vērtē “Europe Direct” attīstību un mudina Komisiju attīstīt tālā šo iniciatīvu uz starpiestāžu pamata, ar mērķi dot ieguldījumu ES informācijas un saziņas stratēģijā; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē “Europe Direct” attīstību un mudina Komisiju attīstīt tālā šo iniciatīvu uz starpiestāžu pamata, ar mērķi dot ieguldījumu ES informācijas un saziņas stratēģijā;

| 16. | aicina Komisiju rīkoties saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2005. gada 10. marta rezolūcijā (3) aicinājumu izsludināt 2006. gadu par Eiropas gadu cīņai pret vardarbību pret sievietēm, un iekļaut to savā informācijas stratēģijā, it īpaši ņemot vērā to, ka Eiropas Padome plāno līdzīgu kampaņu un varētu izmantot sinerģijas radītos ieguvumus; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju rīkoties saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2005. gada 10. marta rezolūcijā (3) aicinājumu izsludināt 2006. gadu par Eiropas gadu cīņai pret vardarbību pret sievietēm, un iekļaut to savā informācijas stratēģijā, it īpaši ņemot vērā to, ka Eiropas Padome plāno līdzīgu kampaņu un varētu izmantot sinerģijas radītos ieguvumus;

| 17. | uzsver vajadzību daudz ciešāk iesaistīt informācijas un saziņas politikas īstenošanā reģionālos un vietējos medijus; |
| --- | --- |

17.

uzsver vajadzību daudz ciešāk iesaistīt informācijas un saziņas politikas īstenošanā reģionālos un vietējos medijus;

| 18. | uzsver vajadzību Eiropas Savienībai izveidot izcilas sagatavotības centru komunikācijai, kas sniegtu strukturētas sadarbības iespēju visu ES iestāžu starpā, kā arī sadarbībai ar komunikācijas sektora speciālistiem un ekspertiem; |
| --- | --- |

18.

uzsver vajadzību Eiropas Savienībai izveidot izcilas sagatavotības centru komunikācijai, kas sniegtu strukturētas sadarbības iespēju visu ES iestāžu starpā, kā arī sadarbībai ar komunikācijas sektora speciālistiem un ekspertiem;

| 19. | ierosina ES iestādēm uzlabot darba attiecības un nosacījumus sadarbībai ar akreditētiem žurnālistiem un vispārīgāk, radīt visiem pilsoņiem, kas meklē informāciju par Eiropas Savienības politikām un aktivitātēm visplašākās piekļuves iespējas informācijas avotiem; |
| --- | --- |

19.

ierosina ES iestādēm uzlabot darba attiecības un nosacījumus sadarbībai ar akreditētiem žurnālistiem un vispārīgāk, radīt visiem pilsoņiem, kas meklē informāciju par Eiropas Savienības politikām un aktivitātēm visplašākās piekļuves iespējas informācijas avotiem;

| 20. | uzsver, ka iestādēm jāuzlabo savi paziņojumi presei, kā arī visas presei domātās informācijas kvalitāte, lai atvieglotu visu profesionālo žurnālistu darbu, kuri cieši seko notikumiem Briselē; aicina, lai iestāžu paziņojumus presei iespējami vairāk sagatavo profesionāli komunikācijas eksperti; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka iestādēm jāuzlabo savi paziņojumi presei, kā arī visas presei domātās informācijas kvalitāte, lai atvieglotu visu profesionālo žurnālistu darbu, kuri cieši seko notikumiem Briselē; aicina, lai iestāžu paziņojumus presei iespējami vairāk sagatavo profesionāli komunikācijas eksperti;

| 21. | aicina Komisiju uzturēt “ideju sacensības” principu kas dotu iespēju apkopot oriģinālus priekšlikumus par to, kā visveiksmīgāk nodot vēstījumu par Eiropu; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju uzturēt “ideju sacensības” principu kas dotu iespēju apkopot oriģinālus priekšlikumus par to, kā visveiksmīgāk nodot vēstījumu par Eiropu;

| 22. | mudina Komisiju uzdot neatkarīgai ārējai aģentūrai veikt pilnvērtīgu novērtējumu, kas domāts, lai analizētu izmaksas un ieguvumus faktiskajiem informācijas un saziņas izdevumiem; |
| --- | --- |

22.

mudina Komisiju uzdot neatkarīgai ārējai aģentūrai veikt pilnvērtīgu novērtējumu, kas domāts, lai analizētu izmaksas un ieguvumus faktiskajiem informācijas un saziņas izdevumiem;

| 23. | aicina Komisiju ieviest sistēmu, ar kuras palīdzību varētu turpināt informācijas punktu tīklu finansēšanu saskaņā ar Finanšu regulā paredzētajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju ieviest sistēmu, ar kuras palīdzību varētu turpināt informācijas punktu tīklu finansēšanu saskaņā ar Finanšu regulā paredzētajiem noteikumiem;

| 24. | uzskata, ka jāpiešķir lielāki finanšu līdzekļi Eirobarometram, lai tas spētu sagatavot pilnīgākus un precīzākus ziņojumus; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka jāpiešķir lielāki finanšu līdzekļi Eirobarometram, lai tas spētu sagatavot pilnīgākus un precīzākus ziņojumus;

| 25. | mudina Komisiju uzlabot Eiropas tīmekļa vietni, nodrošinot tās satura pieejamību visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās, kā arī valodās, kurām ir oficiāls statuss dalībvalstīs, ar nosacījumu, ka tās pieņem šādu lēmumu un uzņemas ar to saistītos budžeta izdevumus, lai novērstu citu valodu diskriminēšanu un lai dotu iespēju lielākajai daļai pilsoņu iegūt viņus interesējošo informāciju no šiem avotiem; |
| --- | --- |

25.

mudina Komisiju uzlabot Eiropas tīmekļa vietni, nodrošinot tās satura pieejamību visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās, kā arī valodās, kurām ir oficiāls statuss dalībvalstīs, ar nosacījumu, ka tās pieņem šādu lēmumu un uzņemas ar to saistītos budžeta izdevumus, lai novērstu citu valodu diskriminēšanu un lai dotu iespēju lielākajai daļai pilsoņu iegūt viņus interesējošo informāciju no šiem avotiem;

| 26. | uzskata, ka būtu ļoti lietderīgi atrast gudru un metodisku veidu, kā novietot saiti uz Eiropas tīmekļa vietni visbiežāk apmeklētajās tīmekļa lappusēs, pieturoties pie vispārīga principa, ka nevis pilsoņiem ir jāmeklē informācija, bet gan informācijai pašai ir jātuvojas pilsoņiem; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka būtu ļoti lietderīgi atrast gudru un metodisku veidu, kā novietot saiti uz Eiropas tīmekļa vietni visbiežāk apmeklētajās tīmekļa lappusēs, pieturoties pie vispārīga principa, ka nevis pilsoņiem ir jāmeklē informācija, bet gan informācijai pašai ir jātuvojas pilsoņiem;

| 27. | atzinīgi vērtē priekšlikumu apsvērt iespēju piešķirt Eiropai otro satelīta kanālu. |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē priekšlikumu apsvērt iespēju piešķirt Eiropai otro satelīta kanālu.

Iestāžu sadarbība

| 28. | uzskata, ka sadarbības un efektivitātes uzlabošanas nolūkā, Komisijai ļoti svarīgi ir regulāri iesniegt Eiropas Savienības informācijas un saziņas politiku rūpīgai izskatīšanai Parlamentā, organizējot ikgadējas diskusijas, kas būtu veltītas tikai šai tēmai; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka sadarbības un efektivitātes uzlabošanas nolūkā, Komisijai ļoti svarīgi ir regulāri iesniegt Eiropas Savienības informācijas un saziņas politiku rūpīgai izskatīšanai Parlamentā, organizējot ikgadējas diskusijas, kas būtu veltītas tikai šai tēmai;

| 29. | aicina uzsākt plenārsēdē vispārīgas kopīgas debates par Komisijas iesniegto stratēģiju un par Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu, kurās jāpiedalās arī Padomei; |
| --- | --- |

29.

aicina uzsākt plenārsēdē vispārīgas kopīgas debates par Komisijas iesniegto stratēģiju un par Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu, kurās jāpiedalās arī Padomei;

| 30. | uzskata, ka pēc šīm debatēm varētu pieņemt kopīgu deklarāciju par trīs iestāžu kopīgu informēšanas pasākumu pamatnostādnēm, vienlaicīgi ievērojot katras iestādes īpašās kompetences un tiesības izvērst pašām savus informēšanas pasākumus; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka pēc šīm debatēm varētu pieņemt kopīgu deklarāciju par trīs iestāžu kopīgu informēšanas pasākumu pamatnostādnēm, vienlaicīgi ievērojot katras iestādes īpašās kompetences un tiesības izvērst pašām savus informēšanas pasākumus;

| 31. | aicina, lai Starpiestāžu informācijas grupa (SIG) katru gadu sagatavo priekšlikumu, lai nodrošinātu, ka ir pieejami budžeta līdzekļi atbilstīgai visu svarīgo kultūras notikumu svinēšanai; |
| --- | --- |

31.

aicina, lai Starpiestāžu informācijas grupa (SIG) katru gadu sagatavo priekšlikumu, lai nodrošinātu, ka ir pieejami budžeta līdzekļi atbilstīgai visu svarīgo kultūras notikumu svinēšanai;

| 32. | uzskata, ka SIG jādarbojas galvenokārt politiski un kā garantam, un tās sastāvs būtu jāsamazina, lai palielinātu tās darbības efektivitāti; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka SIG jādarbojas galvenokārt politiski un kā garantam, un tās sastāvs būtu jāsamazina, lai palielinātu tās darbības efektivitāti;

| 33. | atzīmē, ka Prince programmas pamatā parasti bija sadarbība starp Komisiju un dalībvalstīm, un uzsver vajadzību Parlamentam iesaistīties Prince prioritāšu noteikšanā un uzskata, ka Eiropas Parlamenta deputātiem ir pilnībā jāiesaistās pasākumos, kurus organizē Prince programmas pārraudzībā; atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumu par Prince plānošanas un kontroles pielāgošanu, lai labāk atspoguļotu Parlamenta pilnvaru laiku; |
| --- | --- |

33.

atzīmē, ka Prince programmas pamatā parasti bija sadarbība starp Komisiju un dalībvalstīm, un uzsver vajadzību Parlamentam iesaistīties Prince prioritāšu noteikšanā un uzskata, ka Eiropas Parlamenta deputātiem ir pilnībā jāiesaistās pasākumos, kurus organizē Prince programmas pārraudzībā; atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumu par Prince plānošanas un kontroles pielāgošanu, lai labāk atspoguļotu Parlamenta pilnvaru laiku;

| 34. | ierosina visām iesaistītajām ES iestādēm uzlabot iekšējo koordināciju, lai palielinātu saskaņotās informācijas un saziņas stratēģijas efektivitāti, tādējādi sasniedzot labākus rezultātus; |
| --- | --- |

34.

ierosina visām iesaistītajām ES iestādēm uzlabot iekšējo koordināciju, lai palielinātu saskaņotās informācijas un saziņas stratēģijas efektivitāti, tādējādi sasniedzot labākus rezultātus;

| 35. | prasa visām iestādēm izvērtēt iespējas izveidot zemāka līmeņa koordinācijas grupu, kurā būtu pārstāvji no dažādu iestāžu attiecīgajām ģenerāldirekcijām un attiecīgo Eiropas Parlamenta komiteju pārstāvji, un kuras galvenais uzdevums būtu koordinēt īpašus pasākumus, kas plānoti SIG noteikto pamatnostādņu īstenošanai; |
| --- | --- |

35.

prasa visām iestādēm izvērtēt iespējas izveidot zemāka līmeņa koordinācijas grupu, kurā būtu pārstāvji no dažādu iestāžu attiecīgajām ģenerāldirekcijām un attiecīgo Eiropas Parlamenta komiteju pārstāvji, un kuras galvenais uzdevums būtu koordinēt īpašus pasākumus, kas plānoti SIG noteikto pamatnostādņu īstenošanai;

| 36. | uzskata, ka būtu ļoti lietderīgi izveidot padomdevēju iestādi, kurā būtu Eiropas iestāžu un dalībvalstu pārstāvji, kā arī komunikācijas eksperti, lai sniegtu norādījumus pareizai informācijas un saziņas politikas piemērošanai; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka būtu ļoti lietderīgi izveidot padomdevēju iestādi, kurā būtu Eiropas iestāžu un dalībvalstu pārstāvji, kā arī komunikācijas eksperti, lai sniegtu norādījumus pareizai informācijas un saziņas politikas piemērošanai;

| 37. | neatlaidīgi pieprasa visu dalībvalstu piedalīšanos, it īpaši to dalībvalstu, kuras līdz šim nebija iesaistītas; |
| --- | --- |

37.

neatlaidīgi pieprasa visu dalībvalstu piedalīšanos, it īpaši to dalībvalstu, kuras līdz šim nebija iesaistītas;

| 38. | cer saņemt Komisijas paziņojumu par atjaunoto informācijas un saziņas stratēģiju, kura ieplānota 2005. gada maijā; plāno uzsākt pastiprinātu dialogu ar Komisiju un Padomi, kā arī ar Reģionu komiteju tās kompetences ietvaros, par tās ieviešanu; atkārtoti uzsver gatavību pilnībā sadarboties, lai sasniegtu mērķus, kuri tiks nospraust. |
| --- | --- |

38.

cer saņemt Komisijas paziņojumu par atjaunoto informācijas un saziņas stratēģiju, kura ieplānota 2005. gada maijā; plāno uzsākt pastiprinātu dialogu ar Komisiju un Padomi, kā arī ar Reģionu komiteju tās kompetences ietvaros, par tās ieviešanu; atkārtoti uzsver gatavību pilnībā sadarboties, lai sasniegtu mērķus, kuri tiks nospraust.

