# Gazzetta ufficiale C 150/2006

| | ISSN 1725-2466 |
| --- | --- |
| Gazzetta ufficiale
  dell'Unione europea | C 150 |
| | |
| Edizione in lingua italiana | Comunicazioni e informazioni | 49o anno28 giugno 2006 |

ISSN 1725-2466

Gazzetta ufficiale

dell'Unione europea

C 150

Edizione in lingua italiana

Comunicazioni e informazioni

49o anno28 giugno 2006

---

| Numero d'informazione | Sommario | pagina |
| --- | --- | --- |
| | Atti adottati a norma del titolo VI del trattato sull'Unione europea |
| 2006/C 150/1 | Bilancio 2007 per Europol | 1 |

Numero d'informazione

Sommario

pagina

Atti adottati a norma del titolo VI del trattato sull'Unione europea

2006/C 150/1

Bilancio 2007 per Europol

1

| | I   Comunicazioni |
| --- | --- |
| | Parlamento europeo |
| 2006/C 150/2 | Decisione dell'ufficio di presidenza del Parlamento europeo del 29 marzo 2004 che stabilisce le modalità di applicazione del regolamento (CE) n. 2004/2003 del Parlamento europeo e del Consiglio relativo allo statuto e al finanziamento dei partiti politici a livello europeo | 9 |
| | Commissione |
| 2006/C 150/3 | Tassi di cambio dell'euro | 33 |
| 2006/C 150/4 | Avvio di procedura (Caso n. COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez) (
  1
  ) | 34 |
| 2006/C 150/5 | Aiuti di Stato — Repubblica ceca — Aiuti di Stato n. C 12/2006 (ex N 132/2005) — Regime di aiuto per il sostegno del trasporto combinato — Invito a presentare osservazioni a norma dell'articolo 88, paragrafo 2, del Trattato CE (
  1
  ) | 35 |
| 2006/C 150/6 | Notifica preventiva di una concentrazione (Caso n. COMP/M.4253 — Bridgepoint/Limoni) — Caso ammissibile alla procedura semplificata (
  1
  ) | 47 |
| 2006/C 150/7 | Comunicazione della Commissione ai sensi della procedura prevista dall'art. 4 par. 1, lett. a) del regolamento (CEE) n. 2408/92 del Consiglio — Imposizione di oneri di servizio pubblico sui servizi aerei regolari all'interno dell'Italia (
  1
  ) | 48 |
| 2006/C 150/8 | Aiuto di Stato — Polonia — Aiuto di Stato n. C 49/2005 (ex N 233/2005) — Aiuti alla ristrutturazione a favore di Chemobudowa Kraków S.A. — Invito a presentare osservazioni ai sensi dell'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE (
  1
  ) | 51 |
| 2006/C 150/9 | Non opposizione ad un'operazione di concentrazione notificata (Caso n. COMP/M.4236 — Wendel-Carlyle/Stahl) (
  1
  ) | 59 |

I   Comunicazioni

Parlamento europeo

2006/C 150/2

Decisione dell'ufficio di presidenza del Parlamento europeo del 29 marzo 2004 che stabilisce le modalità di applicazione del regolamento (CE) n. 2004/2003 del Parlamento europeo e del Consiglio relativo allo statuto e al finanziamento dei partiti politici a livello europeo

9

Commissione

2006/C 150/3

Tassi di cambio dell'euro

33

2006/C 150/4

Avvio di procedura (Caso n. COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez) (
  1
  )

1

34

2006/C 150/5

Aiuti di Stato — Repubblica ceca — Aiuti di Stato n. C 12/2006 (ex N 132/2005) — Regime di aiuto per il sostegno del trasporto combinato — Invito a presentare osservazioni a norma dell'articolo 88, paragrafo 2, del Trattato CE (
  1
  )

1

35

2006/C 150/6

Notifica preventiva di una concentrazione (Caso n. COMP/M.4253 — Bridgepoint/Limoni) — Caso ammissibile alla procedura semplificata (
  1
  )

1

47

2006/C 150/7

Comunicazione della Commissione ai sensi della procedura prevista dall'art. 4 par. 1, lett. a) del regolamento (CEE) n. 2408/92 del Consiglio — Imposizione di oneri di servizio pubblico sui servizi aerei regolari all'interno dell'Italia (
  1
  )

1

48

2006/C 150/8

Aiuto di Stato — Polonia — Aiuto di Stato n. C 49/2005 (ex N 233/2005) — Aiuti alla ristrutturazione a favore di Chemobudowa Kraków S.A. — Invito a presentare osservazioni ai sensi dell'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE (
  1
  )

1

51

2006/C 150/9

Non opposizione ad un'operazione di concentrazione notificata (Caso n. COMP/M.4236 — Wendel-Carlyle/Stahl) (
  1
  )

1

59

| | III   Informazioni |
| --- | --- |
| | Parlamento europeo |
| 2006/C 150/0 | Invito a presentare proposte (n. VIII-2007/01) — Linea di bilancio 4020 Finanziamento dei partiti politici europei | 60 |

III   Informazioni

Parlamento europeo

2006/C 150/0

Invito a presentare proposte (n. VIII-2007/01) — Linea di bilancio 4020 Finanziamento dei partiti politici europei

60

| | Rettifiche |
| --- | --- |
| 2006/C 150/1 | Rettifica dell'invio a presentare proposte DG EAC n. 33/06 — Concessione di sovvenzioni per la promozione e il coordinamento di progetti di sviluppo dei sistemi di crediti per l'istruzione e la formazione professionali (ECVET) (GU C 144 del 20.6.2006) | 63 |

Rettifiche

2006/C 150/1

Rettifica dell'invio a presentare proposte DG EAC n. 33/06 — Concessione di sovvenzioni per la promozione e il coordinamento di progetti di sviluppo dei sistemi di crediti per l'istruzione e la formazione professionali (ECVET) (GU C 144 del 20.6.2006)

(GU C 144 del 20.6.2006)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Testo rilevante ai fini del SEE |

---

(1)   Testo rilevante ai fini del SEE

1

| IT | |
| --- | --- |

IT

---

Atti adottati a norma del titolo VI del trattato sull'Unione europea

| 28.6.2006 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 150/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 150/1

---

Bilancio 2007 per Europol (1)

(2006/C 150/01)

Europol

| Titolo
  Capitolo
  Articolo | Descrizione | Bilancio 2006 (2)

  (EUR) | Bilancio 2007
  (EUR) | Commenti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ENTRATE | | | |
| 10 | Contributi | | | |
| 100 | Contributi degli Stati membri | 51 957 486 | 55 296 814 | Per l'importo relativo al 2007, sono previsti 3,03 milioni di euro per gli arretrati delle retribuzioni, per un'eventuale gara d'appalto della rete privata virtuale (VPN) nonché per il funzionamento di entrambe le reti contemporaneamente. Fatto salvo l'articolo 38, paragrafo 1, del regolamento finanziario, detti importi possono essere sollecitati solo dopo decisione unanime del consiglio di amministrazione. |
| 101 | Saldo dell'esercizio t-2 | 8 247 514 | 9 472 186 | |
| | Totale capitolo 10 | 60 205 000 | 64 769 000 | |
| 11 | Altre entrate | | | |
| 110 | Interessi | 1 200 000 | 1 000 000 | |
| 111 | Gettito delle imposte versate dal personale dell'Europol | 1 945 000 | 2 025 000 | |
| 112 | Varie | 200 000 | 100 000 | |
| | Totale capitolo 11 | 3 345 000 | 3 125 000 | |
| 12 | Finanziamento da parte di terzi | | | |
| 120 | Contributo della BCE destinato alle indagini sulla falsificazione | p.m. | — | |
| 121 | Finanziamento di progetti da parte della Commissione europea ed altre parti interessate | p.m. | p.m. | Fatti salvi l'articolo 35 della convenzione Europol e l'articolo 16 del regolamento finanziario, il consiglio di amministrazione può, deliberando all'unanimità e sulla base di una proposta del direttore, modificare l'importo degli stanziamenti a condizione che il totale delle entrate copra il totale delle spese (cfr. articolo 321). Il presente articolo può inoltre comprendere contributi da parte di partecipanti. Il contributo proprio dell'Europol a eventuali progetti è finanziato sulla base di altri articoli. |
| 122 | Altri finanziamenti da parte di terzi | — | p.m. | Fatti salvi l'articolo 35 della convenzione Europol e l'articolo 16 del regolamento finanziario, il consiglio di amministrazione può, deliberando all'unanimità e sulla base di una proposta del direttore, modificare l'importo degli stanziamenti a condizione che il totale delle entrate copra il totale delle spese (cfr. articolo 322). Il presente articolo può inoltre comprendere contributi da parte di partecipanti. Il contributo proprio dell'Europol a eventuali progetti è finanziato sulla base di altri articoli. |
| | Totale capitolo 12 | p.m. | p.m. | |
| | TOTALE TITOLO 1 | 63 550 000 | 67 894 000 | |
| 2 | PERSONALE | | | |
| 20 | Costi inerenti agli stipendi | | | |
| 200 | Personale dell'Europol | 35 650 000 | 39 406 000 | |
| 201 | Agenti locali | 620 000 | 550 000 | |
| 202 | Adeguamento delle retribuzioni | 1 200 000 | 640 000 | Tale importo sarà utilizzato solo per il finanziamento degli arretrati.
  Cfr. articolo 100 e l'allegato C. |
| | Totale capitolo 20 | 37 470 000 | 40 596 000 | |
| 21 | Altri costi inerenti al personale | | | |
| 210 | Assunzioni | 350 000 | 314 000 | |
| 211 | Formazione del personale dell'Europol | 550 000 | 525 000 | In conseguenza della modifica della struttura di bilancio nel 2006, per il 2005 tale articolo comprende un importo di 16 807 EUR destinato alla formazione derivato dal precedente articolo 603 (Altre spese della squadra incaricata del progetto). |
| | Totale capitolo 21 | 900 000 | 839 000 | |
| | TOTALE TITOLO 2 | 38 370 000 | 41 435 000 | |
| 3 | ALTRE SPESE | | | |
| 30 | Costi inerenti alle attività | | | |
| 300 | Riunioni | 960 000 | 870 000 | In conseguenza della modifica della struttura di bilancio nel 2006, per il 2005 tale articolo comprende un importo di 17 197 EUR derivato dal precedente articolo 601 (Altre spese della squadra incaricata del progetto). |
| 301 | Traduzioni | 645 000 | 749 000 | |
| 302 | Stampa | 355 000 | 260 000 | |
| 303 | Viaggi | 1 330 000 | 1 170 000 | In conseguenza della modifica della struttura di bilancio nel 2006, per il 2005 tale articolo comprende un importo di 1 791 EUR derivato dal precedente articolo 603 (Altre spese della squadra incaricata del progetto). |
| 304 | Studi, consulenze (diversi da ICT) | 150 000 | 110 000 | |
| 305 | Formazione specialistica | 65 000 | 85 000 | Il presente articolo era in precedenza riferito alla voce «Formazione». La dicitura è stata modificata al fine di evitare confusioni tra l'articolo presente e l'articolo 211. |
| 306 | Apparecchiature tecniche | 40 000 | 10 000 | |
| 307 | Sussidi operativi | 150 000 | 150 000 | |
| | Totale capitolo 30 | 3 695 000 | 3 404 000 | |
| 31 | Supporto generale | | | |
| 310 | Costi di costruzione | 1 020 000 | 1 100 000 | |
| 311 | Autoveicoli | 175 000 | 225 000 | |
| 314 | Documentazione e fonti di pubblico accesso | 425 000 | 400 000 | |
| 315 | Sussidi | 720 000 | 550 000 | |
| 316 | Altri acquisti | 200 000 | 210 000 | |
| 317 | Altre spese di funzionamento | 410 000 | 450 000 | In conseguenza della modifica della struttura di bilancio nel 2006, per il 2005, tale articolo comprende un importo di 3 410 EUR derivato dal precedente articolo 603 (Altre spese della squadra incaricata del progetto). |
| 318 | Nuovo edificio | 500 000 | 220 000 | |
| | Totale capitolo 31 | 3 450 000 | 3 155 000 | |
| 32 | Spese finanziate da terzi | | | |
| 320 | Spese per conto della BCE relative alle indagini sulla falsificazione | p.m. | — | |
| 321 | Progetto di spese finanziate dalla Commissione europea e da altre parti interessate | p.m. | p.m. | Fatti salvi l'articolo 35 della convenzione Europol e l'articolo 16 del regolamento finanziario, il consiglio di amministrazione può, deliberando all'unanimità e sulla base di una proposta del direttore, modificare l'importo degli stanziamenti a condizione che il totale delle entrate copra il totale delle spese (cfr. articolo 121). Il contributo proprio dell'Europol a eventuali progetti è finanziato sulla base di altri articoli.
  Il presente articolo contempla le spese inerenti ai progetti finanziati in base ai programmi dell'UE. |
| 322 | Spese finanziate da ulteriori terzi | p.m. | p.m. | Fatti salvi l'articolo 35 della convenzione Europol e l'articolo 16 del regolamento finanziario, il consiglio di amministrazione può, deliberando all'unanimità e sulla base di una proposta del direttore, modificare l'importo degli stanziamenti a condizione che il totale delle entrate copra il totale delle spese (cfr. articolo 122). Il contributo proprio dell'Europol a eventuali progetti è finanziato sulla base di altri articoli. |
| | Totale capitolo 32 | p.m. | p.m. | |
| | TOTALE TITOLO 3 | 7 145 000 | 6 559 000 | |
| 4 | ORGANI ED ORGANISMI | | | |
| 40 | Costi inerenti agli stipendi | | | |
| 400 | Personale dell'Europol | 825 000 | 900 000 | |
| 401 | Personale locale | p.m. | p.m. | |
| 402 | Adeguamento delle retribuzioni | 30 000 | 15 000 | Tale importo sarà utilizzato solo per il finanziamento degli arretrati.
  Cfr. articolo 100 e l'allegato C. |
| | Totale capitolo 40 | 855 000 | 915 000 | |
| 41 | Altre spese di funzionamento | | | |
| 410 | Consiglio di amministrazione | 1 800 000 | 2 145 000 | |
| 411 | Autorità di controllo comune | 1 135 000 | 970 000 | L'importo del 2005 comprende 85 000 EUR per «Spese per i ricorsi», che nella precedente struttura di bilancio erano riportati sotto «Autorità di controllo comune». |
| 412 | Spese per i ricorsi | p.m. | p.m. | Un fondo spese per i ricorsi è previsto nel bilancio 2004 e 2005. L'ammontare versato in tale fondo (attualmente pari a 170 000 EUR) viene rivisto annualmente. |
| 413 | Controllore finanziario | 10 000 | 8 000 | |
| 414 | Comitato di controllo comune | 50 000 | 52 000 | |
| 415 | Task force dei capi di polizia | 175 000 | 100 000 | |
| | Totale capitolo 41 | 3 170 000 | 3 275 000 | |
| | TOTALE TITOLO 4 | 4 025 000 | 4 190 000 | |
| 6 | ICT (compreso TECS) | | | |
| 62 | ICT | | | |
| 620 | Tecnologie dell'informazione | 2 900 000 | 2 900 000 | Ex articolo 312. |
| 621 | Tecnologie delle comunicazioni | 4 810 000 | 7 735 000 | Ex articolo 313. Tale importo comprende 2 375 000 EUR destinati alla gara di appalto per la nuova rete VPN. Cfr. articolo 100 e l'allegato C. |
| 622 | Consulenze | 3 130 000 | 1 970 000 | Ex articolo 602. |
| 623 | Sistemi di analisi, collegamento, indicizzazione e sicurezza | 3 050 000 | 3 005 000 | Ex articolo 610. |
| 624 | Sistema di informazione | 120 000 | 100 000 | Ex articolo 611. |
| | Totale capitolo 62 | 14 010 000 | 15 710 000 | |
| | TOTALE TITOLO 6 | 14 010 000 | 15 710 000 | |
| | TOTALE ENTRATE, SEZIONE A | 63 550 000 | 67 894 000 | |
| | TOTALE SPESE, SEZIONE A | 63 550 000 | 67 894 000 | |
| | SALDO | — | — | |

Titolo

Capitolo

Articolo

Descrizione

Bilancio 2006 (2)

(EUR)

Bilancio 2007

(EUR)

Commenti

1

ENTRATE

10

Contributi

100

Contributi degli Stati membri

51 957 486

55 296 814

Per l'importo relativo al 2007, sono previsti 3,03 milioni di euro per gli arretrati delle retribuzioni, per un'eventuale gara d'appalto della rete privata virtuale (VPN) nonché per il funzionamento di entrambe le reti contemporaneamente. Fatto salvo l'articolo 38, paragrafo 1, del regolamento finanziario, detti importi possono essere sollecitati solo dopo decisione unanime del consiglio di amministrazione.

101

Saldo dell'esercizio t-2

8 247 514

9 472 186

Totale capitolo 10

60 205 000

64 769 000

11

Altre entrate

110

Interessi

1 200 000

1 000 000

111

Gettito delle imposte versate dal personale dell'Europol

1 945 000

2 025 000

112

Varie

200 000

100 000

Totale capitolo 11

3 345 000

3 125 000

12

Finanziamento da parte di terzi

120

Contributo della BCE destinato alle indagini sulla falsificazione

p.m.

—

121

Finanziamento di progetti da parte della Commissione europea ed altre parti interessate

p.m.

p.m.

Fatti salvi l'articolo 35 della convenzione Europol e l'articolo 16 del regolamento finanziario, il consiglio di amministrazione può, deliberando all'unanimità e sulla base di una proposta del direttore, modificare l'importo degli stanziamenti a condizione che il totale delle entrate copra il totale delle spese (cfr. articolo 321). Il presente articolo può inoltre comprendere contributi da parte di partecipanti. Il contributo proprio dell'Europol a eventuali progetti è finanziato sulla base di altri articoli.

122

Altri finanziamenti da parte di terzi

—

p.m.

Fatti salvi l'articolo 35 della convenzione Europol e l'articolo 16 del regolamento finanziario, il consiglio di amministrazione può, deliberando all'unanimità e sulla base di una proposta del direttore, modificare l'importo degli stanziamenti a condizione che il totale delle entrate copra il totale delle spese (cfr. articolo 322). Il presente articolo può inoltre comprendere contributi da parte di partecipanti. Il contributo proprio dell'Europol a eventuali progetti è finanziato sulla base di altri articoli.

Totale capitolo 12

p.m.

p.m.

TOTALE TITOLO 1

63 550 000

67 894 000

2

PERSONALE

20

Costi inerenti agli stipendi

200

Personale dell'Europol

35 650 000

39 406 000

201

Agenti locali

620 000

550 000

202

Adeguamento delle retribuzioni

1 200 000

640 000

Tale importo sarà utilizzato solo per il finanziamento degli arretrati.

Cfr. articolo 100 e l'allegato C.

Totale capitolo 20

37 470 000

40 596 000

21

Altri costi inerenti al personale

210

Assunzioni

350 000

314 000

211

Formazione del personale dell'Europol

550 000

525 000

In conseguenza della modifica della struttura di bilancio nel 2006, per il 2005 tale articolo comprende un importo di 16 807 EUR destinato alla formazione derivato dal precedente articolo 603 (Altre spese della squadra incaricata del progetto).

Totale capitolo 21

900 000

839 000

TOTALE TITOLO 2

38 370 000

41 435 000

3

ALTRE SPESE

30

Costi inerenti alle attività

300

Riunioni

960 000

870 000

In conseguenza della modifica della struttura di bilancio nel 2006, per il 2005 tale articolo comprende un importo di 17 197 EUR derivato dal precedente articolo 601 (Altre spese della squadra incaricata del progetto).

301

Traduzioni

645 000

749 000

302

Stampa

355 000

260 000

303

Viaggi

1 330 000

1 170 000

In conseguenza della modifica della struttura di bilancio nel 2006, per il 2005 tale articolo comprende un importo di 1 791 EUR derivato dal precedente articolo 603 (Altre spese della squadra incaricata del progetto).

304

Studi, consulenze (diversi da ICT)

150 000

110 000

305

Formazione specialistica

65 000

85 000

Il presente articolo era in precedenza riferito alla voce «Formazione». La dicitura è stata modificata al fine di evitare confusioni tra l'articolo presente e l'articolo 211.

306

Apparecchiature tecniche

40 000

10 000

307

Sussidi operativi

150 000

150 000

Totale capitolo 30

3 695 000

3 404 000

31

Supporto generale

310

Costi di costruzione

1 020 000

1 100 000

311

Autoveicoli

175 000

225 000

314

Documentazione e fonti di pubblico accesso

425 000

400 000

315

Sussidi

720 000

550 000

316

Altri acquisti

200 000

210 000

317

Altre spese di funzionamento

410 000

450 000

In conseguenza della modifica della struttura di bilancio nel 2006, per il 2005, tale articolo comprende un importo di 3 410 EUR derivato dal precedente articolo 603 (Altre spese della squadra incaricata del progetto).

318

Nuovo edificio

500 000

220 000

Totale capitolo 31

3 450 000

3 155 000

32

Spese finanziate da terzi

320

Spese per conto della BCE relative alle indagini sulla falsificazione

p.m.

—

321

Progetto di spese finanziate dalla Commissione europea e da altre parti interessate

p.m.

p.m.

Fatti salvi l'articolo 35 della convenzione Europol e l'articolo 16 del regolamento finanziario, il consiglio di amministrazione può, deliberando all'unanimità e sulla base di una proposta del direttore, modificare l'importo degli stanziamenti a condizione che il totale delle entrate copra il totale delle spese (cfr. articolo 121). Il contributo proprio dell'Europol a eventuali progetti è finanziato sulla base di altri articoli.

Il presente articolo contempla le spese inerenti ai progetti finanziati in base ai programmi dell'UE.

322

Spese finanziate da ulteriori terzi

p.m.

p.m.

Fatti salvi l'articolo 35 della convenzione Europol e l'articolo 16 del regolamento finanziario, il consiglio di amministrazione può, deliberando all'unanimità e sulla base di una proposta del direttore, modificare l'importo degli stanziamenti a condizione che il totale delle entrate copra il totale delle spese (cfr. articolo 122). Il contributo proprio dell'Europol a eventuali progetti è finanziato sulla base di altri articoli.

Totale capitolo 32

p.m.

p.m.

TOTALE TITOLO 3

7 145 000

6 559 000

4

ORGANI ED ORGANISMI

40

Costi inerenti agli stipendi

400

Personale dell'Europol

825 000

900 000

401

Personale locale

p.m.

p.m.

402

Adeguamento delle retribuzioni

30 000

15 000

Tale importo sarà utilizzato solo per il finanziamento degli arretrati.

Cfr. articolo 100 e l'allegato C.

Totale capitolo 40

855 000

915 000

41

Altre spese di funzionamento

410

Consiglio di amministrazione

1 800 000

2 145 000

411

Autorità di controllo comune

1 135 000

970 000

L'importo del 2005 comprende 85 000 EUR per «Spese per i ricorsi», che nella precedente struttura di bilancio erano riportati sotto «Autorità di controllo comune».

412

Spese per i ricorsi

p.m.

p.m.

Un fondo spese per i ricorsi è previsto nel bilancio 2004 e 2005. L'ammontare versato in tale fondo (attualmente pari a 170 000 EUR) viene rivisto annualmente.

413

Controllore finanziario

10 000

8 000

414

Comitato di controllo comune

50 000

52 000

415

Task force dei capi di polizia

175 000

100 000

Totale capitolo 41

3 170 000

3 275 000

TOTALE TITOLO 4

4 025 000

4 190 000

6

ICT (compreso TECS)

62

ICT

620

Tecnologie dell'informazione

2 900 000

2 900 000

Ex articolo 312.

621

Tecnologie delle comunicazioni

4 810 000

7 735 000

Ex articolo 313. Tale importo comprende 2 375 000 EUR destinati alla gara di appalto per la nuova rete VPN. Cfr. articolo 100 e l'allegato C.

622

Consulenze

3 130 000

1 970 000

Ex articolo 602.

623

Sistemi di analisi, collegamento, indicizzazione e sicurezza

3 050 000

3 005 000

Ex articolo 610.

624

Sistema di informazione

120 000

100 000

Ex articolo 611.

Totale capitolo 62

14 010 000

15 710 000

TOTALE TITOLO 6

14 010 000

15 710 000

TOTALE ENTRATE, SEZIONE A

63 550 000

67 894 000

TOTALE SPESE, SEZIONE A

63 550 000

67 894 000

SALDO

—

—

Stato ospitante

| Titolo
  Capitolo
  Articolo | Descrizione | Bilancio 2006

  (EUR) | Bilancio 2007

  (EUR) | Commenti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 | ENTRATE (STATO OSPITANTE) | | | |
| 70 | Contributi | | | |
| 700 | Contributi dello Stato ospitante, sicurezza | 2 139 109 | 2 242 742 | Fatti salvi l'articolo 35 della convenzione Europol e l'articolo 16 del regolamento finanziario, il consiglio di amministrazione può, deliberando all'unanimità e sulla base di una proposta del direttore, modificare l'importo degli stanziamenti a condizione che il totale delle entrate copra il totale delle spese (cfr. capitolo 80). La proposta del direttore deve fondarsi su un accordo tra l'Europol ed il ministero olandese di Grazia e giustizia. |
| 701 | Contributi dello Stato ospitante, edifici | p.m. | p.m. | Fatti salvi l'articolo 35 della convenzione Europol e l'articolo 16 del regolamento finanziario, il consiglio di amministrazione può, deliberando all'unanimità e sulla base di una proposta del direttore, modificare l'importo degli stanziamenti a condizione che il totale delle entrate copra il totale delle spese (cfr. articolo 810). La proposta del direttore deve fondarsi su un accordo tra l'Europol ed il ministero olandese di Grazia e giustizia. |
| 702 | Saldo dell'esercizio finanziario t-2 | 247 891 | 217 258 | |
| | Totale capitolo 70 | 2 387 000 | 2 460 000 | |
| 71 | Altre entrate | | | |
| 711 | Varie | p.m. | p.m. | |
| | Totale capitolo 71 | p.m. | p.m. | |
| | TOTALE TITOLO 7 | 2 387 000 | 2 460 000 | |
| 8 | SPESE, STATO OSPITANTE | | | |
| 80 | Sicurezza | | | |
| 800 | Spese di sicurezza | 2 387 000 | 2 460 000 | Fatti salvi l'articolo 35 della convenzione Europol e l'articolo 16 del regolamento finanziario, il consiglio di amministrazione può, deliberando all'unanimità e sulla base di una proposta del direttore, modificare l'importo degli stanziamenti a condizione che il totale delle entrate copra il totale delle spese (cfr. articolo 700). La proposta del direttore deve fondarsi su un accordo tra l'Europol ed il ministero olandese di Grazia e giustizia. |
| | Totale capitolo 80 | 2 387 000 | 2 460 000 | |
| 81 | Spese relative all'immobile | | | |
| 810 | Spese relative all'immobile, Stato ospitante | p.m. | p.m. | Fatti salvi l'articolo 35 della convenzione Europol e l'articolo 16 del regolamento finanziario, il consiglio di amministrazione può, deliberando all'unanimità e sulla base di una proposta del direttore, modificare l'importo degli stanziamenti a condizione che il totale delle entrate copra il totale delle spese (cfr. articolo 701). La proposta del direttore deve fondarsi su un accordo tra l'Europol ed il ministero olandese di Grazia e giustizia. |
| | Totale capitolo 81 | p.m. | p.m. | |
| | TOTALE TITOLO 8 | 2 387 000 | 2 460 000 | |
| | TOTALE ENTRATE, SEZIONE C | 2 387 000 | 2 460 000 | |
| | TOTALE SPESE, SEZIONE C | 2 387 000 | 2 460 000 | |
| | SALDO, SEZIONE C | — | — | |
| Nota — In seguito ad arrotondamento, gli importi totali per il 2005 possono differire dalla somma dei singoli importi |

Titolo

Capitolo

Articolo

Descrizione

Bilancio 2006

(EUR)

Bilancio 2007

(EUR)

Commenti

7

ENTRATE (STATO OSPITANTE)

70

Contributi

700

Contributi dello Stato ospitante, sicurezza

2 139 109

2 242 742

Fatti salvi l'articolo 35 della convenzione Europol e l'articolo 16 del regolamento finanziario, il consiglio di amministrazione può, deliberando all'unanimità e sulla base di una proposta del direttore, modificare l'importo degli stanziamenti a condizione che il totale delle entrate copra il totale delle spese (cfr. capitolo 80). La proposta del direttore deve fondarsi su un accordo tra l'Europol ed il ministero olandese di Grazia e giustizia.

701

Contributi dello Stato ospitante, edifici

p.m.

p.m.

Fatti salvi l'articolo 35 della convenzione Europol e l'articolo 16 del regolamento finanziario, il consiglio di amministrazione può, deliberando all'unanimità e sulla base di una proposta del direttore, modificare l'importo degli stanziamenti a condizione che il totale delle entrate copra il totale delle spese (cfr. articolo 810). La proposta del direttore deve fondarsi su un accordo tra l'Europol ed il ministero olandese di Grazia e giustizia.

702

Saldo dell'esercizio finanziario t-2

247 891

217 258

Totale capitolo 70

2 387 000

2 460 000

71

Altre entrate

711

Varie

p.m.

p.m.

Totale capitolo 71

p.m.

p.m.

TOTALE TITOLO 7

2 387 000

2 460 000

8

SPESE, STATO OSPITANTE

80

Sicurezza

800

Spese di sicurezza

2 387 000

2 460 000

Fatti salvi l'articolo 35 della convenzione Europol e l'articolo 16 del regolamento finanziario, il consiglio di amministrazione può, deliberando all'unanimità e sulla base di una proposta del direttore, modificare l'importo degli stanziamenti a condizione che il totale delle entrate copra il totale delle spese (cfr. articolo 700). La proposta del direttore deve fondarsi su un accordo tra l'Europol ed il ministero olandese di Grazia e giustizia.

Totale capitolo 80

2 387 000

2 460 000

81

Spese relative all'immobile

810

Spese relative all'immobile, Stato ospitante

p.m.

p.m.

Fatti salvi l'articolo 35 della convenzione Europol e l'articolo 16 del regolamento finanziario, il consiglio di amministrazione può, deliberando all'unanimità e sulla base di una proposta del direttore, modificare l'importo degli stanziamenti a condizione che il totale delle entrate copra il totale delle spese (cfr. articolo 701). La proposta del direttore deve fondarsi su un accordo tra l'Europol ed il ministero olandese di Grazia e giustizia.

Totale capitolo 81

p.m.

p.m.

TOTALE TITOLO 8

2 387 000

2 460 000

TOTALE ENTRATE, SEZIONE C

2 387 000

2 460 000

TOTALE SPESE, SEZIONE C

2 387 000

2 460 000

SALDO, SEZIONE C

—

—

Nota — In seguito ad arrotondamento, gli importi totali per il 2005 possono differire dalla somma dei singoli importi

---

(1)  Adottato dal Consiglio il 12 giugno 2006.

(2)  Per l'esercizio 2006, le cifre tengono conto dello storno dei crediti (dossier n. 2220-103) e del progetto di bilancio rettificativo per lo Stato ospite (dossier n. 2210-197), approvati dal consiglio di amministrazione nella riunione di novembre 2005.

---

ALLEGATO A

Progetto di tabella dell'organico per il 2007

Titolo 2 — Europol

| Grado | Bilancio 2006 | Nuovi posti | Bilancio 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | — | 1 |
| 2 | 3 | — | 3 |
| 3 | 3 | — | 3 |
| 4 | 17 | 1 | 18 |
| 5 | 60 | 3 | 63 |
| 6 | 70 | 4 | 74 |
| 7 | 100 | 5 | 105 |
| 8 | 79 | 2 | 81 |
| 9 | 43 | 1 | 44 |
| 10 | — | — | — |
| 11 (1) | 1 | — | 1 |
| 12 (1) | 5 | — | 5 |
| 13 (1) | — | — | — |
| Totale | 382 | 16 | 398 |

Grado

Bilancio 2006

Nuovi posti

Bilancio 2007

1

1

—

1

2

3

—

3

3

3

—

3

4

17

1

18

5

60

3

63

6

70

4

74

7

100

5

105

8

79

2

81

9

43

1

44

10

—

—

—

11 (1)

1

—

1

12 (1)

5

—

5

13 (1)

—

—

—

Totale

382

16

398

Titolo 4 — Organismi e organi

| Grado | Bilancio 2006 | Nuovi posti | Bilancio 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | — | — | — |
| 2 | — | — | — |
| 3 | — | — | — |
| 4 | 2 | — | 2 |
| 5 | 2 | — | 2 |
| 6 | — | — | — |
| 7 | 1 | 1 | 2 |
| 8 | 2 | — | 2 |
| 9 | — | — | — |
| 10 | — | — | — |
| 11 (2) | — | — | — |
| 12 (2) | — | — | — |
| 13 (2) | — | — | — |
| Totale | 7 | 1 | 8 |

Grado

Bilancio 2006

Nuovi posti

Bilancio 2007

1

—

—

—

2

—

—

—

3

—

—

—

4

2

—

2

5

2

—

2

6

—

—

—

7

1

1

2

8

2

—

2

9

—

—

—

10

—

—

—

11 (2)

—

—

—

12 (2)

—

—

—

13 (2)

—

—

—

Totale

7

1

8

Totale

| Grado | Bilancio 2006 | Nuovi posti | Bilancio 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Totale | 389 | 17 | 406 |

Grado

Bilancio 2006

Nuovi posti

Bilancio 2007

Totale

389

17

406

---

(1)  I posti in corrispondenza dei gradi indicati saranno occupati da agenti locali nella misura prevista dallo statuto del personale.

(2)  I posti in corrispondenza dei gradi indicati saranno occupati da agenti locali nella misura prevista dallo statuto del personale.