Eiropas Konstitūcija

| 39. | uzsver, ka informācijas un saziņas kampaņai par Konstitūciju drīzumā jākļūst par Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģijas galveno prioritāti; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka informācijas un saziņas kampaņai par Konstitūciju drīzumā jākļūst par Eiropas Savienības informācijas un saziņas stratēģijas galveno prioritāti;

| 40. | uzskata, ka šai prioritātei jāpieiet no divām perspektīvām:






  — | Eiropas Savienības iestāžu pienākums ir skaidri un objektīvi informēt pilsoņus par Konstitūcijas saturu un to izmaiņu nozīmi, kuras tā ievieš salīdzinājumā ar pašreizējiem līgumiem, |
| --- | --- | --- |

40.

uzskata, ka šai prioritātei jāpieiet no divām perspektīvām:

—

Eiropas Savienības iestāžu pienākums ir skaidri un objektīvi informēt pilsoņus par Konstitūcijas saturu un to izmaiņu nozīmi, kuras tā ievieš salīdzinājumā ar pašreizējiem līgumiem,

| — | turklāt Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ir politiski atbildīgas par atbalstu Konstitūcijas ratifikācijai, vienmēr rīkojoties saskaņā ar dalībvalstīm un ņemot vērā attiecīgās valsts tiesību aktus; |
| --- | --- |

—

turklāt Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ir politiski atbildīgas par atbalstu Konstitūcijas ratifikācijai, vienmēr rīkojoties saskaņā ar dalībvalstīm un ņemot vērā attiecīgās valsts tiesību aktus;

| 41. | uzsver, ka attiecībā uz informāciju par Konstitūcijas saturu īpaši svarīgi ir:






  — | organizēt žurnālistiem īpašus seminārus par Konstitūciju gan dalībvalstīs, gan Briselē, lai skaidri un objektīvi izklāstītu Konstitūcijas saturu, kā arī lai labotu maldinošu informāciju par to, |
| --- | --- | --- |

41.

uzsver, ka attiecībā uz informāciju par Konstitūcijas saturu īpaši svarīgi ir:

—

organizēt žurnālistiem īpašus seminārus par Konstitūciju gan dalībvalstīs, gan Briselē, lai skaidri un objektīvi izklāstītu Konstitūcijas saturu, kā arī lai labotu maldinošu informāciju par to,

| — | veikt īpašus pasākumus akadēmiskajām aprindām, proti, Jean Monnet rīcības programmā pievēršot uzmanību Eiropas konstitucionālajiem jautājumiem, organizējot akadēmiskus seminārus par Konstitūciju, palīdzot izveidot akadēmisko programmu saturu un finansiāli atbalstot mācības vai publikācijas par Eiropas konstitucionālajiem jautājumiem, |
| --- | --- |

—

veikt īpašus pasākumus akadēmiskajām aprindām, proti, Jean Monnet rīcības programmā pievēršot uzmanību Eiropas konstitucionālajiem jautājumiem, organizējot akadēmiskus seminārus par Konstitūciju, palīdzot izveidot akadēmisko programmu saturu un finansiāli atbalstot mācības vai publikācijas par Eiropas konstitucionālajiem jautājumiem,

| — | aktīvāk sekmēt moderno tehnoloģiju lietošanu, īpaši iespēju caur internetu piekļūt Konstitūcijas tekstam un tā satura skaidrojumam, kā arī interneta un telefonsakaru pakalpojumiem, lai sniegtu atbildes uz jautājumiem par Konstitūciju; |
| --- | --- |

—

aktīvāk sekmēt moderno tehnoloģiju lietošanu, īpaši iespēju caur internetu piekļūt Konstitūcijas tekstam un tā satura skaidrojumam, kā arī interneta un telefonsakaru pakalpojumiem, lai sniegtu atbildes uz jautājumiem par Konstitūciju;

| 42. | uzsver, ka programmas Prince ietvaros pieejamie līdzekļi ir jākoncentrē, lai veicinātu plašas diskusijas sabiedrībā par Konstitūciju saistībā ar ratifikācijas kampaņu visās dalībvalstīs, it īpaši tajās dalībvalstīs, kur notiks tautas nobalsošana; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka programmas Prince ietvaros pieejamie līdzekļi ir jākoncentrē, lai veicinātu plašas diskusijas sabiedrībā par Konstitūciju saistībā ar ratifikācijas kampaņu visās dalībvalstīs, it īpaši tajās dalībvalstīs, kur notiks tautas nobalsošana;

| 43. | tāpēc uzskata, ka ir vēlams, lai Parlaments un Komisija pēc iespējas sadarbojas, proti, parakstot saprašanās memorandu ar tām dalībvalstīm, kas to vēlas; uzskata, ka Parlamentam jāpiedalās visās Komisijas iniciatīvās, ko tā uzsākusi valsts līmenī sadarbībā ar attiecīgo dalībvalstu valdībām; |
| --- | --- |

43.

tāpēc uzskata, ka ir vēlams, lai Parlaments un Komisija pēc iespējas sadarbojas, proti, parakstot saprašanās memorandu ar tām dalībvalstīm, kas to vēlas; uzskata, ka Parlamentam jāpiedalās visās Komisijas iniciatīvās, ko tā uzsākusi valsts līmenī sadarbībā ar attiecīgo dalībvalstu valdībām;

| 44. | uzsver, ka šajās iniciatīvās ir svarīgi iesaistīt arī valstu parlamentus, kad tas ir iespējams; |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka šajās iniciatīvās ir svarīgi iesaistīt arī valstu parlamentus, kad tas ir iespējams;

| 45. | atgādina reģionālo un vietējo pašvaldību un to partneru lomu Konstitūcijas ratificēšanas procesā, lai sniegtā informācija būtu personalizētāka un tādējādi daudz iedarbīgāka; |
| --- | --- |

45.

atgādina reģionālo un vietējo pašvaldību un to partneru lomu Konstitūcijas ratificēšanas procesā, lai sniegtā informācija būtu personalizētāka un tādējādi daudz iedarbīgāka;

| 46. | atgādina pilsoniskas sabiedrības organizāciju svarīgo lomu ratifikācijas pārrunās un nepieciešamību nodrošināt pietiekamu atbalstu, lai šīs organizācijas visā Eiropas Savienībā varētu iesaistīt šajās pārrunās savus vēlēšanu apgabalus, tādējādi veicinot pilsoņu aktīvu iesaistīšanos ratifikācijas apspriešanā. |
| --- | --- |

46.

atgādina pilsoniskas sabiedrības organizāciju svarīgo lomu ratifikācijas pārrunās un nepieciešamību nodrošināt pietiekamu atbalstu, lai šīs organizācijas visā Eiropas Savienībā varētu iesaistīt šajās pārrunās savus vēlēšanu apgabalus, tādējādi veicinot pilsoņu aktīvu iesaistīšanos ratifikācijas apspriešanā.

Eiropas Parlamenta informācijas politika

| 47. | ierosina veikt objektīvu pētījumu par tā informācijas politikas efektivitāti; šajā sakarā, atzinīgi vērtē Prezidija 2005. gada 10. janvāra prasību pārskatīt dalībvalstu informācijas biroju lomu; |
| --- | --- |

47.

ierosina veikt objektīvu pētījumu par tā informācijas politikas efektivitāti; šajā sakarā, atzinīgi vērtē Prezidija 2005. gada 10. janvāra prasību pārskatīt dalībvalstu informācijas biroju lomu;

| 48. | vērš uzmanību uz diskusijām, kas notiek Parlamenta Prezidijā, attiecībā uz iespēju izveidot sabiedrībai piederošu Parlamenta informācijas kanālu; atzinīgi vērtē Parlamenta Prezidija lēmumu pieprasīt veikt priekšizpēti par iespējamo parlamenta informācijas kanāla vai īsta Eiropas Parlamenta televīzijas kanāla izveidi; atzīst, ka šādam projektam ir virkne dažādu iespējamo variantu un uzskata, ka jebkuram kanālam ir jābūt neatkarīgam; uzskata, ka šāds kanāls varētu dot ievērojamu ieguldījumu Eiropas publiskās telpas izveidošanā; atzīmē, ka tas vairākkārt pieprasīja Komisijai uzsākt iekšēju pētījumu par šāda Eiropas kanāla ietekmi; uzsver vajadzību pēc lielākas sinerģijas starp Parlamenta informācijas biroju un Komisijas pārstāvniecību darbību; |
| --- | --- |

48.

vērš uzmanību uz diskusijām, kas notiek Parlamenta Prezidijā, attiecībā uz iespēju izveidot sabiedrībai piederošu Parlamenta informācijas kanālu; atzinīgi vērtē Parlamenta Prezidija lēmumu pieprasīt veikt priekšizpēti par iespējamo parlamenta informācijas kanāla vai īsta Eiropas Parlamenta televīzijas kanāla izveidi; atzīst, ka šādam projektam ir virkne dažādu iespējamo variantu un uzskata, ka jebkuram kanālam ir jābūt neatkarīgam; uzskata, ka šāds kanāls varētu dot ievērojamu ieguldījumu Eiropas publiskās telpas izveidošanā; atzīmē, ka tas vairākkārt pieprasīja Komisijai uzsākt iekšēju pētījumu par šāda Eiropas kanāla ietekmi; uzsver vajadzību pēc lielākas sinerģijas starp Parlamenta informācijas biroju un Komisijas pārstāvniecību darbību;

*

**

| 49. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Kopienu Tiesai, Revīzijas palātai, Reģionu komitejai, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, dalībvalstu valdībām un Starptautiskajai Žurnālistu federācijai. |
| --- | --- |

49.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Kopienu Tiesai, Revīzijas palātai, Reģionu komitejai, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, dalībvalstu valdībām un Starptautiskajai Žurnālistu federācijai.

---

(1)  OV C 47 E, 27.2.2003., 400. lpp.

(2)  OV C 64 E, 12.3.2004., 591. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0073.

P6_TA(2005)0184

Togo

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Togo

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Togo, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Togo,

| — | ņemot vēra Komisijas un Padomes prezidentūras paziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vēra Komisijas un Padomes prezidentūras paziņojumus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | nopietni noraizējies par vardarbības uzliesmojumu pēc 2005. gada 24. aprīļa strīdīgajām prezidenta vēlēšanām, kas prasīja 100 cilvēku dzīvības un radīja bēgļu straumi ar vairāk nekā 18 500 cilvēkiem uz kaimiņvalstīm Beninu un Ganu; |
| --- | --- |

A.

nopietni noraizējies par vardarbības uzliesmojumu pēc 2005. gada 24. aprīļa strīdīgajām prezidenta vēlēšanām, kas prasīja 100 cilvēku dzīvības un radīja bēgļu straumi ar vairāk nekā 18 500 cilvēkiem uz kaimiņvalstīm Beninu un Ganu;

| B. | tā kā vardarbība sākās 2005. gada 26. aprīlī, kad Eyadéma Gnassingbe dēls Faure Gnassingbe tika pasludināts par vēlēšanās uzvarējušo kandidātu, jo saskaņā ar provizoriskajiem rezultātiem viņš bija ieguvis 60 % balsu, kamēr Emmanuel Bob-Akitani, kas bija sešu opozīcijas partiju koalīcijas vadītājs bija ieguvis 38 %; |
| --- | --- |

B.

tā kā vardarbība sākās 2005. gada 26. aprīlī, kad Eyadéma Gnassingbe dēls Faure Gnassingbe tika pasludināts par vēlēšanās uzvarējušo kandidātu, jo saskaņā ar provizoriskajiem rezultātiem viņš bija ieguvis 60 % balsu, kamēr Emmanuel Bob-Akitani, kas bija sešu opozīcijas partiju koalīcijas vadītājs bija ieguvis 38 %;

| C. | tā kā 2005. gada 24. aprīlī notikušajās Togo prezidenta vēlēšanās tika konstatēti nopietni pārkāpumi, kas sākās jau ar vēlētāju sarakstu sagatavošanu un turpinājās ar opozīcijas deputātu brutālu apspiešanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2005. gada 24. aprīlī notikušajās Togo prezidenta vēlēšanās tika konstatēti nopietni pārkāpumi, kas sākās jau ar vēlētāju sarakstu sagatavošanu un turpinājās ar opozīcijas deputātu brutālu apspiešanu;

| D. | tā kā Togo Konstitucionālā tiesa apstiprināja, ka prezidenta vēlēšanās ir uzvarējis Faure Gnassingbe un noraidīja opozīcijas pārsūdzību, kas apgalvoja, ka vēlēšanas ir falsificētas; |
| --- | --- |

D.

tā kā Togo Konstitucionālā tiesa apstiprināja, ka prezidenta vēlēšanās ir uzvarējis Faure Gnassingbe un noraidīja opozīcijas pārsūdzību, kas apgalvoja, ka vēlēšanas ir falsificētas;

| E. | tā kā opozīcijas partiju koalīcija apstrīdēja vēlēšanu iznākumu un pieprasīja anulēt vēlēšanu rezultātu, paziņojot par nopietniem pārkāpumiem, kas traucēja vēlēšanu norisei; |
| --- | --- |

E.

tā kā opozīcijas partiju koalīcija apstrīdēja vēlēšanu iznākumu un pieprasīja anulēt vēlēšanu rezultātu, paziņojot par nopietniem pārkāpumiem, kas traucēja vēlēšanu norisei;

| F. | tā kā vairākos vēlēšanu iecirkņos pēc to slēgšanas vēlēšanu urnas aizveda bruņotie spēki; |
| --- | --- |

F.

tā kā vairākos vēlēšanu iecirkņos pēc to slēgšanas vēlēšanu urnas aizveda bruņotie spēki;

| G. | tā kā pretēji Rietumāfrikas valstu ekonomikas savienības (ECOWAS) aizgādībā parakstītajam nolīgumam opozīcijas pārstāvjiem neļāva piedalīties neatkarīgās Vēlēšanu komisijas darbā; |
| --- | --- |

G.

tā kā pretēji Rietumāfrikas valstu ekonomikas savienības (ECOWAS) aizgādībā parakstītajam nolīgumam opozīcijas pārstāvjiem neļāva piedalīties neatkarīgās Vēlēšanu komisijas darbā;

| H. | tā kā vardarbības uzliesmojumos, kas sekoja vēlēšanām, gāja bojā vairāki desmiti cilvēku un tika nopietni ievainoti 300 cilvēki; |
| --- | --- |

H.

tā kā vardarbības uzliesmojumos, kas sekoja vēlēšanām, gāja bojā vairāki desmiti cilvēku un tika nopietni ievainoti 300 cilvēki;

| I. | tā kā starptautiskās sabiedrības reakcija saistībā ar vēlēšanām bija dažāda — līdz šim Francija un ECOWAS uzskata tās par apmierinošām, neskatoties uz atsevišķiem pārkāpumiem, taču ASV apstrīd vēlēšanu leģitimitāti; |
| --- | --- |

I.

tā kā starptautiskās sabiedrības reakcija saistībā ar vēlēšanām bija dažāda — līdz šim Francija un ECOWAS uzskata tās par apmierinošām, neskatoties uz atsevišķiem pārkāpumiem, taču ASV apstrīd vēlēšanu leģitimitāti;

| J. | tā kā ECOWAS priekšsēdētājs Nigērijas prezidents Mamadou Tandja 2005. gada 1. maijā nosūtīja uz Lomi delegāciju, lai turpinātu nepārtrauktos centienus atrisināt valstī radušos krīzi un novērst turpmāku destabilizāciju reģionā, kuru jau ir ievērojami ietekmējusi Kotdivuāras krīze; |
| --- | --- |

J.

tā kā ECOWAS priekšsēdētājs Nigērijas prezidents Mamadou Tandja 2005. gada 1. maijā nosūtīja uz Lomi delegāciju, lai turpinātu nepārtrauktos centienus atrisināt valstī radušos krīzi un novērst turpmāku destabilizāciju reģionā, kuru jau ir ievērojami ietekmējusi Kotdivuāras krīze;

| 1. | asi nosoda kārtības uzturēšanas spēku īstenoto to cilvēku vardarbīgo apspiešanu, kas apstrīdēja vēlēšanu godīgumu, kā arī represijas pret ārzemniekiem; |
| --- | --- |

1.

asi nosoda kārtības uzturēšanas spēku īstenoto to cilvēku vardarbīgo apspiešanu, kas apstrīdēja vēlēšanu godīgumu, kā arī represijas pret ārzemniekiem;

| 2. | nosoda ļaunprātīgo dedzināšanu, kuras rezultātā tika pilnībā nopostīts Gētes institūts Lomē, un aicina Togo varasiestādes nodrošināt visu ārzemnieku un ārvalstu iestāžu efektīvu aizsardzību; |
| --- | --- |

2.

nosoda ļaunprātīgo dedzināšanu, kuras rezultātā tika pilnībā nopostīts Gētes institūts Lomē, un aicina Togo varasiestādes nodrošināt visu ārzemnieku un ārvalstu iestāžu efektīvu aizsardzību;

| 3. | aicina drošības spēkus pārtraukt pret civiliedzīvotājiem vērstu vardarbību un iebiedēšanu, izbeigt bruņotu grupējumu darbību un pildīt to uzdevumu, proti, uzturēt kārtību, stingri ievērojot cilvēktiesības; |
| --- | --- |

3.

aicina drošības spēkus pārtraukt pret civiliedzīvotājiem vērstu vardarbību un iebiedēšanu, izbeigt bruņotu grupējumu darbību un pildīt to uzdevumu, proti, uzturēt kārtību, stingri ievērojot cilvēktiesības;

| 4. | pieprasa izveidot neatkarīgu izmeklēšanas komisiju, lai noskaidrotu veiktās represijas un noteiktu pienākumus nolūkā saukt pie atbildības un tiesāt vainīgos, ņemot vērā tiesības uz taisnīgu tiesu; |
| --- | --- |

4.

pieprasa izveidot neatkarīgu izmeklēšanas komisiju, lai noskaidrotu veiktās represijas un noteiktu pienākumus nolūkā saukt pie atbildības un tiesāt vainīgos, ņemot vērā tiesības uz taisnīgu tiesu;

| 5. | uzskata, ka 2005. gada 24. aprīļa vēlēšanas notika apstākļos, kuros nebija ievērots pārredzamības, plurālisma un cilvēku brīvas izvēles princips, kā to paredz reģionālie un starptautiskie instrumenti šajā jomā, un tādēļ nav iespējams atzīt to iestāžu likumību, kas ir izveidotas šo vēlēšanu rezultātā; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka 2005. gada 24. aprīļa vēlēšanas notika apstākļos, kuros nebija ievērots pārredzamības, plurālisma un cilvēku brīvas izvēles princips, kā to paredz reģionālie un starptautiskie instrumenti šajā jomā, un tādēļ nav iespējams atzīt to iestāžu likumību, kas ir izveidotas šo vēlēšanu rezultātā;

| 6. | uzsver, ka šīs vēlēšanas neatbilst nosacījumiem, kas vajadzīgi, lai atsāktu Togo un Eiropas Savienības sadarbību; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka šīs vēlēšanas neatbilst nosacījumiem, kas vajadzīgi, lai atsāktu Togo un Eiropas Savienības sadarbību;

| 7. | pieprasa Togo varasiestādēm sasaukt nacionālu konferenci ar opozīcijas partiju, kā arī ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvju piedalīšanos, lai rastu risinājumu krīzei un paredzēt jaunas likumīgas prezidenta vēlēšanas, kas būtu šā vārda cienīgas, proti, kas būtu demokrātiskas, brīvas, taisnīgas un pārredzamas un notiktu starptautiskā uzraudzībā, un pēc vienošanās pārskatīt vēlēšanu likumu un vēlētāju sarakstus; |
| --- | --- |

7.

pieprasa Togo varasiestādēm sasaukt nacionālu konferenci ar opozīcijas partiju, kā arī ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvju piedalīšanos, lai rastu risinājumu krīzei un paredzēt jaunas likumīgas prezidenta vēlēšanas, kas būtu šā vārda cienīgas, proti, kas būtu demokrātiskas, brīvas, taisnīgas un pārredzamas un notiktu starptautiskā uzraudzībā, un pēc vienošanās pārskatīt vēlēšanu likumu un vēlētāju sarakstus;

| 8. | aicina Komisiju, Padomi, kā arī visas reģionālās un starptautiskās iestādes darboties nolūkā atjaunot drošību un atsākt dialogu, lai visu politisko spēku, kā arī civilo un militāro struktūru vadītāji varētu iesaistīties nacionālā samierināšanas un patiesā pārejas procesā, ievērojot visu Togo iedzīvotāju demokrātijas izpausmi; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju, Padomi, kā arī visas reģionālās un starptautiskās iestādes darboties nolūkā atjaunot drošību un atsākt dialogu, lai visu politisko spēku, kā arī civilo un militāro struktūru vadītāji varētu iesaistīties nacionālā samierināšanas un patiesā pārejas procesā, ievērojot visu Togo iedzīvotāju demokrātijas izpausmi;

| 9. | aicina dalībvalstis atturēties no jebkāda vienpusēja paziņojuma sniegšanas par vēlēšanu likumību un drīzāk mēģināt panākt kopīgu nostāju Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

9.

aicina dalībvalstis atturēties no jebkāda vienpusēja paziņojuma sniegšanas par vēlēšanu likumību un drīzāk mēģināt panākt kopīgu nostāju Eiropas Savienībā;

| 10. | mudina Togo varasiestādes ievērot 22 apņemšanās, ko tās paudušās apspriedēs saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu attiecībā uz demokrātijas atjaunošanu, kā arī cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu; |
| --- | --- |

10.

mudina Togo varasiestādes ievērot 22 apņemšanās, ko tās paudušās apspriedēs saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu attiecībā uz demokrātijas atjaunošanu, kā arī cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu;

| 11. | uzskata, ka Togo varasiestādēm jāuzņemas pilna atbildība par visu agresiju, kas tika vērsta pret civiliedzīvotāju un it īpaši opozīcijas partiju pārstāvju, cilvēktiesību aizstāvju un žurnālistu fizisko neaizskaramību; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka Togo varasiestādēm jāuzņemas pilna atbildība par visu agresiju, kas tika vērsta pret civiliedzīvotāju un it īpaši opozīcijas partiju pārstāvju, cilvēktiesību aizstāvju un žurnālistu fizisko neaizskaramību;

| 12. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ANO ģenerālsekretāram, Āfrikas valstu savienības ģenerālsekretāram, ECOWAS ģenerālsekretāram, ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājiem, kā arī Togo prezidentam un Nacionālajai asamblejai. |
| --- | --- |

12.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ANO ģenerālsekretāram, Āfrikas valstu savienības ģenerālsekretāram, ECOWAS ģenerālsekretāram, ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājiem, kā arī Togo prezidentam un Nacionālajai asamblejai.