---

ALLEGATO B

Contributi degli Stati membri

Bilancio 2007

| | RNL 2005 | Quota RNL 2005 25 Stati membri | Saldo 2005 | Quota RNL 2005 27 Stati membri | Contributi prima dell'adeguamento 2005 | Contributi dopo l'adeguamento 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| milioni di euro | Euro | Euro | Euro | Euro | Euro |
| a | b = a/10 584 037 | c = b x 9 472 186 | d = a/10 681 753 | e = d x 64 769 000 | f = e - c |
| Austria | 237 465 | 2,24 % | 212 519 | 2,22 % | 1 439 873 | 1 227 354 |
| Belgio | 2 227 939 | 21,05 % | 1 993 895 | 20,86 % | 13 509 148 | 11 515 254 |
| Cipro | 294 174 | 2,78 % | 263 271 | 2,75 % | 1 783 726 | 1 520 456 |
| Repubblica ceca | 12 829 | 0,12 % | 11 481 | 0,12 % | 77 788 | 66 307 |
| Danimarca | 201 500 | 1,90 % | 180 333 | 1,89 % | 1 221 799 | 1 041 467 |
| Estonia | 835 859 | 7,90 % | 748 052 | 7,83 % | 5 068 246 | 4 320 194 |
| Finlandia | 8 466 | 0,08 % | 7 577 | 0,08 % | 51 336 | 43 759 |
| Francia | 153 201 | 1,45 % | 137 107 | 1,43 % | 928 934 | 791 827 |
| Germania | 1 674 679 | 15,82 % | 1 498 754 | 15,68 % | 10 154 446 | 8 655 692 |
| Grecia | 175 915 | 1,66 % | 157 435 | 1,65 % | 1 066 664 | 909 229 |
| Ungheria | 83 277 | 0,79 % | 74 529 | 0,78 % | 504 953 | 430 424 |
| Irlanda | 125 838 | 1,19 % | 112 619 | 1,18 % | 763 021 | 650 402 |
| Italia | 1 387 559 | 13,11 % | 1 241 796 | 12,99 % | 8 413 489 | 7 171 693 |
| Lettonia | 10 690 | 0,10 % | 9 567 | 0,10 % | 64 818 | 55 251 |
| Lituania | 18 654 | 0,18 % | 16 694 | 0,17 % | 113 107 | 96 413 |
| Lussemburgo | 23 406 | 0,22 % | 20 947 | 0,22 % | 141 923 | 120 975 |
| Malta | 4 620 | 0,04 % | 4 134 | 0,04 % | 28 012 | 23 878 |
| Paesi Bassi | 470 129 | 4,44 % | 420 742 | 4,40 % | 2 850 633 | 2 429 891 |
| Polonia | 193 298 | 1,83 % | 172 992 | 1,81 % | 1 172 065 | 999 073 |
| Portogallo | 137 655 | 1,30 % | 123 194 | 1,29 % | 834 674 | 711 479 |
| Repubblica slovacca | 34 686 | 0,33 % | 31 042 | 0,32 % | 210 318 | 179 276 |
| Slovenia | 27 135 | 0,26 % | 24 285 | 0,25 % | 164 536 | 140 251 |
| Spagna | 286 576 | 2,71 % | 256 472 | 2,68 % | 1 737 661 | 1 481 189 |
| Svezia | 82 831 | 0,78 % | 74 129 | 0,78 % | 502 246 | 428 117 |
| Regno Unito | 1 875 657 | 17,72 % | 1 678 620 | 17,56 % | 11 373 081 | 9 694 461 |
| Totale parziale | 10 584 037 | 100,00 % | 9 472 186 | 99,09 % | 64 176 497 | 54 704 311 |
| Bulgaria | 21 291 | 0,00 % | — | 0,20 % | 129 098 | 129 098 |
| Romania | 76 425 | 0,00 % | — | 0,72 % | 463 404 | 463 404 |
| Totale generale | 10 681 753 | 100,00 % | 9 472 186 | 100,00 % | 64 769 000 | 55 296 814 |
| | | | | | Saldo 2005 | 9 472 186 |
| | | | | | Altre entrate | 3 125 000 |
| | | | | | Totale delle entrate | 67 894 000 |
| NB: Le cifre per i contributi dell'esercizio 2007 sono meramente indicative e saranno corrette conformemente all'articolo 40, paragrafo 2, del regolamento finanziario, in ragione della differenza tra il contributo versato per il 2005 ed il contributo necessario per finanziare le spese effettivamente sostenute nel 2005. Tali correzioni verranno apportate al momento della richiesta dei contributi per il 2007, anteriormente al 1o dicembre 2005.
  Le cifre dell'RNL utilizzate per la Bulgaria sono quelle fornite dalla DG Bilancio della Commissione europea rese note dalla DG ECFIN nel 2004 durante la riunione di primavera del Consiglio ECOFIN. Le cifre utilizzate per la Romania sono quelle rese note nel 2005 durante la riunione autunnale del Consiglio ECOFIN. Nel caso in cui Romania e Bulgaria non dovessero adottare la convenzione Europol il 1o gennaio 2007 si procederà come previsto dall'allegato 2 del fascicolo n. 2210-162r3 (allegato alla nota esplicativa al bilancio 2005 che illustra il procedimento relativo ai contributi dai paesi in via di adesione).
  In seguito ad arrotondamento, gli importi totali possono differire dalla somma dei singoli importi. |

RNL 2005

Quota RNL 2005 25 Stati membri

Saldo 2005

Quota RNL 2005 27 Stati membri

Contributi prima dell'adeguamento 2005

Contributi dopo l'adeguamento 2005

milioni di euro

Euro

Euro

Euro

Euro

Euro

a

b = a/10 584 037

c = b x 9 472 186

d = a/10 681 753

e = d x 64 769 000

f = e - c

Austria

237 465

2,24 %

212 519

2,22 %

1 439 873

1 227 354

Belgio

2 227 939

21,05 %

1 993 895

20,86 %

13 509 148

11 515 254

Cipro

294 174

2,78 %

263 271

2,75 %

1 783 726

1 520 456

Repubblica ceca

12 829

0,12 %

11 481

0,12 %

77 788

66 307

Danimarca

201 500

1,90 %

180 333

1,89 %

1 221 799

1 041 467

Estonia

835 859

7,90 %

748 052

7,83 %

5 068 246

4 320 194

Finlandia

8 466

0,08 %

7 577

0,08 %

51 336

43 759

Francia

153 201

1,45 %

137 107

1,43 %

928 934

791 827

Germania

1 674 679

15,82 %

1 498 754

15,68 %

10 154 446

8 655 692

Grecia

175 915

1,66 %

157 435

1,65 %

1 066 664

909 229

Ungheria

83 277

0,79 %

74 529

0,78 %

504 953

430 424

Irlanda

125 838

1,19 %

112 619

1,18 %

763 021

650 402

Italia

1 387 559

13,11 %

1 241 796

12,99 %

8 413 489

7 171 693

Lettonia

10 690

0,10 %

9 567

0,10 %

64 818

55 251

Lituania

18 654

0,18 %

16 694

0,17 %

113 107

96 413

Lussemburgo

23 406

0,22 %

20 947

0,22 %

141 923

120 975

Malta

4 620

0,04 %

4 134

0,04 %

28 012

23 878

Paesi Bassi

470 129

4,44 %

420 742

4,40 %

2 850 633

2 429 891

Polonia

193 298

1,83 %

172 992

1,81 %

1 172 065

999 073

Portogallo

137 655

1,30 %

123 194

1,29 %

834 674

711 479

Repubblica slovacca

34 686

0,33 %

31 042

0,32 %

210 318

179 276

Slovenia

27 135

0,26 %

24 285

0,25 %

164 536

140 251

Spagna

286 576

2,71 %

256 472

2,68 %

1 737 661

1 481 189

Svezia

82 831

0,78 %

74 129

0,78 %

502 246

428 117

Regno Unito

1 875 657

17,72 %

1 678 620

17,56 %

11 373 081

9 694 461

Totale parziale

10 584 037

100,00 %

9 472 186

99,09 %

64 176 497

54 704 311

Bulgaria

21 291

0,00 %

—

0,20 %

129 098

129 098

Romania

76 425

0,00 %

—

0,72 %

463 404

463 404

Totale generale

10 681 753

100,00 %

9 472 186

100,00 %

64 769 000

55 296 814

Saldo 2005

9 472 186

Altre entrate

3 125 000

Totale delle entrate

67 894 000

NB: Le cifre per i contributi dell'esercizio 2007 sono meramente indicative e saranno corrette conformemente all'articolo 40, paragrafo 2, del regolamento finanziario, in ragione della differenza tra il contributo versato per il 2005 ed il contributo necessario per finanziare le spese effettivamente sostenute nel 2005. Tali correzioni verranno apportate al momento della richiesta dei contributi per il 2007, anteriormente al 1o dicembre 2005.

Le cifre dell'RNL utilizzate per la Bulgaria sono quelle fornite dalla DG Bilancio della Commissione europea rese note dalla DG ECFIN nel 2004 durante la riunione di primavera del Consiglio ECOFIN. Le cifre utilizzate per la Romania sono quelle rese note nel 2005 durante la riunione autunnale del Consiglio ECOFIN. Nel caso in cui Romania e Bulgaria non dovessero adottare la convenzione Europol il 1o gennaio 2007 si procederà come previsto dall'allegato 2 del fascicolo n. 2210-162r3 (allegato alla nota esplicativa al bilancio 2005 che illustra il procedimento relativo ai contributi dai paesi in via di adesione).

In seguito ad arrotondamento, gli importi totali possono differire dalla somma dei singoli importi.

---

ALLEGATO C

Particolari riguardanti gli importi la cui sollecitazione è soggetta all'approvazione unanime del consiglio di amministrazione

| | Articolo 202 | Articolo 621 | Articolo 402 | Totale |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Arretrati delle retribuzioni | 640 000 | — | 15 000 | 655 000 |
| Spese relative alla rete VPN | — | 2 375 000 | — | 2 375 000 |
| Totale | 640 000 | 2 375 000 | 15 000 | 3 030 000 |

Articolo 202

Articolo 621

Articolo 402

Totale

Arretrati delle retribuzioni

640 000

—

15 000

655 000

Spese relative alla rete VPN

—

2 375 000

—

2 375 000

Totale

640 000

2 375 000

15 000

3 030 000

---

I Comunicazioni

Parlamento europeo

| 28.6.2006 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 150/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 150/9

---

DECISIONE DELL'UFFICIO DI PRESIDENZA DEL PARLAMENTO EUROPEO

del 29 marzo 2004 (1)

che stabilisce le modalità di applicazione del regolamento (CE) n. 2004/2003 del Parlamento europeo e del Consiglio relativo allo statuto e al finanziamento dei partiti politici a livello europeo

(2006/C 150/02)

L'UFFICIO DI PRESIDENZA,

visto il trattato che istituisce la Comunità europea e, in particolare, l'articolo 191,

visto il regolamento (CE) n. 2004/2003 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 4 novembre 2003, relativo allo statuto e al finanziamento dei partiti politici a livello europeo (2),

visto il regolamento (CE, Euratom) n. 1605/2002 del Consiglio, del 25 giugno 2002, che stabilisce il regolamento finanziario applicabile al bilancio generale delle Comunità europee (3) (in appresso «regolamento finanziario»), il regolamento (CE, Euratom) n. 2342/2002 della Commissione del 23 dicembre 2002, recante modalità di esecuzione del regolamento (CE, Euratom) n. 1605/2002 del Consiglio che stabilisce il regolamento finanziario applicabile al bilancio generale delle Comunità europee (4) (in appresso «regolamento sulle modalità di esecuzione») nonché il regolamento (CE) n. 643/2005 della Commissione, del 27 aprile 2005, che abroga il regolamento (CE) n. 2909/2000 relativo alla gestione contabile delle immobilizzazioni non finanziarie delle Comunità europee (5),

visto l'articolo 22, paragrafo 10, del regolamento del Parlamento,

Considerando che

| (1) | occorre definire le modalità relative alla concessione e alla gestione delle sovvenzioni destinate a contribuire al finanziamento dei partiti politici a livello europeo. |
| --- | --- |

(1)

occorre definire le modalità relative alla concessione e alla gestione delle sovvenzioni destinate a contribuire al finanziamento dei partiti politici a livello europeo.

| (2) | il sostegno finanziario ai partiti politici a livello europeo rappresenta una sovvenzione ai sensi dell'articolo 108 e seguenti del regolamento finanziario. |
| --- | --- |

(2)

il sostegno finanziario ai partiti politici a livello europeo rappresenta una sovvenzione ai sensi dell'articolo 108 e seguenti del regolamento finanziario.

DECIDE

Articolo 1

Oggetto

La presente regolamentazione stabilisce le modalità di applicazione del regolamento (CE) n. 2004/2003 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 4 novembre 2003, relativo allo statuto e al finanziamento dei partiti politici a livello europeo.

Articolo 1 bis

Per il finanziamento dei partiti politici a livello europeo, l'Ufficio di presidenza adotta all'inizio di ogni legislatura un quadro finanziario indicativo pluriennale, basato su valori di riferimento concernenti l'importo di base per partito e l'importo supplementare connesso al numero di deputati al Parlamento europeo membri del partito interessato. Tale quadro costituirà il principale riferimento dell'autorità di bilancio del Parlamento europeo durante la procedura di bilancio annuale, senza intaccare i poteri conferiti dal trattato all'autorità di bilancio.

Articolo 2

Bando per proposte

Il Parlamento europeo pubblica ogni anno, entro la fine del primo semestre, un bando per proposte di concessione della sovvenzione per il finanziamento dei partiti politici a livello europeo. La pubblicazione indica i criteri di ammissibilità, le modalità di finanziamento comunitario e le date previste per la procedura di concessione.

Articolo 3

Domanda di finanziamento

1.   Ai fini dell'applicazione dell'articolo 4 del regolamento (CE) n. 2004/2003, ogni partito politico a livello europeo che desidera beneficiare di una sovvenzione a titolo del bilancio generale dell'Unione europea, presenta la sua domanda per iscritto al Presidente del Parlamento europeo entro il 15 novembre precedente l'esercizio di bilancio per il quale richiede la sovvenzione. Alla data di presentazione della domanda devono ricorrere le condizioni di cui all'articolo 3 del succitato regolamento.

2.   Il formulario da utilizzare per la domanda di sovvenzione è allegato alla presente regolamentazione (cfr. allegato 1). Esso è altresì disponibile sul sito Internet del Parlamento europeo.

3.   Ogni notifica a titolo dell'articolo 4, paragrafo 3 del regolamento (CE) n. 2004/2003 va indirizzata al Presidente del Parlamento europeo.

Articolo 4

Decisione sulla domanda di finanziamento

1.   Su proposta del Segretario generale, l'Ufficio di presidenza esamina le domande di finanziamento sulla base dei criteri di cui agli articoli 3 e 4 del regolamento (CE) n. 2004/2003 al fine di determinare le domande suscettibili di beneficiare di un finanziamento. L'Ufficio di presidenza e, nel quadro della preparazione della decisione dell'Ufficio di presidenza, anche il Segretario generale, possono invitare un richiedente a completare o a esplicitare i documenti giustificativi allegati alla domanda entro il termine da loro impartito.

2.   Entro il 15 febbraio dell'esercizio di bilancio per il quale è richiesta la sovvenzione, l'Ufficio di presidenza adotta l'elenco dei beneficiari e gli importi attribuiti. In caso di mancata concessione della sovvenzione richiesta, l'Ufficio di presidenza specifica nella stessa decisione i motivi della reiezione della domanda, alla luce, in particolare, dei criteri di cui agli articoli 3 e 4 del regolamento (CE) n. 2004/2003.

La decisione dell'Ufficio di presidenza è adottata sulla base dell'esame di cui al paragrafo 1. Essa tiene conto dei cambiamenti della situazione eventualmente intervenuti successivamente alla presentazione della domanda, sulla base di comunicazioni ricevute a titolo dell'articolo 4, paragrafo 3 del regolamento (CE) n. 2004/2003 e dei cambiamenti notori.

Qualora, per un aumento del numero dei partiti che richiedono il finanziamento o del numero dei deputati al Parlamento europeo che abbiano aderito ad un partito richiedente, gli importi di riferimento destinati ai richiedenti siano diversi da quelli previsti dall'articolo 1 bis, il Segretario generale ne informa immediatamente l'Ufficio di presidenza che può invitare il Presidente a presentare una proposta alla commissione competente allo scopo di adeguare gli stanziamenti disponibili.

3.   Il Presidente informa per iscritto il richiedente del seguito riservato alla sua domanda. In caso di concessione, la comunicazione è corredata, in allegato, del progetto di convenzione di sovvenzione che il beneficiario deve firmare. In caso di mancata concessione della sovvenzione richiesta, egli comunica i motivi della reiezione da parte dell'Ufficio di presidenza. I richiedenti, la cui domanda non è stata accolta dall'Ufficio di presidenza, vengono informati nei quindici giorni di calendario successivi alla trasmissione della decisione di concessione ai beneficiari.

Articolo 5

Convenzione di sovvenzione

La sovvenzione di un partito politico a livello europeo forma oggetto di una convenzione scritta tra il Parlamento europeo, rappresentato dal Presidente o da un suo delegato, e il beneficiario. Il testo della convenzione di sovvenzione è allegato alla presente regolamentazione (cfr. allegato 2); la convenzione va debitamente compilata e firmata dalle due parti nei trenta giorni successivi alla decisione dell'Ufficio di presidenza di cui all'articolo 4. Il testo della convenzione di sovvenzione non può essere modificato.

Articolo 6

Pagamento

1.   A meno che l'Ufficio di presidenza non decida altrimenti, la sovvenzione sarà versata a titolo di prefinanziamento ai partiti politici a livello europeo in un'unica rata pari all'80 % del massimale della sovvenzione fissato all'articolo I.3, paragrafo 2 della convenzione di sovvenzione nei quindici giorni successivi alla firma della convenzione.

2.   La liquidazione del saldo sarà effettuata dopo la fine del periodo di ammissibilità al finanziamento comunitario sulla base delle spese realmente sostenute dal beneficiario per la realizzazione del programma di lavoro. Allorché l'importo totale dei pagamenti precedenti è superiore all'importo della sovvenzione finale determinata, il Parlamento europeo procede al recupero delle somme indebitamente percepite.

3.   Entro il 15 maggio e non oltre il 30 giugno successivi alla fine dell'esercizio di bilancio, il beneficiario presenta i documenti seguenti per la liquidazione del saldo:

| — | una relazione finale sulla realizzazione del programma di lavoro; |
| --- | --- |

—

una relazione finale sulla realizzazione del programma di lavoro;

| — | un conteggio finanziario finale dele spese ammissibili realmente sostenute, secondo la struttura del bilancio di previsione; |
| --- | --- |

—

un conteggio finanziario finale dele spese ammissibili realmente sostenute, secondo la struttura del bilancio di previsione;

| — | uno stato ricapitolativo completo delle entrate e delle spese corrispondenti ai conti del beneficiario per il periodo di ammissibilità coperto dalla convenzione di sovvenzione; |
| --- | --- |

—

uno stato ricapitolativo completo delle entrate e delle spese corrispondenti ai conti del beneficiario per il periodo di ammissibilità coperto dalla convenzione di sovvenzione;

| — | un rapporto di revisione contabile esterna dei conti del beneficiario effettuato da un organismo o un esperto indipendente abilitato secondo la legislazione nazionale a effettuare mansioni di controllo dei conti. |
| --- | --- |

—

un rapporto di revisione contabile esterna dei conti del beneficiario effettuato da un organismo o un esperto indipendente abilitato secondo la legislazione nazionale a effettuare mansioni di controllo dei conti.

4.   La revisione contabile esterna mira a certificare che i documenti finanziari presentati dal beneficiario al Parlamento europeo sono conformi alle disposizioni finanziarie della convenzione di sovvenzione, che le spese dichiarate sono reali e le entrate dichiarate esaustive e che sono stati rispettati gli obblighi derivanti dagli articoli 6, 7, 8 e 10, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 2004/2003.

5.   Al ricevimento dei documenti di cui al paragrafo 3 ed entro un termine di due mesi, l'Ufficio di presidenza approva, su proposta del Segretario generale, la relazione finale sulla realizzazione del programma di lavoro e il conteggio finanziario finale.

L'Ufficio di presidenza può chiedere al beneficiario documenti giustificativi o qualsiasi supplemento di informazione che giudicherà necessario ai fini dell'accettazione della relazione finale e del conteggio finanziario finale. Il beneficiario dispone di quindici giorni per presentare i documenti giustificativi.

L'Ufficio di presidenza, dopo avere inteso i rappresentanti del partito politico interessato, può respingere la relazione finale e il conteggio finale e chiedere la presentazione di una nuova relazione e di un nuovo conteggio. Il beneficiario dispone di quindici giorni per presentare una nuova relazione ed un nuovo conteggio.

In mancanza di reazione scritta del Parlamento europeo entro il termine suddetto di due mesi, la relazione finale e il conteggio finanziario finale sono considerati accettati.

6.   Il beneficiario notifica al Parlamento europeo l'importo degli interessi o vantaggi equivalenti eventualmente generati dai prefinanziamenti versatigli dal Parlamento. La notifica deve essere effettuata al momento della domanda di pagamento del saldo che appura il prefinanziamento. Detti interessi formano oggetto di un ordine di riscossione da parte del Segretario generale o di un suo delegato.

Articolo 7

Determinazione della sovvenzione finale

1.   Fatte salve le informazioni ottenute successivamente nell'ambito dei controlli e delle revisioni contabili, dopo avere sentito i rappresentanti del partito politico interessato che ne fanno domanda, l'Ufficio di presidenza approva l'importo della sovvenzione finale da concedere al beneficiario sulla base dei documenti di cui all'articolo 6, paragrafo 3, accettati dall'Ufficio di presidenza.

2.   In nessun caso l'importo totale versato dal Parlamento europeo al beneficiario può superare:

| — | l'importo massimo della sovvenzione fissato all'articolo I.3, paragrafo 2. della convenzione di sovvenzione; |
| --- | --- |

—

l'importo massimo della sovvenzione fissato all'articolo I.3, paragrafo 2. della convenzione di sovvenzione;

| — | il 75 % delle spese reali ammissibili. |
| --- | --- |

—

il 75 % delle spese reali ammissibili.

3.   La sovvenzione è limitata all'importo necessario per equilibrare le entrate e le spese ammissibili del bilancio di funzionamento del beneficiario che ha permesso la realizzazione del programma di lavoro e, in nessun caso, gli procura profitti ai sensi dell'articolo 165 del regolamento sulle modalità di esecuzione. Qualsiasi eccedenza dà luogo ad una riduzione, a debita concorrenza, dell'importo della sovvenzione.

4.   Sulla base dell'importo della sovvenzione finale così determinato e dell'importo cumulato dei pagamenti precedentemente effettuati a titolo della convenzione di sovvenzione, l'Ufficio di presidenza stabilisce l'importo del saldo da pagare a concorrenza degli importi ancora dovuti al beneficiario. Allorché l'importo cumulato dei pagamenti precedentemente effettuati supera l'importo della sovvenzione finale, il Segretario generale o un suo delegato emette un ordine di riscossione per l'importo in eccesso.

Articolo 8

Sospensione e riduzione della sovvenzione

Su proposta del Segretario generale, l'Ufficio di presidenza sospende i pagamenti e riduce la sovvenzione e, se del caso, mette fine alla convenzione di sovvenzione, chiedendo eventualmente la ripetizione dell'indebito,

| a) | in caso di utilizzazione per la sovvenzione per spese non autorizzate dal regolamento (CE) n. 2004/2003; |
| --- | --- |

a)

in caso di utilizzazione per la sovvenzione per spese non autorizzate dal regolamento (CE) n. 2004/2003;

| b) | in caso di mancata notifica a titolo dell'articolo 4, paragrafo 3 del regolamento (CE) n. 2004/2003; |
| --- | --- |

b)

in caso di mancata notifica a titolo dell'articolo 4, paragrafo 3 del regolamento (CE) n. 2004/2003;

| c) | in caso di mancato rispetto delle condizioni e degli obblighi di cui rispettivamente agli articoli 3 e 6 del regolamento (CE) n. 2004/2003; |
| --- | --- |

c)

in caso di mancato rispetto delle condizioni e degli obblighi di cui rispettivamente agli articoli 3 e 6 del regolamento (CE) n. 2004/2003;

| d) | nel caso si verifichi una delle circostanze di cui agli articoli 93 o 94 del regolamento finanziario. |
| --- | --- |

d)

nel caso si verifichi una delle circostanze di cui agli articoli 93 o 94 del regolamento finanziario.

Prima di prendere una decisione, l'Ufficio di presidenza offre al beneficiario la possibilità di pronunciarsi sulle irregolarità constatate.

Articolo 9

Recupero

1.   Allorché taluni importi siano stati indebitamenti versati al beneficiario o allorché una procedura di recupero sia giustificata in virtù delle condizioni della convenzione di sovvenzione, il beneficiario versa al Parlamento europeo, alle condizioni e alla data di scadenza fissata da quest'ultimo, gli importi in questione.

2.   In caso di assenza di pagamento da parte del beneficiario alla data di scadenza fissata dal Parlamento europeo, quest'ultimo maggiora le somme dovute con interessi di mora al tasso di cui all'articolo II.14, paragrafo 3 della convenzione di sovvenzione. Gli interessi di mora riguardano il periodo intercorrente tra la data di scadenza fissata per il pagamento, quest'ultima esclusa, e la data di ricevimento da parte del Parlamento europeo del pagamento integrale delle somme dovute, quest'ultima inclusa.

Articolo 10

Controlli e revisioni contabili

1.   La verifica regolare ai sensi dell'articolo 5, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 2004/2003 viene effettuato dal Segretario generale.

2.   Il beneficiario fornisce tutti i dati dettagliati richiesti al Parlamento europeo e a qualsiasi altro organismo esterno incaricato dal Parlamento europeo, affinché quest'ultimo possa assicurarsi della corretta esecuzione del programma di lavoro e delle disposizioni della convenzione di sovvenzione.

3.   Il beneficiario tiene a disposizione del Parlamento europeo l'insieme dei documenti originali, soprattutto contabili, bancari e fiscali o, in casi eccezionali debitamente giustificati, le copie certificate conformi dei documenti originali relativi alla convenzione di sovvenzione per un periodo di cinque anni a decorrere dalla data di pagamento del saldo degli importi dovuti di cui all'articolo I.4 della convenzione di sovvenzione.

4.   Il beneficiario agevola la realizzazione da parte del Parlamento europeo, sia direttamente attraverso i suoi agenti sia per il tramite di qualsiasi altro organismo esterno da esso incaricato a tal fine, di una revisione contabile sull'utilizzazione che è stata fatta della sovvenzione. Tali revisioni contabili possono aver luogo durante l'intero periodo di esecuzione della convenzione di sovvenzione fino al pagamento del saldo, nonché durante un periodo di cinque anni decorrente dalla data di pagamento del saldo. Se del caso, i risultati di tali revisioni contabili potranno condurre a decisioni di recupero da parte dell'Ufficio di presidenza.

5.   Ogni convenzione di sovvenzione prevede esplicitamente il potere di controllo del Parlamento europeo e della Corte dei conti, sui documenti giustificativi e in loco, del partito politico a livello europeo che ha beneficiato di una sovvenzione a titolo del bilancio generale dell'Unione europea.

6.   In virtù del regolamento (CE) n. 1073/1999 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 25 maggio 1999, relativo alle indagini effettuate dall'Ufficio europeo di lotta antifrode (OLAF) (6), quest'ultimo può altresì effettuare controlli e verifiche in loco secondo le procedure previste dalla legislazione comunitaria per la tutela degli interessi finanziari delle Comunità europee contro le frodi e altre irregolarità. Se del caso, i risultati di tali controlli potranno comportare decisioni di recupero da parte dell'Ufficio di presidenza.

Articolo 11

Assistenza tecnica

1.   Su proposta del Segretario generale l'Ufficio di presidenza può concedere ai partiti politici a livello europeo un'assistenza tecnica conformemente alla decisione dell'Ufficio di presidenza del 14 marzo 2000, che disciplina l'utilizzo dei locali del Parlamento europeo da parte di utenti esterni, come modificata dalla decisione del 2 giugno 2003, e qualsiasi altra assistenza tecnica prevista da regolamentazioni successive. L'Ufficio di presidenza può delegare al Segretario generale taluni tipi di decisioni relative alla concessione di assistenza tecnica.

2.   Ogni anno, nei tre mesi successivi alla fine dell'esercizio di bilancio, il Segretario generale presenta all'Ufficio di presidenza una relazione dettagliata sull'assistenza tecnica fornita dal Parlamento europeo a ciascun partito politico a livello europeo. La relazione è successivamente pubblicata sul sito Internet del Parlamento europeo.

Articolo 12

Pubblicità

Tutte le sovvenzioni concesse dal Parlamento europeo nel corso di un esercizio ai partiti politici a livello europeo sono pubblicate nel corso del primo semestre dell'esercizio successivo, sul sito Internet del Parlamento europeo, con indicazione

| — | del nome e dell'indirizzo del beneficiario, |
| --- | --- |

—

del nome e dell'indirizzo del beneficiario,

| — | dell'oggetto della sovvenzione, |
| --- | --- |

—

dell'oggetto della sovvenzione,

| — | dell'importo concesso e del tasso di finanziamento rispetto al bilancio di funzionamento totale del beneficiario. |
| --- | --- |

—

dell'importo concesso e del tasso di finanziamento rispetto al bilancio di funzionamento totale del beneficiario.

Articolo 13

Diritto di ricorso

Le decisioni prese in virtù della presente regolamentazione possono formare oggetto di un ricorso dinanzi alla Corte di giustizia delle Comunità europee e al Tribunale di primo grado delle Comunità europee alle condizioni previste dal trattato.

Articolo 14

Norme transitorie per l'esercizio di bilancio 2004

1.   La data indicata all'articolo 3, paragrafo 1, della presente regolamentazione è sostituita dalla data del 23 luglio 2004 e la data indicata all'articolo 4, paragrafo 2, è sostituita dalla data del 16 settembre 2004.

2.   In deroga all'articolo 6, paragrafo 1 della presente regolamentazione, una rata unica di prefinanziamento pari all'80 % dell'importo massimo della sovvenzione fissato dall'articolo I.3, paragrafo 2, della convenzione di sovvenzione è versata nei quindici giorni successivi alla firma della convenzione di sovvenzione.

Articolo 15

Revisione della regolamentazione

Entro il 30 settembre 2005, il Segretario generale del Parlamento europeo presenta all'Ufficio di presidenza una relazione sull'attuazione della presente regolamentazione. La relazione indica, se del caso, eventuali proposte di modifica da apportare alla presente regolamentazione e al sistema di finanziamento dei partiti politici europei previsto dal regolamento (CE) n. 2004/2003.

Articolo 16

Entrata in vigore

La presente regolamentazione entra in vigore il giorno successivo a quello della sua pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.

---

(1)  Modificata dalla decisione dell'Ufficio di presidenza del 1o febbraio 2006.

(2)  GU L 297 del 15.11.2003, pag. 1.

(3)  GU L 248 del 16.9.2002, pag. 1.

(4)  GU L 357 del 31.12.2002, pag. 1.

(5)  GU L 107 del 28.4.2005, pag. 17.

(6)  GU L 136 del 31.5.1999, pag. 1.

---

ALLEGATO 1

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

ALLEGATO 2

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

Commissione

| 28.6.2006 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 150/33 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 150/33

---

Tassi di cambio dell'euro (1)

27 giugno 2006

(2006/C 150/03)

1 euro=

| | Moneta | Tasso di cambio |
| --- | --- | --- |
| USD | dollari USA | 1,2567 |
| JPY | yen giapponesi | 146,42 |
| DKK | corone danesi | 7,4572 |
| GBP | sterline inglesi | 0,69070 |
| SEK | corone svedesi | 9,2313 |
| CHF | franchi svizzeri | 1,5669 |
| ISK | corone islandesi | 95,45 |
| NOK | corone norvegesi | 7,9435 |
| BGN | lev bulgari | 1,9558 |
| CYP | sterline cipriote | 0,5750 |
| CZK | corone ceche | 28,462 |
| EEK | corone estoni | 15,6466 |
| HUF | fiorini ungheresi | 279,13 |
| LTL | litas lituani | 3,4528 |
| LVL | lats lettoni | 0,6960 |
| MTL | lire maltesi | 0,4293 |
| PLN | zloty polacchi | 4,0639 |
| RON | leu rumeni | 3,5972 |
| SIT | tolar sloveni | 239,65 |
| SKK | corone slovacche | 38,149 |
| TRY | lire turche | 2,0626 |
| AUD | dollari australiani | 1,7170 |
| CAD | dollari canadesi | 1,4112 |
| HKD | dollari di Hong Kong | 9,7605 |
| NZD | dollari neozelandesi | 2,0847 |
| SGD | dollari di Singapore | 2,0072 |
| KRW | won sudcoreani | 1 204,92 |
| ZAR | rand sudafricani | 9,1437 |
| CNY | renminbi Yuan cinese | 10,0525 |
| HRK | kuna croata | 7,2565 |
| IDR | rupia indonesiana | 11 756,43 |
| MYR | ringgit malese | 4,631 |
| PHP | peso filippino | 67,202 |
| RUB | rublo russo | 33,9980 |
| THB | baht thailandese | 48,339 |

Moneta

Tasso di cambio

USD

dollari USA

1,2567

JPY

yen giapponesi

146,42

DKK

corone danesi

7,4572

GBP

sterline inglesi

0,69070

SEK

corone svedesi

9,2313

CHF

franchi svizzeri

1,5669

ISK

corone islandesi

95,45

NOK

corone norvegesi

7,9435

BGN

lev bulgari

1,9558

CYP

sterline cipriote

0,5750

CZK

corone ceche

28,462

EEK

corone estoni

15,6466

HUF

fiorini ungheresi

279,13

LTL

litas lituani

3,4528

LVL

lats lettoni

0,6960

MTL

lire maltesi

0,4293

PLN

zloty polacchi

4,0639

RON

leu rumeni

3,5972

SIT

tolar sloveni

239,65

SKK

corone slovacche

38,149

TRY

lire turche

2,0626

AUD

dollari australiani

1,7170

CAD

dollari canadesi

1,4112

HKD

dollari di Hong Kong

9,7605

NZD

dollari neozelandesi

2,0847

SGD

dollari di Singapore

2,0072

KRW

won sudcoreani

1 204,92

ZAR

rand sudafricani

9,1437

CNY

renminbi Yuan cinese

10,0525

HRK

kuna croata

7,2565

IDR

rupia indonesiana

11 756,43

MYR

ringgit malese

4,631

PHP

peso filippino

67,202

RUB

rublo russo

33,9980

THB

baht thailandese

48,339

---

(1)

Fonte: tassi di cambio di riferimento pubblicati dalla Banca centrale europea.

---

| 28.6.2006 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 150/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 150/34

---

Avvio di procedura

(Caso n. COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez)

(2006/C 150/04)

(Testo rilevante ai fini del SEE)

Il 19.6.2006 la Commissione ha deciso di avviare la procedura nel sopramenzionato caso avendo constatato che la concentrazione notificata suscita seri dubbi quanto alla sua compatibilità con il mercato comune. L'avvio di procedura comporta l'apertura di una seconda fase istruttoria sull'operazione notificata. La decisione di avvio di procedura è adottata ai sensi dell'articolo 6, paragrafo 1, lettera c) del regolamento (CE) n. 139/2004 del Consiglio.

La Commissione invita i terzi interessati a presentare le loro eventuali osservazioni sulla concentrazione proposta.