P6_TA(2005)0185

Cilvēktiesību un demokrātijas pārkāpumi Krievijas federācijas Mari El Republikā

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Mari El

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Krieviju, it īpaši 2004. gada 15. decembra rezolūciju (1), un 2004. gada 26. februāra ieteikumu Padomei par ES un Krievijas attiecībām (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Krieviju, it īpaši 2004. gada 15. decembra rezolūciju (1), un 2004. gada 26. februāra ieteikumu Padomei par ES un Krievijas attiecībām (2),

| — | ņemot vērā starp EK un Krieviju noslēgto Partnerības un sadarbības līgumu, kas stājās spēkā 1997. gada 1. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā starp EK un Krieviju noslēgto Partnerības un sadarbības līgumu, kas stājās spēkā 1997. gada 1. decembrī,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēka tiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, it īpaši tās 10. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēka tiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, it īpaši tās 10. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas reģionālo vai minoritāšu valodu hartu, ko Krievija parakstīja 2001. gada 10. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas reģionālo vai minoritāšu valodu hartu, ko Krievija parakstīja 2001. gada 10. maijā,

| — | ņemot vērā Mari Republikas (Mari El) konstitūciju, kurā mari valoda ir atzīta par vienu no valsts oficiālajām valodām, un 1995. gada tiesību aktu par valodas jautājumiem, kurā tiek pasludināts, ka Mari El ir daudznacionāla republika un visiem pilsoņiem neatkarīgi no viņu etniskās piederības tiek garantētas tiesības saglabāt un attīstīt dzimto valodu un kultūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Mari Republikas (Mari El) konstitūciju, kurā mari valoda ir atzīta par vienu no valsts oficiālajām valodām, un 1995. gada tiesību aktu par valodas jautājumiem, kurā tiek pasludināts, ka Mari El ir daudznacionāla republika un visiem pilsoņiem neatkarīgi no viņu etniskās piederības tiek garantētas tiesības saglabāt un attīstīt dzimto valodu un kultūru,

| — | ņemot vērā no Krievijas un starptautiskām NVO saņemtos ticamos ziņojumus par pastāvīgajiem cilvēktiesību pārkāpumiem, kā arī pārkāpumiem, kas tika novēroti pirms 2004. gada 19. decembrī notikušajām Krievijas Federācijas Mari Republikas (Mari El) prezidenta vēlēšanām un šo vēlēšanu laikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā no Krievijas un starptautiskām NVO saņemtos ticamos ziņojumus par pastāvīgajiem cilvēktiesību pārkāpumiem, kā arī pārkāpumiem, kas tika novēroti pirms 2004. gada 19. decembrī notikušajām Krievijas Federācijas Mari Republikas (Mari El) prezidenta vēlēšanām un šo vēlēšanu laikā,

| — | ņemot vērā pirmo 2005. gada 1. martā Luksemburgā notikušo ES un Krievijas apspriedi par cilvēktiesībām, minoritātēm un pamatbrīvībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pirmo 2005. gada 1. martā Luksemburgā notikušo ES un Krievijas apspriedi par cilvēktiesībām, minoritātēm un pamatbrīvībām,

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā Mari El nevalstisko plašsaziņas līdzekļu žurnālisti un korespondenti arvien vēl ir pakļauti biežiem uzbrukumiem, mocīšanai un iebiedēšanai, pat slepkavībām (2001. gada tika noslepkavoti trīs žurnālisti un 2005. gada 4. februārī piekauts Vladimirs Kozlovs); |
| --- | --- |

A.

tā kā Mari El nevalstisko plašsaziņas līdzekļu žurnālisti un korespondenti arvien vēl ir pakļauti biežiem uzbrukumiem, mocīšanai un iebiedēšanai, pat slepkavībām (2001. gada tika noslepkavoti trīs žurnālisti un 2005. gada 4. februārī piekauts Vladimirs Kozlovs);

| B. | tā kā vietējā un federālā valdība nav pieņēmusi atbilstīgus mērus, lai sauktu vainīgos pie atbildības un nodrošinātu žurnālistu drošību un plašsaziņas līdzekļu neatkarību; |
| --- | --- |

B.

tā kā vietējā un federālā valdība nav pieņēmusi atbilstīgus mērus, lai sauktu vainīgos pie atbildības un nodrošinātu žurnālistu drošību un plašsaziņas līdzekļu neatkarību;

| C. | tā kā vairākiem opozīcijas laikrakstu izdevējiem nākas iespiest savus laikrakstus ārpus Mari Republikas teritorijas; |
| --- | --- |

C.

tā kā vairākiem opozīcijas laikrakstu izdevējiem nākas iespiest savus laikrakstus ārpus Mari Republikas teritorijas;

| D. | tā kā Mari El valdība ir draudējusi slēgt skolas tajos reģionos, kur prezidenta vēlēšanu laikā cilvēki balsoja galvenokārt par opozīcijas kandidātu, un šajos reģionos piespieda atkāpties duci skolu direktoru; |
| --- | --- |

D.

tā kā Mari El valdība ir draudējusi slēgt skolas tajos reģionos, kur prezidenta vēlēšanu laikā cilvēki balsoja galvenokārt par opozīcijas kandidātu, un šajos reģionos piespieda atkāpties duci skolu direktoru;

| E. | tā kā pie mari tautības piederošām personām ir ievērojamas grūtības iegūt izglītību dzimtajā valodā, jo mari valodā netiek pasniegta ne vidējā, ne augstākā izglītība un pēdējo gadu laikā ir krasi sarucis mari valodā izdoto mācību grāmatu skaits; |
| --- | --- |

E.

tā kā pie mari tautības piederošām personām ir ievērojamas grūtības iegūt izglītību dzimtajā valodā, jo mari valodā netiek pasniegta ne vidējā, ne augstākā izglītība un pēdējo gadu laikā ir krasi sarucis mari valodā izdoto mācību grāmatu skaits;

| 1. | ir pārliecināts, ka Krievijas Federācijas daudznacionālā daba dod lielu ieguldījumu Eiropas kultūras un valodu daudzveidībā un ir tas apstāklis, par ko visi Krievijas Federācijas pilsoņi pamatoti lepojas, un ka tas ir jāsaglabā par ieguvumu visai Eiropai; |
| --- | --- |

1.

ir pārliecināts, ka Krievijas Federācijas daudznacionālā daba dod lielu ieguldījumu Eiropas kultūras un valodu daudzveidībā un ir tas apstāklis, par ko visi Krievijas Federācijas pilsoņi pamatoti lepojas, un ka tas ir jāsaglabā par ieguvumu visai Eiropai;

| 2. | stingri nosoda Mari El notiekošo neatkarīgo žurnālistu mocīšanu un uzbrukumus tiem un aicina federālās un vietējās iestādes saukt pie atbildības šādu noziegumu izdarītājus, kā arī nodrošināt vārda brīvības ievērošanu; |
| --- | --- |

2.

stingri nosoda Mari El notiekošo neatkarīgo žurnālistu mocīšanu un uzbrukumus tiem un aicina federālās un vietējās iestādes saukt pie atbildības šādu noziegumu izdarītājus, kā arī nodrošināt vārda brīvības ievērošanu;

| 3. | aicina federālas un vietējās iestādes steidzami veikt visaptverošu un neatkarīgu izmeklēšanu saistībā ar apgalvojumiem par pārkāpumiem pirms Mari El prezidenta velēšanām 2004. gada 19. decembrī un šo vēlēšanu laikā; |
| --- | --- |

3.

aicina federālas un vietējās iestādes steidzami veikt visaptverošu un neatkarīgu izmeklēšanu saistībā ar apgalvojumiem par pārkāpumiem pirms Mari El prezidenta velēšanām 2004. gada 19. decembrī un šo vēlēšanu laikā;

| 4. | aicina Mari El valdību nekavējoties pārtraukt to valsts ierēdņu politisko sodīšanu un iebiedēšanu, kas atbalsta opozīcijas pārstāvjus, un atturēties no nepiemērotas politiskās iejaukšanās izglītības un kultūras iestāžu darbībā; |
| --- | --- |

4.

aicina Mari El valdību nekavējoties pārtraukt to valsts ierēdņu politisko sodīšanu un iebiedēšanu, kas atbalsta opozīcijas pārstāvjus, un atturēties no nepiemērotas politiskās iejaukšanās izglītības un kultūras iestāžu darbībā;

| 5. | aicina vietējās un federālas iestādes ievērot uzņemtās starptautiskās saistības un veikt atbilstīgus pasākumus, lai veicinātu valsts konstitūcijas noteikumu un citu mazākumtautību valodu un kultūras saglabāšanai un attīstībai veltītu tiesību aktu patiesu īstenošanu, īpašu uzmanību pievēršot tam, lai mazākumtautības valodā sniegtu kvalitatīvu izglītību visos līmeņos, tādējādi nodrošinot, ka mari un krievu valodai republikā ir līdzvērtīgi apstākļi; |
| --- | --- |

5.

aicina vietējās un federālas iestādes ievērot uzņemtās starptautiskās saistības un veikt atbilstīgus pasākumus, lai veicinātu valsts konstitūcijas noteikumu un citu mazākumtautību valodu un kultūras saglabāšanai un attīstībai veltītu tiesību aktu patiesu īstenošanu, īpašu uzmanību pievēršot tam, lai mazākumtautības valodā sniegtu kvalitatīvu izglītību visos līmeņos, tādējādi nodrošinot, ka mari un krievu valodai republikā ir līdzvērtīgi apstākļi;

| 6. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī Krievijas Federācijas un Mari El valdībām. |
| --- | --- |

6.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī Krievijas Federācijas un Mari El valdībām.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2004)0099.

(2)  OV C 98E, 23.4.2004., 182. lpp.

P6_TA(2005)0186

Cilvēktiesības Birmā/Mjanmā

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Birmu

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā savu 2001. gada 13. jūnija rezolūciju par Komisijas darba dokumentu “ASEM Procesa (Āzijas un Eiropas sanāksmes) perspektīvas un prioritātes jaunajā desmitgadē” (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2001. gada 13. jūnija rezolūciju par Komisijas darba dokumentu “ASEM Procesa (Āzijas un Eiropas sanāksmes) perspektīvas un prioritātes jaunajā desmitgadē” (1),

| — | ņemot vērā savu 2002. gada 5. septembra rezolūciju par Komisijas paziņojumu par dokumentu “Eiropa un Āzija — stratēģisks pamats ciešākai partnerībai” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2002. gada 5. septembra rezolūciju par Komisijas paziņojumu par dokumentu “Eiropa un Āzija — stratēģisks pamats ciešākai partnerībai” (2),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Birmu, sevišķi 2002. gada 11. aprīļa (3), 2003. gada 13. marta (4), 2003. gada 5. jūnija (5), 2003. gada 4. septembra (6), 2004. gada 11. marta (7) un 2004. gada 16. septembra (8) rezolūciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Birmu, sevišķi 2002. gada 11. aprīļa (3), 2003. gada 13. marta (4), 2003. gada 5. jūnija (5), 2003. gada 4. septembra (6), 2004. gada 11. marta (7) un 2004. gada 16. septembra (8) rezolūciju,

| — | ņemot vērā priekšsēdētāja paziņojumu par Ceturto Āzijas un Eiropas sanāksmi (ASEM IV), kas no 2002. gada 23. līdz 24. septembrim notika Kopenhāgenā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšsēdētāja paziņojumu par Ceturto Āzijas un Eiropas sanāksmi (ASEM IV), kas no 2002. gada 23. līdz 24. septembrim notika Kopenhāgenā,

| — | ņemot vērā priekšsēdētāja paziņojumu par Desmitās ASEAN (Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas) sanāksmes 2003. gada 18. jūnija reģionālo forumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšsēdētāja paziņojumu par Desmitās ASEAN (Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas) sanāksmes 2003. gada 18. jūnija reģionālo forumu,

| — | ņemot vērā 2004. gada 25. un 26. martā Hue notikušajā Trešajā Āzijas un Eiropas parlamentārās partnerības sanāksmē (ASEP III) pieņemto deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 25. un 26. martā Hue notikušajā Trešajā Āzijas un Eiropas parlamentārās partnerības sanāksmē (ASEP III) pieņemto deklarāciju,

| — | ņemot vērā to, ka Birma ir ASEAN dalībvalsts un 2006. gadā būs šī foruma prezidējošā valsts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Birma ir ASEAN dalībvalsts un 2006. gadā būs šī foruma prezidējošā valsts,

| — | ņemot vērā priekšsēdētāja paziņojumu par Sesto ASEM ārlietu ministru sanāksmi, kas 2004. gada 17. un 18. aprīlī notika Kildarē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšsēdētāja paziņojumu par Sesto ASEM ārlietu ministru sanāksmi, kas 2004. gada 17. un 18. aprīlī notika Kildarē,

| — | ņemot vērā priekšsēdētāja paziņojumu par Vienpadsmito ASEAN Reģionālā foruma sanāksmi, kas notika 2004. gada 2. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšsēdētāja paziņojumu par Vienpadsmito ASEAN Reģionālā foruma sanāksmi, kas notika 2004. gada 2. jūlijā,

| — | _ ņemot vērā Padomes 1996. gada 28. oktobra saskaņā ar ES Līguma J2. pantu formulēto Kopējo nostāju 96/635/KĀDP par Birmu (9), kas tika atjaunota un paplašināta ar Padomes 2003. gada 28. aprīļa Kopējo nostāju 2003/297/KĀDP par Birmu (10) un Padomes 2004. gada 25. oktobra Regulu (EK) Nr. 1853/2004 (11), |
| --- | --- |

—

_ ņemot vērā Padomes 1996. gada 28. oktobra saskaņā ar ES Līguma J2. pantu formulēto Kopējo nostāju 96/635/KĀDP par Birmu (9), kas tika atjaunota un paplašināta ar Padomes 2003. gada 28. aprīļa Kopējo nostāju 2003/297/KĀDP par Birmu (10) un Padomes 2004. gada 25. oktobra Regulu (EK) Nr. 1853/2004 (11),

| — | ņemot vērā 2004. gada 3. un 4. septembrī Gimnihā notikušās ES ārlietu ministru sanāksmes sarunu rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 3. un 4. septembrī Gimnihā notikušās ES ārlietu ministru sanāksmes sarunu rezultātus,

| — | ņemot vērā Padomes 2004. gada 13. septembra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2004. gada 13. septembra secinājumus,

| — | ņemot vērā 2005. gada 21.februārī grozīto 2004. gada 25. oktobra Padomes Kopējo nostāju 2004/730/KĀDP (12) un 2004. gada 25. oktobra Regulu (EK) Nr.1853/2004, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 21.februārī grozīto 2004. gada 25. oktobra Padomes Kopējo nostāju 2004/730/KĀDP (12) un 2004. gada 25. oktobra Regulu (EK) Nr.1853/2004,

| — | ņemot vērā deklarāciju, ko prezidentūra pieņēma Eiropas Savienības vārdā, sakarā ar Birmas Nacionālā konventa atkārtotu sasaukšanu 2005. gada 15. februārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju, ko prezidentūra pieņēma Eiropas Savienības vārdā, sakarā ar Birmas Nacionālā konventa atkārtotu sasaukšanu 2005. gada 15. februārī,

| — | ņemot vērā 2005. gada 10. martā Džakartā pieņemto Eiropas Savienības un Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas (ASEAN) kopīgo paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 10. martā Džakartā pieņemto Eiropas Savienības un Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas (ASEAN) kopīgo paziņojumu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību komisijas 61. sesijā pieņemto rezolūciju par cilvēktiesību situāciju Birmā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību komisijas 61. sesijā pieņemto rezolūciju par cilvēktiesību situāciju Birmā,

| — | ņemot vēra priekšsēdētāja paziņojumu par Septīto ASEM ārlietu ministru sanāksmi, kas 2005. gada 6. un 7. maijā notika Kioto, |
| --- | --- |

—

ņemot vēra priekšsēdētāja paziņojumu par Septīto ASEM ārlietu ministru sanāksmi, kas 2005. gada 6. un 7. maijā notika Kioto,

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā Birmas iedzīvotāji ir pakļauti cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp piespiedu darbam, disidentu vajāšanai, bērnu iesaukšanai bruņotajos spēkos, piespiedu pārvietošanai un etnisko minoritāšu sievietes un bērnus izvaro valdības bruņoto vienību kaujinieki; |
| --- | --- |

A.

tā kā Birmas iedzīvotāji ir pakļauti cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp piespiedu darbam, disidentu vajāšanai, bērnu iesaukšanai bruņotajos spēkos, piespiedu pārvietošanai un etnisko minoritāšu sievietes un bērnus izvaro valdības bruņoto vienību kaujinieki;

| B. | dziļi noraizējušies par to, ka militārā hunta, iespējams, vērš ķīmiskos ieročus pret Karenni dumpiniekiem; |
| --- | --- |

B.

dziļi noraizējušies par to, ka militārā hunta, iespējams, vērš ķīmiskos ieročus pret Karenni dumpiniekiem;

| C. | noraizējušies par trim sprādzieniem Rangūnā, kas notika 2005. gada 7. maijā un kuros tika nogalināti 11 un ievainoti 162 civiliedzīvotāji, kas ir lielākais upuru skaits sprādzienos kopš militārā režīma beigām pirms 40 gadiem; |
| --- | --- |

C.

noraizējušies par trim sprādzieniem Rangūnā, kas notika 2005. gada 7. maijā un kuros tika nogalināti 11 un ievainoti 162 civiliedzīvotāji, kas ir lielākais upuru skaits sprādzienos kopš militārā režīma beigām pirms 40 gadiem;

| D. | tā kā Sestajā ASEM ārlietu ministru sanāksmē, kas 2004. gada aprīlī notika Kildarē, tika pieņemti nepārprotami priekšnoteikumi Birmas dalībai ASEM un minimālais nosacījums bija Aung San Suu Kyi atbrīvošana, lai varētu netraucēti darboties Nacionālā demokrātijas līga (NDL), un patiesa politiskā dialoga uzsākšana ar Birmas prodemokrātiskajām un etniskajām grupām; |
| --- | --- |

D.

tā kā Sestajā ASEM ārlietu ministru sanāksmē, kas 2004. gada aprīlī notika Kildarē, tika pieņemti nepārprotami priekšnoteikumi Birmas dalībai ASEM un minimālais nosacījums bija Aung San Suu Kyi atbrīvošana, lai varētu netraucēti darboties Nacionālā demokrātijas līga (NDL), un patiesa politiskā dialoga uzsākšana ar Birmas prodemokrātiskajām un etniskajām grupām;

| E. | tā kā Birmas politiskais režīms nav izpildījis nevienu no šiem priekšnoteikumiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā Birmas politiskais režīms nav izpildījis nevienu no šiem priekšnoteikumiem;

| F. | tā kā Birmas Nacionālais konvents ir atsācis darbību bez NDL, citu politisko partiju un visu etnisko minoritāšu pamiera grupu līdzdalības; |
| --- | --- |

F.

tā kā Birmas Nacionālais konvents ir atsācis darbību bez NDL, citu politisko partiju un visu etnisko minoritāšu pamiera grupu līdzdalības;

| G. | tā kā kopš 2004. gada novembra ASEAN valstu (Kambodžas, Malaizijas, Filipīnu, Singapūras un Taizemes) parlamentu deputāti ir aicinājuši savu valstu valdības nepieļaut to, ka 2006. gadā Birma kļūst par ASEAN prezidējošo valsti; |
| --- | --- |

G.

tā kā kopš 2004. gada novembra ASEAN valstu (Kambodžas, Malaizijas, Filipīnu, Singapūras un Taizemes) parlamentu deputāti ir aicinājuši savu valstu valdības nepieļaut to, ka 2006. gadā Birma kļūst par ASEAN prezidējošo valsti;

| H. | tā kā Apvienoto Nāciju īpašais sūtnis Birmā vēstnieks Razali, kuram Birmas politiskais režīms neļauj ieceļot Birmā jau vairāk nekā gadu, ir paudis atbalstu ASEAN likumdevēju centieniem; |
| --- | --- |

H.

tā kā Apvienoto Nāciju īpašais sūtnis Birmā vēstnieks Razali, kuram Birmas politiskais režīms neļauj ieceļot Birmā jau vairāk nekā gadu, ir paudis atbalstu ASEAN likumdevēju centieniem;

| I. | tā kā ASV ir oficiāli paziņojušas, ka tās nepiedalīsies nevienā ASEAN sanāksmē, ja 2006. gadā Birma kļūs par ASEAN prezidējošo valsti; |
| --- | --- |

I.

tā kā ASV ir oficiāli paziņojušas, ka tās nepiedalīsies nevienā ASEAN sanāksmē, ja 2006. gadā Birma kļūs par ASEAN prezidējošo valsti;

| J. | tā kā 2005. gada februārī Birmas politiskais režīms arestēja Šanu Nacionālās demokrātijas līgas priekšsēdētāju Hkun Htun Oo un citu etnisko grupu līderus; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2005. gada februārī Birmas politiskais režīms arestēja Šanu Nacionālās demokrātijas līgas priekšsēdētāju Hkun Htun Oo un citu etnisko grupu līderus;

| K. | tā kā 2005. gada 15. martā Birmas politiskais režīms Hkun Htun Oo, Šanu Valsts miera padomes priekšsēdētājam ģenerālim Hso Hten un astoņiem citiem šanu līderiem izvirzīja apsūdzību sazvērestībā pret valsti, par ko draud nāves sods; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2005. gada 15. martā Birmas politiskais režīms Hkun Htun Oo, Šanu Valsts miera padomes priekšsēdētājam ģenerālim Hso Hten un astoņiem citiem šanu līderiem izvirzīja apsūdzību sazvērestībā pret valsti, par ko draud nāves sods;

| L. | tā kā ANO īpašais ziņotājs par cilvēktiesībām Birmā Paulo Sergio Pinheiro ir teicis, ka Birmas politiskais režīms, arestējot un apcietinot politisko un etnisko opozīcijas grupu līderus, ir sagrāvis cerības par pāreju uz demokrātiju; |
| --- | --- |

L.

tā kā ANO īpašais ziņotājs par cilvēktiesībām Birmā Paulo Sergio Pinheiro ir teicis, ka Birmas politiskais režīms, arestējot un apcietinot politisko un etnisko opozīcijas grupu līderus, ir sagrāvis cerības par pāreju uz demokrātiju;

| M. | tā kā Regulā (EK) Nr. 1853/2004 Mjanmas Naftas un Gāzes uzņēmums (MOGE) nav iekļauts aizliegto uzņēmumu sarakstā un tā kā saskaņā ar ekonomiskās izlūkošanas vienības datiem 2003. un 2004. gadā Birma eksportēja gāzi 987 miljonu ASV dolāru vērtībā; |
| --- | --- |

M.

tā kā Regulā (EK) Nr. 1853/2004 Mjanmas Naftas un Gāzes uzņēmums (MOGE) nav iekļauts aizliegto uzņēmumu sarakstā un tā kā saskaņā ar ekonomiskās izlūkošanas vienības datiem 2003. un 2004. gadā Birma eksportēja gāzi 987 miljonu ASV dolāru vērtībā;

| N. | tā kā Komisija organizēja un pilnībā finansēja 2005. gada 5. aprīļa sanāksmi, kurā piedalījās tikai tie, kas kritiski izturas pret pašreizējiem ES pasākumiem pret Birmu, un kuru bija liegts apmeklēt Eiropas pro-demokrātiskajām grupām; |
| --- | --- |

N.

tā kā Komisija organizēja un pilnībā finansēja 2005. gada 5. aprīļa sanāksmi, kurā piedalījās tikai tie, kas kritiski izturas pret pašreizējiem ES pasākumiem pret Birmu, un kuru bija liegts apmeklēt Eiropas pro-demokrātiskajām grupām;

| O. | tā kā 2005. gada 24. martā Starptautiskās darba organizācijas (SDO) valde nolēma atkārtoti uzsākt pasākumus, ko tā bija pieņēmusi 2000. gada jūnijā, aicinot locekļus (saskaņā ar SDO konstitūcijas 33. pantu) pārskatīt attiecības ar Birmu, jo tajā vēl aizvien plaši tiek izmantots piespiedu darbs; |
| --- | --- |

O.