Per poter essere prese in considerazione nella procedura le osservazioni debbono pervenire alla Commissione non oltre 15 giorni dalla data di pubblicazione della presente comunicazione. Le osservazioni possono essere trasmesse alla Commissione per fax [Fax n. (32-2) 296 43 01] o tramite il servizio postale, indicando il numero di caso COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez, al seguente indirizzo:

| Commissione delle Comunità europee |
| --- |
| DG Concorrenza |
| Merger Registry |
| Rue Joseph II/Jozef II-straat 70 |
| B-1000 Bruxelles |

Commissione delle Comunità europee

DG Concorrenza

Merger Registry

Rue Joseph II/Jozef II-straat 70

B-1000 Bruxelles

---

| 28.6.2006 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 150/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 150/35

---

AIUTI DI STATO — REPUBBLICA CECA

Aiuti di Stato n. C 12/2006 (ex N 132/2005)

Regime di aiuto per il sostegno del trasporto combinato

Invito a presentare osservazioni a norma dell'articolo 88, paragrafo 2, del Trattato CE

(2006/C 150/05)

(Testo rilevante ai fini del SEE)

Con la lettera del 4.4.2006, — riprodotta nella lingua facente fede dopo la presente sintesi — la Commissione ha comunicato alla Repubblica ceca la propria decisione di avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE in relazione ad una parte dell'aiuto/della misura in oggetto.

La Commissione ha deciso di non sollevare obiezioni in merito alle altre parti dell'aiuto di cui alla lettera che segue la presente sintesi.

La Commissione invita gli interessati a presentare osservazioni in merito all'aiuto/alla misura riguardo al quale/alla quale viene avviato il procedimento entro un mese dalla data della presente pubblicazione, inviandole al seguente indirizzo:

| Commissione europea |
| --- |
| Direzione generale dell'Energia e dei Trasporti |
| Direzione A |
| Edificio/Ufficio DM 28 6/109 |
| B-1049 Bruxelles |
| fax: (32-2) 296 41 04 |

Commissione europea

Direzione generale dell'Energia e dei Trasporti

Direzione A

Edificio/Ufficio DM 28 6/109

B-1049 Bruxelles

fax: (32-2) 296 41 04

Dette osservazioni saranno comunicate alla Repubblica ceca. Su richiesta scritta e motivata degli autori delle osservazioni, la loro identità non sarà rivelata.

TESTO DELLA SINTESI

PROCEDIMENTO

Con lettera datata 16.3.2005, la Rappresentanza permanente della Repubblica ceca ha notificato un regime di aiuti per il sostegno del trasporto combinato. L'aiuto è stato registrato il 16.3.2005 con il numero N 132/2005. Con lettera del 19.5.2005 la Commissione ha posto ulteriori domande in merito al regime, alle quali le autorità ceche hanno risposto con lettera registrata dalla DG TREN l'11.7.2005. Una riunione tecnica tra le autorità ceche e i servizi della Commissione si è svolta il 14.6.2005. Una seconda richiesta di informazioni è stata inviata con lettera datata 5.9.2005. La risposta a questa richiesta è stata inviata dalle autorità ceche con lettera datata 5.10.2005. Una terza richiesta di informazioni è stata inviata con lettera datata 1.12.2005. La risposta a questa richiesta è stata inviata dalle autorità ceche con lettera del 9.1.2006.

Descrizione dell'aiuto nei cui confronti la Commissione avvia il procedimento

I beneficiari saranno operatori di trasporto combinato, trasportatori ferroviari e gestori di terminali. Sono ammissibili tutte le grandi, piccole e medie imprese. Tutte le società della UE aventi sede legale, agenzie, succursali o controllate nella Repubblica ceca avranno accesso al regime.

Il budget previsto per il periodo 2006 — 2010 è di 1 580 milioni di CZK (55 702 450 EUR).

La base giuridica è il progetto di risoluzione del governo della Repubblica ceca sulla politica quadro per lo sviluppo ed il sostegno del trasporto combinato nel periodo 2006-2010.

L'obiettivo del regime è sviluppare il trasporto combinato per spostare il traffico merci dal modo stradale verso altri modi di trasporto. Il regime dovrebbe soprattutto incrementare l'uso del trasporto combinato non accompagnato, migliorandone la competitività.

Le misure previste dalla Repubblica ceca sono: aiuti per la costruzione, l'ampliamento e l'ammodernamento dei terminali di trasporto combinato esistenti, aiuti per l'acquisizione di attrezzature per il trasporto combinato e contributi agli investimenti e infine aiuti per la fase di avvio di nuovi percorsi di trasporto combinato.

Per quanto riguarda gli aiuti per l'acquisizione di attrezzature di trasporto combinato e i contributi agli investimenti, una delle misure notificate riguarda gli aiuti per l'acquisto di vagoni speciali da utilizzare per il trasporto combinato. Nella notifica le autorità della Repubblica ceca sostengono che questi vagoni speciali non possono essere utilizzati per servizi ferroviari tradizionali, bensì esclusivamente e soltanto per il trasporto di unità di trasporto intermodali. Sempre secondo tali autorità, questi vagoni hanno una costruzione speciale, adattata unicamente al trasporto di unità intermodali, ed è pertanto impossibile utilizzarli per il tradizionale trasporto ferroviario di beni — ad esempio i vagoni sono privi di pavimento, rivestimenti o pareti esterni, ma sono dotati di dispositivi di fissaggio (blocchi a torsione). La sovvenzione verrà concessa solo per questi vagoni ferroviari speciali e il richiedente deve fornire le loro specifiche precise ed utilizzarli per una specifica nuova linea di trasporto combinato. L'obiettivo principale del sostegno è fornire il numero necessario di vagoni ferroviari per la rispettiva linea di trasporto combinato o i vagoni ferroviari per i «nuovi» sistemi di trasporto combinato (ad esempio preparazione di rimorchi stradali) che finora non sono stati introdotti nella Repubblica ceca. Lo stesso principio si applicherà per i veicoli stradali speciali per il trasporto combinato e il sostegno verrà esteso alle unità di trasporto intermodale ad eccezione dei container ISO.

L'intensità massima degli aiuti sarà pari al 50 % del costo totale delle infrastrutture e al 30 % del costo totale per l'acquisto di attrezzature di trasporto combinato e la fase di avvio dei nuovi percorsi di trasporto combinato.

VALUTAZIONE DELL'AIUTO

Ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE, salvo deroghe contemplate dal trattato, sono incompatibili con il mercato comune gli aiuti concessi da uno Stato membro che falsino o minaccino di falsare la concorrenza, nella misura in cui incidono sugli scambi fra Stati membri. Il regime proposto prevede che le imprese beneficiarie selezionate ottengano contributi statali per i costi derivanti dal trasporto di merci nel trasporto combinato mentre altre imprese, nazionali o di altri Stati membri, attive nella stessa area non beneficiano di tali contributi. Viste queste premesse, la Commissione ritiene che il regime di aiuti notificato prevede aiuti ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 e quindi, in linea di principio, proibiti salvo qualora siano ritenuti compatibili con il mercato comune in virtù di deroghe stabilite nel trattato o dal diritto derivato.

L'articolo 87, paragrafo 3, lettera c) stabilisce che gli aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche possono essere considerati compatibili con il mercato comune sempre che non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse. Lo sviluppo del trasporto combinato e di attività che contribuiscono a diminuire la congestione sulle strade può essere considerato un obiettivo di comune interesse ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c) del trattato. Quest'ultima disposizione del trattato costituisce pertanto la base giuridica adeguata alla luce della quale deve essere esaminato il progetto di aiuto notificato.

La Commissione nutre dei dubbi circa il fatto che gli aiuti per l'acquisto di taluni tipi di vagoni per il trasporto combinato possano essere dichiarati compatibili con il trattato. La possibilità di autorizzare aiuti di Stato per il materiale rotabile deve essere valutata con particolare attenzione, soprattutto in considerazione del rischio che, a seconda della natura delle attività in questione, tali aiuti potrebbero essere equivalenti ad aiuti al funzionamento, in merito ai quali la Commissione ha una politica particolarmente restrittiva.

D'altro canto, alla luce della politica della Commissione che incoraggia il trasporto combinato, la misura potrebbe essere considerata compatibile, sulla base dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), se fosse garantito che tali vagoni possono essere utilizzati soltanto per operazioni di trasporto combinato e non per il normale trasporto ferroviario, a prescindere dalle affermazioni delle autorità cecoslovacche. Allo stato attuale la Commissione non dispone di informazioni sufficienti per stabilire con certezza che tali vagoni possano essere utilizzati esclusivamente nel quadro di un servizio di trasporto combinato.

In alternativa, gli aiuti concessi per l'acquisizione di materiale rotabile non utilizzabile esclusivamente per il trasporto combinato potrebbero essere dichiarati compatibili se i beneficiari degli aiuti fossero soltanto piccole o medie imprese. L'articolo 4, paragrafo 5 del regolamento (CE) n. 70/2001 della Commissione, del 12 gennaio 2001, relativo all'applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato CE agli aiuti di Stato a favore delle piccole e medie imprese (1) consente la concessione alle PMI di aiuti per investimenti in vagoni ferroviari. In particolare, l'intensità di aiuto fissata dall'articolo 4, paragrafo 2 è pari al 15 % per le piccole imprese e al 7,5 % per le medie imprese. Per applicare queste disposizioni, la Commissione dovrebbe avere la conferma che questa misura è riservata esclusivamente a piccole e medie imprese e che i suddetti limiti sono rispettati.

Ai sensi dell'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, gli aiuti illegalmente concessi possono essere oggetto di recupero presso il beneficiario.

TESTO DELLA LETTERA

„Komise by ráda informovala Českou republiku, že se po prozkoumání informací poskytnutých orgány České republiky ohledně výše uvedené podpory/opatření rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, pokud jde o investiční podporu pro železniční vozy, které mají být použity v kombinované dopravě, a nevznést vůči žádné z částí oznámeného opatření námitky.

1.   Postup

| 1. | Dopisem ze dne 16. března 2005 oznámilo Stále zastoupení České republiky program podpory kombinované dopravy. Dne 16. března 2005 byla podpora zaevidována pod číslem N 132/2005. |
| --- | --- |

1.

Dopisem ze dne 16. března 2005 oznámilo Stále zastoupení České republiky program podpory kombinované dopravy. Dne 16. března 2005 byla podpora zaevidována pod číslem N 132/2005.

| 2. | V dopise ze dne 19. května 2005 položila Komise v souvislosti s tímto programem další otázky a orgány České republiky na ně odpověděly dopisem, který GŘ TREN zaevidovalo dne 11. července 2005. |
| --- | --- |

2.

V dopise ze dne 19. května 2005 položila Komise v souvislosti s tímto programem další otázky a orgány České republiky na ně odpověděly dopisem, který GŘ TREN zaevidovalo dne 11. července 2005.

| 3. | Dne 14. června 2005 se konala technická schůzka s orgány České republiky a útvary Komise. |
| --- | --- |

3.

Dne 14. června 2005 se konala technická schůzka s orgány České republiky a útvary Komise.

| 4. | Druhá žádost o informace byla zaslána dopisem ze dne 5. září 2005. Orgány České republiky na tuto žádost odpověděly dopisem ze dne 5. října 2005. Třetí žádost o informace byla zaslána dopisem ze dne 1. prosince 2005. Orgány České republiky na tuto žádost odpověděly dopisem ze dne 9. ledna 2006. |
| --- | --- |

4.

Druhá žádost o informace byla zaslána dopisem ze dne 5. září 2005. Orgány České republiky na tuto žádost odpověděly dopisem ze dne 5. října 2005. Třetí žádost o informace byla zaslána dopisem ze dne 1. prosince 2005. Orgány České republiky na tuto žádost odpověděly dopisem ze dne 9. ledna 2006.

2.   Popis programu

2.1   Cíl

| 5. | Cílem programu je rozvinout kombinovanou dopravu, a přesunout tak přepravu nákladu ze silniční dopravy na jiné druhy dopravy. Tento program by měl především posílit využívání nedoprovázené kombinované dopravy zlepšením její konkurenceschopnosti. |
| --- | --- |

5.

Cílem programu je rozvinout kombinovanou dopravu, a přesunout tak přepravu nákladu ze silniční dopravy na jiné druhy dopravy. Tento program by měl především posílit využívání nedoprovázené kombinované dopravy zlepšením její konkurenceschopnosti.

Právní základ

| 6. | Návrh usnesení vlády České republiky ke koncepci rozvoje a podpory kombinované dopravy pro období 2006 až 2010 (dále jen ‚návrh usnesení‘). |
| --- | --- |

6.

Návrh usnesení vlády České republiky ke koncepci rozvoje a podpory kombinované dopravy pro období 2006 až 2010 (dále jen ‚návrh usnesení‘).

2.2   Příjemci podpory

| 7. | Příjemci podpory budou provozovatelé kombinované dopravy, železniční dopravci a provozovatelé překladišť. Způsobilé jsou všechny velké, malé a střední podniky. |
| --- | --- |

7.

Příjemci podpory budou provozovatelé kombinované dopravy, železniční dopravci a provozovatelé překladišť. Způsobilé jsou všechny velké, malé a střední podniky.

| 8. | K podpoře mají přístup všechny společnosti v EU, které mají sídlo, agentury, pobočky nebo dceřiné společnosti v České republice. |
| --- | --- |

8.

K podpoře mají přístup všechny společnosti v EU, které mají sídlo, agentury, pobočky nebo dceřiné společnosti v České republice.

2.3   Druh a míra podpory

| 9. | Podpora se uskuteční formou nevratných dotací. |
| --- | --- |

9.

Podpora se uskuteční formou nevratných dotací.

Podprogram 1:   Podpora na výstavbu nových, rozšíření a modernizaci stávajících překladišť kombinované dopravy

| 10. | Dotovaná překladiště musí být veřejná a dostupná na základě nediskriminačního přístupu všem zúčastněným provozovatelům a uživatelům. |
| --- | --- |

10.

Dotovaná překladiště musí být veřejná a dostupná na základě nediskriminačního přístupu všem zúčastněným provozovatelům a uživatelům.

| 11. | Mezi uznatelné náklady patří:






  — | získání pozemků, pokud jsou bezprostředně nutné pro technologii překládky a s tím související dopravu, |
| --- | --- | --- |

11.

Mezi uznatelné náklady patří:

—

získání pozemků, pokud jsou bezprostředně nutné pro technologii překládky a s tím související dopravu,

| — | opatření v oblasti infrastruktury, která jsou na těchto pozemcích nutná pro překládku, případně stanovená právními předpisy [včetně ADR (2), RID (3) a ADN (4)], |
| --- | --- |

—

opatření v oblasti infrastruktury, která jsou na těchto pozemcích nutná pro překládku, případně stanovená právními předpisy [včetně ADR (2), RID (3) a ADN (4)],

| — | pozemní stavby, pokud jsou potřebné k rozvoji činností souvisejících s provozováním překladiště, |
| --- | --- |

—

pozemní stavby, pokud jsou potřebné k rozvoji činností souvisejících s provozováním překladiště,

| — | mechanismy a technická zařízení pro překládku. |
| --- | --- |

—

mechanismy a technická zařízení pro překládku.

| 12. | Podporovat lze rovněž náklady na nové překládací mechanismy, které nahrazují překládací mechanismy ve stávajících překladištích kombinované dopravy po uplynutí doby jejich životnosti, pokud je nezbytnost jejich podpory zvlášť prokázána. Při stanovení výše příspěvku se bere v úvahu zůstatková hodnota každého nahrazovaného mechanismu. |
| --- | --- |

12.

Podporovat lze rovněž náklady na nové překládací mechanismy, které nahrazují překládací mechanismy ve stávajících překladištích kombinované dopravy po uplynutí doby jejich životnosti, pokud je nezbytnost jejich podpory zvlášť prokázána. Při stanovení výše příspěvku se bere v úvahu zůstatková hodnota každého nahrazovaného mechanismu.

| 13. | Míra podpory dosáhne nejvýše 65 % uznatelných nákladů dotovaného záměru, avšak nejvýše 50 % celkové výše vzniklých nákladů. |
| --- | --- |

13.

Míra podpory dosáhne nejvýše 65 % uznatelných nákladů dotovaného záměru, avšak nejvýše 50 % celkové výše vzniklých nákladů.

| 14. | Podmínkou pro poskytnutí podpory je, že financování investičního záměru není pouze pro soukromý kapitál rentabilní a poskytnutí investiční dotace nevede k narušení hospodářské soutěže. Příjemce podpory musí provozovat uvedené zařízení po dobu nejméně 15 let při výši podílu příspěvku nad 50 % uznatelných nákladů, po dobu nejméně 10 let při výši podílu příspěvku mezi 30 % až 50 % z celkových investičních nákladů a po dobu nejméně 5 let při výši podílu příspěvku méně než 30 % z celkových investičních nákladů. |
| --- | --- |

14.

Podmínkou pro poskytnutí podpory je, že financování investičního záměru není pouze pro soukromý kapitál rentabilní a poskytnutí investiční dotace nevede k narušení hospodářské soutěže. Příjemce podpory musí provozovat uvedené zařízení po dobu nejméně 15 let při výši podílu příspěvku nad 50 % uznatelných nákladů, po dobu nejméně 10 let při výši podílu příspěvku mezi 30 % až 50 % z celkových investičních nákladů a po dobu nejméně 5 let při výši podílu příspěvku méně než 30 % z celkových investičních nákladů.

| 15. | Příjemce podpory je povinen na stavební práce a dodávky vypsat výběrové řízení. Výběr dodavatele zakázky týkající se podporovaného záměru musí příjemce podpory provést v souladu se zákonem č. 40/2004 Sb., o veřejných zakázkách, ve znění pozdějších předpisů a vyhláškou č. 240/2004 Sb., o informačním systému o zadávání veřejných zakázek a metodách hodnocení nabídek podle jejich ekonomické výhodnosti. |
| --- | --- |

15.

Příjemce podpory je povinen na stavební práce a dodávky vypsat výběrové řízení. Výběr dodavatele zakázky týkající se podporovaného záměru musí příjemce podpory provést v souladu se zákonem č. 40/2004 Sb., o veřejných zakázkách, ve znění pozdějších předpisů a vyhláškou č. 240/2004 Sb., o informačním systému o zadávání veřejných zakázek a metodách hodnocení nabídek podle jejich ekonomické výhodnosti.

| 16. | Příjemci podpory musí svěřit správu infrastruktury třetím osobám pouze na základě zadávacího řízení v souladu se zákonem č. 40/2004 Sb., o veřejných zakázkách. Do uvedeného zákona byly provedeny příslušné právní předpisy Společenství týkající se této oblasti (5). |
| --- | --- |

16.

Příjemci podpory musí svěřit správu infrastruktury třetím osobám pouze na základě zadávacího řízení v souladu se zákonem č. 40/2004 Sb., o veřejných zakázkách. Do uvedeného zákona byly provedeny příslušné právní předpisy Společenství týkající se této oblasti (5).

| 17. | V České republice jsou překladiště kombinované dopravy ve vlastnictví soukromých společností. V současné době je provozováno osm překladišť kombinované dopravy. Nejvýznamnějšími překladišti z hlediska objemu překládky jsou Mělník, Praha-Uhříněves, Praha-Žižkov, Želechovice-Lípa. V ostatních překladištích (Lovosice, Přerov) jsou objemy překládky poměrně nízké a v přístavních překladištích (Děčín, Ústí nad Labem) představují téměř nulové hodnoty – v roce 2004 bylo po vnitrozemských vodních cestách v rámci kombinované dopravy přepraveno 240 TEU, tj. přibližně 2 000 t nákladu. |
| --- | --- |

17.

V České republice jsou překladiště kombinované dopravy ve vlastnictví soukromých společností. V současné době je provozováno osm překladišť kombinované dopravy. Nejvýznamnějšími překladišti z hlediska objemu překládky jsou Mělník, Praha-Uhříněves, Praha-Žižkov, Želechovice-Lípa. V ostatních překladištích (Lovosice, Přerov) jsou objemy překládky poměrně nízké a v přístavních překladištích (Děčín, Ústí nad Labem) představují téměř nulové hodnoty – v roce 2004 bylo po vnitrozemských vodních cestách v rámci kombinované dopravy přepraveno 240 TEU, tj. přibližně 2 000 t nákladu.

| 18. | Překladiště Praha-Žižkov ukončí zanedlouho provoz, neboť se nachází v hustě obydlené části hlavního města. |
| --- | --- |

18.

Překladiště Praha-Žižkov ukončí zanedlouho provoz, neboť se nachází v hustě obydlené části hlavního města.

| 19. | Žádné ze stávajících překladišť nesplňuje požadavky podle Dohody o nejdůležitějších trasách mezinárodní kombinované dopravy a souvisejících objektech (AGTC) (6). Ve většině případů nelze srovnávat infrastrukturu kombinované dopravy České republiky s infrastrukturou sousedních zemí, zejména Rakouska a Německa. |
| --- | --- |

19.

Žádné ze stávajících překladišť nesplňuje požadavky podle Dohody o nejdůležitějších trasách mezinárodní kombinované dopravy a souvisejících objektech (AGTC) (6). Ve většině případů nelze srovnávat infrastrukturu kombinované dopravy České republiky s infrastrukturou sousedních zemí, zejména Rakouska a Německa.

| 20. | Slovensko, vzniklé po rozdělení bývalého Československa, je v podobné situaci jako Česká republika. V žádné ze sousedních zemí (Polsku, Rakousku, Slovensku, Německu) se v bezprostřední blízkosti hranic České republiky překladiště nenacházejí. |
| --- | --- |

20.

Slovensko, vzniklé po rozdělení bývalého Československa, je v podobné situaci jako Česká republika. V žádné ze sousedních zemí (Polsku, Rakousku, Slovensku, Německu) se v bezprostřední blízkosti hranic České republiky překladiště nenacházejí.

Podprogram 2:   Podpora pořízení vybavení pro kombinovanou dopravu – investiční příspěvky.

Investiční příspěvky slouží k pořízení speciálních zařízení (vybavení), zejména pro inovační technická řešení, která jsou žádoucí pro zaváděcí fázi nových linek kombinované dopravy. Uznatelné investiční náklady jsou uvedeny v příloze 2 návrhu usnesení.

| 21. | Uznatelné položky budou určeny výhradně pro kombinovanou dopravu: | Uznatelné investiční náklady na pořízení:







  — | speciálních drážních vozidel a plavidel vnitrozemské vodní dopravy, určených pro kombinovanou dopravu a k nim vázaných překládacích mechanismů, |
| --- | --- | --- | --- |

21.

Uznatelné položky budou určeny výhradně pro kombinovanou dopravu:

Uznatelné investiční náklady na pořízení:

—

speciálních drážních vozidel a plavidel vnitrozemské vodní dopravy, určených pro kombinovanou dopravu a k nim vázaných překládacích mechanismů,

| — | Nákup posunovacích lokomotiv nepatří do uznatelných nákladů. |
| --- | --- |

—

Nákup posunovacích lokomotiv nepatří do uznatelných nákladů.

| — | Speciální železniční vozy určené výhradně k použití v kombinované dopravě. Ve svém oznámení uvádějí orgány České republiky, že tyto speciální železniční vozy nemohou být použity pro tradiční železniční služby, nýbrž výhradně a pouze pro přepravu intermodálních přepravních jednotek. Tyto železniční vozy mají speciální konstrukci uzpůsobenou pouze pro přepravu intermodálních přepravních jednotek, a proto nemohou být použity pro přepravu zboží, které přepravují tradiční železniční vozy. Vozy například nemají podlahu, boční či čelní stěny, avšak jsou vybaveny fixačními prvky (šroubové uzávěry). Dotace budou poskytnuty pouze na tyto speciální železniční vozy a žadatel musí předložit jejich přesnou specifikaci a využívat je pro konkrétní novou linku kombinované dopravy. Hlavním cílem podpory je zajistit nezbytný počet železničních vozů pro příslušnou linku kombinované dopravy nebo železniční vozy pro ‚nové‘ systémy kombinované dopravy (např. příprava silničních přípojných vozidel), které dosud nejsou v České republice provozovány. Stejná zásada se uplatní také v případě speciálních silničních vozidel pro kombinovanou dopravu a podpora se bude také týkat intermodálních přepravních jednotek s výjimkou ISO-kontejnerů. |
| --- | --- |

—

Speciální železniční vozy určené výhradně k použití v kombinované dopravě. Ve svém oznámení uvádějí orgány České republiky, že tyto speciální železniční vozy nemohou být použity pro tradiční železniční služby, nýbrž výhradně a pouze pro přepravu intermodálních přepravních jednotek. Tyto železniční vozy mají speciální konstrukci uzpůsobenou pouze pro přepravu intermodálních přepravních jednotek, a proto nemohou být použity pro přepravu zboží, které přepravují tradiční železniční vozy. Vozy například nemají podlahu, boční či čelní stěny, avšak jsou vybaveny fixačními prvky (šroubové uzávěry). Dotace budou poskytnuty pouze na tyto speciální železniční vozy a žadatel musí předložit jejich přesnou specifikaci a využívat je pro konkrétní novou linku kombinované dopravy. Hlavním cílem podpory je zajistit nezbytný počet železničních vozů pro příslušnou linku kombinované dopravy nebo železniční vozy pro ‚nové‘ systémy kombinované dopravy (např. příprava silničních přípojných vozidel), které dosud nejsou v České republice provozovány. Stejná zásada se uplatní také v případě speciálních silničních vozidel pro kombinovanou dopravu a podpora se bude také týkat intermodálních přepravních jednotek s výjimkou ISO-kontejnerů.

| — | Náklady na úpravu plavidel pro účely kombinované dopravy. Renovace plavidel se bude provádět v souladu s klasifikačními kritérii a pod dohledem uznávané klasifikační organizace, a to včetně zkoušení renovovaného plavidla loděnicí, kterou schválí uznávaná klasifikační organizace. |
| --- | --- |

—

Náklady na úpravu plavidel pro účely kombinované dopravy. Renovace plavidel se bude provádět v souladu s klasifikačními kritérii a pod dohledem uznávané klasifikační organizace, a to včetně zkoušení renovovaného plavidla loděnicí, kterou schválí uznávaná klasifikační organizace.

| — | inovačních systémů zpracování informací, které mají doklad o technické shodě a jsou povoleny pro provoz pro účely kombinované dopravy. |
| --- | --- |

—

inovačních systémů zpracování informací, které mají doklad o technické shodě a jsou povoleny pro provoz pro účely kombinované dopravy.

| | Uznatelné provozní náklady:







  — | náklady související s použitím infrastruktur železniční dopravy; |
| --- | --- | --- |

Uznatelné provozní náklady:

—

náklady související s použitím infrastruktur železniční dopravy;

| — | pronájem a odpisy přepravních jednotek, zejména výměnných nástaveb a kontejnerů (mimo ISO-kontejnery) a silničních návěsů umožňujících vertikální překládku, určených pro kombinovanou dopravu; |
| --- | --- |

—

pronájem a odpisy přepravních jednotek, zejména výměnných nástaveb a kontejnerů (mimo ISO-kontejnery) a silničních návěsů umožňujících vertikální překládku, určených pro kombinovanou dopravu;

| — | pronájem a odpisy drážních vozidel (lokomotiv, nákladních vozů) a plavidel vnitrozemské vodní dopravy, určených pro kombinovanou dopravu; |
| --- | --- |

—

pronájem a odpisy drážních vozidel (lokomotiv, nákladních vozů) a plavidel vnitrozemské vodní dopravy, určených pro kombinovanou dopravu;

| — | získání odborné způsobilosti osob přímo se podílejících na daném projektu kombinované dopravy; |
| --- | --- |

—

získání odborné způsobilosti osob přímo se podílejících na daném projektu kombinované dopravy;

| — | informační opatření, jejichž pomocí jsou v rámci daného záměru potenciální uživatelé informováni o nových nabídkách služeb kombinované dopravy. |
| --- | --- |

—

informační opatření, jejichž pomocí jsou v rámci daného záměru potenciální uživatelé informováni o nových nabídkách služeb kombinované dopravy.

| 22. | Míra podpory dosáhne nejvýše 30 % z celkových nákladů na pořízení vybavení pro kombinovanou dopravu. |
| --- | --- |

22.

Míra podpory dosáhne nejvýše 30 % z celkových nákladů na pořízení vybavení pro kombinovanou dopravu.

Podprogram 3:   Podpora zaváděcí fáze nových linek kombinované dopravy

| 23. | Cílem tohoto opatření je zavést kontinentální linky kombinované dopravy, a nabídnout tak alternativu k přímé silniční dopravě a zároveň zmírnit hospodářská rizika přímo související s provozem nových linek kombinované dopravy. Kontinentálními linkami se rozumí linky, které vyžadují svoz a rozvoz nákladu na obou koncích linky. Linkou kombinované dopravy se rozumí pravidelné spojení mezi několika místy, určené pro zásilky kombinované dopravy, včetně s tím spojených služeb. |
| --- | --- |

23.

Cílem tohoto opatření je zavést kontinentální linky kombinované dopravy, a nabídnout tak alternativu k přímé silniční dopravě a zároveň zmírnit hospodářská rizika přímo související s provozem nových linek kombinované dopravy. Kontinentálními linkami se rozumí linky, které vyžadují svoz a rozvoz nákladu na obou koncích linky. Linkou kombinované dopravy se rozumí pravidelné spojení mezi několika místy, určené pro zásilky kombinované dopravy, včetně s tím spojených služeb.

| 24. | Podmínkou pro poskytnutí podpory je, že se jedná o kombinovanou dopravu provozovanou na území České republiky. Předmětem podpory budou vnitrostátní i mezinárodní linky. U mezinárodních linek se podpora poskytne pouze na vzdálenost na území České republiky za předpokladu, že linka má začátek nebo konec v České republice. Na tranzitní linky lze poskytnout podporu pouze v případě, že linka má pravidelnou zastávku na území České republiky pro nakládku či vykládku zásilek kombinované dopravy. |
| --- | --- |

24.

Podmínkou pro poskytnutí podpory je, že se jedná o kombinovanou dopravu provozovanou na území České republiky. Předmětem podpory budou vnitrostátní i mezinárodní linky. U mezinárodních linek se podpora poskytne pouze na vzdálenost na území České republiky za předpokladu, že linka má začátek nebo konec v České republice. Na tranzitní linky lze poskytnout podporu pouze v případě, že linka má pravidelnou zastávku na území České republiky pro nakládku či vykládku zásilek kombinované dopravy.

| 25. | Dotace jsou zejména určeny na podporu kontinentálních linek kombinované dopravy. Tento podprogram však neumožňuje poskytnutí dotací na linky vedoucí do přístavů v Severním moři, do kterých již vedou linky kombinované dopravy z České republiky. |
| --- | --- |

25.

Dotace jsou zejména určeny na podporu kontinentálních linek kombinované dopravy. Tento podprogram však neumožňuje poskytnutí dotací na linky vedoucí do přístavů v Severním moři, do kterých již vedou linky kombinované dopravy z České republiky.

| 26. | K využití podpory musí žadatel prokázat, že linka má příznivý vliv na přesun ze silniční dopravy na jiné druhy dopravy šetrnější k životnímu prostředí a že je záměr v dlouhodobém časovém horizontu životaschopný a rentabilní. |
| --- | --- |

26.

K využití podpory musí žadatel prokázat, že linka má příznivý vliv na přesun ze silniční dopravy na jiné druhy dopravy šetrnější k životnímu prostředí a že je záměr v dlouhodobém časovém horizontu životaschopný a rentabilní.

| 27. | Pokud ve stanovené době nebude dosaženo stanovených cílů, nebo rentability podporované linky kombinované dopravy bude dosaženo před uplynutím stanovené doby, zastaví se poskytování podpory. |
| --- | --- |

27.

Pokud ve stanovené době nebude dosaženo stanovených cílů, nebo rentability podporované linky kombinované dopravy bude dosaženo před uplynutím stanovené doby, zastaví se poskytování podpory.

| 28. | Dotace lze poskytovat nejvýše po dobu tří let od zahájení provozu linky a může činit nejvýše 30 % z uznatelných nákladů. |
| --- | --- |

28.

Dotace lze poskytovat nejvýše po dobu tří let od zahájení provozu linky a může činit nejvýše 30 % z uznatelných nákladů.

| 29. | Každá dotovaná linka kombinované dopravy bude hodnocena a průběžně monitorována v souladu s podmínkami stanovenými v programu. Každou žádost posoudí hodnotící komise v souladu se stanovenými kritérii. Žádost musí také uvádět očekávaný přínos záměru oproti stávajícímu stavu, tj. s ohledem na silniční dopravu, a popis dopadu na stávající linky kombinované dopravy. Zejména se vypracuje metodika podobná metodice užívané pro projekt převodu na jiný druh dopravy podle projektu Marco Polo. |
| --- | --- |

29.

Každá dotovaná linka kombinované dopravy bude hodnocena a průběžně monitorována v souladu s podmínkami stanovenými v programu. Každou žádost posoudí hodnotící komise v souladu se stanovenými kritérii. Žádost musí také uvádět očekávaný přínos záměru oproti stávajícímu stavu, tj. s ohledem na silniční dopravu, a popis dopadu na stávající linky kombinované dopravy. Zejména se vypracuje metodika podobná metodice užívané pro projekt převodu na jiný druh dopravy podle projektu Marco Polo.

| 30. | Uznatelné náklady jsou stanoveny v příloze 2 návrhu usnesení a popsány v bodu 21. Pro podprogram 3 je podpora poskytována formou hrazení prokazatelné ztráty provozované linky – systémového neinvestičního příspěvku. |
| --- | --- |

30.

Uznatelné náklady jsou stanoveny v příloze 2 návrhu usnesení a popsány v bodu 21. Pro podprogram 3 je podpora poskytována formou hrazení prokazatelné ztráty provozované linky – systémového neinvestičního příspěvku.

2.4   Rozpočet a doba trvání

| 31. | Očekávaný rozpočet na období 2006 – 2010 činí 1 580 milionů Kč (55 702 450 EUR). |
| --- | --- |

31.

Očekávaný rozpočet na období 2006 – 2010 činí 1 580 milionů Kč (55 702 450 EUR).

2.5   Postup

| 32. | Hodnocení předložených žádostí o podporu provádí mezirezortní komise. Ministr dopravy jmenuje členy komise, složené ze zástupců ministerstva dopravy, financí, ministerstva pro místní rozvoj, životního prostředí a Svazu dopravy České republiky. Příjemce podpory musí postupovat v souladu se zákonem č. 40/2004 Sb., o veřejných zakázkách, ve znění pozdějších předpisů a vyhláškou č. 240/2004 Sb., o informačním systému o zadávání veřejných zakázek a metodách hodnocení nabídek podle jejich ekonomické výhodnosti. |
| --- | --- |

32.

Hodnocení předložených žádostí o podporu provádí mezirezortní komise. Ministr dopravy jmenuje členy komise, složené ze zástupců ministerstva dopravy, financí, ministerstva pro místní rozvoj, životního prostředí a Svazu dopravy České republiky. Příjemce podpory musí postupovat v souladu se zákonem č. 40/2004 Sb., o veřejných zakázkách, ve znění pozdějších předpisů a vyhláškou č. 240/2004 Sb., o informačním systému o zadávání veřejných zakázek a metodách hodnocení nabídek podle jejich ekonomické výhodnosti.