tā kā 2005. gada 24. martā Starptautiskās darba organizācijas (SDO) valde nolēma atkārtoti uzsākt pasākumus, ko tā bija pieņēmusi 2000. gada jūnijā, aicinot locekļus (saskaņā ar SDO konstitūcijas 33. pantu) pārskatīt attiecības ar Birmu, jo tajā vēl aizvien plaši tiek izmantots piespiedu darbs;

| 1. | norāda, ka sanāksmes ar Birmas politiskā režīma augstākajām amatpersonām nevar uzskatīt par indikatoru, lai mazinātu ES opozīciju Valsts miera un attīstības padomes (SPDC) diktatūrai; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka sanāksmes ar Birmas politiskā režīma augstākajām amatpersonām nevar uzskatīt par indikatoru, lai mazinātu ES opozīciju Valsts miera un attīstības padomes (SPDC) diktatūrai;

| 2. | nosoda Birmas huntas absolūto nevērību pret Birmas iedzīvotāju labklājību; |
| --- | --- |

2.

nosoda Birmas huntas absolūto nevērību pret Birmas iedzīvotāju labklājību;

| 3. | stingri nosoda sprādzienus, kas notika 2005. gada 7.maijā Rangūnā, kuros tika nogalināti 11 un ievainoti 162 cilvēki; aicina politiskās problēmas risināt mierīgā ceļā un izsaka līdzjūtību 7. maija sprādzienu upuriem un bojāgājušo piederīgajiem; |
| --- | --- |

3.

stingri nosoda sprādzienus, kas notika 2005. gada 7.maijā Rangūnā, kuros tika nogalināti 11 un ievainoti 162 cilvēki; aicina politiskās problēmas risināt mierīgā ceļā un izsaka līdzjūtību 7. maija sprādzienu upuriem un bojāgājušo piederīgajiem;

| 4. | nosoda Birmas politiskā režīma īstenoto etniskās tīrīšanas kampaņu, kas ir vērsta pret vairākām lielām etniskām grupām, kuras cīnās par autonomiju; |
| --- | --- |

4.

nosoda Birmas politiskā režīma īstenoto etniskās tīrīšanas kampaņu, kas ir vērsta pret vairākām lielām etniskām grupām, kuras cīnās par autonomiju;

| 5. | nosoda ķīmisko ieroču lietošanu un aicina Birmas valdību nekavējoties pārtraukt jebkādus uzbrukumus, kuros tiek izmantoti ķīmiskie ieroči; |
| --- | --- |

5.

nosoda ķīmisko ieroču lietošanu un aicina Birmas valdību nekavējoties pārtraukt jebkādus uzbrukumus, kuros tiek izmantoti ķīmiskie ieroči;

| 6. | pieprasa nekavējoties atbrīvot Aung San Suu Kyi, Hkun Htun Oo, ģenerāli Hso Hten un citus politiskos līderus un politieslodzītos, ko arestējusi SPDC un ļaut viņiem pilnībā izmantot pārvietošanās un vārda brīvību; |
| --- | --- |

6.

pieprasa nekavējoties atbrīvot Aung San Suu Kyi, Hkun Htun Oo, ģenerāli Hso Hten un citus politiskos līderus un politieslodzītos, ko arestējusi SPDC un ļaut viņiem pilnībā izmantot pārvietošanās un vārda brīvību;

| 7. | aicina SPDC nekavējoties uzsākt jēgpilnu dialogu ar Nacionālo demokrātijas līgu (NDL) un etniskajām grupām, lai tuvinātu valsti demokrātijas atjaunošanai, cilvēktiesību, tostarp etnisko minoritāšu cilvēktiesību ievērošanai un Birmas tiesību ievērošanai; |
| --- | --- |

7.

aicina SPDC nekavējoties uzsākt jēgpilnu dialogu ar Nacionālo demokrātijas līgu (NDL) un etniskajām grupām, lai tuvinātu valsti demokrātijas atjaunošanai, cilvēktiesību, tostarp etnisko minoritāšu cilvēktiesību ievērošanai un Birmas tiesību ievērošanai;

| 8. | aicina Birmas politisko režīmu atcelt SPDC Likumu Nr. 5/96, kas paredz 20 gadu cietumsodu par jebkādam ar konstitūciju saistītām diskusijām, kas notiek ārpus Nacionālā konventa; |
| --- | --- |

8.

aicina Birmas politisko režīmu atcelt SPDC Likumu Nr. 5/96, kas paredz 20 gadu cietumsodu par jebkādam ar konstitūciju saistītām diskusijām, kas notiek ārpus Nacionālā konventa;

| 9. | aicina SPDC grozīt Nacionālā konventa reglamentu, kas neļauj delegātiem apspriest jautājumus, kuri nav iekļauti darba kārtībā, un saskaņā ar kuru visi konventā izskatītie jautājumi ir valsts noslēpums; |
| --- | --- |

9.

aicina SPDC grozīt Nacionālā konventa reglamentu, kas neļauj delegātiem apspriest jautājumus, kuri nav iekļauti darba kārtībā, un saskaņā ar kuru visi konventā izskatītie jautājumi ir valsts noslēpums;

| 10. | pieprasa, lai SPDC ievēro Birmas iedzīvotāju gribu, kas tika pausta 1990. gada vēlēšanās; |
| --- | --- |

10.

pieprasa, lai SPDC ievēro Birmas iedzīvotāju gribu, kas tika pausta 1990. gada vēlēšanās;

| 11. | pieprasa nekavējoties pastiprināt ES Kopējo politiku pret Birmu,






  a) | oficiāli paziņojot, ka ES neizskatīs iespēju atzīt pašreizējā Nacionālā konventa pieņemtos lēmumus, ja netiks izpildīti minimālie nosacījumi, kas tika pieņemti Sestajā ASEM ārlietu ministru sanāksmē, kura notika 2004. gada aprīlī Kildarē, |
| --- | --- | --- |

11.

pieprasa nekavējoties pastiprināt ES Kopējo politiku pret Birmu,

a)

oficiāli paziņojot, ka ES neizskatīs iespēju atzīt pašreizējā Nacionālā konventa pieņemtos lēmumus, ja netiks izpildīti minimālie nosacījumi, kas tika pieņemti Sestajā ASEM ārlietu ministru sanāksmē, kura notika 2004. gada aprīlī Kildarē,

| b) | oficiāli paziņojot, ka ES nepiedalīsies ASEAN Reģionālajā forumā, ASEAN sanāksmē, kas notiek pēc ministru sanāksmes, un citās ASEAN sanāksmēs un pasākumos, ja Birma, neizpildot minimālos priekšnoteikumus, 2006. gadā kļūs par ASEAN prezidējošo valsti, |
| --- | --- |

b)

oficiāli paziņojot, ka ES nepiedalīsies ASEAN Reģionālajā forumā, ASEAN sanāksmē, kas notiek pēc ministru sanāksmes, un citās ASEAN sanāksmēs un pasākumos, ja Birma, neizpildot minimālos priekšnoteikumus, 2006. gadā kļūs par ASEAN prezidējošo valsti,

| c) | mainot Regulas (EK) Nr. 1853/2004 aizlieguma ES reģistrētiem uzņēmumiem formulējumu no “investēt uzskaitītajos Birmas valsts uzņēmumos vai piešķirt tiem kredītus” uz “slēgt darījumu līgumus ar uzskaitītajiem Birmas valsts uzņēmumiem”, |
| --- | --- |

c)

mainot Regulas (EK) Nr. 1853/2004 aizlieguma ES reģistrētiem uzņēmumiem formulējumu no “investēt uzskaitītajos Birmas valsts uzņēmumos vai piešķirt tiem kredītus” uz “slēgt darījumu līgumus ar uzskaitītajiem Birmas valsts uzņēmumiem”,

| d) | mainot Regulas (EK) Nr. 1853/2004 aizlieguma ES reģistrētiem uzņēmumiem formulējumu no “uzskaitītajos Birmas valsts uzņēmumos” uz “visos Birmas valsts uzņēmumos”, |
| --- | --- |

d)

mainot Regulas (EK) Nr. 1853/2004 aizlieguma ES reģistrētiem uzņēmumiem formulējumu no “uzskaitītajos Birmas valsts uzņēmumos” uz “visos Birmas valsts uzņēmumos”,

| e) | pievienojot Mjanmas Naftas un gāzes uzņēmumu (MOGE) Regulas (EK) Nr. 1853/2004 aizliegto uzņēmumu sarakstam, |
| --- | --- |

e)

pievienojot Mjanmas Naftas un gāzes uzņēmumu (MOGE) Regulas (EK) Nr. 1853/2004 aizliegto uzņēmumu sarakstam,

| f) | grozot Kopējās Nostājas 2004/370/KĀDP par Birmu 5. pantu uz: “palīdzības un attīstības programmas, kas nav humānās palīdzības programmas, tostarp Pasaules bankas, Āzijas Attīstības bankas vai jebkādu citu starptautisku finanšu organizāciju, kurās darbojas dalībvalstis, finansētās palīdzības un attīstības programmas uz laiku tiek apturētas”, |
| --- | --- |

f)

grozot Kopējās Nostājas 2004/370/KĀDP par Birmu 5. pantu uz: “palīdzības un attīstības programmas, kas nav humānās palīdzības programmas, tostarp Pasaules bankas, Āzijas Attīstības bankas vai jebkādu citu starptautisku finanšu organizāciju, kurās darbojas dalībvalstis, finansētās palīdzības un attīstības programmas uz laiku tiek apturētas”,

| g) | aicinot ES ceļojumu aģentūras un individuālos ceļojumu organizētājus pārtraukt reklamēt ceļojumus uz Birmu un pārdot tūristu vīzas ieceļošanai Birmā; |
| --- | --- |

g)

aicinot ES ceļojumu aģentūras un individuālos ceļojumu organizētājus pārtraukt reklamēt ceļojumus uz Birmu un pārdot tūristu vīzas ieceļošanai Birmā;

| 12. | aicina veikt izmeklēšanu saistībā ar lēmumu organizēt “Birmas dienu” un komisijas locekļu izraudzīšanās procesu, un publicēt pilnīgu ziņojumu, lai nepieļautu turpmāk šādi izlietot valsts līdzekļus; |
| --- | --- |

12.

aicina veikt izmeklēšanu saistībā ar lēmumu organizēt “Birmas dienu” un komisijas locekļu izraudzīšanās procesu, un publicēt pilnīgu ziņojumu, lai nepieļautu turpmāk šādi izlietot valsts līdzekļus;

| 13. | izsaka nožēlu, iepazīstoties ar ziņojumu saistībā ar 2005. gada Birmas dienu, ko finansēja Komisija, kas liecina par plašākas ekonomiskās un sociālās sadarbības iespēju ar Birmas varas iestādēm; |
| --- | --- |

13.

izsaka nožēlu, iepazīstoties ar ziņojumu saistībā ar 2005. gada Birmas dienu, ko finansēja Komisija, kas liecina par plašākas ekonomiskās un sociālās sadarbības iespēju ar Birmas varas iestādēm;

| 14. | aicina izraudzīties augsta līmeņa ES sūtni, lai sekmētu Aung San Suu Kyi atbrīvošanu un attīstītu vispārējo ES stratēģiju attiecībās ar Birmu; |
| --- | --- |

14.

aicina izraudzīties augsta līmeņa ES sūtni, lai sekmētu Aung San Suu Kyi atbrīvošanu un attīstītu vispārējo ES stratēģiju attiecībās ar Birmu;

| 15. | izsaka dziļu nožēlu, ka Birmas valdība vēl nav uzsākusi attiecīgus pasākumus, lai stātos spēkā Mjanmas Savienības apvienotās vadības un Starptautiskās darba organizācijas rīcības plāns par piespiedu darba izskaušanu Mjanmā; |
| --- | --- |

15.

izsaka dziļu nožēlu, ka Birmas valdība vēl nav uzsākusi attiecīgus pasākumus, lai stātos spēkā Mjanmas Savienības apvienotās vadības un Starptautiskās darba organizācijas rīcības plāns par piespiedu darba izskaušanu Mjanmā;

| 16. | uzstāj, lai visi Eiropas Savienības SDO biedri atsaucas nopietni pārskata attiecības ar Birmu saistībā ar SDO Konstitūcijas 33. pantu; |
| --- | --- |

16.