Žádosti musí splňovat tyto podmínky:

Pro podprogram 1:

| 33. | Důvodová zpráva, členěná na:






  — | popis současného stavu, |
| --- | --- | --- |

33.

Důvodová zpráva, členěná na:

—

popis současného stavu,

| — | zdůvodnění potřeby uskutečnění opatření, |
| --- | --- |

—

zdůvodnění potřeby uskutečnění opatření,

| — | popis navrhovaných variant, |
| --- | --- |

—

popis navrhovaných variant,

| — | porovnání stávající a budoucí dopravní situace, předpokládaný přepravený objem v tunách, tuno-kilometrech, zásilkách a přepravních jednotkách, |
| --- | --- |

—

porovnání stávající a budoucí dopravní situace, předpokládaný přepravený objem v tunách, tuno-kilometrech, zásilkách a přepravních jednotkách,

| — | předpokládaný přínos záměru, |
| --- | --- |

—

předpokládaný přínos záměru,

| — | provozní technologii, |
| --- | --- |

—

provozní technologii,

| — | stavebně-technický program, |
| --- | --- |

—

stavebně-technický program,

| — | popis, resp. zdůvodnění jednotlivých částí zařízení, |
| --- | --- |

—

popis, resp. zdůvodnění jednotlivých částí zařízení,

| — | popis vlivu na ostatní stávající překladiště kombinované dopravy (pokud jde o záměr v blízkosti státní hranice, je potřebné zohlednit i vliv na překladiště v sousedním státě). |
| --- | --- |

—

popis vlivu na ostatní stávající překladiště kombinované dopravy (pokud jde o záměr v blízkosti státní hranice, je potřebné zohlednit i vliv na překladiště v sousedním státě).

Pro podprogramy 2 a 3:

| 34. | Podpora záměru nesmí vést k narušení hospodářské soutěže mezi nesilničními druhy dopravy. Podmínkou získání podpory je, že zaváděcí fáze linky kombinované dopravy je nerentabilní. Naproti tomu je nutno prokázat, že po ukončení podpory bude provoz linky rentabilní. |
| --- | --- |

34.

Podpora záměru nesmí vést k narušení hospodářské soutěže mezi nesilničními druhy dopravy. Podmínkou získání podpory je, že zaváděcí fáze linky kombinované dopravy je nerentabilní. Naproti tomu je nutno prokázat, že po ukončení podpory bude provoz linky rentabilní.

| 35. | Je nutno uvést předpokládaný přínos záměru ve srovnání se stávající situací, zákaznický potenciál, dopad na konkurenční služby. |
| --- | --- |

35.

Je nutno uvést předpokládaný přínos záměru ve srovnání se stávající situací, zákaznický potenciál, dopad na konkurenční služby.

| 36. | V krátkém popisu záměru v žádosti je nutné shrnout podstatu obsahu záměru, jakož i důvody, proč se má realizovat, a dále uvést efekty (přínosy) záměru vedoucí ke zlepšení konkurenceschopnosti kombinované dopravy oproti stávajícímu stavu. Při žádosti o podporu pro zavedení technické inovace je potřebné přiložit povolení pro uvedení příslušných zařízení do provozu. |
| --- | --- |

36.

V krátkém popisu záměru v žádosti je nutné shrnout podstatu obsahu záměru, jakož i důvody, proč se má realizovat, a dále uvést efekty (přínosy) záměru vedoucí ke zlepšení konkurenceschopnosti kombinované dopravy oproti stávajícímu stavu. Při žádosti o podporu pro zavedení technické inovace je potřebné přiložit povolení pro uvedení příslušných zařízení do provozu.

| 37. | Z podkladů musí vyplývat, jaký zákaznický potenciál se otevírá tímto záměrem. Zde je nutno identifikovat okruh uživatelů při zavedení záměru, jakož i předpokládané prognózy plánovaného převedení přepravy ze silniční dopravy na kombinovanou dopravu. Žadatel musí předložit základní data, na základě kterých bude možné zkontrolovat skutečně dosažené přínosy záměru. |
| --- | --- |

37.

Z podkladů musí vyplývat, jaký zákaznický potenciál se otevírá tímto záměrem. Zde je nutno identifikovat okruh uživatelů při zavedení záměru, jakož i předpokládané prognózy plánovaného převedení přepravy ze silniční dopravy na kombinovanou dopravu. Žadatel musí předložit základní data, na základě kterých bude možné zkontrolovat skutečně dosažené přínosy záměru.

| 38. | Dále je nutno zhodnotit působení záměru na konkurenční služby. Sem patří jak současné relace, tak i stávající technické a technologické systémy kombinované dopravy. V této souvislosti je nutno prokázat, že záměr povede k převedení přepravy ze silniční dopravy na dopravu železniční nebo vnitrozemskou vodní a že nedojde k narušování stávající nabídky kombinované dopravy. |
| --- | --- |

38.

Dále je nutno zhodnotit působení záměru na konkurenční služby. Sem patří jak současné relace, tak i stávající technické a technologické systémy kombinované dopravy. V této souvislosti je nutno prokázat, že záměr povede k převedení přepravy ze silniční dopravy na dopravu železniční nebo vnitrozemskou vodní a že nedojde k narušování stávající nabídky kombinované dopravy.

| 39. | Podnikatelský záměr je nutno předložit pro časové období, které o 12 měsíců přesahuje dobu trvání požadované podpory. Z podnikatelského záměru musí vyplývat výše plánovaných nákladů a výnosů za každý rok plánované podpory i doba, ve které bude dosaženo hospodářské rentability záměru. Vývoj výnosů by měl obsahovat i vazbu na plánovanou linku kombinované dopravy ve vztahu k obvyklým cenám silniční dopravy. Od toho je nutno odvíjet výši požadované podpory. Pokud jsou pro záměr k dispozici další finanční zdroje, musí být uvedeny. V rizikové analýze je nutné prokázat, jak se promítnou změněné rámcové podmínky na úspěchu záměru, jakož i potřebu podpory. Subjekty, které výlučně nepodnikají v kombinované dopravě, musí vést průkazné oddělené účetnictví. |
| --- | --- |

39.

Podnikatelský záměr je nutno předložit pro časové období, které o 12 měsíců přesahuje dobu trvání požadované podpory. Z podnikatelského záměru musí vyplývat výše plánovaných nákladů a výnosů za každý rok plánované podpory i doba, ve které bude dosaženo hospodářské rentability záměru. Vývoj výnosů by měl obsahovat i vazbu na plánovanou linku kombinované dopravy ve vztahu k obvyklým cenám silniční dopravy. Od toho je nutno odvíjet výši požadované podpory. Pokud jsou pro záměr k dispozici další finanční zdroje, musí být uvedeny. V rizikové analýze je nutné prokázat, jak se promítnou změněné rámcové podmínky na úspěchu záměru, jakož i potřebu podpory. Subjekty, které výlučně nepodnikají v kombinované dopravě, musí vést průkazné oddělené účetnictví.

2.6   Hodnocení záměru

| 40. | V článku 10 návrhu usnesení je stanoven postup hodnocení záměru. Schvalovací instituce stanoví výzvou termín podání žádostí pro příslušný rok. Ve výzvě zveřejní, mimo podmínky uvedené v tomto programu, další podrobnosti upřesňující program v příslušném roce. |
| --- | --- |

40.

V článku 10 návrhu usnesení je stanoven postup hodnocení záměru. Schvalovací instituce stanoví výzvou termín podání žádostí pro příslušný rok. Ve výzvě zveřejní, mimo podmínky uvedené v tomto programu, další podrobnosti upřesňující program v příslušném roce.

| 41. | Žadatel o podporu doručí schvalovací instituci v termínu daném výzvou žádost o poskytnutí podpory včetně požadovaných příloh. Mezirezortní komise na základě posouzení úplnosti žádosti včetně příloh a vyhodnocení kritérií uvedených v příloze 5 návrhu usnesení ‚Kontrolní list hodnocení záměru‘ vybere konkrétní příjemce podpory a doporučí výši příspěvku. |
| --- | --- |

41.

Žadatel o podporu doručí schvalovací instituci v termínu daném výzvou žádost o poskytnutí podpory včetně požadovaných příloh. Mezirezortní komise na základě posouzení úplnosti žádosti včetně příloh a vyhodnocení kritérií uvedených v příloze 5 návrhu usnesení ‚Kontrolní list hodnocení záměru‘ vybere konkrétní příjemce podpory a doporučí výši příspěvku.

| 42. | Kritéria stanovená v příloze 5 se mimo jiné týkají relevance a kvality záměru včetně slučitelnosti záměru s dopravní politikou Společenství a České republiky, politiky životního prostředí, příznivého dopadu v kombinované dopravě, pokud jde o zvýšení objemu přepravy přepravních jednotek přepravovaných ročně, příznivého vlivu na modalsplit, technické úrovně projektu a případných multiplikačních efektů. Hodnocení také přihlíží k hodnocení žadatelů a horizontálním cílům jako nediskriminace. |
| --- | --- |

42.

Kritéria stanovená v příloze 5 se mimo jiné týkají relevance a kvality záměru včetně slučitelnosti záměru s dopravní politikou Společenství a České republiky, politiky životního prostředí, příznivého dopadu v kombinované dopravě, pokud jde o zvýšení objemu přepravy přepravních jednotek přepravovaných ročně, příznivého vlivu na modalsplit, technické úrovně projektu a případných multiplikačních efektů. Hodnocení také přihlíží k hodnocení žadatelů a horizontálním cílům jako nediskriminace.

| 43. | Schvalovací instituce vydá vybraným žadatelům ‚Rozhodnutí o registraci záměru‘, což je považováno za odsouhlasení daného záměru k podpoře. V tomto rozhodnutí si současně může vyžádat doplnění (upřesnění) příloh dle podmínek programu. |
| --- | --- |

43.

Schvalovací instituce vydá vybraným žadatelům ‚Rozhodnutí o registraci záměru‘, což je považováno za odsouhlasení daného záměru k podpoře. V tomto rozhodnutí si současně může vyžádat doplnění (upřesnění) příloh dle podmínek programu.

| 44. | Žadatel, který obdržel Rozhodnutí o registraci záměru, doručí do stanoveného termínu žádost o vydání ‚Rozhodnutí o účasti státního rozpočtu na financování záměru‘ včetně požadovaných příloh dle čl. 8 návrhu usnesení. Pokud žadatel toto ve stanoveném termínu nedodá, vystavuje se nebezpečí, že mu bude registrace zrušena. |
| --- | --- |

44.

Žadatel, který obdržel Rozhodnutí o registraci záměru, doručí do stanoveného termínu žádost o vydání ‚Rozhodnutí o účasti státního rozpočtu na financování záměru‘ včetně požadovaných příloh dle čl. 8 návrhu usnesení. Pokud žadatel toto ve stanoveném termínu nedodá, vystavuje se nebezpečí, že mu bude registrace zrušena.

| 45. | Schvalovací instituce po kontrole úplnosti a správnosti všech podkladů od žadatele vydá ‚Rozhodnutí o účasti státního rozpočtu na financování záměru‘. |
| --- | --- |

45.

Schvalovací instituce po kontrole úplnosti a správnosti všech podkladů od žadatele vydá ‚Rozhodnutí o účasti státního rozpočtu na financování záměru‘.

2.7   Kontrolní opatření

| 46. | Majetek, který je pořízen z poskytnutého příspěvku, nesmí být po stanovenou dobu převeden příjemcem podpory na jiného majitele nebo dán za předmět zástavy. Výjimku tvoří případy, kdy příjemce podpory převede majetek pořízený se státní účastí na nabyvatele, který převezme zabezpečování služby kombinované dopravy v rozsahu, který byl smluvně ujednán se schvalovací institucí při rozhodování o podpoře, a tuto skutečnost příjemce podpory prokazatelně zdokladuje. |
| --- | --- |

46.

Majetek, který je pořízen z poskytnutého příspěvku, nesmí být po stanovenou dobu převeden příjemcem podpory na jiného majitele nebo dán za předmět zástavy. Výjimku tvoří případy, kdy příjemce podpory převede majetek pořízený se státní účastí na nabyvatele, který převezme zabezpečování služby kombinované dopravy v rozsahu, který byl smluvně ujednán se schvalovací institucí při rozhodování o podpoře, a tuto skutečnost příjemce podpory prokazatelně zdokladuje.

| 47. | Příjemci podpory podléhají kontrole ze strany příslušných orgánů. Ministerstvo dopravy bude také čtvrtletně kontrolovat, zda jsou dodržovány podmínky pro provozní dotaci. |
| --- | --- |

47.

Příjemci podpory podléhají kontrole ze strany příslušných orgánů. Ministerstvo dopravy bude také čtvrtletně kontrolovat, zda jsou dodržovány podmínky pro provozní dotaci.

| 48. | Příjemce podpory použije podporu pouze k účelu, na který byla poskytnuta. |
| --- | --- |

48.

Příjemce podpory použije podporu pouze k účelu, na který byla poskytnuta.

| 49. | V případě, že podpora nebyla použita k účelu, na který byla poskytnuta, případně nebyly dodrženy rozhodující projektované parametry a podmínky programu, které budou jmenovitě uvedeny v ‚Rozhodnutí o účasti státního rozpočtu na financování záměru‘, vystavuje se příjemce podpory sankcím podle odst. 3, § 44, zákona č. 218/2000 Sb. |
| --- | --- |

49.

V případě, že podpora nebyla použita k účelu, na který byla poskytnuta, případně nebyly dodrženy rozhodující projektované parametry a podmínky programu, které budou jmenovitě uvedeny v ‚Rozhodnutí o účasti státního rozpočtu na financování záměru‘, vystavuje se příjemce podpory sankcím podle odst. 3, § 44, zákona č. 218/2000 Sb.

| 50. | Užití podpory podléhá kontrole ze strany schvalovací instituce a dalších orgánů státní správy (finanční orgány, NKÚ, atd.). |
| --- | --- |

50.

Užití podpory podléhá kontrole ze strany schvalovací instituce a dalších orgánů státní správy (finanční orgány, NKÚ, atd.).

| 51. | Co se týče dotací na výstavbu nebo rozšíření překladišť, pokud budou pozemky, objekty a zařízení vyřazeny z provozu před uplynutím stanovené doby, určeny pro jiný účel nebo prodány, je nutné finanční prostředky získané z veřejných rozpočtů na nákup pozemků vrátit státu. Pro zbývající část příspěvku platí, že po odpočtu ceny za získání pozemků ji příjemce podpory musí vrátit ve výši odpovídající podílu doby provozování a stanovené doby. Zbývající část příspěvku na překládací mechanismy se musí vrátit ve výši odpovídající podílu mezi dobou, po kterou byly používány, a stanovenou dobou jejich životnosti. |
| --- | --- |

51.

Co se týče dotací na výstavbu nebo rozšíření překladišť, pokud budou pozemky, objekty a zařízení vyřazeny z provozu před uplynutím stanovené doby, určeny pro jiný účel nebo prodány, je nutné finanční prostředky získané z veřejných rozpočtů na nákup pozemků vrátit státu. Pro zbývající část příspěvku platí, že po odpočtu ceny za získání pozemků ji příjemce podpory musí vrátit ve výši odpovídající podílu doby provozování a stanovené doby. Zbývající část příspěvku na překládací mechanismy se musí vrátit ve výši odpovídající podílu mezi dobou, po kterou byly používány, a stanovenou dobou jejich životnosti.

2.9   Kumulace

| 52. | Podporu nelze kumulovat s místními, regionálními nebo státními dotacemi. |
| --- | --- |

52.

Podporu nelze kumulovat s místními, regionálními nebo státními dotacemi.

3.   Posouzení režimu podpory

| 53. | Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES jsou podpory poskytované státem, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž, neslučitelné se společným trhem, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, nestanoví-li tato smlouva jinak. V rámci navrhovaného režimu dostávají vybraní příjemci podpory státní příspěvek na náklady související s přepravou zboží v kombinované dopravě, zatímco jiné podniky, vnitrostátní nebo podniky z jiných členských států, které působí ve stejné oblasti, takový příspěvek nedostávají. |
| --- | --- |

53.

Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES jsou podpory poskytované státem, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž, neslučitelné se společným trhem, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, nestanoví-li tato smlouva jinak. V rámci navrhovaného režimu dostávají vybraní příjemci podpory státní příspěvek na náklady související s přepravou zboží v kombinované dopravě, zatímco jiné podniky, vnitrostátní nebo podniky z jiných členských států, které působí ve stejné oblasti, takový příspěvek nedostávají.

| 54. | Zvláště když podpora poskytovaná členským státem posiluje postavení určitého podniku ve srovnání s jinými podniky, které si konkurují na trhu v rámci Společenství, musí se mít za to, že posledně jmenované podniky jsou touto podporou ovlivněny (7). V tomto případě oznámené opatření posiluje postavení podniků, které jsou příjemci podpory, ve srovnání s jinými podniky působícími v rámci trhu Společenství. |
| --- | --- |

54.

Zvláště když podpora poskytovaná členským státem posiluje postavení určitého podniku ve srovnání s jinými podniky, které si konkurují na trhu v rámci Společenství, musí se mít za to, že posledně jmenované podniky jsou touto podporou ovlivněny (7). V tomto případě oznámené opatření posiluje postavení podniků, které jsou příjemci podpory, ve srovnání s jinými podniky působícími v rámci trhu Společenství.

| 55. | V tomto ohledu je skutečnost, že hospodářský sektor byl na úrovni Společenství liberalizován, prvkem, který může sloužit ke stanovení toho, zda má podpora reálný nebo potenciální vliv na hospodářskou soutěž a na obchod mezi členskými státy (8). Směrnice Rady 92/106/EHS ze dne 7. prosince 1992 o zavedení společných pravidel pro určité druhy kombinované přepravy zboží mezi členskými státy (9) osvobodila od 1. července 1993 operace kombinované dopravy uvedené v článku 1 (10) od všech kvót a povolení. |
| --- | --- |

55.

V tomto ohledu je skutečnost, že hospodářský sektor byl na úrovni Společenství liberalizován, prvkem, který může sloužit ke stanovení toho, zda má podpora reálný nebo potenciální vliv na hospodářskou soutěž a na obchod mezi členskými státy (8). Směrnice Rady 92/106/EHS ze dne 7. prosince 1992 o zavedení společných pravidel pro určité druhy kombinované přepravy zboží mezi členskými státy (9) osvobodila od 1. července 1993 operace kombinované dopravy uvedené v článku 1 (10) od všech kvót a povolení.

| 56. | Kromě toho není nutné, aby byl podnik, který je příjemcem podpory, zapojen do obchodu v rámci Společenství. Podpora, kterou členský stát podniku poskytne, může pomoci zachovat nebo zvýšit jeho činnost na domácím trhu, a v důsledku toho mají podniky usazené v jiných členských státech méně příležitostí proniknout na trh dotčeného členského státu (11). Nadto může posílení podniku, který dosud do obchodu v rámci Společenství nebyl zapojen, dostat tento podnik do postavení, které mu umožní proniknout na trh jiného členského státu. |
| --- | --- |

56.

Kromě toho není nutné, aby byl podnik, který je příjemcem podpory, zapojen do obchodu v rámci Společenství. Podpora, kterou členský stát podniku poskytne, může pomoci zachovat nebo zvýšit jeho činnost na domácím trhu, a v důsledku toho mají podniky usazené v jiných členských státech méně příležitostí proniknout na trh dotčeného členského státu (11). Nadto může posílení podniku, který dosud do obchodu v rámci Společenství nebyl zapojen, dostat tento podnik do postavení, které mu umožní proniknout na trh jiného členského státu.

| 57. | S ohledem na výše zmíněné skutečnosti Komise shledala, že oznámený režim podpory představuje podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1, a je proto v zásadě zakázán, pokud by ovšem nebyl považován za slučitelný se společným trhem na základě kterékoliv z výjimek ustanovených ve Smlouvě nebo v sekundárních právních předpisech. |
| --- | --- |

57.

S ohledem na výše zmíněné skutečnosti Komise shledala, že oznámený režim podpory představuje podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1, a je proto v zásadě zakázán, pokud by ovšem nebyl považován za slučitelný se společným trhem na základě kterékoliv z výjimek ustanovených ve Smlouvě nebo v sekundárních právních předpisech.

3.1   Výjimka pro opatření podpory

| 58. | Podle čl. 87 odst. 3 písm. c) podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, mohou být považovány za slučitelné se společným trhem, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

58.

Podle čl. 87 odst. 3 písm. c) podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, mohou být považovány za slučitelné se společným trhem, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

| 59. | Společenství již určitou dobu prosazuje politiku dosažení vyváženého intermodálního dopravního systému a podpora konkurenceschopnosti kombinované dopravy vůči dopravě silniční je nedílnou součástí této politiky. Cílem politiky ES v oblasti kombinované dopravy je přesunout přepravu nákladu ze silniční dopravy na jiné druhy dopravy. |
| --- | --- |

59.

Společenství již určitou dobu prosazuje politiku dosažení vyváženého intermodálního dopravního systému a podpora konkurenceschopnosti kombinované dopravy vůči dopravě silniční je nedílnou součástí této politiky. Cílem politiky ES v oblasti kombinované dopravy je přesunout přepravu nákladu ze silniční dopravy na jiné druhy dopravy.

| 60. | O podporu rozvoje kombinované dopravy se snaží nástroje Společenství jako například směrnice Rady 92/106/EHS. Bílá kniha o dopravní politice (12) vyzývá k využívání železniční dopravy a dalších druhů dopravy šetrných k životnímu prostředí, aby se staly konkurenceschopnými alternativami silniční přepravy. |
| --- | --- |

60.

O podporu rozvoje kombinované dopravy se snaží nástroje Společenství jako například směrnice Rady 92/106/EHS. Bílá kniha o dopravní politice (12) vyzývá k využívání železniční dopravy a dalších druhů dopravy šetrných k životnímu prostředí, aby se staly konkurenceschopnými alternativami silniční přepravy.

| 61. | Jak se uvádí v navrhovaném nařízení, které se týká programu Marco Polo (13), představuje intermodální doprava komplexní alternativu dopravy, do které jsou zapojeni různí účastníci s různými obchodními strukturami. Tento dopravní trh je roztříštěný a malý a je často ještě rozdělen upřednostňováním různých druhů dopravy a odlišnými vnitrostátními strukturami. |
| --- | --- |

61.

Jak se uvádí v navrhovaném nařízení, které se týká programu Marco Polo (13), představuje intermodální doprava komplexní alternativu dopravy, do které jsou zapojeni různí účastníci s různými obchodními strukturami. Tento dopravní trh je roztříštěný a malý a je často ještě rozdělen upřednostňováním různých druhů dopravy a odlišnými vnitrostátními strukturami.

| 62. | Komise uznává, že zlepšit intermodální dopravu v rámci trhů, na které je volný přístup a kde převažují pravidla volné hospodářské soutěže, poptávky a nabídky, je v první řadě úkol hospodářských subjektů. Pro úplné uvolnění potenciálu intermodální dopravy je však třeba podpořit ochotu vzít na sebe rizika spojená s přechodem ze silniční dopravy na alternativní způsoby. |
| --- | --- |

62.

Komise uznává, že zlepšit intermodální dopravu v rámci trhů, na které je volný přístup a kde převažují pravidla volné hospodářské soutěže, poptávky a nabídky, je v první řadě úkol hospodářských subjektů. Pro úplné uvolnění potenciálu intermodální dopravy je však třeba podpořit ochotu vzít na sebe rizika spojená s přechodem ze silniční dopravy na alternativní způsoby.

| 63. | Kromě toho je zaměření na intermodální alternativy také ve stále větší míře odůvodněno následujícími skutečnostmi: Evropský průmysl si udržuje anebo zvyšuje konkurenceschopnost své výroby se sídlem v Evropě v převážné míře díky moderní logistice, optimalizaci výroby a odbytu a vytváření hodnot v procesu. Tyto sofistikované zásobovací řetězce jsou stále citlivější na klesající spolehlivost a rostoucí náklady silniční dopravy. Evropský výrobní průmysl bude proto muset intermodální logistice věnovat hlavní pozornost. |
| --- | --- |

63.

Kromě toho je zaměření na intermodální alternativy také ve stále větší míře odůvodněno následujícími skutečnostmi: Evropský průmysl si udržuje anebo zvyšuje konkurenceschopnost své výroby se sídlem v Evropě v převážné míře díky moderní logistice, optimalizaci výroby a odbytu a vytváření hodnot v procesu. Tyto sofistikované zásobovací řetězce jsou stále citlivější na klesající spolehlivost a rostoucí náklady silniční dopravy. Evropský výrobní průmysl bude proto muset intermodální logistice věnovat hlavní pozornost.

| 64. | Mnoho dopravních společností mimo to působí v současnosti na trzích, které procházejí celkovou restrukturalizací, s čímž souvisejí nízké marže a obtížnost plánování. Proto se musí vytvořit praktické a tržně orientované podpůrné programy s cílem pomoci dopravnímu odvětví převzít rizika a reagovat na výzvu dosáhnout udržitelného a rozsáhlého přechodu na jiný druh dopravy v souladu s cíli vytyčenými v Bílé knize Komise z roku 2001. Rozvoj kombinované dopravy a činností, které přispívají ke snížení dopravního přetížení silnic je proto ve společném zájmu ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

64.

Mnoho dopravních společností mimo to působí v současnosti na trzích, které procházejí celkovou restrukturalizací, s čímž souvisejí nízké marže a obtížnost plánování. Proto se musí vytvořit praktické a tržně orientované podpůrné programy s cílem pomoci dopravnímu odvětví převzít rizika a reagovat na výzvu dosáhnout udržitelného a rozsáhlého přechodu na jiný druh dopravy v souladu s cíli vytyčenými v Bílé knize Komise z roku 2001. Rozvoj kombinované dopravy a činností, které přispívají ke snížení dopravního přetížení silnic je proto ve společném zájmu ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

| 65. | Jelikož neexistuje žádné konkrétnější ustanovení, lze oznámený režim podpory posoudit pouze na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

65.

Jelikož neexistuje žádné konkrétnější ustanovení, lze oznámený režim podpory posoudit pouze na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

| 66. | V této souvislosti je třeba splnit tři podmínky, aby mohla být státní podpora prohlášena za slučitelnou se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c). Podpora musí být nezbytná, přiměřená a nesmí měnit podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

66.

V této souvislosti je třeba splnit tři podmínky, aby mohla být státní podpora prohlášena za slučitelnou se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c). Podpora musí být nezbytná, přiměřená a nesmí měnit podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

Podprogram 1:   infrastruktura

Nezbytnost

| 67. | Vysoké náklady na rozvoj překladišť kombinované dopravy jsou jedním z hlavních důvodů, proč se nestaví žádná nová překladiště, nebo se jich staví jen nedostatečný počet. Pokud by infrastruktura kombinované dopravy nebyla spolufinancována veřejným sektorem, soukromé hospodářské subjekty by do této infrastruktury za normálních podmínek neinvestovaly, neboť její životaschopnost nelze bez státního financování zaručit (14). Tyto důvody také objasňují, proč v České republice nebylo za posledních 12 let postaveno žádné překladiště. Bez životaschopných překladišť nemůže být kombinovaná doprava efektivně provozována. |
| --- | --- |

67.

Vysoké náklady na rozvoj překladišť kombinované dopravy jsou jedním z hlavních důvodů, proč se nestaví žádná nová překladiště, nebo se jich staví jen nedostatečný počet. Pokud by infrastruktura kombinované dopravy nebyla spolufinancována veřejným sektorem, soukromé hospodářské subjekty by do této infrastruktury za normálních podmínek neinvestovaly, neboť její životaschopnost nelze bez státního financování zaručit (14). Tyto důvody také objasňují, proč v České republice nebylo za posledních 12 let postaveno žádné překladiště. Bez životaschopných překladišť nemůže být kombinovaná doprava efektivně provozována.

| 68. | Poskytnutí dotací na výstavbu nových, rozšíření a modernizací stávajících překladišť kombinované dopravy proto urychlí rozvoj intermodální dopravy v České republice. Dostupnost vhodné infrastruktury v odvětví kombinované dopravy je nezbytným předpokladem pro rozvoj služeb v tomto odvětví za účelem omezení silniční dopravy. Ze srovnání cen intermodální dopravy s jinými druhy dopravy vyplývá, že tento druh dopravy není v současnosti schopen silniční dopravě konkurovat. Důvodem jsou dodatečné náklady, které vznikají provozovatelům intermodální dopravy. |
| --- | --- |

68.

Poskytnutí dotací na výstavbu nových, rozšíření a modernizací stávajících překladišť kombinované dopravy proto urychlí rozvoj intermodální dopravy v České republice. Dostupnost vhodné infrastruktury v odvětví kombinované dopravy je nezbytným předpokladem pro rozvoj služeb v tomto odvětví za účelem omezení silniční dopravy. Ze srovnání cen intermodální dopravy s jinými druhy dopravy vyplývá, že tento druh dopravy není v současnosti schopen silniční dopravě konkurovat. Důvodem jsou dodatečné náklady, které vznikají provozovatelům intermodální dopravy.

| 69. | Komise se domnívá, že v zájmu zajištění intermodálního a trvale udržitelného dopravního systému pro budoucnost je třeba dát přednost investicím do infrastruktury, neboť tento druh dopravy vyžaduje nákladné specializované vybavení, kterého by nebylo zapotřebí, kdyby zboží bylo přepravováno po silnici. Poskytnutím příspěvku na náklady na tyto objekty může kombinovaná doprava finančně konkurovat dopravě silniční. |
| --- | --- |

69.

Komise se domnívá, že v zájmu zajištění intermodálního a trvale udržitelného dopravního systému pro budoucnost je třeba dát přednost investicím do infrastruktury, neboť tento druh dopravy vyžaduje nákladné specializované vybavení, kterého by nebylo zapotřebí, kdyby zboží bylo přepravováno po silnici. Poskytnutím příspěvku na náklady na tyto objekty může kombinovaná doprava finančně konkurovat dopravě silniční.

| 70. | Dále je třeba vzít v potaz, že jednak žádné ze stávajících překladišť nesplňuje parametry podle dohody AGTC, jednak není infrastruktura kombinované dopravy v České republice srovnatelná s infrastrukturou v sousedních zemích, zejména v Rakousku a Německu. |
| --- | --- |

70.

Dále je třeba vzít v potaz, že jednak žádné ze stávajících překladišť nesplňuje parametry podle dohody AGTC, jednak není infrastruktura kombinované dopravy v České republice srovnatelná s infrastrukturou v sousedních zemích, zejména v Rakousku a Německu.

| 71. | Plánovaný program je proto považován za nezbytný pro povzbuzení investic a pro realizaci záměrů na podporu kombinované dopravy v České republice. |
| --- | --- |

71.

Plánovaný program je proto považován za nezbytný pro povzbuzení investic a pro realizaci záměrů na podporu kombinované dopravy v České republice.

Přiměřenost a nediskriminace

| 72. | Podpora je přístupná nediskriminačně, jelikož Program podpory stanoví, že dotaci mohou obdržet všechny podniky z EU se sídlem, zastoupením, pobočkou nebo dceřiným podnikem v České republice. Dodržování rovného přístupu k dotacím bude kontrolovat Ministerstvo dopravy. |
| --- | --- |

72.

Podpora je přístupná nediskriminačně, jelikož Program podpory stanoví, že dotaci mohou obdržet všechny podniky z EU se sídlem, zastoupením, pobočkou nebo dceřiným podnikem v České republice. Dodržování rovného přístupu k dotacím bude kontrolovat Ministerstvo dopravy.

| 73. | Výběrové řízení popsané v oddíle 2.5 je v návrhu usnesení jasně vysvětleno. Jak vyplývá z článku 6 až 9 návrhu usnesení, zahrnuje také kvantitativní prvky. Díky tomu získává výběrové řízení nezbytnou transparentnost. Při hodnocení popsaném v oddíle 2.6 se bude postupovat podle přílohy 5 návrhu usnesení, která se týká zejména relevance a kvality záměru. |
| --- | --- |

73.

Výběrové řízení popsané v oddíle 2.5 je v návrhu usnesení jasně vysvětleno. Jak vyplývá z článku 6 až 9 návrhu usnesení, zahrnuje také kvantitativní prvky. Díky tomu získává výběrové řízení nezbytnou transparentnost. Při hodnocení popsaném v oddíle 2.6 se bude postupovat podle přílohy 5 návrhu usnesení, která se týká zejména relevance a kvality záměru.

| 74. | V případě porušení těchto podmínek musí být dotace vrácena. |
| --- | --- |

74.

V případě porušení těchto podmínek musí být dotace vrácena.

| 75. | Komise závěrem poznamenává, že maximální výše dotace je stanovena na 50 % celkových investičních nákladů, což je v souladu s praxí Komise (15). |
| --- | --- |

75.

Komise závěrem poznamenává, že maximální výše dotace je stanovena na 50 % celkových investičních nákladů, což je v souladu s praxí Komise (15).

| 76. | Vzhledem k tomu, že jsou záměry vybírány na základě kvalitativních kritérií a že je podpora omezena na 50 %, má Komise za to, že je podpora přiměřená. |
| --- | --- |

76.

Vzhledem k tomu, že jsou záměry vybírány na základě kvalitativních kritérií a že je podpora omezena na 50 %, má Komise za to, že je podpora přiměřená.

Absence narušení podmínek obchodu v rozporu se společným zájmem

| 77. | Za prvé, v žádné ze sousedních zemí (Polsku, Rakousku, Slovensku, Německu) se v bezprostřední blízkosti hranic České republiky překladiště nenacházejí. Za druhé, cílem dotyčného programu je zlepšit infrastrukturu kombinované dopravy v České republice. V současnosti připadají s ohledem na význam překládaných objemů v úvahu pouze čtyři překladiště, z nichž jedno brzy ukončí provoz. Dotyčný program bude nediskriminačně přístupný pro všechna uvedená překladiště za účelem zlepšení jejich infrastruktury, budou-li splněny všechny podmínky. |
| --- | --- |

77.

Za prvé, v žádné ze sousedních zemí (Polsku, Rakousku, Slovensku, Německu) se v bezprostřední blízkosti hranic České republiky překladiště nenacházejí. Za druhé, cílem dotyčného programu je zlepšit infrastrukturu kombinované dopravy v České republice. V současnosti připadají s ohledem na význam překládaných objemů v úvahu pouze čtyři překladiště, z nichž jedno brzy ukončí provoz. Dotyčný program bude nediskriminačně přístupný pro všechna uvedená překladiště za účelem zlepšení jejich infrastruktury, budou-li splněny všechny podmínky.

| 78. | Aby byly zajištěno, že podmínky obchodu nebudou nepatřičně narušovány, musí dále podnikatelský záměr, který má žadatel předložit, zahrnovat analýzu možných vlivů na trh a popis vlivu na ostatní stávající překladiště kombinované dopravy (pokud jde o záměr v blízkosti státní hranice, je zapotřebí zohlednit i vliv na překladiště v sousedním státě). Tyto informace zohlední příslušné orgány při rozhodování. |
| --- | --- |

78.

Aby byly zajištěno, že podmínky obchodu nebudou nepatřičně narušovány, musí dále podnikatelský záměr, který má žadatel předložit, zahrnovat analýzu možných vlivů na trh a popis vlivu na ostatní stávající překladiště kombinované dopravy (pokud jde o záměr v blízkosti státní hranice, je zapotřebí zohlednit i vliv na překladiště v sousedním státě). Tyto informace zohlední příslušné orgány při rozhodování.

| 79. | Komise se proto domnívá, že obchod mezi členskými státy nebude narušen způsobem odporujícím společnému zájmu. |
| --- | --- |

79.

Komise se proto domnívá, že obchod mezi členskými státy nebude narušen způsobem odporujícím společnému zájmu.

| 80. | Komise proto došla k závěru, že navrhovaná opatření podpory uvedená v podprogramu 1 lze považovat za slučitelná se Smlouvou o ES v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

80.

Komise proto došla k závěru, že navrhovaná opatření podpory uvedená v podprogramu 1 lze považovat za slučitelná se Smlouvou o ES v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

Podprogram 2:   vybavení pro kombinovanou/intermodální dopravu

| 81. | a) Pokud jde o opatření zahrnutá v podprogramu 2, s výjimkou podpory na nákup některých typů železničních vozů pro kombinovanou dopravu. Vybavení k překládce je nezbytné pro hladké fungování řetězce kombinované dopravy. Náklady, které vznikají při překládce, tvoří celých 30 % nákladů řetězce intermodální dopravy. Státní podpora pro vybavení k překládce proto pomáhá snižovat systémové náklady na kombinovanou dopravu, čímž zlepšuje její konkurenční postavení vůči dopravě silniční. Má se za to, že míra podpory stanovená pro toto vybavení v rámci tohoto programu je v souladu s praxí Komise v této oblasti (16). |
| --- | --- |

81.

a) Pokud jde o opatření zahrnutá v podprogramu 2, s výjimkou podpory na nákup některých typů železničních vozů pro kombinovanou dopravu. Vybavení k překládce je nezbytné pro hladké fungování řetězce kombinované dopravy. Náklady, které vznikají při překládce, tvoří celých 30 % nákladů řetězce intermodální dopravy. Státní podpora pro vybavení k překládce proto pomáhá snižovat systémové náklady na kombinovanou dopravu, čímž zlepšuje její konkurenční postavení vůči dopravě silniční. Má se za to, že míra podpory stanovená pro toto vybavení v rámci tohoto programu je v souladu s praxí Komise v této oblasti (16).

| 82. | Kromě toho budou financovány pouze jednotky kombinované dopravy, nikoli standardní námořní kontejnery, které jsou většinou používány při přepravě, kterou nelze definovat jako kombinovanou dopravu. |
| --- | --- |

82.

Kromě toho budou financovány pouze jednotky kombinované dopravy, nikoli standardní námořní kontejnery, které jsou většinou používány při přepravě, kterou nelze definovat jako kombinovanou dopravu.

| 83. | Komise má za to, že plánovaná míra podpory ve výši 30 % přispěje v souladu se zavedenou praxí k rozvoji daného odvětví a nezmění podmínky obchodu tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

83.

Komise má za to, že plánovaná míra podpory ve výši 30 % přispěje v souladu se zavedenou praxí k rozvoji daného odvětví a nezmění podmínky obchodu tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem.

| 84. | Komise proto došla k závěru, že navrhovaná opatření podpory uvedená v podprogramu 2 lze s výjimkou opatření uvedených v odstavci b) považovat za slučitelná se Smlouvou o ES v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokud nenaruší podmínky obchodu způsobem odporujícím společnému zájmu. |
| --- | --- |

84.

Komise proto došla k závěru, že navrhovaná opatření podpory uvedená v podprogramu 2 lze s výjimkou opatření uvedených v odstavci b) považovat za slučitelná se Smlouvou o ES v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokud nenaruší podmínky obchodu způsobem odporujícím společnému zájmu.

| 85. | Inovační systémy zpracování informací pro kombinovanou dopravu jsou rovněž zásadním předpokladem pro úspěch kombinované dopravy. Silniční dopravce může prostřednictvím řidiče nákladní vozidla a jeho mobilního telefonu snadno sledovat dálkovou silniční dopravu po celé Evropě. Provozovatel kombinované dopravy by však musel sledovat kontejner a železniční vůz. Při tomto sledování je třeba vzít v potaz různé, někdy málo kompatibilní informační systémy používané několika provozovateli v různých členských státech. Počáteční investice do těchto elektronických systémů pro kombinovanou dopravu jsou proto mnohem vyšší než investice nutné pro srovnatelnou silniční dopravu. |
| --- | --- |

85.

Inovační systémy zpracování informací pro kombinovanou dopravu jsou rovněž zásadním předpokladem pro úspěch kombinované dopravy. Silniční dopravce může prostřednictvím řidiče nákladní vozidla a jeho mobilního telefonu snadno sledovat dálkovou silniční dopravu po celé Evropě. Provozovatel kombinované dopravy by však musel sledovat kontejner a železniční vůz. Při tomto sledování je třeba vzít v potaz různé, někdy málo kompatibilní informační systémy používané několika provozovateli v různých členských státech. Počáteční investice do těchto elektronických systémů pro kombinovanou dopravu jsou proto mnohem vyšší než investice nutné pro srovnatelnou silniční dopravu.

| 86. | Má se za to, že míra podpory stanovená pro toto vybavení v rámci dotyčného programu je v souladu s praxí Komise v této oblasti (17). Komise usuzuje, že plánovaná míra podpory ve výši 30 % přispěje k rozvoji daného odvětví a nezmění podmínky obchodu tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

86.

Má se za to, že míra podpory stanovená pro toto vybavení v rámci dotyčného programu je v souladu s praxí Komise v této oblasti (17). Komise usuzuje, že plánovaná míra podpory ve výši 30 % přispěje k rozvoji daného odvětví a nezmění podmínky obchodu tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem.

| 87. | Komise shledává, že tyto investice neovlivňují obchod tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem. Spadá tedy do oblasti působnosti čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy (18). |
| --- | --- |

87.

Komise shledává, že tyto investice neovlivňují obchod tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem. Spadá tedy do oblasti působnosti čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy (18).

| 88. | Pokud jde o informační opatření, pomocí kterých jsou potenciální uživatelé informováni o nových nabídkách služeb kombinované dopravy, v rámci daného záměru, domnívá se Komise, že poskytování dotací na tato informační opatření motivuje hospodářské subjekty k provádění činností prospěšných pro kombinovanou dopravu, které by bez státní podpory neuskutečnily. |
| --- | --- |

88.

Pokud jde o informační opatření, pomocí kterých jsou potenciální uživatelé informováni o nových nabídkách služeb kombinované dopravy, v rámci daného záměru, domnívá se Komise, že poskytování dotací na tato informační opatření motivuje hospodářské subjekty k provádění činností prospěšných pro kombinovanou dopravu, které by bez státní podpory neuskutečnily.

| 89. | Komise došla v předchozích rozhodnutích (19) k závěru, že jestliže záměry na výstavbu a přizpůsobení překladišť a nákup specifického vybavení lze prohlásit za slučitelné se společným trhem, lze za slučitelnou prohlásit i podporu na pomocné činnosti související s těmito záměry. |
| --- | --- |

89.

Komise došla v předchozích rozhodnutích (19) k závěru, že jestliže záměry na výstavbu a přizpůsobení překladišť a nákup specifického vybavení lze prohlásit za slučitelné se společným trhem, lze za slučitelnou prohlásit i podporu na pomocné činnosti související s těmito záměry.

| 90. | Pokud jde o získávání odborné způsobilosti osob přímo se podílejících na daném záměru v oblasti kombinované dopravy, má Komise za to, že navrhovaná opatření týkající se vzdělávání lze považovat za obecné vzdělávání podle definice v čl. 2 písm. e) nařízení Komise (ES) č. 68/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání (20). V zájmu zlepšení konkurenceschopnosti kombinované dopravy musejí být pracovníci poskytovatelů služeb kombinované dopravy řádně vzděláváni ve využívání stále dokonalejší a složitější technologie používané v daném odvětví. Tato podpora je sice částečně věnována na získání znalostí potřebných pro činnosti v kombinované dopravě, avšak takto nabyté znalosti a schopnosti jsou plně přenositelné do ostatních podniků nebo pracovních oborů. Znalosti o intermodálních technologiích totiž mohou být využity pro práci v různých druzích dopravy, například v železniční dopravě a vnitrozemské plavbě, a rovněž v celém odvětví logistiky či v odděleních logistiky v dalších odvětvích služeb a výroby. Přenositelnost těchto znalostí neustále roste díky postupující standardizaci a konvergenci informačních technologií. |
| --- | --- |

90.

Pokud jde o získávání odborné způsobilosti osob přímo se podílejících na daném záměru v oblasti kombinované dopravy, má Komise za to, že navrhovaná opatření týkající se vzdělávání lze považovat za obecné vzdělávání podle definice v čl. 2 písm. e) nařízení Komise (ES) č. 68/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání (20). V zájmu zlepšení konkurenceschopnosti kombinované dopravy musejí být pracovníci poskytovatelů služeb kombinované dopravy řádně vzděláváni ve využívání stále dokonalejší a složitější technologie používané v daném odvětví. Tato podpora je sice částečně věnována na získání znalostí potřebných pro činnosti v kombinované dopravě, avšak takto nabyté znalosti a schopnosti jsou plně přenositelné do ostatních podniků nebo pracovních oborů. Znalosti o intermodálních technologiích totiž mohou být využity pro práci v různých druzích dopravy, například v železniční dopravě a vnitrozemské plavbě, a rovněž v celém odvětví logistiky či v odděleních logistiky v dalších odvětvích služeb a výroby. Přenositelnost těchto znalostí neustále roste díky postupující standardizaci a konvergenci informačních technologií.

| 91. | Plánovaná míra podpory ve výši 30 % pro činnosti v oblasti vzdělávání se nachází v rámci limitů stanovených pro opatření týkající se obecného vzdělávání v čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 68/2001. Dotyčné opatření, jehož cílem je podpora získávání odborné způsobilosti pracovníků, se vztahuje pouze na náklady, které jsou v čl. 4 odst. 7 nařízení (ES) č. 68/2001 považovány za přípustné náklady. Komise poznamenává, že podporu poskytnutou na základě návrhu usnesení nelze kumulovat s dalšími místními, regionálními či státními podporami, které jsou v souladu s článkem 6 nařízení (ES) č. 68/2001. Dotyčné opatření je navíc v souladu s předchozími rozhodnutími přijatými Komisí (21). Dotyčné opatření lze proto považovat za slučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

91.

Plánovaná míra podpory ve výši 30 % pro činnosti v oblasti vzdělávání se nachází v rámci limitů stanovených pro opatření týkající se obecného vzdělávání v čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 68/2001. Dotyčné opatření, jehož cílem je podpora získávání odborné způsobilosti pracovníků, se vztahuje pouze na náklady, které jsou v čl. 4 odst. 7 nařízení (ES) č. 68/2001 považovány za přípustné náklady. Komise poznamenává, že podporu poskytnutou na základě návrhu usnesení nelze kumulovat s dalšími místními, regionálními či státními podporami, které jsou v souladu s článkem 6 nařízení (ES) č. 68/2001. Dotyčné opatření je navíc v souladu s předchozími rozhodnutími přijatými Komisí (21). Dotyčné opatření lze proto považovat za slučitelné se společným trhem.

| 92. | b) Pokud jde o podporu na nákup některých typů železničních vozů pro kombinovanou dopravu, Komise má pochybnosti o slučitelnosti tohoto druhu podpory se Smlouvou (22). |
| --- | --- |

92.

b) Pokud jde o podporu na nákup některých typů železničních vozů pro kombinovanou dopravu, Komise má pochybnosti o slučitelnosti tohoto druhu podpory se Smlouvou (22).

Podprogram 3:   zavádění

| 93. | Bílá kniha o dopravní politice (23) vyzývá k využívání železniční dopravy a dalších druhů dopravy šetrných k životnímu prostředí, aby se staly konkurenceschopnými alternativami silniční nákladní dopravy. |
| --- | --- |

93.

Bílá kniha o dopravní politice (23) vyzývá k využívání železniční dopravy a dalších druhů dopravy šetrných k životnímu prostředí, aby se staly konkurenceschopnými alternativami silniční nákladní dopravy.

| 94. | Intermodální politika představuje iniciativu zaměřenou na snížení tlaku v odvětví silniční nákladní dopravy a je v souladu se závěry Evropské rady, která na zasedání v Göteborgu v červnu 2001 prohlásila, že opatření, která pomáhají převedení ze silniční dopravy na druhy dopravy šetrnější k životnímu prostředí, jsou jádrem politiky trvale udržitelné dopravy. |
| --- | --- |

94.

Intermodální politika představuje iniciativu zaměřenou na snížení tlaku v odvětví silniční nákladní dopravy a je v souladu se závěry Evropské rady, která na zasedání v Göteborgu v červnu 2001 prohlásila, že opatření, která pomáhají převedení ze silniční dopravy na druhy dopravy šetrnější k životnímu prostředí, jsou jádrem politiky trvale udržitelné dopravy.

| 95. | Komise poznamenává, že podpora na financování nových služeb kombinované dopravy představuje provozní podporu, které je v zásadě neslučitelná se Smlouvou (24). Tato podpora může být povolena pouze jako mimořádné opatření (25). |
| --- | --- |

95.

Komise poznamenává, že podpora na financování nových služeb kombinované dopravy představuje provozní podporu, které je v zásadě neslučitelná se Smlouvou (24). Tato podpora může být povolena pouze jako mimořádné opatření (25).

| 96. | Komise se proto musí přesvědčit, že toto opatření nevede k narušení obchodu tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem, i když je cíl plánované podpory v souladu s politikou Komise k dosažení lepšího rozložení mezi jednotlivými druhy dopravy. Proto je třeba prověřit, zda jsou splněny požadavky čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

96.

Komise se proto musí přesvědčit, že toto opatření nevede k narušení obchodu tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem, i když je cíl plánované podpory v souladu s politikou Komise k dosažení lepšího rozložení mezi jednotlivými druhy dopravy. Proto je třeba prověřit, zda jsou splněny požadavky čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

Nezbytnost podpory zaváděcí fáze

| 97. | Jak bylo uvedeno v 55. až 58. bodě odůvodnění, je politikou Komise podporovat intenzivnější využívání železnice při přepravě zboží, a to i prostřednictvím kombinované dopravy. |
| --- | --- |

97.

Jak bylo uvedeno v 55. až 58. bodě odůvodnění, je politikou Komise podporovat intenzivnější využívání železnice při přepravě zboží, a to i prostřednictvím kombinované dopravy.

| 98. | V předmětném případě přispěje plánovaná veřejná podpora oznámeného programu ke snížení hospodářských rizik, která bezprostředně souvisí s provozem nové služby kombinované dopravy, a vytvoří tedy motivaci pro hospodářské subjekty, aby do těchto služeb investovaly. Cílem podpory je snížit hospodářské riziko související se zavedením nových služeb kombinované dopravy na území České republiky a zajistit alternativy k trasám silniční dopravy. Linky kombinované dopravy mohou být efektivní pouze v těch směrech, kde jsou koncentrovány dopravní toky, přičemž určitou dobu trvá, než se nová linka kombinované dopravy na trhu uchytí. Komise shledává, že tento cíl spadá do působnosti její politiky podpory kombinované dopravy a snižování dopravního přetížení silnic. |
| --- | --- |

98.

V předmětném případě přispěje plánovaná veřejná podpora oznámeného programu ke snížení hospodářských rizik, která bezprostředně souvisí s provozem nové služby kombinované dopravy, a vytvoří tedy motivaci pro hospodářské subjekty, aby do těchto služeb investovaly. Cílem podpory je snížit hospodářské riziko související se zavedením nových služeb kombinované dopravy na území České republiky a zajistit alternativy k trasám silniční dopravy. Linky kombinované dopravy mohou být efektivní pouze v těch směrech, kde jsou koncentrovány dopravní toky, přičemž určitou dobu trvá, než se nová linka kombinované dopravy na trhu uchytí. Komise shledává, že tento cíl spadá do působnosti její politiky podpory kombinované dopravy a snižování dopravního přetížení silnic.

| 99. | Žadatelé však musí také poskytnout důkazy o budoucí rentabilitě služby bez veřejných dotací. V této souvislosti budou podpořeny pouze záměry, u nichž se předpokládá, že budou po zaváděcí fázi o délce trvání nejvýše tří let rentabilní, přičemž podpora je časově omezena na dobu těchto počátečních tří let. |
| --- | --- |

99.

Žadatelé však musí také poskytnout důkazy o budoucí rentabilitě služby bez veřejných dotací. V této souvislosti budou podpořeny pouze záměry, u nichž se předpokládá, že budou po zaváděcí fázi o délce trvání nejvýše tří let rentabilní, přičemž podpora je časově omezena na dobu těchto počátečních tří let.

| 100. | Stanovená hodnotící kritéria jsou dále transparentní a zaručují nediskriminační přístup k opatření podpory. Bude rovněž zajištěno, že podporované záměry přispějí ke skutečnému snížení silniční dopravy a ke zlepšení efektivity dopravy intermodální. |
| --- | --- |

100.

Stanovená hodnotící kritéria jsou dále transparentní a zaručují nediskriminační přístup k opatření podpory. Bude rovněž zajištěno, že podporované záměry přispějí ke skutečnému snížení silniční dopravy a ke zlepšení efektivity dopravy intermodální.

| 101. | Komise proto zastává názor, že podpora je v tomto případě nezbytná k dosažení cíle spočívajícího v podpoře životaschopných služeb kombinované dopravy. |
| --- | --- |

101.

Komise proto zastává názor, že podpora je v tomto případě nezbytná k dosažení cíle spočívajícího v podpoře životaschopných služeb kombinované dopravy.

Přiměřenost

| 102. | Výše dotace, která má být poskytnuta, je omezena na nejvýše 30 % provozních nákladů nové přepravní služby a může být poskytována pouze během prvních tří let. |
| --- | --- |

102.

Výše dotace, která má být poskytnuta, je omezena na nejvýše 30 % provozních nákladů nové přepravní služby a může být poskytována pouze během prvních tří let.

| 103. | Komise poznamenává, že tyto hodnoty odpovídají hodnotám stanoveným pro finanční pomoc Společenství v rámci programu Marco Polo. |
| --- | --- |

103.

Komise poznamenává, že tyto hodnoty odpovídají hodnotám stanoveným pro finanční pomoc Společenství v rámci programu Marco Polo.

| 104. | Plánovaná míra a doba trvání podpory je dále v souladu se stávající praxí Komise (26). |
| --- | --- |

104.

Plánovaná míra a doba trvání podpory je dále v souladu se stávající praxí Komise (26).

| 105. | Komise došla k závěru, že plánovaná výše a doba trvání dotace je v tomto případě přiměřená na to, aby hospodářské subjekty motivovala k zahájení nových služeb kombinované dopravy, s ohledem na hospodářská rizika, která jsou s těmito druhy dopravy neoddělitelně spojena. |
| --- | --- |

105.

Komise došla k závěru, že plánovaná výše a doba trvání dotace je v tomto případě přiměřená na to, aby hospodářské subjekty motivovala k zahájení nových služeb kombinované dopravy, s ohledem na hospodářská rizika, která jsou s těmito druhy dopravy neoddělitelně spojena.

| 106. | Žadatel musí prokázat dlouhodobou rentabilitu záměru. V této souvislosti je stanovena klesající výplata dotací během tříletého období provozní podpory. Zároveň musí žadatel prokázat příznivý vliv provozu linky kombinované dopravy, tj. skutečnost, že část dopravy bude i po ukončení podpory převedena ze silniční dopravy na druhy dopravy šetrnější k životnímu prostředí. |
| --- | --- |

106.

Žadatel musí prokázat dlouhodobou rentabilitu záměru. V této souvislosti je stanovena klesající výplata dotací během tříletého období provozní podpory. Zároveň musí žadatel prokázat příznivý vliv provozu linky kombinované dopravy, tj. skutečnost, že část dopravy bude i po ukončení podpory převedena ze silniční dopravy na druhy dopravy šetrnější k životnímu prostředí.

Absence narušení podmínek obchodu v rozporu se společným zájmem

| 107. | V současnosti nejsou v České republice provozovány téměř žádné služby kombinované dopravy, a možný dopad na obchod by proto byl pouze omezený. Hlavním cílem tohoto programu je zavést kontinentální linky kombinované dopravy, a nabídnout tak alternativu k přímé silniční dopravě. V současnosti neexistují v České republice žádné kontinentální linky, a konkurenční prostředí v tomto odvětví kombinované dopravy tudíž nemůže být narušeno. Tento podprogram navíc neumožňuje poskytnutí dotací na linky vedoucí do přístavů v Severním moři, do kterých již vedou linky kombinované dopravy z České republiky. |
| --- | --- |

107.

V současnosti nejsou v České republice provozovány téměř žádné služby kombinované dopravy, a možný dopad na obchod by proto byl pouze omezený. Hlavním cílem tohoto programu je zavést kontinentální linky kombinované dopravy, a nabídnout tak alternativu k přímé silniční dopravě. V současnosti neexistují v České republice žádné kontinentální linky, a konkurenční prostředí v tomto odvětví kombinované dopravy tudíž nemůže být narušeno. Tento podprogram navíc neumožňuje poskytnutí dotací na linky vedoucí do přístavů v Severním moři, do kterých již vedou linky kombinované dopravy z České republiky.

| 108. | Komise proto došla k závěru, že navrhovaná opatření podpory uvedená v podprogramu 3 lze považovat za slučitelná se Smlouvou o ES v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokud nenaruší podmínky obchodu způsobem odporujícím společnému zájmu. |
| --- | --- |

108.

Komise proto došla k závěru, že navrhovaná opatření podpory uvedená v podprogramu 3 lze považovat za slučitelná se Smlouvou o ES v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokud nenaruší podmínky obchodu způsobem odporujícím společnému zájmu.

4.   Pochybnosti Komise, pokud jde o slučitelnost se Smlouvou v případě podpor na speciální železniční vozy pro kombinovanou dopravu

| 109. | Komise má pochybnosti o tom, zda lze podporu na nákup některých typů železničních vozů pro kombinovanou dopravu prohlásit za slučitelnou se Smlouvou. Možnosti schválit státní podporu na kolejová vozidla je třeba věnovat zvláštní pozornost, zejména s ohledem na riziko, že tato podpora může v závislosti na povaze dotčeného majetku odpovídat provozní podpoře, k níž je Komise zvláště restriktivní. |
| --- | --- |

109.

Komise má pochybnosti o tom, zda lze podporu na nákup některých typů železničních vozů pro kombinovanou dopravu prohlásit za slučitelnou se Smlouvou. Možnosti schválit státní podporu na kolejová vozidla je třeba věnovat zvláštní pozornost, zejména s ohledem na riziko, že tato podpora může v závislosti na povaze dotčeného majetku odpovídat provozní podpoře, k níž je Komise zvláště restriktivní.

| 110. | S ohledem na politiku Komise v oblasti podpory kombinované dopravy by však opatření mohlo být považováno za slučitelné na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, zejména pokud by bylo kromě prohlášení českých orgánů zajištěno, že tyto vozy lze použít pouze k provozu kombinované dopravy, a nikoli k běžné železniční dopravě. V této fázi nemá Komise k dispozici dostatek informací, aby mohla s konečnou platností určit, zda tyto vozy lze používat pouze a výhradně v rámci služby kombinované dopravy. |
| --- | --- |

110.

S ohledem na politiku Komise v oblasti podpory kombinované dopravy by však opatření mohlo být považováno za slučitelné na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, zejména pokud by bylo kromě prohlášení českých orgánů zajištěno, že tyto vozy lze použít pouze k provozu kombinované dopravy, a nikoli k běžné železniční dopravě. V této fázi nemá Komise k dispozici dostatek informací, aby mohla s konečnou platností určit, zda tyto vozy lze používat pouze a výhradně v rámci služby kombinované dopravy.

| 111. | Podporu na nákup kolejových vozidel, která nejsou vyhrazena výlučně pro kombinovanou dopravu, by jinak bylo možné prohlásit za slučitelnou, pokud by příjemci této podpory byly pouze malé či střední podniky. V čl. 4 odst. 5 nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (27) se povoluje podpora investic do železničních vozů pro MSP. Míra podpory stanovená v čl. 4 odst. 2 přitom činí 15 % v případě malých a 7,5 % v případě středních podniků. K uplatnění těchto ustanovení by Komise potřebovala ujištění o tom, že by na toto opatření měly nárok pouze malé a střední podniky v rámci uvedených procentuálních prahů. |
| --- | --- |

111.

Podporu na nákup kolejových vozidel, která nejsou vyhrazena výlučně pro kombinovanou dopravu, by jinak bylo možné prohlásit za slučitelnou, pokud by příjemci této podpory byly pouze malé či střední podniky. V čl. 4 odst. 5 nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (27) se povoluje podpora investic do železničních vozů pro MSP. Míra podpory stanovená v čl. 4 odst. 2 přitom činí 15 % v případě malých a 7,5 % v případě středních podniků. K uplatnění těchto ustanovení by Komise potřebovala ujištění o tom, že by na toto opatření měly nárok pouze malé a střední podniky v rámci uvedených procentuálních prahů.

5.   Rozhodnutí

| 112. | Komise se proto rozhodla:






  — | vyzvat Českou republiku postupem podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, aby podala své připomínky a poskytla veškeré informace, které by mohly pomoci vyhodnotit danou investiční podporu na železniční vozy, které mají být použity v kombinované dopravě; |
| --- | --- | --- |

112.

Komise se proto rozhodla:

—

vyzvat Českou republiku postupem podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, aby podala své připomínky a poskytla veškeré informace, které by mohly pomoci vyhodnotit danou investiční podporu na železniční vozy, které mají být použity v kombinované dopravě;

| — | považovat zbývající část oznámených opatření podpory za slučitelné se Smlouvou na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES a nevznášet námitky. |
| --- | --- |

—

považovat zbývající část oznámených opatření podpory za slučitelné se Smlouvou na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES a nevznášet námitky.

| 113. | S ohledem na výše uvedené úvahy vyzývá Komise Českou republiku postupem podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, aby podala své připomínky a poskytla veškeré informace, které by mohly pomoci vyhodnotit danou podporu/opatření, do jednoho měsíce od obdržení tohoto dopisu. Komise vyzývá orgány Vaší země, aby kopii tohoto dopisu neprodleně zaslaly potenciálnímu příjemci podpory. |
| --- | --- |

113.

S ohledem na výše uvedené úvahy vyzývá Komise Českou republiku postupem podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, aby podala své připomínky a poskytla veškeré informace, které by mohly pomoci vyhodnotit danou podporu/opatření, do jednoho měsíce od obdržení tohoto dopisu. Komise vyzývá orgány Vaší země, aby kopii tohoto dopisu neprodleně zaslaly potenciálnímu příjemci podpory.

| 114. | Komise by ráda České republice připomněla, že čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES má odkladný účinek, a ráda by ji upozornila na článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999, který stanoví, že veškerou protiprávní podporu musí příjemce navrátit. |
| --- | --- |

114.

Komise by ráda České republice připomněla, že čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES má odkladný účinek, a ráda by ji upozornila na článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999, který stanoví, že veškerou protiprávní podporu musí příjemce navrátit.

| 115. | Komise tímto Českou republiku upozorňuje, že uvědomí zainteresované strany zveřejněním tohoto dopisu a jeho stručného shrnutí v Úředním věstníku Evropské unie. Uvědomí také zainteresované strany ze států ESVO, které jsou signatáři Dohody o EHP, zveřejněním oznámení v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie a bude informovat Kontrolní úřad ESVO zasláním kopie tohoto dopisu. Všechny tyto zainteresované strany budou vyzvány, aby podaly své připomínky do jednoho měsíce od data zveřejnění daného dopisu či oznámení.“ |
| --- | --- |

115.

Komise tímto Českou republiku upozorňuje, že uvědomí zainteresované strany zveřejněním tohoto dopisu a jeho stručného shrnutí v Úředním věstníku Evropské unie. Uvědomí také zainteresované strany ze států ESVO, které jsou signatáři Dohody o EHP, zveřejněním oznámení v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie a bude informovat Kontrolní úřad ESVO zasláním kopie tohoto dopisu. Všechny tyto zainteresované strany budou vyzvány, aby podaly své připomínky do jednoho měsíce od data zveřejnění daného dopisu či oznámení.“

---

(1)  GU L 10 del 13.1.2001, pag. 33.

1

(2)  Sdělení Ministerstva zahraničních věcí č. 77/2004 Sb.m.s, ve znění pozdějších předpisů, kterým se vyhlašují opravy ‚Přílohy A – Všeobecná ustanovení a ustanovení týkající se nebezpečných látek a předmětů‘ a ‚Přílohy B – Ustanovení o dopravních prostředcích a o přepravě‘ Evropské dohody o mezinárodní silniční přepravě nebezpečných věcí (ADR).

2

(3)  Vyhláška č. 53/1962 Sb., ministra dopravy a spojů ze dne 1. června 1962 o změně Přílohy 1 (Předpisy o látkách a předmětech vyloučených z přepravy nebo připuštěných k přepravě za zvláštních podmínek – RID) k Mezinárodní úmluvě o přepravě zboží po železnicích (CIM), ve znění pozdějších předpisů.

3

(4)  Evropská dohoda o mezinárodní přepravě nebezpečných věcí po vnitrozemských vodních cestách – Dohoda ADN, sjednaná v Ženevě dne 26. května 2000 (dosud nebyla ratifikována).

4

(5)  Směrnice Rady 71/304/EHS, směrnice Rady 89/665/EHS, směrnice Rady 92/13/EHS, směrnice Rady 92/50/EHS, směrnice Rady 93/36/EHS, směrnice Rady 93/37/EHS, směrnice Rady 93/38/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/52/ES, směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/4/ES.

5

V současné době se připravuje nový zákon o veřejných zakázkách, který je ve fázi druhého čtení v Poslanecké sněmovně. Do uvedeného zákona budou provedeny tyto směrnice: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES.

(6)  Evropská dohoda o nejdůležitějších trasách mezinárodní kombinované dopravy a souvisejících objektech (AGTC) v rámci EHK OSN stanoví právní rámec pro rozvoj infrastruktury a služeb mezinárodní kombinované dopravy, zejména infrastruktury a služeb kombinované silniční a železniční dopravy, a pro zlepšení jejich efektivity. Dohoda AGTC vstoupila v platnost dnem 20. října 1993.

6

(7)  Viz zejména věc 730/79 Philip Morris v. Komise [1980] Sb. rozh. s. 2671, bod 11; věc C-53/00 Ferring [2001] Sb. rozh. s. I-9067, bod 21; a věc C-372/97 Itálie v. Komise, [2004] Sb. rozh. s. I-3679, bod 44.

7

Philip Morris

Komise

Ferring

Itálie

Komise

(8)  Viz věc C-409/00 Španělsko v. Komise [2003] Sb. rozh. s. I-1487, bod 75.

8

Španělsko

Komise

(9)  Úř. věst. L 368, 17.12.1992, s. 38.

9

(10)

10

‚1. Tato směrnice se vztahuje na operace kombinované dopravy, aniž je dotčeno nařízení (EHS) č. 881/92 (5).

Pro účely této směrnice se “kombinovanou dopravou” rozumí přeprava zboží mezi členskými státy, kdy nákladní automobil, přívěs, návěs s tahačem i bez tahače, výměnná nástavba nebo kontejner o délce 20 a více stop využívá v počátečním a konečném úseku cesty silnici a ve zbývajícím úseku železniční nebo vnitrozemskou vodní dopravu nebo námořní dopravu, pokud tento úsek přesahuje vzdálenost 100 km vzdušnou čarou, a kdy počáteční nebo konečný úsek silniční dopravy je na cestě:

| — | mezi místem nakládky zboží a nejbližší železniční stanicí vhodnou k překládce v případě počátečního úseku a mezi nejbližší železniční stanicí vhodnou k překládce zboží a místem vykládky zboží v případě konečného úseku nebo, |
| --- | --- |

—

mezi místem nakládky zboží a nejbližší železniční stanicí vhodnou k překládce v případě počátečního úseku a mezi nejbližší železniční stanicí vhodnou k překládce zboží a místem vykládky zboží v případě konečného úseku nebo,

| — | v okruhu, který nepřesahuje 150 km vzdušnou čarou od vnitrozemského nebo námořního přístavu nakládky nebo vykládky.‘ |
| --- | --- |

—

v okruhu, který nepřesahuje 150 km vzdušnou čarou od vnitrozemského nebo námořního přístavu nakládky nebo vykládky.‘

(11)  V této oblasti viz zejména věc C-310/99 Itálie v. Komise [2002] Sb. rozh. s. I-2289, bod 84.

11

Itálie

Komise

(12)  Bílá kniha Evropská dopravní politika do roku 2010: čas rozhodnout. KOM(2001) 370.

12

Evropská dopravní politika do roku 2010: čas rozhodnout.

(13)  Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se stanoví druhý program ‚Marco Polo‘ pro poskytování finanční pomoci Společenství za účelem zlepšení vlivu systému nákladní dopravy na životní prostředí (‚Marco Polo II‘), KOM(2004)478 v konečném znění.

13

(14)  Viz Skupina na vysoké úrovni pro financování projektů transevropské dopravní sítě v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru, závěrečná zpráva, květen 1997, bod 25 a násl.; viz též rozhodnutí Komise ze dne 22. prosince 1998, N 517/98 – Spojené království, poznámka pod čarou č. 12.

14

Spojené království

(15)  Rozhodnutí Komise ze dne 14. září 2000, N 208/2000 – Nizozemsko (SOIT), Úř. věst. C 315, 4.11.2000; rozhodnutí Komise ze dne 15. listopadu 2000, N 755/99 – Itálie (provincie Bolzano – zákon č. 8/1998), Úř. věst. C 71, 3.3.2001, s. 19; rozhodnutí Komise ze dne 21. prosince 2000, N 815/A/99 – Itálie (region Piemont), Úř. věst. C 71, 3.3.2001, s. 20; rozhodnutí Komise ze dne 3. října 2002, N 406/02 Směrnice na podporu kombinované dopravy, Úř. věst. C 88, 12.4.2002, s. 16.