uzstāj, lai visi Eiropas Savienības SDO biedri atsaucas nopietni pārskata attiecības ar Birmu saistībā ar SDO Konstitūcijas 33. pantu;

| 17. | augstu novērtē ASEAN parlamentāriešu pūles ietekmēt attiecīgās valdības, lai uzlabotu situāciju Birmā; |
| --- | --- |

17.

augstu novērtē ASEAN parlamentāriešu pūles ietekmēt attiecīgās valdības, lai uzlabotu situāciju Birmā;

| 18. | mudina ASEAN valstis pārdomāt pieņēmumu, ka 2006. gadā Birma varētu kļūt par ASEAN prezidējošo valsti; |
| --- | --- |

18.

mudina ASEAN valstis pārdomāt pieņēmumu, ka 2006. gadā Birma varētu kļūt par ASEAN prezidējošo valsti;

| 19. | aicina ANO Drošības padomi situāciju Birmā pasludināt par ārkārtēju, kā arī pilnvarot ANO ģenerālsekretāru un viņa īpašo sūtni būt par starpnieku Birmā, lai panāktu nacionālo izlīgumu un virzību uz demokrātiju; |
| --- | --- |

19.

aicina ANO Drošības padomi situāciju Birmā pasludināt par ārkārtēju, kā arī pilnvarot ANO ģenerālsekretāru un viņa īpašo sūtni būt par starpnieku Birmā, lai panāktu nacionālo izlīgumu un virzību uz demokrātiju;

| 20. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ASEAN valdībām un ASEM dalībvalstīm, ASEAN starpparlamentu Mjanmas pilnsapulcei, Aung San Suu Kyi, NDL, SPDC un ANO ģenerālsekretāram, ANO Augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos un ANO īpašajam ziņotājam par cilvēktiesībām Birmā. |
| --- | --- |

20.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ASEAN valdībām un ASEM dalībvalstīm, ASEAN starpparlamentu Mjanmas pilnsapulcei, Aung San Suu Kyi, NDL, SPDC un ANO ģenerālsekretāram, ANO Augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos un ANO īpašajam ziņotājam par cilvēktiesībām Birmā.

---

(1)  OV C 53 E, 28.2.2002., 227. lpp.

(2)  OV C 272 E, 13.11.2003., 476. lpp.

(3)  OV C 127 E, 29.5.2003., 681. lpp.

(4)  OV C 61 E, 10.3.2004., 420. lpp.

(5)  OV C 68 E, 18.3.2004., 620. lpp.

(6)  OV C 76 E, 25.3.2004., 470. lpp.

(7)  OV C 102 E, 28.4.2004., 874.lpp.

(8)  P6_TA(2004)0015.

(9)  OV L 287, 8.11.1996., 1. lpp.

(10)  OV L 106, 29.4.2003., 36. lpp.

(11)  OV L 323, 26.10.2004., 11. lpp.

(12)  OV L 323, 26.10.2004., 17. lpp.

P6_TA(2005)0187

Sausums Spānijā

Eiropas Parlamenta rezolūcija par sausumu Spānijā

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā EK līguma 2. un 6. pantu, saskaņā ar kuriem vides aizsardzības prasībām jābūt integrētām Kopienas politikā dažādās nozarēs, lai nodrošinātu ilgtspējīgu ekonomikas attīstību no vides viedokļa, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 2. un 6. pantu, saskaņā ar kuriem vides aizsardzības prasībām jābūt integrētām Kopienas politikā dažādās nozarēs, lai nodrošinātu ilgtspējīgu ekonomikas attīstību no vides viedokļa,

| — | ņemot vērā EK līguma 174. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 174. pantu,

| — | ņemot vērā Kioto protokolu Apvienoto Nāciju organizācijas 1997. gada 11. decembra pamatkonvencijai par klimata izmaiņām un šī protokola apstiprināšanu, ko Eiropas Kopiena veica ar Padomes 2002. gada 25. aprīļa lēmumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kioto protokolu Apvienoto Nāciju organizācijas 1997. gada 11. decembra pamatkonvencijai par klimata izmaiņām un šī protokola apstiprināšanu, ko Eiropas Kopiena veica ar Padomes 2002. gada 25. aprīļa lēmumu (1),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu par klimata izmaiņām un Eiropas dimensiju attiecībā uz ūdeni, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu par klimata izmaiņām un Eiropas dimensiju attiecībā uz ūdeni,

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Eiropas dienvidus un it īpaši Ibērijas pussalu ir skāruši vairāki nopietni sausuma un sala periodi, kas iznīcināja daudzas augļu koku, olīvkoku, zālaugu, dārzkopības produktu un ziedu kultūras, kā arī radīja nopietnu kaitējumu lopkopībai un pārstrādes rūpniecībai; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas dienvidus un it īpaši Ibērijas pussalu ir skāruši vairāki nopietni sausuma un sala periodi, kas iznīcināja daudzas augļu koku, olīvkoku, zālaugu, dārzkopības produktu un ziedu kultūras, kā arī radīja nopietnu kaitējumu lopkopībai un pārstrādes rūpniecībai;

| B. | tā kā posms no 2004. gada novembra līdz 2005. gada martam Spānijā bija vissausākais kopš 1947. gada un tā kā 2005. gada 31. martā iepriekšējo septiņu mēnešu laikā uzkrātā ūdens apjoms bija par 37 % mazāks nekā parasti šajā periodā reģistrētais vidējais apjoms; tā kā Spānijas ūdens rezerves ir tikai 60 % apmērā no to parastās ietilpības; |
| --- | --- |

B.

tā kā posms no 2004. gada novembra līdz 2005. gada martam Spānijā bija vissausākais kopš 1947. gada un tā kā 2005. gada 31. martā iepriekšējo septiņu mēnešu laikā uzkrātā ūdens apjoms bija par 37 % mazāks nekā parasti šajā periodā reģistrētais vidējais apjoms; tā kā Spānijas ūdens rezerves ir tikai 60 % apmērā no to parastās ietilpības;

| C. | tā kā posmā no 2005. gada janvāra līdz martam pieredzētais sals sasniedza viszemāko Spānijā divdesmit pēdējo gadu laikā reģistrēto līmeni, iznīcinot miljoniem olīvkoku un augļu koku plantāciju un radot nopietnus zaudējumus citās lauksaimniecības nozarēs; |
| --- | --- |

C.

tā kā posmā no 2005. gada janvāra līdz martam pieredzētais sals sasniedza viszemāko Spānijā divdesmit pēdējo gadu laikā reģistrēto līmeni, iznīcinot miljoniem olīvkoku un augļu koku plantāciju un radot nopietnus zaudējumus citās lauksaimniecības nozarēs;

| D. | tā kā pēc aukstuma perioda Spānijā turpinājās sausums un tas izraisīja bažas par meža ugunsgrēku paaugstinātu risku; tā kā atsevišķās autonomās kopienās ugunsgrēka izcelšanās risks jau gandrīz ir sasniedzis maksimālo robežu un tā kā saskaņā ar meteoroloģisko prognozi nākamajiem mēnešiem gaisa temperatūra būs augsta un nokrišņu nebūs; |
| --- | --- |

D.

tā kā pēc aukstuma perioda Spānijā turpinājās sausums un tas izraisīja bažas par meža ugunsgrēku paaugstinātu risku; tā kā atsevišķās autonomās kopienās ugunsgrēka izcelšanās risks jau gandrīz ir sasniedzis maksimālo robežu un tā kā saskaņā ar meteoroloģisko prognozi nākamajiem mēnešiem gaisa temperatūra būs augsta un nokrišņu nebūs;

| E. | tā kā ražotāju zaudējumi saistībā ar nākamo ražas novākšanu sasniegs divus miljonus euiro un daudzi lauksaimnieki, kas īstermiņā nevarēs atjaunot savus produkcijas apjomus, izjutīs sala sekas vairāku gadu garumā, situācijai esot īpaši nopietnai attiecībā uz olīvkoku stādījumiem, kas prasa ļoti stingrus kopšanas pasākumus, tādus kā strikti noteikta zaru apgriešana vai jauno plantāciju ravēšana, kā arī attiecībā uz augļu koku kultūrām; |
| --- | --- |

E.

tā kā ražotāju zaudējumi saistībā ar nākamo ražas novākšanu sasniegs divus miljonus euiro un daudzi lauksaimnieki, kas īstermiņā nevarēs atjaunot savus produkcijas apjomus, izjutīs sala sekas vairāku gadu garumā, situācijai esot īpaši nopietnai attiecībā uz olīvkoku stādījumiem, kas prasa ļoti stingrus kopšanas pasākumus, tādus kā strikti noteikta zaru apgriešana vai jauno plantāciju ravēšana, kā arī attiecībā uz augļu koku kultūrām;

| F. | tā kā olīvu audzēšanas nozarē ir reģistrēti nopietni zaudējumi saistībā ar ražošanas apjomu un tā kā daudzos reģionos nākamā raža būs ievērojami sliktāka; |
| --- | --- |

F.

tā kā olīvu audzēšanas nozarē ir reģistrēti nopietni zaudējumi saistībā ar ražošanas apjomu un tā kā daudzos reģionos nākamā raža būs ievērojami sliktāka;

| G. | tā kā ir jāizmanto augļu un dārzeņu kopējai tirgus organizācijai paredzētā elastība, lai spētu rīkoties nepārvaramas varas gadījumos; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir jāizmanto augļu un dārzeņu kopējai tirgus organizācijai paredzētā elastība, lai spētu rīkoties nepārvaramas varas gadījumos;

| H. | tā kā sals un sausums palielina Spānijas lopkopju zaudējumus sakarā ar nepieciešamību pārtraukt lopu pārvietošanu, lai izvairītos no infekciozā katarālā drudža tālākas izplatīšanās; tā kā degvielas krīze palielina lauksaimnieku izmaksas; |
| --- | --- |

H.

tā kā sals un sausums palielina Spānijas lopkopju zaudējumus sakarā ar nepieciešamību pārtraukt lopu pārvietošanu, lai izvairītos no infekciozā katarālā drudža tālākas izplatīšanās; tā kā degvielas krīze palielina lauksaimnieku izmaksas;

| I. | tā kā šīs klimata katastrofas sekas ietekmē plašu reģionu tautsaimniecību, sasniedzot vēsturiskus apjomus ar nopietnām sekām uz pagaidu rakstura nodarbinātību, it īpaši attiecībā uz imigrantiem laikā, kad tiek veikti lielākie noregulējuma pasākumi; |
| --- | --- |

I.

tā kā šīs klimata katastrofas sekas ietekmē plašu reģionu tautsaimniecību, sasniedzot vēsturiskus apjomus ar nopietnām sekām uz pagaidu rakstura nodarbinātību, it īpaši attiecībā uz imigrantiem laikā, kad tiek veikti lielākie noregulējuma pasākumi;

| J. | tā kā savā 2004. gada 2. ziņojumā par klimata izmaiņu ietekmi Eiropā Eiropas Vides aģentūra atzina, ka planētas sasilšana vislielāko ietekmi atstāj uz Eiropas dienvidiem un ka tas varētu izraisīt nopietnas sekas attiecībā uz Spāniju sakarā ar sausuma, meža ugunsgrēku un cilvēka veselības apdraudējuma palielināšanos; |
| --- | --- |

J.

tā kā savā 2004. gada 2. ziņojumā par klimata izmaiņu ietekmi Eiropā Eiropas Vides aģentūra atzina, ka planētas sasilšana vislielāko ietekmi atstāj uz Eiropas dienvidiem un ka tas varētu izraisīt nopietnas sekas attiecībā uz Spāniju sakarā ar sausuma, meža ugunsgrēku un cilvēka veselības apdraudējuma palielināšanos;

| K. | tā kā Briseles Eiropadomes 2005. gada 22. – 23. marta sanāksmē nolēma par jauniem pamatkritērijiem attiecībā uz starptautiskajiem centieniem, lai cīnītos pret klimata izmaiņām; |
| --- | --- |

K.

tā kā Briseles Eiropadomes 2005. gada 22. – 23. marta sanāksmē nolēma par jauniem pamatkritērijiem attiecībā uz starptautiskajiem centieniem, lai cīnītos pret klimata izmaiņām;

| 1. | demonstrē savu solidaritāti ar Spānijas un visas Ibērijas pussalas lauksaimniekiem un lopkopjiem, pastāvot vispārējai nelabvēlīgai klimatiskajai situācijai; |
| --- | --- |

1.

demonstrē savu solidaritāti ar Spānijas un visas Ibērijas pussalas lauksaimniekiem un lopkopjiem, pastāvot vispārējai nelabvēlīgai klimatiskajai situācijai;

| 2. | atzinīgi vērtē Komisijas ziņojumu par riska un krīzes pārvaldību lauksaimniecībā (KOM(2005)0074) un aicina Komisiju, kā arī Padomi noteikt steidzamus pasākumus saistībā ar minēto ziņojumu, lai Kopienas mērogā visīsākajā laikā tiktu izveidota Eiropas lauksaimnieku efektīvas aizsardzības sistēma pret tāda veida riskiem vai krīzēm, kā pašreizējais sausums Portugālē un Spānijā; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē Komisijas ziņojumu par riska un krīzes pārvaldību lauksaimniecībā (KOM(2005)0074) un aicina Komisiju, kā arī Padomi noteikt steidzamus pasākumus saistībā ar minēto ziņojumu, lai Kopienas mērogā visīsākajā laikā tiktu izveidota Eiropas lauksaimnieku efektīvas aizsardzības sistēma pret tāda veida riskiem vai krīzēm, kā pašreizējais sausums Portugālē un Spānijā;

| 3. | šajā sakarā pieprasa paātrināt 2005. gada budžeta procedūrā paredzētā izmēģinājuma projekta uzsākšanu, lai izveidotu Kopienas apdrošināšanas modeli vai atlīdzināšanas mehānismu ar mērķi kompensēt dabas katastrofu radītos zaudējumus un lauksaimniekiem nodrošināt minimālos ienākumus; |
| --- | --- |

3.