15

Nizozemsko (SOIT)

Itálie (provincie Bolzano – zákon č. 8/1998)

Itálie (region Piemont)

(16)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 9. prosince 1998, N 598/98 – Nizozemsko, Úř. věst. C 29, 4.2.1999, s. 13; rozhodnutí Komise ze dne 8. července 1999, N 121/99 – Rakousko, Úř. věst. C 245, 28.8.1999, s. 2; rozhodnutí Komise ze dne 4. května 1999 – Itálie, Úř. věst. L 227, 28.8.1999, s. 12; rozhodnutí Komise ze dne 21. prosince 2000, N 508/99 – Itálie-Bolzano-Alto Adige – zákon č. 4/97, Úř. věst. C 71, 3.3.2001, s. 21.

16

Nizozemsko

Rakousko

Itálie

Itálie-Bolzano-Alto Adige – zákon č. 4/97

(17)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 9. prosince 1998, N 598/98 – Nizozemsko, Úř. věst. C 29, 4.2.1999, s. 13; rozhodnutí Komise ze dne 8. července 1999, N 121/99 – Rakousko, Úř. věst. C 245, 28.8.1999, s. 2; rozhodnutí Komise ze dne 4. května 1999, C 21/98 – Itálie, Úř. věst. L 227, 28.8.1999, s. 12; rozhodnutí Komise ze dne 21. prosince 2000, N 508/99 – Itálie-Bolzano-Alto Adige – zákon č. 4/97, Úř. věst. C 71, 3.3.2001, s. 21; rozhodnutí Komise ze dne 15. listopadu 2000, N 755/99 – Itálie-provincie Bolzano – Alto Adige – zákon č. 8/98, odstavec 28, Úř. věst. C 71, 3.3.2001, s. 19; rozhodnutí Komise ze dne 8. září 2004, N 140/04 – Rakousko, odstavec 3, Úř. věst. C 126, 25.5.2005, s. 10; rozhodnutí Komise N 566/02 Belgie, odstavec 34, dosud nezveřejněno; rozhodnutí Komise N 238/04 – Německo, odstavec 62, Úř. věst. C 136, 3.6.2005, s. 43; rozhodnutí Komise N 833/01 Itálie – samosprávná provincie Trento, odstavec 41; rozhodnutí Komise N 134/01 Itálie - Friuli-Venezia-Giulia, odstavec 67, Úř. věst. C 311, 2003; rozhodnutí Komise ze dne 2. dubna 2005, 496/03 – Itálie, odstavec 27, dosud nezveřejněno; rozhodnutí Komise ze dne 25. ledna 2006, N 160/05 – Polsko, odstavec 27, dosud nezveřejněno; rozhodnutí Komise ze dne 26. října 1999, N 293/99 – Belgie (VIK), Úř. věst. C 55, 26.2.2000, s. 11.

17

Nizozemsko

Rakousko

Itálie

Itálie-Bolzano-Alto Adige – zákon č. 4/97

Itálie-provincie Bolzano – Alto Adige – zákon č. 8/98

Rakousko

Belgie

Německo

Itálie – samosprávná provincie Trento

Itálie - Friuli-Venezia-Giulia

Itálie

Polsko

Belgie (VIK)

(18)  Viz předcházející poznámka pod čarou.

18

(19)  N 121/99 – Rakousko – Směrnice na podporu kombinované dopravy – rozhodnuto 7. července 1999; rozhodnutí Komise ze dne 25. ledna 2006, N 160/05 – Polsko, odstavec 32, dosud nezveřejněno.

19

Polsko

(20)  Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 20; nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 363/2004 ze dne 25. února 2004.

20

(21)  Rozhodnutí Komise ze dne 15. listopadu 2000, N 755/99 – Itálie-provincie Bolzano-Alto Adige – zákon č. 8/98, odstavec 28, Úř. věst. C 71, 3.3.2001, s. 36; rozhodnutí Komise ze dne 8. září 2004, N 140/04 – Rakousko, odstavec 3, Úř. věst. C 126, 25.5.2005, s. 37; rozhodnutí Komise ze dne 2. dubna 2005, 496/03 – Itálie, odstavec 58, dosud nezveřejněno.

21

Itálie-provincie Bolzano-Alto Adige – zákon č. 8/98

Rakousko

Itálie

(22)  Viz následující oddíl 4.

22

(23)  Bílá kniha ‚Evropská dopravní politika pro rok 2010: čas rozhodnout‘, KOM(2001) 370.

23

(24)  Viz zejména rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES v případech C 2/97 ze dne 20. ledna 1997 (Úř. věst. C 93, 22.3.1997) a C 21/98 ze dne 4. května 1999 (Úř. věst. C 227, 28.8.1999).

24

(25)  Viz Pokyny Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (Úř. věst. C 72, 10.3.1994); Pokyny Společenství k vnitrostátní regionální podpoře (Úř. věst. C 74, 10.3.1998); Pokyny Společenství pro státní podporu v zemědělském odvětví (Úř. věst. C 28, 1.1.2000).

25

(26)  N 206/2003 – Spojené království – Grant pro vodní nákladní dopravu (WFG) – rozhodnutí Komise ze dne 20. dubna 2004; N 810/02 – Itálie – Program podpory pro železniční nákladní dopravu – článek 38 zákona č. 166 ze dne 1. srpna 2002 – rozhodnutí Komise ze dne 10. prosince 2003; C 65/2000 – Francie – Podpora na zavádění námořních linek na krátkou vzdálenost – rozhodnutí Komise z února 2002; N 238/2004 Německý režim podpory na financování nového provozu kombinované dopravy, Úř. věst. C 136, 3.6.2005, s. 43.

26

(27)  Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 33.

27

---

| 28.6.2006 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 150/47 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 150/47

---

Notifica preventiva di una concentrazione

(Caso n. COMP/M.4253 — Bridgepoint/Limoni)

Caso ammissibile alla procedura semplificata

(2006/C 150/06)

(Testo rilevante ai fini del SEE)

| 1. | In data 16.6.2006 è pervenuta alla Commissione la notifica di un progetto di concentrazione in conformità all'articolo 4 del regolamento (CE) n. 139/2004 del Consiglio (1). Con tale operazione l'impresa Bridgepoint Europe III appartenente a Bridgepoint Capital Group Ltd. («Bridgepoint», Regno Unito) acquisisce ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 1, lettera b), del regolamento del Consiglio il controllo dell'insieme di Limoni Holdings S.p.A e delle sue controllate («Limoni», Italia), mediante acquisto di azioni. |
| --- | --- |

1.

In data 16.6.2006 è pervenuta alla Commissione la notifica di un progetto di concentrazione in conformità all'articolo 4 del regolamento (CE) n. 139/2004 del Consiglio (1). Con tale operazione l'impresa Bridgepoint Europe III appartenente a Bridgepoint Capital Group Ltd. («Bridgepoint», Regno Unito) acquisisce ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 1, lettera b), del regolamento del Consiglio il controllo dell'insieme di Limoni Holdings S.p.A e delle sue controllate («Limoni», Italia), mediante acquisto di azioni.

| 2. | Le attività svolte dalle imprese interessate sono le seguenti:






  — | per Bridgepoint: società di investimenti azionari privati con attività in un'ampia gamma di settori industriali nella UE e oltre, |
| --- | --- | --- |

2.

Le attività svolte dalle imprese interessate sono le seguenti:

—

per Bridgepoint: società di investimenti azionari privati con attività in un'ampia gamma di settori industriali nella UE e oltre,

| — | per Limoni: vendita all'ingrosso e al dettaglio di profumi e cosmetici in Italia, Croazia e Slovenia. |
| --- | --- |

—

per Limoni: vendita all'ingrosso e al dettaglio di profumi e cosmetici in Italia, Croazia e Slovenia.

| 3. | A seguito di un esame preliminare la Commissione ritiene che la transazione notificata possa rientrare nel campo d'applicazione del regolamento (CE) n. 139/2004. Tuttavia si riserva la decisione finale al riguardo. Si rileva che, ai sensi della comunicazione della Commissione concernente una procedura semplificata per l'esame di determinate concentrazioni a norma del regolamento (CE) n. 139/2004 (2) del Consiglio, il presente caso potrebbe soddisfare le condizioni per l'applicazione della procedura di cui alla comunicazione stessa. |
| --- | --- |

3.

A seguito di un esame preliminare la Commissione ritiene che la transazione notificata possa rientrare nel campo d'applicazione del regolamento (CE) n. 139/2004. Tuttavia si riserva la decisione finale al riguardo. Si rileva che, ai sensi della comunicazione della Commissione concernente una procedura semplificata per l'esame di determinate concentrazioni a norma del regolamento (CE) n. 139/2004 (2) del Consiglio, il presente caso potrebbe soddisfare le condizioni per l'applicazione della procedura di cui alla comunicazione stessa.

| 4. | La Commissione invita i terzi interessati a presentare le loro eventuali osservazioni sulla concentrazione proposta.
  Le osservazioni debbono pervenire alla Commissione non oltre dieci giorni dalla data di pubblicazione della presente comunicazione. Le osservazioni possono essere trasmesse alla Commissione per fax [fax n. (32-2) 296 43 01 o 296 72 44] o per posta, indicando il riferimento COMP/M.4253 — Bridgepoint/Limoni, al seguente indirizzo:





  Commissione europea |
| --- | --- |
| Direzione generale Concorrenza |
| Protocollo Concentrazioni |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

La Commissione invita i terzi interessati a presentare le loro eventuali osservazioni sulla concentrazione proposta.

Le osservazioni debbono pervenire alla Commissione non oltre dieci giorni dalla data di pubblicazione della presente comunicazione. Le osservazioni possono essere trasmesse alla Commissione per fax [fax n. (32-2) 296 43 01 o 296 72 44] o per posta, indicando il riferimento COMP/M.4253 — Bridgepoint/Limoni, al seguente indirizzo:

Commissione europea

Direzione generale Concorrenza

Protocollo Concentrazioni

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  GU L 24 del 29.1.2004, pag. 1.

(2)  GU C 56 del 5.3.2005, pag. 32.

---

| 28.6.2006 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 150/48 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 150/48

---

Comunicazione della Commissione ai sensi della procedura prevista dall'art. 4 par. 1, lett. a) del regolamento (CEE) n. 2408/92 del Consiglio

Imposizione di oneri di servizio pubblico sui servizi aerei regolari all'interno dell'Italia

(2006/C 150/07)

(Testo rilevante ai fini del SEE)

A norma delle disposizioni dell'art. 4 par.1, lett. a) del Regolamento n. 2408/92/CEE del Consiglio delle Comunità Europee del 23 luglio 1992, sull'accesso dei vettori aerei della Comunità alle rotte intracomunitarie, il Governo italiano, in conformità alle decisioni assunte in sede di conferenza dei servizi tenutasi presso la Regione Siciliana, ha deciso di imporre oneri di servizio pubblico riguardo ai servizi aerei di linea sulle rotte seguenti:

1.   Rotta interessata

| | Trapani — Roma e v.v.; |
| --- | --- |

Trapani — Roma e v.v.;

| | Trapani — Cagliari e v.v.; |
| --- | --- |

Trapani — Cagliari e v.v.;

| | Trapani — Bari e v.v.; |
| --- | --- |

Trapani — Bari e v.v.;

| | Trapani — Milano e v.v. |
| --- | --- |

Trapani — Milano e v.v.

Ai sensi dell'allegato II al Reg. (CEE) n. 2408/92 per la destinazione Roma si intende il sistema aeroportuale di Roma comprendente Roma Fiumicino e Roma Ciampino, mentre per la destinazione Milano si intende il sistema aeroportuale di Milano Linate, Milano Malpensa e Bergamo Orio al Serio.

| 1.1. | Conformemente all'art.9 del Regolamento n. 95/93/CEE del Consiglio delle Comunità Europee del 18 gennaio 1993 come modificato dal Regolamento 793/2004, relativo a norme comuni per l'assegnazione delle bande orarie negli aeroporti della Comunità, gli organi competenti potranno riservare alcune bande orarie per l'esecuzione dei servizi secondo le modalità previste nel presente documento. |
| --- | --- |

1.1.

Conformemente all'art.9 del Regolamento n. 95/93/CEE del Consiglio delle Comunità Europee del 18 gennaio 1993 come modificato dal Regolamento 793/2004, relativo a norme comuni per l'assegnazione delle bande orarie negli aeroporti della Comunità, gli organi competenti potranno riservare alcune bande orarie per l'esecuzione dei servizi secondo le modalità previste nel presente documento.

| 1.2. | l'ENAC verificherà l'adeguatezza della struttura dei vettori accettanti ed il possesso dei requisiti minimi di accesso al servizio ai fini del soddisfacimento degli obiettivi perseguiti con l'imposizione degli oneri di servizio pubblico. |
| --- | --- |

1.2.

l'ENAC verificherà l'adeguatezza della struttura dei vettori accettanti ed il possesso dei requisiti minimi di accesso al servizio ai fini del soddisfacimento degli obiettivi perseguiti con l'imposizione degli oneri di servizio pubblico.

2.   Articolazione degli oneri di servizio pubblico

2.1   In termini di numero di frequenze minime:

| a. | Tra Trapani — Roma e v.v.
  Le frequenze sono le seguenti: almeno 2 voli giornalieri in andata e 2 voli giornalieri in ritorno per tutto l'anno; |
| --- | --- |

a.

Tra Trapani — Roma e v.v.

Le frequenze sono le seguenti: almeno 2 voli giornalieri in andata e 2 voli giornalieri in ritorno per tutto l'anno;

| b. | Tra Trapani — Cagliari e v.v.
  Le frequenze sono le seguenti: almeno 1 volo giornaliero in andata e 1 volo giornaliero in ritorno per tutto l'anno; |
| --- | --- |

b.

Tra Trapani — Cagliari e v.v.

Le frequenze sono le seguenti: almeno 1 volo giornaliero in andata e 1 volo giornaliero in ritorno per tutto l'anno;

| c. | Tra Trapani — Bari e v.v.
  Le frequenze sono le seguenti: almeno 5 voli settimanali in andata e 5 voli settimanali in ritorno per tutto l'anno; |
| --- | --- |

c.

Tra Trapani — Bari e v.v.

Le frequenze sono le seguenti: almeno 5 voli settimanali in andata e 5 voli settimanali in ritorno per tutto l'anno;

| d. | Tra Trapani — Milano e v.v.
  Le frequenze sono le seguenti: almeno 1 volo giornaliero in andata e 1 volo giornaliero in ritorno per tutto l'anno; |
| --- | --- |

d.

Tra Trapani — Milano e v.v.

Le frequenze sono le seguenti: almeno 1 volo giornaliero in andata e 1 volo giornaliero in ritorno per tutto l'anno;

L'intera capacità di ciascun aeromobile dovrà essere messa in vendita secondo il regime degli oneri.

2.2.   In termini di orari:

Per la rotta Trapani-Roma gli orari devono prevedere:

| — | 1 volo con partenza nella fascia 06.00 — 09.00 |
| --- | --- |

—

1 volo con partenza nella fascia 06.00 — 09.00

| — | 1 volo con partenza nella fascia 18.00 — 21.00 |
| --- | --- |

—

1 volo con partenza nella fascia 18.00 — 21.00

Per le rotte Trapani-Milano e Trapani-Cagliari gli orari devono prevedere:

| — | 1 volo con partenza nella fascia 06.00 — 09.00 |
| --- | --- |

—

1 volo con partenza nella fascia 06.00 — 09.00

Per la rottaTrapani-Bari, nei 5 giorni della settimana in cui deve essere operata, gli orari devono prevedere:

| — | 1 volo con partenza nella fascia 06.00 — 09.00 |
| --- | --- |

—

1 volo con partenza nella fascia 06.00 — 09.00

Per la rotta Roma-Trapani e gli orari devono prevedere:

| — | 1 volo con partenza nella fascia 06.00 — 09.00 |
| --- | --- |

—

1 volo con partenza nella fascia 06.00 — 09.00

| — | 1 volo con partenza nella fascia 18.00 — 21.00 |
| --- | --- |

—

1 volo con partenza nella fascia 18.00 — 21.00

Per le rotte Milano-Trapani e Cagliari-Trapani gli orari devono prevedere:

| — | 1 volo con partenza nella fascia 18.00 — 21.00 |
| --- | --- |

—

1 volo con partenza nella fascia 18.00 — 21.00

Per la rotta Bari-Trapani, nei 5 giorni della settimana in cui deve essere operata, gli orari devono prevedere:

| — | 1 volo con partenza nella fascia 18.00 — 21.00 |
| --- | --- |

—

1 volo con partenza nella fascia 18.00 — 21.00

2.3.   In termini di aeromobili utilizzabili o di capacità offerta:

I servizi Trapani-Roma e v.v., Trapani-Bari e v.v. e Trapani-Milano e v.v. dovranno essere effettuati con aeromobili aventi una capacità minima di 120 posti a volo.

I servizi Trapani-Cagliari e v.v. dovranno essere effettuati con aeromobili biturboelica o bireattori pressurizzati aventi una capacità minima di 44 posti a volo.

Nel caso in cui il mercato lo richieda, dovrà essere offerta maggiore capacità tramite l'istituzione di voli supplementari i quali non daranno luogo a compensazioni aggiuntive né all'applicazione di tariffe diverse da quelle di cui al successivo punto 2.4.

Il vettore che accetta gli oneri, fatte salve le motivazioni di sicurezza che potranno determinare il rifiuto dell'imbarco, si adopererà, con ogni consentito sforzo, al fine di agevolare, sugli aeromobili utilizzati, il trasporto di passeggeri diversamente abili ed a ridotta mobilità.

2.4.   In termini di tariffe:

| a) | le tariffe massime di sola andata da applicare su ciascuna rotta sono le seguenti:






  Trapani-Roma o v.v. | EUR 60,00 |
| --- | --- | --- |
| Trapani-Cagliari o v.v. | EUR 60,00 |
| Trapani-Bari o v.v. | EUR 50,00 |
| Trapani-Milano o v.v. | EUR 75,00 |

a)

le tariffe massime di sola andata da applicare su ciascuna rotta sono le seguenti:

Trapani-Roma o v.v.

EUR 60,00

Trapani-Cagliari o v.v.

EUR 60,00

Trapani-Bari o v.v.

EUR 50,00

Trapani-Milano o v.v.

EUR 75,00

Tutte le tariffe indicate sono da intendersi IVA esclusa e sono al netto delle tasse ed oneri aeroportuali e non è ammessa l'applicazione di alcun tipo di surcharge.

Dovrà essere prevista almeno una modalità di distribuzione e vendita dei biglietti che risulti completamente gratuita e non comporti alcun onere economico aggiuntivo al passeggero.

Tutti i passeggeri che viaggiano sulle rotte di cui al punto 1 hanno diritto alle tariffe sopra descritte.

| b) | Ogni anno gli organi competenti adeguano le tariffe massime in misura corrispondente al tasso di inflazione dell'anno precedente calcolato sulla base dell'indice generale ISTAT/FOI dei prezzi al consumo. La misura dell'adeguamento viene notificata a tutti i vettori che operano sulle rotte in questione, e viene portata a conoscenza della Commissione Europea per la pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. |
| --- | --- |

b)

Ogni anno gli organi competenti adeguano le tariffe massime in misura corrispondente al tasso di inflazione dell'anno precedente calcolato sulla base dell'indice generale ISTAT/FOI dei prezzi al consumo. La misura dell'adeguamento viene notificata a tutti i vettori che operano sulle rotte in questione, e viene portata a conoscenza della Commissione Europea per la pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.

| c) | Nel caso in cui, nella media rilevata in ciascun semestre, si registri una variazione del rapporto di cambio fra euro/dollaro USA e/o del costo del carburante in misura superiore al 5 %, le tariffe dovranno essere modificate proporzionalmente alla variazione registrata, per la quota parte che il carburante incide sui costi di volo.
  All'eventuale adeguamento delle tariffe procede semestralmente il Ministro delle Infrastrutture e dei Trasporti d'intesa con il Presidente della Regione Siciliana, sulla base di una istruttoria effettuata da un comitato tecnico paritetico, costituito da un rappresentante nominato dall'ENAC e da un rappresentante nominato dalla Regione Siciliana, il quale sente i vettori operanti sulle linee onerate.
  L'eventuale adeguamento decorrerà dal semestre successivo.
  La misura dell'adeguamento viene notificata a tutti i vettori che operano sulle rotte e viene portata a conoscenza della Commissione europea per la pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. |
| --- | --- |

c)

Nel caso in cui, nella media rilevata in ciascun semestre, si registri una variazione del rapporto di cambio fra euro/dollaro USA e/o del costo del carburante in misura superiore al 5 %, le tariffe dovranno essere modificate proporzionalmente alla variazione registrata, per la quota parte che il carburante incide sui costi di volo.

All'eventuale adeguamento delle tariffe procede semestralmente il Ministro delle Infrastrutture e dei Trasporti d'intesa con il Presidente della Regione Siciliana, sulla base di una istruttoria effettuata da un comitato tecnico paritetico, costituito da un rappresentante nominato dall'ENAC e da un rappresentante nominato dalla Regione Siciliana, il quale sente i vettori operanti sulle linee onerate.

L'eventuale adeguamento decorrerà dal semestre successivo.

La misura dell'adeguamento viene notificata a tutti i vettori che operano sulle rotte e viene portata a conoscenza della Commissione europea per la pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.

2.5.   In termini di continuità dei servizi:

Al fine di garantire la continuità, regolarità e puntualità dei voli, il vettore che accetta i presenti oneri di servizio pubblico si impegna a:

| — | garantire il servizio per almeno 12 mesi consecutivi e non può sospenderlo senza un preavviso di almeno 6 mesi; |
| --- | --- |

—

garantire il servizio per almeno 12 mesi consecutivi e non può sospenderlo senza un preavviso di almeno 6 mesi;

| — | uniformare i propri comportamenti nei confronti dell'utenza ai principi richiamati nella Carta dei diritti dei passeggeri ai fini dell'osservanza delle regolamentazioni nazionali, comunitarie ed internazionali di riferimento; |
| --- | --- |

—

uniformare i propri comportamenti nei confronti dell'utenza ai principi richiamati nella Carta dei diritti dei passeggeri ai fini dell'osservanza delle regolamentazioni nazionali, comunitarie ed internazionali di riferimento;

| — | fornire una cauzione di esercizio volta a garantire la corretta esecuzione e prosecuzione del servizio. Tale cauzione dovrà ammontare ad almeno EUR 800 000,00 mediante fideiussione assicurativa, a favore dell'ENAC — Ente Nazionale dell'Aviazione Civile, che potrà utilizzarla per garantire la prosecuzione del regime onerato; |
| --- | --- |

—

fornire una cauzione di esercizio volta a garantire la corretta esecuzione e prosecuzione del servizio. Tale cauzione dovrà ammontare ad almeno EUR 800 000,00 mediante fideiussione assicurativa, a favore dell'ENAC — Ente Nazionale dell'Aviazione Civile, che potrà utilizzarla per garantire la prosecuzione del regime onerato;

| — | effettuare per ciascun anno almeno il 98 % dei voli previsti con un margine di cancellazioni massimo del 2 % per motivi direttamente imputabili al vettore, fatta eccezione i casi di forza maggiore; |
| --- | --- |

—

effettuare per ciascun anno almeno il 98 % dei voli previsti con un margine di cancellazioni massimo del 2 % per motivi direttamente imputabili al vettore, fatta eccezione i casi di forza maggiore;

| — | corrispondere all'Ente regolatore a titolo di penale la somma di 3 000 EUR per ogni volo annullato eccedente il limite del 2 %. Le somme percepite in tal senso saranno riallocate per la continuità territoriale in Sicilia. |
| --- | --- |

—

corrispondere all'Ente regolatore a titolo di penale la somma di 3 000 EUR per ogni volo annullato eccedente il limite del 2 %. Le somme percepite in tal senso saranno riallocate per la continuità territoriale in Sicilia.

---

| 28.6.2006 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 150/51 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 150/51

---

AIUTO DI STATO — POLONIA

Aiuto di Stato n. C 49/2005 (ex N 233/2005) — Aiuti alla ristrutturazione a favore di Chemobudowa Kraków S.A.

Invito a presentare osservazioni ai sensi dell'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE

(2006/C 150/08)

(Testo rilevante ai fini del SEE)

Con lettera del 21.12.2005 riprodotta nella lingua facente fede dopo la presente sintesi, la Commissione ha comunicato alla Polonia la propria decisione di avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE in relazione alla misura in oggetto.

Gli interessati possono trasmettere osservazioni sulla misura nei cui confronti la Commissione avvia il procedimento entro un mese dalla data di pubblicazione della presente sintesi e della lettera che segue, inviandole al seguente indirizzo:

| Commissione europea |
| --- |
| Direzione generale della Concorrenza |
| Protocollo Aiuto di Stato |
| SPA 3, 6/5 |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax (32-2) 296 12 42 |

Commissione europea

Direzione generale della Concorrenza

Protocollo Aiuto di Stato

SPA 3, 6/5

B-1049 Bruxelles

Fax (32-2) 296 12 42

Dette osservazioni saranno comunicate alla Polonia. Su richiesta scritta e motivata degli autori delle osservazioni, la loro identità non sarà rivelata.

TESTO DELLA SINTESI

PROCEDIMENTO

Due aiuti a favore della ristrutturazione dell'impresa Chemobudowa sono stati notificati dalle autorità polacche con lettera del 29 aprile 2005. In seguito si è scoperto che altri aiuti erano stati accordati a favore dell'impresa durante il periodo di ristrutturazione. La Commissione non esclude che si possa trattare di aiuti di Stato. Due misure di aiuto sono state concesse dopo l'adesione, senza notifica preliminare, per cui queste ultime potrebbero essere considerate illegali.

DESCRIZIONE DEL BENEFICIARIO E DELLA RISTRUTTURAZIONE

ChK è la società madre del gruppo composto da due imprese: Chemobudowa Kraków e Towarzystwo Budownictwa Społecznego Krak-System S.A. Si tratta di una grande impresa, fondata nel 1949, che nel 2004 impiegava 919 dipendenti, 343 dei quali erano occupati negli stabilimenti all'estero (nella Repubblica ceca e in Germania).

Le due misure notificate consistono in un prestito di 10 milioni di PLN (2,57 milioni di EUR) e un una proroga del pagamento del debito verso il settore pubblico pari a 693 000 PLN (circa 178 000 EUR), il cui rimborso verrà effettuato a rate. Il prestito è garantito da un'ipoteca sui beni immobili il cui valore è stato stimato a 17,35 milioni di PLN (circa 4,46 milioni di EUR).

Le autorità polacche hanno inoltre informato la Commissione della concessione di 18 aiuti di Stato a favore di ChK nel periodo compreso tra dicembre 2001 e maggio 2004. La Polonia ritiene che una parte di queste misure costituiscano aiuti de minimis e che le altre misure rispondano al principio del creditore privato. Due dei 18 aiuti stati concessi dopo l'adesione senza notifica preliminare.

Il periodo di ristrutturazione previsto nel piano di ristrutturazione notificato va dal 2003 al 2005. Tuttavia, secondo le autorità polacche, le difficoltà dell'impresa sono iniziate già nel 2002, quando ChK ha subito una perdita netta di 6,5 milioni di PLN (1,625 milioni di EUR). Le autorità polacche hanno confermato che già nel quarto trimestre del 2002 era in corso una certa ristrutturazione organizzativa. In realtà, il periodo di ristrutturazione è iniziato nel 2002.

A parte il riassetto finanziario, il piano prevede in particolare una ristrutturazione degli attivi consistente in una vendita di attivi, una riorganizzazione attuata attraverso la decentralizzazione della prestazione di servizi e la concentrazione sul mercato delle costruzioni a scapito di tutte le attività secondarie, nonché una ristrutturazione dell'occupazione mirante ad incrementare il numero di dipendenti a contratto a tempo determinato, essendo la maggior parte delle attività di ChK a carattere stagionale.

VALUTAZIONE

La Commissione deve chiarire se i 18 aiuti summenzionati costituiscano o meno aiuti di Stato dal momento che, per valutare la compatibilità degli aiuti concessi dopo l'adesione, è necessario tener conto di tutte le misure di aiuto accordate nel quadro della presente ristrutturazione, in particolare, per stabilire se l'aiuto si limita all'importo minimo necessario. Inoltre, dal momento che due dei 18 aiuti sono stati concessi dopo l'adesione, questi ultimi verranno inclusi nella valutazione della compatibilità. La Commissione ha già esaminato tali aiuti alla luce degli orientamenti sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà del 2004.

La Commissione ha deciso di avviare la procedura di indagine formale ai sensi dell'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE in quanto dubita che siano soddisfatte tutte le condizioni necessarie per approvare gli aiuti alla ristrutturazione. In particolare, la Commissione non è certa che:

| — | il piano di ristrutturazione permetta di ripristinare la redditività a lungo termine del beneficiario, dal momento che il piano di ristrutturazione prevede soprattutto un riassetto finanziario; |
| --- | --- |

—

il piano di ristrutturazione permetta di ripristinare la redditività a lungo termine del beneficiario, dal momento che il piano di ristrutturazione prevede soprattutto un riassetto finanziario;

| — | il contributo del beneficiario alla copertura dei costi di ristrutturazione fosse significativo, dal momento che la Commissione non dispone di informazioni sufficienti sulla provenienza di quest'ultimo; |
| --- | --- |

—

il contributo del beneficiario alla copertura dei costi di ristrutturazione fosse significativo, dal momento che la Commissione non dispone di informazioni sufficienti sulla provenienza di quest'ultimo;

| — | l'impresa possa beneficiare di aiuti alla ristrutturazione in quanto essa è riuscita, nel 2004, a realizzare un utile operativo pari a 5,4 milioni di PLN (1,388 milioni di EUR). |
| --- | --- |

—

l'impresa possa beneficiare di aiuti alla ristrutturazione in quanto essa è riuscita, nel 2004, a realizzare un utile operativo pari a 5,4 milioni di PLN (1,388 milioni di EUR).

La Polonia è stata invitata a fornire ulteriori informazioni che permettano di dissipare tali dubbi.

TESTO DELLA LETTERA

„Komisja pragnie poinformować Polskę, że po zbadaniu informacji przekazanych przez polskie władze w sprawie wspomnianego wyżej środka pomocy postanowiła wszcząć procedurę przewidzianą w art. 88 ust. 2 Traktatu WE.

I.   PROCEDURA

| 1) | Planowana pomoc na rzecz spółki Chemobudowa Kraków S.A. (»ChK« lub »beneficjent«), przedsiębiorstwa budowlanego należącego do Państwa, zgłoszona została Komisji pismem z dnia 29 kwietnia 2005 r., zarejestrowanym w dniu 2 maja 2005 r. Dnia 20 czerwca 2005 r. Komisja wezwała Polskę do przedłożenia brakujących dokumentów. Dokumenty te dostarczone zostały w piśmie z dnia 9 sierpnia 2005 r., zarejestrowanym dnia 11 sierpnia 2005 r. Komisja wezwała do udzielenia dalszych informacji w piśmie z dnia 15 września 2005 r., na które Polska odpowiedziała pismem z dnia 26 października, zarejestrowanym 27 października 2005 r. |
| --- | --- |

1)

Planowana pomoc na rzecz spółki Chemobudowa Kraków S.A. (»ChK« lub »beneficjent«), przedsiębiorstwa budowlanego należącego do Państwa, zgłoszona została Komisji pismem z dnia 29 kwietnia 2005 r., zarejestrowanym w dniu 2 maja 2005 r. Dnia 20 czerwca 2005 r. Komisja wezwała Polskę do przedłożenia brakujących dokumentów. Dokumenty te dostarczone zostały w piśmie z dnia 9 sierpnia 2005 r., zarejestrowanym dnia 11 sierpnia 2005 r. Komisja wezwała do udzielenia dalszych informacji w piśmie z dnia 15 września 2005 r., na które Polska odpowiedziała pismem z dnia 26 października, zarejestrowanym 27 października 2005 r.

II.   OPIS

1.   Odnośne przedsiębiorstwo

| 2) | ChK jest dużym przedsiębiorstwem utworzonym 1949 r. W 2004 r. firma zatrudniała 919 pracowników, z czego 343 osoby pracowały w zagranicznych oddziałach (w Republice Czeskiej i Niemczech). |
| --- | --- |

2)

ChK jest dużym przedsiębiorstwem utworzonym 1949 r. W 2004 r. firma zatrudniała 919 pracowników, z czego 343 osoby pracowały w zagranicznych oddziałach (w Republice Czeskiej i Niemczech).

| 3) | ChK jest spółką matką Grupy Kapitałowej Chemobudowa Kraków. Grupa składa się z dwóch spółek:






  1. | ChK, beneficjenta środków będących przedmiotem niniejszej decyzji; |
| --- | --- | --- |

3)

ChK jest spółką matką Grupy Kapitałowej Chemobudowa Kraków. Grupa składa się z dwóch spółek:

1.

ChK, beneficjenta środków będących przedmiotem niniejszej decyzji;

| 2. | Towarzystwa Budownictwa Społecznego Krak-System S.A. (»TBS«), w którym ChK posiada 78 % udziałów. Działalność spółki obejmuje budowanie domów mieszkalnych na zasadach najmu. Według polskich władz obroty firmy są nieznaczne, a zyski w całości przeznaczane są na działalność własną, natomiast statut spółki nie przewiduje korzystania z praw do dywidendy przez ChK. |
| --- | --- |

2.

Towarzystwa Budownictwa Społecznego Krak-System S.A. (»TBS«), w którym ChK posiada 78 % udziałów. Działalność spółki obejmuje budowanie domów mieszkalnych na zasadach najmu. Według polskich władz obroty firmy są nieznaczne, a zyski w całości przeznaczane są na działalność własną, natomiast statut spółki nie przewiduje korzystania z praw do dywidendy przez ChK.

| 4) | W latach dziewięćdziesiątych pracownicy ChK podjęli działania zmierzające do prywatyzacji przedsiębiorstwa. W tym celu przeprowadzono trzy wyceny przedprywatyzacyjne. Ze względu na brak zainteresowania ze strony inwestorów żaden z projektów prywatyzacyjnych nie został zrealizowany. |
| --- | --- |

4)

W latach dziewięćdziesiątych pracownicy ChK podjęli działania zmierzające do prywatyzacji przedsiębiorstwa. W tym celu przeprowadzono trzy wyceny przedprywatyzacyjne. Ze względu na brak zainteresowania ze strony inwestorów żaden z projektów prywatyzacyjnych nie został zrealizowany.

| 5) | Beneficjent posiada 0,13 % udziału w polskim rynku budowlanym. Posiada oddziały w Niemczech oraz Republice Czeskiej, które generują 42 % sprzedaży. |
| --- | --- |

5)

Beneficjent posiada 0,13 % udziału w polskim rynku budowlanym. Posiada oddziały w Niemczech oraz Republice Czeskiej, które generują 42 % sprzedaży.

2.   Trudności beneficjenta

| 6) | Według polskich władz trudności beneficjenta rozpoczęły się w 2002 r., kiedy to spółka ChK odnotowała stratę netto w wysokości 6,5 mln PLN (1,67 mln EUR (1)). |
| --- | --- |

6)

Według polskich władz trudności beneficjenta rozpoczęły się w 2002 r., kiedy to spółka ChK odnotowała stratę netto w wysokości 6,5 mln PLN (1,67 mln EUR (1)).

| 7) | W 2003 r. strata netto ChK wyniosła 1,9 mln PLN (0,488 mln EUR). Natomiast w roku 2004 beneficjent osiągnął zysk netto w wysokości 1,7 mln PLN (0,437 mln EUR). Jednakże, według najnowszych informacji przekazanych przez polskie władze (pismo z dnia 26 października), w 2006 r. beneficjent, wbrew pierwotnym przewidywaniom, nie będzie w stanie odzyskać długoterminowej rentowności. |
| --- | --- |

7)

W 2003 r. strata netto ChK wyniosła 1,9 mln PLN (0,488 mln EUR). Natomiast w roku 2004 beneficjent osiągnął zysk netto w wysokości 1,7 mln PLN (0,437 mln EUR). Jednakże, według najnowszych informacji przekazanych przez polskie władze (pismo z dnia 26 października), w 2006 r. beneficjent, wbrew pierwotnym przewidywaniom, nie będzie w stanie odzyskać długoterminowej rentowności.

| 8) | W 2003 r. obroty ChK osiągnęły poziom 126,7 mln PLN (32,6 mln EUR). Dla porównania, w roku 2001 sprzedaż spółki osiągnęła wartość 178,6 mln PLN (45,9 mln EUR). |
| --- | --- |

8)

W 2003 r. obroty ChK osiągnęły poziom 126,7 mln PLN (32,6 mln EUR). Dla porównania, w roku 2001 sprzedaż spółki osiągnęła wartość 178,6 mln PLN (45,9 mln EUR).

| 9) | Zdaniem polskich władz kapitał obrotowy ChK ma wartość ujemną, [...]. Trudności ze spłatą zobowiązań publicznoprawnych uniemożliwiają spółce branie udziału w przetargach publicznych, które zazwyczaj stanowią znaczną część działalności spółki. Jako główne przyczyny trudności beneficjenta polskie władze wymieniają:






  — | kryzys na rynku budowlanym: |
| --- | --- | --- |

9)

Zdaniem polskich władz kapitał obrotowy ChK ma wartość ujemną, [...]. Trudności ze spłatą zobowiązań publicznoprawnych uniemożliwiają spółce branie udziału w przetargach publicznych, które zazwyczaj stanowią znaczną część działalności spółki. Jako główne przyczyny trudności beneficjenta polskie władze wymieniają:

—

kryzys na rynku budowlanym:

| — | restrykcyjną politykę banków uznających sektor budowlany za branżę wysokiego ryzyka; |
| --- | --- |

—

restrykcyjną politykę banków uznających sektor budowlany za branżę wysokiego ryzyka;

| — | brak ochrony przed konkurentami zagranicznymi, którzy zlecają realizację poszczególnych etapów projektów budowlanych podwykonawcom działającym w warunkach silnej konkurencji. Podwykonawcy — zdaniem polskich władz — stosują »ceny dumpingowe«. |
| --- | --- |

—

brak ochrony przed konkurentami zagranicznymi, którzy zlecają realizację poszczególnych etapów projektów budowlanych podwykonawcom działającym w warunkach silnej konkurencji. Podwykonawcy — zdaniem polskich władz — stosują »ceny dumpingowe«.

3.   Restrukturyzacja

Plan oraz okres restrukturyzacji

| 10) | Zgłoszony plan restrukturyzacji przewiduje okres restrukturyzacji na lata 2003-2005. Jednakże trudności ChK rozpoczęły się już w 2002 r., a polskie władze potwierdziły, że pierwsze działania restrukturyzacyjne podjęto już w czwartym kwartale 2002 r. Komisja rozumie zatem, że okres restrukturyzacji rozpoczął się w rzeczywistości w 2002 r. Ponadto, jak wskazano powyżej, beneficjent, wbrew wcześniejszym przewidywaniom, najwyraźniej nie będzie w stanie odzyskać długoterminowej rentowności w 2006 r. Dlatego też polskie władze uważają, że okres restrukturyzacji być może będzie musiał zostać przedłużony poza zgłoszony wcześniej rok 2005. |
| --- | --- |

10)

Zgłoszony plan restrukturyzacji przewiduje okres restrukturyzacji na lata 2003-2005. Jednakże trudności ChK rozpoczęły się już w 2002 r., a polskie władze potwierdziły, że pierwsze działania restrukturyzacyjne podjęto już w czwartym kwartale 2002 r. Komisja rozumie zatem, że okres restrukturyzacji rozpoczął się w rzeczywistości w 2002 r. Ponadto, jak wskazano powyżej, beneficjent, wbrew wcześniejszym przewidywaniom, najwyraźniej nie będzie w stanie odzyskać długoterminowej rentowności w 2006 r. Dlatego też polskie władze uważają, że okres restrukturyzacji być może będzie musiał zostać przedłużony poza zgłoszony wcześniej rok 2005.

| 11) | Głównym elementem planu restrukturyzacji jest restrukturyzacja finansowa, na którą składa się 77 % łącznych kosztów restrukturyzacji. Beneficjent zamierza wykorzystać większą część (około 90 %) zgłoszonej pomocy państwa na pokrycie naliczonych zobowiązań krótkoterminowych. |
| --- | --- |

11)

Głównym elementem planu restrukturyzacji jest restrukturyzacja finansowa, na którą składa się 77 % łącznych kosztów restrukturyzacji. Beneficjent zamierza wykorzystać większą część (około 90 %) zgłoszonej pomocy państwa na pokrycie naliczonych zobowiązań krótkoterminowych.

| 12) | Środki na restrukturyzację zatrudnienia obejmują zarówno redukcję liczby pracowników jak i zmianę ich statusu prawnego, czyli zwiększenie liczby pracowników zatrudnionych na czas określony, a to ze względu na fakt, że przeważająca część prac ChK ma charakter sezonowy. Tak więc liczba pracowników zatrudnionych na czas nieokreślony zmniejszyła się z 921 w 2002 r. do 565 w czerwcu 2005 r., co stanowi spadek o 39 %. |
| --- | --- |

12)

Środki na restrukturyzację zatrudnienia obejmują zarówno redukcję liczby pracowników jak i zmianę ich statusu prawnego, czyli zwiększenie liczby pracowników zatrudnionych na czas określony, a to ze względu na fakt, że przeważająca część prac ChK ma charakter sezonowy. Tak więc liczba pracowników zatrudnionych na czas nieokreślony zmniejszyła się z 921 w 2002 r. do 565 w czerwcu 2005 r., co stanowi spadek o 39 %.

| 13) | Uzasadniając ograniczoną restrukturyzację majątku, spółka podkreśla brak popytu na oferowane składniki majątku. Jednakże spółce udało się sprzedać 6 składników majątku o wartości 13,94 mln PLN (3,58 mln EUR). Według informacji podanych przez polskie władze, na dzień 20 października 2005 r. spółka ChK nadal posiadała majątek o wartości 8,965 mln PLN (2,30 mln EUR), który nie jest konieczny do prowadzenia przez nią działalności operacyjnej. |
| --- | --- |

13)

Uzasadniając ograniczoną restrukturyzację majątku, spółka podkreśla brak popytu na oferowane składniki majątku. Jednakże spółce udało się sprzedać 6 składników majątku o wartości 13,94 mln PLN (3,58 mln EUR). Według informacji podanych przez polskie władze, na dzień 20 października 2005 r. spółka ChK nadal posiadała majątek o wartości 8,965 mln PLN (2,30 mln EUR), który nie jest konieczny do prowadzenia przez nią działalności operacyjnej.

| 14) | Planuje się przeznaczenie 1 mln PLN na inwestycje w systemy deskowań, co powinno podnieść produktywność spółki oraz jakość produktów. |
| --- | --- |

14)

Planuje się przeznaczenie 1 mln PLN na inwestycje w systemy deskowań, co powinno podnieść produktywność spółki oraz jakość produktów.

| 15) | Restrukturyzacja organizacyjna obejmuje decentralizację sposobu świadczenia usług oraz skoncentrowanie działalności na rynku budowlanym, przy rezygnacji ze wszystkich pozostałych działalności. |
| --- | --- |

15)

Restrukturyzacja organizacyjna obejmuje decentralizację sposobu świadczenia usług oraz skoncentrowanie działalności na rynku budowlanym, przy rezygnacji ze wszystkich pozostałych działalności.

Koszty restrukturyzacji

| 16) | Koszty restrukturyzacji podano w Tabeli 1 poniżej.
  Tabela 1. Koszty restrukturyzacji | Specyfikacja | Koszty restrukturyzacji (w tys. PLN) | w % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Restrukturyzacja finansowa | 34 349,0 | 77,0 |
| 2. | Restrukturyzacja zatrudnienia | 3 870,9 | 8,3 |
| — | Szkolenia |

16)

Koszty restrukturyzacji podano w Tabeli 1 poniżej.

Tabela 1. Koszty restrukturyzacji

Specyfikacja

Koszty restrukturyzacji (w tys. PLN)

w %

1.

Restrukturyzacja finansowa

34 349,0

77,0

2.

Restrukturyzacja zatrudnienia

3 870,9

8,3

—

Szkolenia

228,7

| — | Wypłata odpraw |
| --- | --- |

—

Wypłata odpraw

3 522,9

| — | Szkolenia objęte Ustawą o zatrudnieniu z 1994 r. |
| --- | --- |

—

Szkolenia objęte Ustawą o zatrudnieniu z 1994 r.

119,3

3.

Restrukturyzacja majątku

2 725,0

6,0

4.

Restrukturyzacja produktów

2 463,4

5,6

5.

Restrukturyzacja organizacyjna

1 355,0

3,0

| — | Koszty controllingu |
| --- | --- |

—

Koszty controllingu

1 355,0

6.

Łącznie

44 763,3

100,0

| 17) | Restrukturyzacja finansowa obejmuje:






  — | zobowiązania wobec Państwowego Funduszu Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (PFRON) w kwocie 693 000 PLN (178 000 EUR); |
| --- | --- | --- |

17)

Restrukturyzacja finansowa obejmuje:

—

zobowiązania wobec Państwowego Funduszu Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (PFRON) w kwocie 693 000 PLN (178 000 EUR);

| — | zobowiązania naliczone na dzień 30 czerwca 2004 r. w kwocie 12,975 mln PLN (3,33 mln EUR); |
| --- | --- |

—

zobowiązania naliczone na dzień 30 czerwca 2004 r. w kwocie 12,975 mln PLN (3,33 mln EUR);

| — | krótkoterminowe zobowiązania publiczne oraz handlowe naliczone w okresie 2003-2004 w kwocie 12,363 mln PLN (3,18 mln EUR). |
| --- | --- |

—

krótkoterminowe zobowiązania publiczne oraz handlowe naliczone w okresie 2003-2004 w kwocie 12,363 mln PLN (3,18 mln EUR).

| 18) | Ponadto Komisja stwierdza, że beneficjent podjął dalsze działania w ramach restrukturyzacji finansowej (patrz punkt 25), które nie zostały zgłoszone Komisji, a które obejmują zobowiązania, odroczone lub rozłożone na raty, w kwocie 8,437 mln PLN (2,17 mln EUR). |
| --- | --- |

18)

Ponadto Komisja stwierdza, że beneficjent podjął dalsze działania w ramach restrukturyzacji finansowej (patrz punkt 25), które nie zostały zgłoszone Komisji, a które obejmują zobowiązania, odroczone lub rozłożone na raty, w kwocie 8,437 mln PLN (2,17 mln EUR).

| 19) | Natomiast restrukturyzacja kosztów zatrudnienia obejmuje między innymi cztery środki, które nie zostały zgłoszone Komisji (patrz punkt 25), a których wartość wynosi 119 280 PLN (30 663 EUR). |
| --- | --- |

19)

Natomiast restrukturyzacja kosztów zatrudnienia obejmuje między innymi cztery środki, które nie zostały zgłoszone Komisji (patrz punkt 25), a których wartość wynosi 119 280 PLN (30 663 EUR).

| 20) | Restrukturyzacja majątku obejmuje koszty sprzedaży majątku oraz koszty inwestycji. Restrukturyzacja organizacyjna obejmuje między innymi koszty systemu controllingu. Ponadto restrukturyzacja produktów obejmuje koszty certyfikacji, marketingu oraz systemu deskowań. |
| --- | --- |

20)

Restrukturyzacja majątku obejmuje koszty sprzedaży majątku oraz koszty inwestycji. Restrukturyzacja organizacyjna obejmuje między innymi koszty systemu controllingu. Ponadto restrukturyzacja produktów obejmuje koszty certyfikacji, marketingu oraz systemu deskowań.

| 21) | Spółka po raz pierwszy zwróciła się o pomoc państwa w czerwcu 2003 r. Jednak ze względu na opóźnienia administracyjne oraz problemy z notyfikacją w Polsce (np. zmianą organu udzielającego pomocy), pomoc została zgłoszona Komisji dopiero w maju 2005 r. Zgodnie z założeniami określonymi w planie restrukturyzacji spółka spodziewała się otrzymać zgłoszoną pożyczkę w wysokości 10 mln PLN (2,57 mln EUR) w listopadzie 2004 r. Ponieważ pożyczka nie została jeszcze udzielona, wszystkie środki pochodzące ze sprzedaży majątku wykorzystano na potrzeby restrukturyzacji finansowej zamiast na inne środki restrukturyzacyjne, jak to wcześniej przewidywano w planie restrukturyzacji. Ponadto poziom naliczonych zobowiązań krótkoterminowych na koniec okresu restrukturyzacji będzie znaczny i spółka nie będzie w stanie pokryć ich ze środków własnych, w związku z czym konieczna będzie dalsza restrukturyzacja finansowa. |
| --- | --- |

21)

Spółka po raz pierwszy zwróciła się o pomoc państwa w czerwcu 2003 r. Jednak ze względu na opóźnienia administracyjne oraz problemy z notyfikacją w Polsce (np. zmianą organu udzielającego pomocy), pomoc została zgłoszona Komisji dopiero w maju 2005 r. Zgodnie z założeniami określonymi w planie restrukturyzacji spółka spodziewała się otrzymać zgłoszoną pożyczkę w wysokości 10 mln PLN (2,57 mln EUR) w listopadzie 2004 r. Ponieważ pożyczka nie została jeszcze udzielona, wszystkie środki pochodzące ze sprzedaży majątku wykorzystano na potrzeby restrukturyzacji finansowej zamiast na inne środki restrukturyzacyjne, jak to wcześniej przewidywano w planie restrukturyzacji. Ponadto poziom naliczonych zobowiązań krótkoterminowych na koniec okresu restrukturyzacji będzie znaczny i spółka nie będzie w stanie pokryć ich ze środków własnych, w związku z czym konieczna będzie dalsza restrukturyzacja finansowa.

Finansowanie restrukturyzacji

| 22) | Poniższa tabela przedstawia źródła finansowania restrukturyzacji w okresie 2002-2005.
  Tabela 2. Finansowanie restrukturyzacji







  Nr | Specyfikacja | Kwota (w tys. PLN) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Wkład własny | 25 632,8 |
| 1.1 | — | Sprzedaż majątku |

22)

Poniższa tabela przedstawia źródła finansowania restrukturyzacji w okresie 2002-2005.

Tabela 2. Finansowanie restrukturyzacji

Nr

Specyfikacja

Kwota (w tys. PLN)

1.

Wkład własny

25 632,8

1.1

—

Sprzedaż majątku

22 906,9

| — | Sprzedaż zrealizowana |
| --- | --- |

—

Sprzedaż zrealizowana

13 941,7

| — | Sprzedaż planowana |
| --- | --- |

—

Sprzedaż planowana

8 965,2

1.2

| — | Pozostałe deklarowane środki w ramach wkładu własnego |
| --- | --- |

—

Pozostałe deklarowane środki w ramach wkładu własnego

2 725,9

2.

Pomoc państwa

19 130,5

2.1

| — | Wartość zgłoszonej pomocy państwa |
| --- | --- |

—

Wartość zgłoszonej pomocy państwa

10 693,3

2.2

| — | Dodatkowe środki w ramach pomocy państwa przyznane w okresie restrukturyzacji |
| --- | --- |

—

Dodatkowe środki w ramach pomocy państwa przyznane w okresie restrukturyzacji

8 437,2

3.

Łącznie

44 763,3

Środki przyznane przez władze publiczne

| 23) | Polskie władze poinformowały o zamiarze przyznania dwóch środków na restrukturyzację ChK. Po pierwsze, beneficjent ma otrzymać pożyczkę w kwocie 10 mln PLN (2,57 mln EUR) od Agencji Rozwoju Przemysłu (ARP). Pożyczka ta jest zabezpieczona hipoteką na nieruchomościach wycenionych na 17,35 mln PLN (około 4,46 mln EUR). Po drugie, ChK zamierza skorzystać z faktu odroczenia zobowiązań wobec PFRON oraz rozłożenia spłaty na raty. Odroczona kwota wynosi 693 000 PLN (około 178 000 EUR). |
| --- | --- |

23)

Polskie władze poinformowały o zamiarze przyznania dwóch środków na restrukturyzację ChK. Po pierwsze, beneficjent ma otrzymać pożyczkę w kwocie 10 mln PLN (2,57 mln EUR) od Agencji Rozwoju Przemysłu (ARP). Pożyczka ta jest zabezpieczona hipoteką na nieruchomościach wycenionych na 17,35 mln PLN (około 4,46 mln EUR). Po drugie, ChK zamierza skorzystać z faktu odroczenia zobowiązań wobec PFRON oraz rozłożenia spłaty na raty. Odroczona kwota wynosi 693 000 PLN (około 178 000 EUR).

| 24) | Podstawą prawną pożyczki jest Ustawa o komercjalizacji i prywatyzacji z 30 sierpnia 1996 r. (2). Podstawą prawną dla odroczenia zobowiązań wobec PFRON jest Ustawa o rehabilitacji zawodowej i społecznej oraz zatrudnianiu osób niepełnosprawnych z 27 sierpnia 1997 r. |
| --- | --- |

24)

Podstawą prawną pożyczki jest Ustawa o komercjalizacji i prywatyzacji z 30 sierpnia 1996 r. (2). Podstawą prawną dla odroczenia zobowiązań wobec PFRON jest Ustawa o rehabilitacji zawodowej i społecznej oraz zatrudnianiu osób niepełnosprawnych z 27 sierpnia 1997 r.

| 25) | Oprócz powyższych zgłoszonych środków polskie władze poinformowały Komisję o 18 środkach na rzecz ChK przyznanych w okresie od grudnia 2001 r. do maja 2004 r. Według polskich władz wartość nominalna tych środków wynosi 8,511 mln PLN (2,19 mln EUR). Polska wnosi, aby środków tych nie traktować jako pomoc państwa z następujących powodów:






  A. | 6 środków pomocy przyznanych w okresie od grudnia 2001 r. do listopada 2002 r. stanowiły refundacje przyznane na mocy Ustawy o zatrudnieniu z 1994 r. w wysokości 119 280 PLN (30 663 EUR). Polska utrzymuje, że jest to zgodne z zasadą de minimis. |
| --- | --- | --- |

25)

Oprócz powyższych zgłoszonych środków polskie władze poinformowały Komisję o 18 środkach na rzecz ChK przyznanych w okresie od grudnia 2001 r. do maja 2004 r. Według polskich władz wartość nominalna tych środków wynosi 8,511 mln PLN (2,19 mln EUR). Polska wnosi, aby środków tych nie traktować jako pomoc państwa z następujących powodów:

A.

6 środków pomocy przyznanych w okresie od grudnia 2001 r. do listopada 2002 r. stanowiły refundacje przyznane na mocy Ustawy o zatrudnieniu z 1994 r. w wysokości 119 280 PLN (30 663 EUR). Polska utrzymuje, że jest to zgodne z zasadą de minimis.

| B. | 5 środków w kwocie 1,5 mln PLN (0,39 mln EUR) stanowiły odroczenia spłaty kredytów oraz uzgodnienia dotyczące rozłożenia płatności na raty. Polska twierdzi, że środki te nie stanowią pomocy państwa, ponieważ pozostają zgodne z zasadą wierzyciela prywatnego, a organa udzielające pomocy wyraziły zgodę na restrukturyzację tych zobowiązań w celu optymalizacji ich spłaty. Jeden ze środków został przyznany po akcesji, przy czym nie dokonano jego zgłoszenia. |
| --- | --- |

B.

5 środków w kwocie 1,5 mln PLN (0,39 mln EUR) stanowiły odroczenia spłaty kredytów oraz uzgodnienia dotyczące rozłożenia płatności na raty. Polska twierdzi, że środki te nie stanowią pomocy państwa, ponieważ pozostają zgodne z zasadą wierzyciela prywatnego, a organa udzielające pomocy wyraziły zgodę na restrukturyzację tych zobowiązań w celu optymalizacji ich spłaty. Jeden ze środków został przyznany po akcesji, przy czym nie dokonano jego zgłoszenia.

| C. | 7 środków pomocy w kwocie 6,8 mln PLN (1,75 mln EUR), z elementem pomocy wynoszącym, zgodnie z obliczeniami Polski, 229 100 PLN (58 000 EUR) stanowiły odroczenia spłaty kredytów oraz uzgodnienia dotyczące rozłożenia płatności na raty. Polska twierdzi, że środki te nie stanowią pomocy państwa, gdyż są one zgodne z zasadą de minimis. Jeden z tych środków został przyznany po akcesji, przy czym nie dokonano jego zgłoszenia. |
| --- | --- |

C.

7 środków pomocy w kwocie 6,8 mln PLN (1,75 mln EUR), z elementem pomocy wynoszącym, zgodnie z obliczeniami Polski, 229 100 PLN (58 000 EUR) stanowiły odroczenia spłaty kredytów oraz uzgodnienia dotyczące rozłożenia płatności na raty. Polska twierdzi, że środki te nie stanowią pomocy państwa, gdyż są one zgodne z zasadą de minimis. Jeden z tych środków został przyznany po akcesji, przy czym nie dokonano jego zgłoszenia.

| 26) | Pierwszy środek przyznany po akcesji w dniu 12 maja 2004 r. (ujęty powyżej w kategorii B) to rozłożenie na raty spłaty zobowiązania w kwocie 3,164 mln PLN (0,81 mln EUR) wobec Zakładu Ubezpieczeń Społecznych (dalej »ZUS«). Według polskich władz kwota pomocy wynosi 147 322 PLN (37 874 EUR). Polskie władze poinformowały, że umowa ta została unieważniona, gdyż spółka ChK nie dopełniła jej warunków. W rozumieniu komisji zobowiązanie, którego wspomniana umowa dotyczy, pozostaje niespłacone i jako takie zostało ujęte w ramach kosztów restrukturyzacji finansowej. |
| --- | --- |

26)

Pierwszy środek przyznany po akcesji w dniu 12 maja 2004 r. (ujęty powyżej w kategorii B) to rozłożenie na raty spłaty zobowiązania w kwocie 3,164 mln PLN (0,81 mln EUR) wobec Zakładu Ubezpieczeń Społecznych (dalej »ZUS«). Według polskich władz kwota pomocy wynosi 147 322 PLN (37 874 EUR). Polskie władze poinformowały, że umowa ta została unieważniona, gdyż spółka ChK nie dopełniła jej warunków. W rozumieniu komisji zobowiązanie, którego wspomniana umowa dotyczy, pozostaje niespłacone i jako takie zostało ujęte w ramach kosztów restrukturyzacji finansowej.

| 27) | Drugi środek przyznany po akcesji w dniu 20 maja 2004 r. (ujęty powyżej w kategorii C), został przyznany przez Naczelnika Małopolskiego Urzędu skarbowego i polega na rozłożeniu spłaty kwoty 280 000 PLN (71 979 EUR) na raty. Według polskich władz kwota tej pomocy wynosi 1 748 PLN (450 EUR). |
| --- | --- |

27)

Drugi środek przyznany po akcesji w dniu 20 maja 2004 r. (ujęty powyżej w kategorii C), został przyznany przez Naczelnika Małopolskiego Urzędu skarbowego i polega na rozłożeniu spłaty kwoty 280 000 PLN (71 979 EUR) na raty. Według polskich władz kwota tej pomocy wynosi 1 748 PLN (450 EUR).

Wkład własny beneficjenta w finansowanie restrukturyzacji

| 28) | Z dostępnych informacji wynika, że beneficjent pokrywa część wkładu własnego w finansowanie restrukturyzacji ze środków pochodzących ze sprzedaży majątku oraz częściowo z zysków uzyskanych w okresie restrukturyzacji. Na obecnym etapie Komisja nie posiada informacji na temat ewentualnych innych źródeł wkładu własnego beneficjenta w finansowanie restrukturyzacji. |
| --- | --- |

28)

Z dostępnych informacji wynika, że beneficjent pokrywa część wkładu własnego w finansowanie restrukturyzacji ze środków pochodzących ze sprzedaży majątku oraz częściowo z zysków uzyskanych w okresie restrukturyzacji. Na obecnym etapie Komisja nie posiada informacji na temat ewentualnych innych źródeł wkładu własnego beneficjenta w finansowanie restrukturyzacji.

III.   OCENA

1.   Zakres kompetencji Komisji

| 29) | Środki pomocy, które przyznane zostały przed przystąpieniem Polski do UE, a które nie mają zastosowania po przystąpieniu, nie mogą być badane przez Komisję zgodnie z procedurami ustanowionymi w art. 88 Traktatu WE, ani też w ramach tzw. mechanizmu przejściowego, ustanowionego w załączniku IV.3 do aktu przystąpienia. Komisja nie jest zobowiązana ani upoważniona do kontroli zgodności takich środków z zasadami rynku wewnętrznego. Uważa się, że właściwym kryterium dla ustalenia momentu przyznania pomocy jest prawnie wiążący akt prawny, na mocy którego właściwe organy krajowe przyznają pomoc (3). Równoznaczne z przyznaniem pomocy jest zatem zobowiązanie państwa, a nie jedynie przekazanie określonej kwoty. Uznaje się, że indywidualne środki nie mają zastosowania po przystąpieniu, jeśli dokładna kwota zaangażowania ze strony państwa znana jest w momencie przyznania pomocy lub w dniu przystąpienia. |
| --- | --- |

29)

Środki pomocy, które przyznane zostały przed przystąpieniem Polski do UE, a które nie mają zastosowania po przystąpieniu, nie mogą być badane przez Komisję zgodnie z procedurami ustanowionymi w art. 88 Traktatu WE, ani też w ramach tzw. mechanizmu przejściowego, ustanowionego w załączniku IV.3 do aktu przystąpienia. Komisja nie jest zobowiązana ani upoważniona do kontroli zgodności takich środków z zasadami rynku wewnętrznego. Uważa się, że właściwym kryterium dla ustalenia momentu przyznania pomocy jest prawnie wiążący akt prawny, na mocy którego właściwe organy krajowe przyznają pomoc (3). Równoznaczne z przyznaniem pomocy jest zatem zobowiązanie państwa, a nie jedynie przekazanie określonej kwoty. Uznaje się, że indywidualne środki nie mają zastosowania po przystąpieniu, jeśli dokładna kwota zaangażowania ze strony państwa znana jest w momencie przyznania pomocy lub w dniu przystąpienia.

| 30) | Jeśli natomiast środki przyznane przed przystąpieniem, niemające już zastosowania po akcesji, stanowią część tego samego planu restrukturyzacji, co środki przyznane po akcesji, należy je uwzględnić w ocenie zgodności środków przyznanych po przystąpieniu. |
| --- | --- |

30)

Jeśli natomiast środki przyznane przed przystąpieniem, niemające już zastosowania po akcesji, stanowią część tego samego planu restrukturyzacji, co środki przyznane po akcesji, należy je uwzględnić w ocenie zgodności środków przyznanych po przystąpieniu.

| 31) | Na podstawie informacji przekazanych przez polskie władze Komisja wnioskuje, że 16 spośród 18 środków opisanych w punkcie 25 przyznano przed przystąpieniem i dlatego środki te nie mają zastosowania po akcesji. Zatem Komisja nie jest ani zobowiązana, ani upoważniona do ich zbadania. |
| --- | --- |

31)

Na podstawie informacji przekazanych przez polskie władze Komisja wnioskuje, że 16 spośród 18 środków opisanych w punkcie 25 przyznano przed przystąpieniem i dlatego środki te nie mają zastosowania po akcesji. Zatem Komisja nie jest ani zobowiązana, ani upoważniona do ich zbadania.

| 32) | Jeśli chodzi o pozostałe dwa ze wspomnianych 18 środków, które szczegółowo opisano w punktach 26 i 27, Komisja stwierdza, że zostały one przyznane po akcesji bez zgody Komisji, a zatem należy je traktować jako nową, bezprawną pomoc. W związku z faktem, że umowa, o której mowa w punkcie 26, została unieważniona, Komisja wyraża wątpliwość co do tego, czy dalsze istnienie zobowiązania nie oznacza, że występuje tu element pomocy państwa. |
| --- | --- |

32)

Jeśli chodzi o pozostałe dwa ze wspomnianych 18 środków, które szczegółowo opisano w punktach 26 i 27, Komisja stwierdza, że zostały one przyznane po akcesji bez zgody Komisji, a zatem należy je traktować jako nową, bezprawną pomoc. W związku z faktem, że umowa, o której mowa w punkcie 26, została unieważniona, Komisja wyraża wątpliwość co do tego, czy dalsze istnienie zobowiązania nie oznacza, że występuje tu element pomocy państwa.

| 33) | Podsumowując, Komisja jest upoważniona do oceny dwóch zgłoszonych środków, opisanych w punkcie 23 oraz dwóch środków, o których mowa w punktach 26 i 27. |
| --- | --- |

33)

Podsumowując, Komisja jest upoważniona do oceny dwóch zgłoszonych środków, opisanych w punkcie 23 oraz dwóch środków, o których mowa w punktach 26 i 27.

| 34) | Aby jednak poddać ocenie zgodność czterech wskazanych powyżej środków, Komisja musi uwzględnić wszystkie środki pomocy przyznane w związku z obecną restrukturyzacją, zwłaszcza w celu określenia ograniczenia pomocy do niezbędnego minimum. Zatem Komisja musi ustalić, które z 16 środków przyznanych przed przystąpieniem i niemających zastosowania po akcesji






  — | przyznano w ramach obecnej restrukturyzacji i które |
| --- | --- | --- |

34)

Aby jednak poddać ocenie zgodność czterech wskazanych powyżej środków, Komisja musi uwzględnić wszystkie środki pomocy przyznane w związku z obecną restrukturyzacją, zwłaszcza w celu określenia ograniczenia pomocy do niezbędnego minimum. Zatem Komisja musi ustalić, które z 16 środków przyznanych przed przystąpieniem i niemających zastosowania po akcesji

—

przyznano w ramach obecnej restrukturyzacji i które

| — | stanowiły pomoc państwa. |
| --- | --- |

—

stanowiły pomoc państwa.

| 35) | Jeśli chodzi o pierwszy wymóg, Komisja uznaje, że dwa spośród wspomnianych 16 środków przyznano w 2001 r. (4), czyli przed rozpoczęciem okresu restrukturyzacji w 2002 r. (punkt 10). Zatem nie zostały one przyznane w ramach obecnej restrukturyzacji i dlatego nie będą uwzględnione w ogólnym pakiecie restrukturyzacyjnym. Pozostałych 14 środków przyznano w okresie od 2002 do 2004 r., kiedy spółka była już w trudnej sytuacji. Zgodnie z punktem 16 wytycznych wspólnotowych w sprawie pomocy państwa na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorstw znajdujących się w trudnej sytuacji z 2004 r. (5) (»wytyczne«), wszelka dalsza pomoc po opracowaniu i w czasie wdrażania planu restrukturyzacji lub likwidacji traktowana jest jako pomoc na restrukturyzację. |
| --- | --- |

35)

Jeśli chodzi o pierwszy wymóg, Komisja uznaje, że dwa spośród wspomnianych 16 środków przyznano w 2001 r. (4), czyli przed rozpoczęciem okresu restrukturyzacji w 2002 r. (punkt 10). Zatem nie zostały one przyznane w ramach obecnej restrukturyzacji i dlatego nie będą uwzględnione w ogólnym pakiecie restrukturyzacyjnym. Pozostałych 14 środków przyznano w okresie od 2002 do 2004 r., kiedy spółka była już w trudnej sytuacji. Zgodnie z punktem 16 wytycznych wspólnotowych w sprawie pomocy państwa na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorstw znajdujących się w trudnej sytuacji z 2004 r. (5) (»wytyczne«), wszelka dalsza pomoc po opracowaniu i w czasie wdrażania planu restrukturyzacji lub likwidacji traktowana jest jako pomoc na restrukturyzację.

| 36) | Pozostaje ustalić, czy tych 14 środków stanowi pomoc państwa, gdyż polskie władze twierdzą, że nie stanowią one pomocy państwa (patrz punkt 25). Zgodnie z powyższym (punkt 31) Komisja nie jest upoważniona do oceny zgodności środków przyznanych przed przystąpieniem i niemających zastosowania po akcesji. Pomimo to, Komisja musi być w stanie ustalić, czy te poprzednie środki — o ile są one elementem restrukturyzacji — stanowią pomoc państwa. |
| --- | --- |

36)

Pozostaje ustalić, czy tych 14 środków stanowi pomoc państwa, gdyż polskie władze twierdzą, że nie stanowią one pomocy państwa (patrz punkt 25). Zgodnie z powyższym (punkt 31) Komisja nie jest upoważniona do oceny zgodności środków przyznanych przed przystąpieniem i niemających zastosowania po akcesji. Pomimo to, Komisja musi być w stanie ustalić, czy te poprzednie środki — o ile są one elementem restrukturyzacji — stanowią pomoc państwa.

| 37) | Komisja wyraża wątpliwość co do tego, czy środki opisane w punkcie 25, kategoria B, można traktować jako niezawierające elementu pomocy powołując się na zasadę wierzyciela prywatnego. Komisja stwierdza, że środki te przyznano w okresie, w którym, jak wynika z dostępnych informacji, spółka doświadczała już trudności finansowych. Można zatem przypuszczać, że przekazanie zasobów państwowych stanowi pomoc państwa, chyba że zostanie udowodnione inaczej. Władze polskie do chwili obecnej nie przedstawiły żadnych dowodów potwierdzających fakt, że państwo działało w tym przypadku jako sumienny wierzyciel prywatny. Ponadto polskie władze przedłożyły kalkulacje dotyczące kwoty pomocy w ramach tych środków, co kłóci się ze stwierdzeniem, że środki te nie zawierały elementu pomocy. |
| --- | --- |

37)

Komisja wyraża wątpliwość co do tego, czy środki opisane w punkcie 25, kategoria B, można traktować jako niezawierające elementu pomocy powołując się na zasadę wierzyciela prywatnego. Komisja stwierdza, że środki te przyznano w okresie, w którym, jak wynika z dostępnych informacji, spółka doświadczała już trudności finansowych. Można zatem przypuszczać, że przekazanie zasobów państwowych stanowi pomoc państwa, chyba że zostanie udowodnione inaczej. Władze polskie do chwili obecnej nie przedstawiły żadnych dowodów potwierdzających fakt, że państwo działało w tym przypadku jako sumienny wierzyciel prywatny. Ponadto polskie władze przedłożyły kalkulacje dotyczące kwoty pomocy w ramach tych środków, co kłóci się ze stwierdzeniem, że środki te nie zawierały elementu pomocy.

| 38) | Ponadto Komisja wyraża także wątpliwość co do tego, czy kwota pomocy w ramach środków określonych w punkcie 25, kategoria A i kategoria C została obliczona w sposób prawidłowy i co za tym idzie, czy środki te są zgodne z zasadą de minimis, a zatem nie zawierają elementu pomocy. Wartość nominalna tych środków wynosi 6,811 mln PLN (1,75 mln PLN), co znacznie przekracza pułap de minimis, którego wartość określono na 100 000 EUR w okresie trzech lat. Biorąc pod uwagę fakt, że spółka była w trudnej sytuacji w chwili przyznania środków, Komisja wyraża wątpliwość co do tego, czy kalkulacja elementu pomocy została wykonana w sposób prawidłowy. |
| --- | --- |

38)

Ponadto Komisja wyraża także wątpliwość co do tego, czy kwota pomocy w ramach środków określonych w punkcie 25, kategoria A i kategoria C została obliczona w sposób prawidłowy i co za tym idzie, czy środki te są zgodne z zasadą de minimis, a zatem nie zawierają elementu pomocy. Wartość nominalna tych środków wynosi 6,811 mln PLN (1,75 mln PLN), co znacznie przekracza pułap de minimis, którego wartość określono na 100 000 EUR w okresie trzech lat. Biorąc pod uwagę fakt, że spółka była w trudnej sytuacji w chwili przyznania środków, Komisja wyraża wątpliwość co do tego, czy kalkulacja elementu pomocy została wykonana w sposób prawidłowy.

| 39) | Podsumowując, Komisja wyraża wątpliwość, czy poprzednie środki opisane w punkcie 25, kategoria A (z wyłączeniem dwóch środków przyznanych w 2001 r.), B i C (z wyłączeniem dwóch środków przyznanych po przystąpieniu) nie zawierają elementu pomocy. Na podstawie aktualnie dostępnych informacji powinny one zostać ujęte w pakiecie restrukturyzacyjnym, zgodnie z wyjaśnieniami w punkcie 34 powyżej. |
| --- | --- |

39)

Podsumowując, Komisja wyraża wątpliwość, czy poprzednie środki opisane w punkcie 25, kategoria A (z wyłączeniem dwóch środków przyznanych w 2001 r.), B i C (z wyłączeniem dwóch środków przyznanych po przystąpieniu) nie zawierają elementu pomocy. Na podstawie aktualnie dostępnych informacji powinny one zostać ujęte w pakiecie restrukturyzacyjnym, zgodnie z wyjaśnieniami w punkcie 34 powyżej.