šajā sakarā pieprasa paātrināt 2005. gada budžeta procedūrā paredzētā izmēģinājuma projekta uzsākšanu, lai izveidotu Kopienas apdrošināšanas modeli vai atlīdzināšanas mehānismu ar mērķi kompensēt dabas katastrofu radītos zaudējumus un lauksaimniekiem nodrošināt minimālos ienākumus;

| 4. | pieprasa Komisijai atļaut izmantot ES Solidaritātes fonda līdzekļus plašu reģionu ražotspējai nodarīto zaudējumu atlīdzināšanai, ņemot vērā to, ka sals un sausums atstāj sekas uz daudzu reģionu dzīves apstākļiem un ekonomikas stabilitāti; |
| --- | --- |

4.

pieprasa Komisijai atļaut izmantot ES Solidaritātes fonda līdzekļus plašu reģionu ražotspējai nodarīto zaudējumu atlīdzināšanai, ņemot vērā to, ka sals un sausums atstāj sekas uz daudzu reģionu dzīves apstākļiem un ekonomikas stabilitāti;

| 5. | atkārtoti aicina Padomi un Komisiju pārskatīt atbilstības kritērijus un pasākumus, kuru īstenošanai var piešķirt Solidaritātes fonda līdzekļus, lai tādējādi varētu rīkoties situācijās, ko izraisa nelabvēlīgas klimata izmaiņas, kuras nopietni skar lauku apvidus; labvēlīgi izsakās par to kritēriju paplašināšanu, ar kuriem pārvalda pieeju Solidaritātes fonda līdzekļiem klimata katastrofu gadījumos, saistībā ar finanšu plānu 2007.– 2013. gadam; |
| --- | --- |

5.

atkārtoti aicina Padomi un Komisiju pārskatīt atbilstības kritērijus un pasākumus, kuru īstenošanai var piešķirt Solidaritātes fonda līdzekļus, lai tādējādi varētu rīkoties situācijās, ko izraisa nelabvēlīgas klimata izmaiņas, kuras nopietni skar lauku apvidus; labvēlīgi izsakās par to kritēriju paplašināšanu, ar kuriem pārvalda pieeju Solidaritātes fonda līdzekļiem klimata katastrofu gadījumos, saistībā ar finanšu plānu 2007.– 2013. gadam;

| 6. | pieprasa Komisijai uzlabot pieejamības nosacījumus tai palīdzībai, kuru piešķir saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku, ar šādu pasākumu palīdzību:






  — | zemes atstāšanas papuvē režīma elastības palielināšana, |
| --- | --- | --- |

6.

pieprasa Komisijai uzlabot pieejamības nosacījumus tai palīdzībai, kuru piešķir saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku, ar šādu pasākumu palīdzību:

—

zemes atstāšanas papuvē režīma elastības palielināšana,

| — | lopu ganīšanas atļaušana papuvēs, |
| --- | --- |

—

lopu ganīšanas atļaušana papuvēs,

| — | atbrīvošana no prasības gaidīt ziedēšanas laiku, lai saņemtu Kopienas palīdzību attiecībā uz zālaugiem, |
| --- | --- |

—

atbrīvošana no prasības gaidīt ziedēšanas laiku, lai saņemtu Kopienas palīdzību attiecībā uz zālaugiem,

| — | atbrīvošana no parastās prasības ievākt pākšaugu ražu, lai saņemtu palīdzību un iespēju tiešā veidā izmantot šīs lauksaimnieciski izmantojamās zemes ganībām, |
| --- | --- |

—

atbrīvošana no parastās prasības ievākt pākšaugu ražu, lai saņemtu palīdzību un iespēju tiešā veidā izmantot šīs lauksaimnieciski izmantojamās zemes ganībām,

| — | intervences graudaugu lielāka mobilizācija, lai apmierinātu mājdzīvnieku barošanas prasības, |
| --- | --- |

—

intervences graudaugu lielāka mobilizācija, lai apmierinātu mājdzīvnieku barošanas prasības,

| — | saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku piešķiramo atbalsta maksājumu paātrināta izmaksāšana septembra mēnesī; |
| --- | --- |

—

saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku piešķiramo atbalsta maksājumu paātrināta izmaksāšana septembra mēnesī;

| 7. | pieprasa saistībā ar augļu un dārzeņu kopējo tirgus organizāciju 2006. gada atbilstīgajām darbības programmām piemērot 4.panta 4.punktu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1433/2003 (2003. gada 11. augusts) (2), lai nodrošinātu pārdotās produkcijas minimālo vērtību vismaz 65 % apmērā no iepriekšējā pārskata perioda attiecīgās produkcijas vērtības; pieprasa saistībā ar PTO gaidāmo reformu maksimāli mīkstināt attiecīgos standartus klimata katastrofu gadījumā; aicina citronu audzēšanas nozarē likvidēt sankcijas saistībā ar pārstrādes rūpniecības uzņēmumiem noslēgto līgumu neizpildi, apzinoties, ka sals ir nepārvaramas varas gadījums, kas ir jāņem vērā; |
| --- | --- |

7.

pieprasa saistībā ar augļu un dārzeņu kopējo tirgus organizāciju 2006. gada atbilstīgajām darbības programmām piemērot 4.panta 4.punktu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1433/2003 (2003. gada 11. augusts) (2), lai nodrošinātu pārdotās produkcijas minimālo vērtību vismaz 65 % apmērā no iepriekšējā pārskata perioda attiecīgās produkcijas vērtības; pieprasa saistībā ar PTO gaidāmo reformu maksimāli mīkstināt attiecīgos standartus klimata katastrofu gadījumā; aicina citronu audzēšanas nozarē likvidēt sankcijas saistībā ar pārstrādes rūpniecības uzņēmumiem noslēgto līgumu neizpildi, apzinoties, ka sals ir nepārvaramas varas gadījums, kas ir jāņem vērā;

| 8. | brīdina Padomi un Komisiju par nepieciešamību nekavējoties piešķirt apropriācijas un līdzekļus, lai nodrošinātu meža ugunsgrēku izplatīšanās, kā arī citu, nokrišņu trūkuma izraisītu, nopietnu seku novēršanai; pieprasa piešķirt lielākus līdzekļus cīņai pret mežu ugunsgrēkiem un īstenot pienācīgi strukturētu Kopienas stratēģiju cīņai pret šo parādību, kuras nopietnību palielina sausums; |
| --- | --- |

8.

brīdina Padomi un Komisiju par nepieciešamību nekavējoties piešķirt apropriācijas un līdzekļus, lai nodrošinātu meža ugunsgrēku izplatīšanās, kā arī citu, nokrišņu trūkuma izraisītu, nopietnu seku novēršanai; pieprasa piešķirt lielākus līdzekļus cīņai pret mežu ugunsgrēkiem un īstenot pienācīgi strukturētu Kopienas stratēģiju cīņai pret šo parādību, kuras nopietnību palielina sausums;

| 9. | mudina Komisiju rūpīgi izpētīt sausuma parādību, lai noteiktu tās periodiskumu vai ciklisko raksturu, kā arī izpētīt, vai tai ir kāda saistība ar klimata pārmaiņām, kā arī lūdz tai pastāvīgi izvērtēt augsnes erozijas un pārtuksnešošanās attīstības sekas; turklāt lūdz Komisijai saistībā ar politiku cīņai pret klimata pārmaiņām veicināt biodegvielas izmantošanu, lai samazinātu Eiropas Savienības lielo atkarību naftas jomā; |
| --- | --- |

9.

mudina Komisiju rūpīgi izpētīt sausuma parādību, lai noteiktu tās periodiskumu vai ciklisko raksturu, kā arī izpētīt, vai tai ir kāda saistība ar klimata pārmaiņām, kā arī lūdz tai pastāvīgi izvērtēt augsnes erozijas un pārtuksnešošanās attīstības sekas; turklāt lūdz Komisijai saistībā ar politiku cīņai pret klimata pārmaiņām veicināt biodegvielas izmantošanu, lai samazinātu Eiropas Savienības lielo atkarību naftas jomā;

| 10. | atzinīgi vērtē Briseles Eiropadomes neseno apņemšanos samazināt, sākot ar 2020. gadu, siltumnīcefektu gāzu emisiju līdz 30 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni un ierobežot globālo sasilšanu ne vairāk par 2°C salīdzinājumā ar līmeni, kāds bija pirms rūpniecības attīstības; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē Briseles Eiropadomes neseno apņemšanos samazināt, sākot ar 2020. gadu, siltumnīcefektu gāzu emisiju līdz 30 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni un ierobežot globālo sasilšanu ne vairāk par 2°C salīdzinājumā ar līmeni, kāds bija pirms rūpniecības attīstības;

| 11. | aicina Komisiju atbalstīt pasākumus, tostarp sabiedriskās domas aktivizēšanas jomā, kuri veicina ūdens racionālāku izmantošanu, it īpaši Eiropas dienvidos; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju atbalstīt pasākumus, tostarp sabiedriskās domas aktivizēšanas jomā, kuri veicina ūdens racionālāku izmantošanu, it īpaši Eiropas dienvidos;

| 12. | ar interesi iepazinās ar iepriekš minēto Komisijas neseno ziņojumu par klimata izmaiņu globālo parādību un tās tiešo ietekmi uz ekosistēmām un ūdens aprites ciklu, kā arī ar ierosinātājiem līdzekļiem ūdens politikas vadības atvieglošanai, kuru veic Kopienas atbildīgās iestādes; |
| --- | --- |

12.

ar interesi iepazinās ar iepriekš minēto Komisijas neseno ziņojumu par klimata izmaiņu globālo parādību un tās tiešo ietekmi uz ekosistēmām un ūdens aprites ciklu, kā arī ar ierosinātājiem līdzekļiem ūdens politikas vadības atvieglošanai, kuru veic Kopienas atbildīgās iestādes;

| 13. | neatlaidīgi lūdz Komisiju izpētīt iespēju izveidot Eiropas Sausuma uzraudzības aģentūru; |
| --- | --- |

13.

neatlaidīgi lūdz Komisiju izpētīt iespēju izveidot Eiropas Sausuma uzraudzības aģentūru;

| 14. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Spānijas valdībai, kā arī attiecīgo apgabalu reģionālajām un vietējām iestādēm. |
| --- | --- |

14.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Spānijas valdībai, kā arī attiecīgo apgabalu reģionālajām un vietējām iestādēm.

---

(1)  OV L 130, 15.5.2002., 1. lpp.

(2)  OV L 203, 12.8.2003., 25. lpp.

---