2.   Pomoc państwa w rozumieniu art. 87 ust. 1 Traktatu WE

| 40) | Artykuł 87 ust. 1 Traktatu WE stanowi, że wszelka pomoc przyznawana przez Państwo Członkowskie lub przy użyciu zasobów państwowych w jakiejkolwiek formie, która zakłóca lub grozi zakłóceniem konkurencji poprzez sprzyjanie niektórym przedsiębiorstwom lub produkcji niektórych towarów, jest niezgodna ze wspólnym rynkiem w zakresie, w jakim wpływa na wymianę handlową między Państwami Członkowskimi. |
| --- | --- |

40)

Artykuł 87 ust. 1 Traktatu WE stanowi, że wszelka pomoc przyznawana przez Państwo Członkowskie lub przy użyciu zasobów państwowych w jakiejkolwiek formie, która zakłóca lub grozi zakłóceniem konkurencji poprzez sprzyjanie niektórym przedsiębiorstwom lub produkcji niektórych towarów, jest niezgodna ze wspólnym rynkiem w zakresie, w jakim wpływa na wymianę handlową między Państwami Członkowskimi.

| 41) | Zarówno zgłoszone odroczenie jak i pożyczka, a także dwa niezgłoszone środki obejmują użycie zasobów państwowych. Co więcej, przynoszą one korzyści spółce, gdyż redukują jej koszty. Spółka ChK, będąc w trudnej sytuacji finansowej, nie uzyskałaby takiego finansowania w warunkach rynkowych. |
| --- | --- |

41)

Zarówno zgłoszone odroczenie jak i pożyczka, a także dwa niezgłoszone środki obejmują użycie zasobów państwowych. Co więcej, przynoszą one korzyści spółce, gdyż redukują jej koszty. Spółka ChK, będąc w trudnej sytuacji finansowej, nie uzyskałaby takiego finansowania w warunkach rynkowych.

| 42) | ChK działa na rynku budowlanym i posiada oddziały w innych Państwach Członkowskich UE. Tym samym spełnione jest kryterium dotyczące wpływu na wymianę handlową między Państwami Członkowskimi. |
| --- | --- |

42)

ChK działa na rynku budowlanym i posiada oddziały w innych Państwach Członkowskich UE. Tym samym spełnione jest kryterium dotyczące wpływu na wymianę handlową między Państwami Członkowskimi.

| 43) | W związku z powyższym te 4 środki uznaje się za pomoc państwa w rozumieniu art. 87 ust. 1 Traktatu WE. |
| --- | --- |

43)

W związku z powyższym te 4 środki uznaje się za pomoc państwa w rozumieniu art. 87 ust. 1 Traktatu WE.

3.   Wyłączenia na mocy art. 87 ust. 2 oraz art. 87 ust. 3 Traktatu WE

| 44) | Zwolnienia określone w art. 87 ust. 2 Traktatu WE nie mają zastosowania w omawianym przypadku. Jeśli chodzi o wyłączenia na mocy art. 87 ust. 3 Traktatu WE, biorąc pod uwagę fakt, że głównym celem pomocy jest przywrócenie długoterminowej rentowności przedsiębiorstwa znajdującego się w trudnej sytuacji, w tym wypadku można zastosować jedynie wyłączenie na mocy art. 87 ust. 3 pkt c) Traktatu WE, który dopuszcza pomoc państwa przeznaczoną na ułatwianie rozwoju niektórych działań gospodarczych, o ile nie zmienia ona warunków wymiany handlowej w zakresie sprzecznym ze wspólnym interesem. |
| --- | --- |

44)

Zwolnienia określone w art. 87 ust. 2 Traktatu WE nie mają zastosowania w omawianym przypadku. Jeśli chodzi o wyłączenia na mocy art. 87 ust. 3 Traktatu WE, biorąc pod uwagę fakt, że głównym celem pomocy jest przywrócenie długoterminowej rentowności przedsiębiorstwa znajdującego się w trudnej sytuacji, w tym wypadku można zastosować jedynie wyłączenie na mocy art. 87 ust. 3 pkt c) Traktatu WE, który dopuszcza pomoc państwa przeznaczoną na ułatwianie rozwoju niektórych działań gospodarczych, o ile nie zmienia ona warunków wymiany handlowej w zakresie sprzecznym ze wspólnym interesem.

3.1.   Wytyczne w sprawie pomocy na ratowanie i restrukturyzację

| 45) | Komisja oceni środki stanowiące nową pomoc oraz cały plan restrukturyzacji zgodnie z obowiązującymi wytycznymi w sprawie pomocy na ratowanie i restrukturyzację. Aktualne wytyczne wspólnotowe w sprawie pomocy państwa na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorstw znajdujących się w trudnej sytuacji (6) (»wytyczne«) weszły w życie dnia 10 października 2004 r. |
| --- | --- |

45)

Komisja oceni środki stanowiące nową pomoc oraz cały plan restrukturyzacji zgodnie z obowiązującymi wytycznymi w sprawie pomocy na ratowanie i restrukturyzację. Aktualne wytyczne wspólnotowe w sprawie pomocy państwa na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorstw znajdujących się w trudnej sytuacji (6) (»wytyczne«) weszły w życie dnia 10 października 2004 r.

| 46) | Przypadek ten zgłoszony został w dniu 2 maja 2005 r., zatem podlega on wytycznym z 2004 roku. |
| --- | --- |

46)

Przypadek ten zgłoszony został w dniu 2 maja 2005 r., zatem podlega on wytycznym z 2004 roku.

| 47) | Zgodnie z pkt 104 in fine wytycznych z 2004 r., Komisja ocenia zgodność bezprawnej pomocy przyznanej przed 1 października 2004 r. z wytycznymi obowiązującymi w momencie przyznawania pomocy. Jeśli zatem chodzi o dwa niezgłoszone środki przyznane w maju 2004 r. (patrz punkt 26 i 27), w ich przypadku zastosowanie powinny mieć wytyczne w sprawie pomocy na ratowanie i restrukturyzację z 1999 r. (7). |
| --- | --- |

47)

Zgodnie z pkt 104 in fine wytycznych z 2004 r., Komisja ocenia zgodność bezprawnej pomocy przyznanej przed 1 października 2004 r. z wytycznymi obowiązującymi w momencie przyznawania pomocy. Jeśli zatem chodzi o dwa niezgłoszone środki przyznane w maju 2004 r. (patrz punkt 26 i 27), w ich przypadku zastosowanie powinny mieć wytyczne w sprawie pomocy na ratowanie i restrukturyzację z 1999 r. (7).

| 48) | Nie przewiduje się jednak możliwości oceniania zgodności z prawem różnych środków w ramach tego samego pakietu restrukturyzacyjnego na podstawie dwóch różnych instrumentów prawnych. Komisja postanowiła zatem oprzeć swoją analizę na wytycznych z 2004 r. z następujących powodów. Po pierwsze, zgłoszenie zostało przekazane Komisji długo po wejściu w życie wytycznych z 2004 roku. W chwili zgłoszenia zarówno organ udzielający pomocy jak i beneficjent na pewno zdawali sobie sprawę z tego, że zgłoszenie będzie podlegać już nowym wytycznym. Po drugie, punkt 104 wytycznych z 2004 r. miał zagwarantować, że wytycznym z 2004 r. będzie podlegał cały pakiet restrukturyzacyjny, nawet gdyby część lub całość pomocy została przyznana niezgodnie z prawem po wejściu w życie wspomnianych wytycznych. Z treści samych wytycznych nie ma też możliwości wyciągnięcia wniosków przeciwnych, w szczególności takich, że intencją punktu 104 było zagwarantowanie, że pakiet restrukturyzacyjny będzie podlegał poprzednim wytycznym, gdyby część lub całość pomocy została przyznana niezgodnie z prawem w okresie obowiązywania tychże wytycznych. Ponadto, poniżej wyrażone wątpliwości związane z wytycznymi z 2004 r. występowałyby również w przypadku, gdyby ocenę przeprowadzono na podstawie wytycznych z 1999 r. |
| --- | --- |

48)

Nie przewiduje się jednak możliwości oceniania zgodności z prawem różnych środków w ramach tego samego pakietu restrukturyzacyjnego na podstawie dwóch różnych instrumentów prawnych. Komisja postanowiła zatem oprzeć swoją analizę na wytycznych z 2004 r. z następujących powodów. Po pierwsze, zgłoszenie zostało przekazane Komisji długo po wejściu w życie wytycznych z 2004 roku. W chwili zgłoszenia zarówno organ udzielający pomocy jak i beneficjent na pewno zdawali sobie sprawę z tego, że zgłoszenie będzie podlegać już nowym wytycznym. Po drugie, punkt 104 wytycznych z 2004 r. miał zagwarantować, że wytycznym z 2004 r. będzie podlegał cały pakiet restrukturyzacyjny, nawet gdyby część lub całość pomocy została przyznana niezgodnie z prawem po wejściu w życie wspomnianych wytycznych. Z treści samych wytycznych nie ma też możliwości wyciągnięcia wniosków przeciwnych, w szczególności takich, że intencją punktu 104 było zagwarantowanie, że pakiet restrukturyzacyjny będzie podlegał poprzednim wytycznym, gdyby część lub całość pomocy została przyznana niezgodnie z prawem w okresie obowiązywania tychże wytycznych. Ponadto, poniżej wyrażone wątpliwości związane z wytycznymi z 2004 r. występowałyby również w przypadku, gdyby ocenę przeprowadzono na podstawie wytycznych z 1999 r.

3.2.   Uprawnienie firmy do otrzymania z pomocy

| 49) | Zgodnie z wytycznymi przedsiębiorstwo znajduje się w trudnej sytuacji, jeżeli nie jest w stanie odzyskać rentowności jedynie przy użyciu własnych środków lub też środków zgromadzonych od akcjonariuszy bądź w wyniku zaciągnięcia kredytów. Wytyczne określają także typowe oznaki charakterystyczne dla takich przedsiębiorstw, jak np. rosnące straty oraz spadek obrotów. |
| --- | --- |

49)

Zgodnie z wytycznymi przedsiębiorstwo znajduje się w trudnej sytuacji, jeżeli nie jest w stanie odzyskać rentowności jedynie przy użyciu własnych środków lub też środków zgromadzonych od akcjonariuszy bądź w wyniku zaciągnięcia kredytów. Wytyczne określają także typowe oznaki charakterystyczne dla takich przedsiębiorstw, jak np. rosnące straty oraz spadek obrotów.

| 50) | Obroty spółki spadły z 178,6 mln PLN (około 45,9 mln EUR) w 2001 r. do 126,7 mln PLN (około 32,6 mln EUR) w 2003 r., co stanowi spadek o 29 %. W 2003 r. spółka ChK odnotowała stratę netto w wysokości 1,9 mln PLN (0,488 mln EUR). Jak wspomniano w pkt 9, kapitał obrotowy spółki na początku restrukturyzacji, czyli w 2002 r., stanowił wielkość ujemną, [...]. |
| --- | --- |

50)

Obroty spółki spadły z 178,6 mln PLN (około 45,9 mln EUR) w 2001 r. do 126,7 mln PLN (około 32,6 mln EUR) w 2003 r., co stanowi spadek o 29 %. W 2003 r. spółka ChK odnotowała stratę netto w wysokości 1,9 mln PLN (0,488 mln EUR). Jak wspomniano w pkt 9, kapitał obrotowy spółki na początku restrukturyzacji, czyli w 2002 r., stanowił wielkość ujemną, [...].

| 51) | Według polskich władz sytuacja ekonomiczna grupy kapitałowej nie pozwala jej na sfinansowanie restrukturyzacji ChK (będącej spółką dominującą) ze środków własnych. Zdaniem polskich władz trudna sytuacja ChK nie wynika z arbitralnej alokacji kosztów i jest do tego stopnia poważna, że grupa sama nie jest w stanie sobie z nią poradzić. |
| --- | --- |

51)

Według polskich władz sytuacja ekonomiczna grupy kapitałowej nie pozwala jej na sfinansowanie restrukturyzacji ChK (będącej spółką dominującą) ze środków własnych. Zdaniem polskich władz trudna sytuacja ChK nie wynika z arbitralnej alokacji kosztów i jest do tego stopnia poważna, że grupa sama nie jest w stanie sobie z nią poradzić.

| 52) | Biorąc pod uwagę oznaki charakterystyczne dla przedsiębiorstwa znajdującego się w trudnej sytuacji opisane w punkcie 11 wytycznych, Komisja stwierdza, że na początku okresu restrukturyzacyjnego spółka ChK była w trudnej sytuacji. |
| --- | --- |

52)

Biorąc pod uwagę oznaki charakterystyczne dla przedsiębiorstwa znajdującego się w trudnej sytuacji opisane w punkcie 11 wytycznych, Komisja stwierdza, że na początku okresu restrukturyzacyjnego spółka ChK była w trudnej sytuacji.

| 53) | Jednak na podstawie informacji dostarczonych przez polskie władze w piśmie z dnia 26 października, zarejestrowanym w dniu 27 października 2005 r., beneficjent odnotował w 2004 r. zysk netto w kwocie 1,7 mln PLN (0,437 mln EUR). Ponadto w 2004 roku beneficjent odnotował zysk na działalności operacyjnej w wysokości 5,4 mln PLN (1,388 mln EUR). Uwzględniając te wyniki oraz brak jakichkolwiek wyjaśnień ze strony polskich władz co do przyczyn, dla których uznają one, że spółka nie odzyska rentowności w 2006 r. (patrz pkt 7), Komisja wyraża wątpliwość, czy spółka nadal jest w trudnej sytuacji w rozumieniu wytycznych i czy w związku z tym jest uprawniona do otrzymania zgłoszonej pomocy. |
| --- | --- |

53)

Jednak na podstawie informacji dostarczonych przez polskie władze w piśmie z dnia 26 października, zarejestrowanym w dniu 27 października 2005 r., beneficjent odnotował w 2004 r. zysk netto w kwocie 1,7 mln PLN (0,437 mln EUR). Ponadto w 2004 roku beneficjent odnotował zysk na działalności operacyjnej w wysokości 5,4 mln PLN (1,388 mln EUR). Uwzględniając te wyniki oraz brak jakichkolwiek wyjaśnień ze strony polskich władz co do przyczyn, dla których uznają one, że spółka nie odzyska rentowności w 2006 r. (patrz pkt 7), Komisja wyraża wątpliwość, czy spółka nadal jest w trudnej sytuacji w rozumieniu wytycznych i czy w związku z tym jest uprawniona do otrzymania zgłoszonej pomocy.

3.3.   Odzyskanie rentowności

| 54) | Aby dany środek mógł zostać uznany za zgodny z punktami 34-37 wytycznych z 2004 r., plan restrukturyzacji powinien określać sposoby, których zastosowanie służyć będzie przywróceniu długoterminowej rentowności przedsiębiorstwa w rozsądnym terminie. Należy tego dokonać w oparciu o realistyczne założenia co do przyszłych warunków prowadzenia działalności operacyjnej. |
| --- | --- |

54)

Aby dany środek mógł zostać uznany za zgodny z punktami 34-37 wytycznych z 2004 r., plan restrukturyzacji powinien określać sposoby, których zastosowanie służyć będzie przywróceniu długoterminowej rentowności przedsiębiorstwa w rozsądnym terminie. Należy tego dokonać w oparciu o realistyczne założenia co do przyszłych warunków prowadzenia działalności operacyjnej.

| 55) | Restrukturyzacja opiera się głównie na restrukturyzacji finansowej (77 % łącznych kosztów restrukturyzacji (jak to wskazano w Tabeli 1)) i dotyczy przede wszystkim redukcji zadłużenia oraz poprawy płynności, co umożliwi kontynuację produkcji. |
| --- | --- |

55)

Restrukturyzacja opiera się głównie na restrukturyzacji finansowej (77 % łącznych kosztów restrukturyzacji (jak to wskazano w Tabeli 1)) i dotyczy przede wszystkim redukcji zadłużenia oraz poprawy płynności, co umożliwi kontynuację produkcji.

| 56) | Zgłoszona pożyczka w wysokości 10 mln PLN (2,57 mln EUR) nie została jeszcze udzielona. Jak wskazano już w punkcie 17, środki pochodzące ze sprzedaży majątku wykorzystano na potrzeby restrukturyzacji finansowej zamiast na inne cele restrukturyzacyjne, jak to wcześniej przewidywał plan restrukturyzacji. Jednakże, zgodnie z tym, co zostało odnotowane w punkcie 21, poziom zobowiązań krótkoterminowych (niektóre są przeterminowane i obarczone wysokim oprocentowaniem) na koniec okresu restrukturyzacji jest zbliżony do poziomu zgłoszonej pomocy państwa. Jeśli więc Komisja zatwierdzi zgłoszoną pożyczkę, zostanie ona wykorzystana na dalszą restrukturyzację finansową, w szczególności na spłatę zobowiązań krótkoterminowych. Zatem istnieją wątpliwości co do tego, czy spółka będzie miała środki na inne zaplanowane działania restrukturyzacyjne (restrukturyzacja przemysłowa, restrukturyzacja zatrudnienia, itd.). To budzi obawy co do wiarogodności planu restrukturyzacji. |
| --- | --- |

56)

Zgłoszona pożyczka w wysokości 10 mln PLN (2,57 mln EUR) nie została jeszcze udzielona. Jak wskazano już w punkcie 17, środki pochodzące ze sprzedaży majątku wykorzystano na potrzeby restrukturyzacji finansowej zamiast na inne cele restrukturyzacyjne, jak to wcześniej przewidywał plan restrukturyzacji. Jednakże, zgodnie z tym, co zostało odnotowane w punkcie 21, poziom zobowiązań krótkoterminowych (niektóre są przeterminowane i obarczone wysokim oprocentowaniem) na koniec okresu restrukturyzacji jest zbliżony do poziomu zgłoszonej pomocy państwa. Jeśli więc Komisja zatwierdzi zgłoszoną pożyczkę, zostanie ona wykorzystana na dalszą restrukturyzację finansową, w szczególności na spłatę zobowiązań krótkoterminowych. Zatem istnieją wątpliwości co do tego, czy spółka będzie miała środki na inne zaplanowane działania restrukturyzacyjne (restrukturyzacja przemysłowa, restrukturyzacja zatrudnienia, itd.). To budzi obawy co do wiarogodności planu restrukturyzacji.

| 57) | Ponadto polskie władze wspominają, że, zgodnie z informacjami przedstawionymi przez spółkę, spółka nie będzie w stanie odzyskać rentowności w 2006 r. Polska zwraca się z prośbą o przedłużenie okresu restrukturyzacji, przy czym nie wyjaśnia, czy oraz w jaki sposób plan zostanie uaktualniony w kontekście niepowodzenia jego realizacji. To także budzi obawy co do wiarogodności pierwotnego planu. |
| --- | --- |

57)

Ponadto polskie władze wspominają, że, zgodnie z informacjami przedstawionymi przez spółkę, spółka nie będzie w stanie odzyskać rentowności w 2006 r. Polska zwraca się z prośbą o przedłużenie okresu restrukturyzacji, przy czym nie wyjaśnia, czy oraz w jaki sposób plan zostanie uaktualniony w kontekście niepowodzenia jego realizacji. To także budzi obawy co do wiarogodności pierwotnego planu.

| 58) | Jak już wskazano w punkcie 9, największym wyzwaniem, przed jakim stanęła spółka ChK jest brak jakiejkolwiek ochrony przed zagraniczną konkurencją, którzy zlecają realizację poszczególnych etapów budowy podwykonawcom działającym w warunkach silnej konkurencji, jako że — według informacji podanych przez polskie władze — stosują oni »ceny dumpingowe«. Komisja ma wątpliwości co do tego, czy redukcja kosztów przewidziana przez spółkę na koniec okresu restrukturyzacji jest wystarczająca do rozwiązania powstałego problemu. |
| --- | --- |

58)

Jak już wskazano w punkcie 9, największym wyzwaniem, przed jakim stanęła spółka ChK jest brak jakiejkolwiek ochrony przed zagraniczną konkurencją, którzy zlecają realizację poszczególnych etapów budowy podwykonawcom działającym w warunkach silnej konkurencji, jako że — według informacji podanych przez polskie władze — stosują oni »ceny dumpingowe«. Komisja ma wątpliwości co do tego, czy redukcja kosztów przewidziana przez spółkę na koniec okresu restrukturyzacji jest wystarczająca do rozwiązania powstałego problemu.

| 59) | Zasadniczo, Komisja na obecnym etapie wyraża wątpliwość co do tego, czy ocena problemów spółki została przeprowadzona w sposób odpowiedni oraz czy dokonano prawidłowego wyboru instrumentów do ich rozwiązania. |
| --- | --- |

59)

Zasadniczo, Komisja na obecnym etapie wyraża wątpliwość co do tego, czy ocena problemów spółki została przeprowadzona w sposób odpowiedni oraz czy dokonano prawidłowego wyboru instrumentów do ich rozwiązania.

| 60) | Komisja stwierdza ponadto, że opis okoliczności, które doprowadziły do powstania problemów spółki, a także opis sytuacji spółki na początku restrukturyzacji oraz dalszych jej perspektyw został dostarczony przez polskie władze. Komisja wyraża jednak wątpliwość co do tego, czy założenia przyjęte do analizy są wiarogodne, gdyż polskie władze nie przedłożyły żadnych badań rynkowych. |
| --- | --- |

60)

Komisja stwierdza ponadto, że opis okoliczności, które doprowadziły do powstania problemów spółki, a także opis sytuacji spółki na początku restrukturyzacji oraz dalszych jej perspektyw został dostarczony przez polskie władze. Komisja wyraża jednak wątpliwość co do tego, czy założenia przyjęte do analizy są wiarogodne, gdyż polskie władze nie przedłożyły żadnych badań rynkowych.

| 61) | Jak wskazano powyżej, wkład własny spółki w restrukturyzację stanowią środki pochodzące głównie ze sprzedaży majątku. Obserwuje się brak jakichkolwiek środków ze źródeł zewnętrznych (np. kredytów bankowych) oraz brak zainteresowania ze strony inwestorów prywatnych, pomimo prób prywatyzacji (patrz punkt 4). Środki pochodzące z zewnątrz wskazywałyby na to, że istnieje przekonanie ze strony rynku co do tego, że spółka ma szanse odzyskać rentowność, co stanowi jeden z warunków określonych w wytycznych (punkt 43) dopuszczających pomoc państwa. |
| --- | --- |

61)

Jak wskazano powyżej, wkład własny spółki w restrukturyzację stanowią środki pochodzące głównie ze sprzedaży majątku. Obserwuje się brak jakichkolwiek środków ze źródeł zewnętrznych (np. kredytów bankowych) oraz brak zainteresowania ze strony inwestorów prywatnych, pomimo prób prywatyzacji (patrz punkt 4). Środki pochodzące z zewnątrz wskazywałyby na to, że istnieje przekonanie ze strony rynku co do tego, że spółka ma szanse odzyskać rentowność, co stanowi jeden z warunków określonych w wytycznych (punkt 43) dopuszczających pomoc państwa.

3.4.   Pomoc ograniczona do minimum

| 62) | Zgodnie z punktami 43-45 wytycznych z 2004 r. kwota i intensywność pomocy musi być ograniczona do ścisłego minimum koniecznego do podjęcia restrukturyzacji przedsiębiorstwa. Pomoc winna zostać przyznana w taki sposób, aby uniknąć dostarczania przedsiębiorstwu nadwyżki środków pieniężnych, które mogłyby zostać wykorzystane na agresywne działania zakłócające rynek, niemające żadnego związku z restrukturyzacją. |
| --- | --- |

62)

Zgodnie z punktami 43-45 wytycznych z 2004 r. kwota i intensywność pomocy musi być ograniczona do ścisłego minimum koniecznego do podjęcia restrukturyzacji przedsiębiorstwa. Pomoc winna zostać przyznana w taki sposób, aby uniknąć dostarczania przedsiębiorstwu nadwyżki środków pieniężnych, które mogłyby zostać wykorzystane na agresywne działania zakłócające rynek, niemające żadnego związku z restrukturyzacją.

| 63) | Ponadto od beneficjenta oczekuje się wniesienia znacznego wkładu w restrukturyzację ze środków własnych lub ze środków pozyskanych z zewnętrznych źródeł finansowania na warunkach rynkowych. Wytyczne z 2004 r. w sposób jasny wskazują, że restrukturyzacja winna być w znacznej części finansowana ze środków własnych, w tym środków pochodzących ze sprzedaży składników majątku, które nie są niezbędne przedsiębiorstwu do utrzymania się na rynku, oraz ze środków pozyskanych z zewnętrznych źródeł finansowania na warunkach rynkowych. |
| --- | --- |

63)

Ponadto od beneficjenta oczekuje się wniesienia znacznego wkładu w restrukturyzację ze środków własnych lub ze środków pozyskanych z zewnętrznych źródeł finansowania na warunkach rynkowych. Wytyczne z 2004 r. w sposób jasny wskazują, że restrukturyzacja winna być w znacznej części finansowana ze środków własnych, w tym środków pochodzących ze sprzedaży składników majątku, które nie są niezbędne przedsiębiorstwu do utrzymania się na rynku, oraz ze środków pozyskanych z zewnętrznych źródeł finansowania na warunkach rynkowych.

| 64) | Komisja wyraża wątpliwości co do tego, czy wkład własny beneficjenta jest znaczny, a także czy ogranicza on pomoc do niezbędnego minimum. |
| --- | --- |

64)

Komisja wyraża wątpliwości co do tego, czy wkład własny beneficjenta jest znaczny, a także czy ogranicza on pomoc do niezbędnego minimum.

| 65) | Wartość sprzedaży składników majątku, zarówno sprzedaży zrealizowanej jak i planowanej, wynosi 22,906 mln PLN (5,88 mln EUR). Ponieważ jednak zbliża się koniec okresu restrukturyzacji, Komisja wątpi, czy dwa składniki majątku o wartości 8,965 mln PLN (2,304 mln EUR) zostaną sprzedane. Władze polskie wskazują wyraźnie, że sprzedaż tych dwóch składników majątku może być trudna i jest bardzo prawdopodobne, że w ogóle nie dojdzie do skutku. |
| --- | --- |

65)

Wartość sprzedaży składników majątku, zarówno sprzedaży zrealizowanej jak i planowanej, wynosi 22,906 mln PLN (5,88 mln EUR). Ponieważ jednak zbliża się koniec okresu restrukturyzacji, Komisja wątpi, czy dwa składniki majątku o wartości 8,965 mln PLN (2,304 mln EUR) zostaną sprzedane. Władze polskie wskazują wyraźnie, że sprzedaż tych dwóch składników majątku może być trudna i jest bardzo prawdopodobne, że w ogóle nie dojdzie do skutku.

| 66) | Komisja wyraża także wątpliwość co do »pozostałych wkładów własnych«, określonych w Tabeli 2, gdyż nie podano tutaj żadnych szczegółowych informacji ani nie wskazano na źródło tych wkładów własnych. |
| --- | --- |

66)

Komisja wyraża także wątpliwość co do »pozostałych wkładów własnych«, określonych w Tabeli 2, gdyż nie podano tutaj żadnych szczegółowych informacji ani nie wskazano na źródło tych wkładów własnych.

| 67) | Zgodnie z punktem 43 wytycznych z 2004 r., z wkładu własnego wykluczone są wszystkie przyszłe spodziewane zyski, jak przepływ środków pieniężnych. Zatem nie można brać pod uwagę przyszłych zysków ani amortyzacji. Polskie władze proponują w tym przypadku zaliczyć do wkładu własnego poprzednie przepływ środków pieniężnych, taki jak zysk na działalności operacyjnej, argumentując, że został on osiągnięty niezależnie od zgłoszonej pomocy państwa. Komisja ma co do tego wątpliwości, zwłaszcza ze względu na fakt, że spółka korzystała już z pomocy państwa w okresie restrukturyzacji, a zyski te osiągnięto także dzięki pomocy państwa. |
| --- | --- |

67)

Zgodnie z punktem 43 wytycznych z 2004 r., z wkładu własnego wykluczone są wszystkie przyszłe spodziewane zyski, jak przepływ środków pieniężnych. Zatem nie można brać pod uwagę przyszłych zysków ani amortyzacji. Polskie władze proponują w tym przypadku zaliczyć do wkładu własnego poprzednie przepływ środków pieniężnych, taki jak zysk na działalności operacyjnej, argumentując, że został on osiągnięty niezależnie od zgłoszonej pomocy państwa. Komisja ma co do tego wątpliwości, zwłaszcza ze względu na fakt, że spółka korzystała już z pomocy państwa w okresie restrukturyzacji, a zyski te osiągnięto także dzięki pomocy państwa.

| 68) | Komisja ma wątpliwości co do minimalnej niezbędnej kwoty pomocy państwa, gdyż koszty restrukturyzacji przedstawione w różnych informacjach oraz zgłoszeniach różnią się między sobą. Komisja ma wątpliwości, czy potrzeby finansowe spółki zostały oszacowane w sposób odpowiedni. |
| --- | --- |

68)

Komisja ma wątpliwości co do minimalnej niezbędnej kwoty pomocy państwa, gdyż koszty restrukturyzacji przedstawione w różnych informacjach oraz zgłoszeniach różnią się między sobą. Komisja ma wątpliwości, czy potrzeby finansowe spółki zostały oszacowane w sposób odpowiedni.

IV.   DECYZJA

| 69) | W związku z powyższym, Komisja postanawia wszcząć procedurę przewidzianą w art. 88 ust. 2 Traktatu WE w odniesieniu do dwóch zgłoszonych środków oraz dwóch środków przyznanych po przystąpieniu do UE, ze względu na wątpliwości co do ich zgodności z zasadami wspólnego rynku. |
| --- | --- |

69)

W związku z powyższym, Komisja postanawia wszcząć procedurę przewidzianą w art. 88 ust. 2 Traktatu WE w odniesieniu do dwóch zgłoszonych środków oraz dwóch środków przyznanych po przystąpieniu do UE, ze względu na wątpliwości co do ich zgodności z zasadami wspólnego rynku.

| 70) | W świetle powyższych rozważań Komisja, działając zgodnie z procedurami przewidzianymi w art. 88 ust. 2 Traktatu WE, wzywa polskie władze do przedłożenia uwag umożliwiających rozpatrzenie istniejących wątpliwości w terminie jednego miesiąca od daty otrzymania niniejszego pisma. |
| --- | --- |

70)

W świetle powyższych rozważań Komisja, działając zgodnie z procedurami przewidzianymi w art. 88 ust. 2 Traktatu WE, wzywa polskie władze do przedłożenia uwag umożliwiających rozpatrzenie istniejących wątpliwości w terminie jednego miesiąca od daty otrzymania niniejszego pisma.

| 71) | Komisja wzywa władze do niezwłocznego przekazania kopii niniejszego pisma odbiorcy pomocy. |
| --- | --- |

71)

Komisja wzywa władze do niezwłocznego przekazania kopii niniejszego pisma odbiorcy pomocy.

| 72) | Komisja informuje Polskę, że art. 88 ust. 3 Traktatu WE ma także skutek zawieszający, a ponadto zwraca uwagę na art. 14 rozporządzenia Rady (WE) nr 659/1999, który stanowi, że wszelka bezprawna pomoc może być odebrana odbiorcy. |
| --- | --- |

72)

Komisja informuje Polskę, że art. 88 ust. 3 Traktatu WE ma także skutek zawieszający, a ponadto zwraca uwagę na art. 14 rozporządzenia Rady (WE) nr 659/1999, który stanowi, że wszelka bezprawna pomoc może być odebrana odbiorcy.

| 73) | Ponadto Komisja przypomina Polsce, że poinformuje zainteresowane strony publikując niniejsze pismo oraz jego streszczenie w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej. Komisja powiadomi także zainteresowane strony w krajach EFTA, które podpisały Porozumienie EOG, publikując notatkę w Dodatku EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej oraz poinformuje Urząd Nadzoru EFTA przesyłając mu kopię niniejszego pisma Wszystkie zainteresowane strony będą mogły przedłożyć swoje uwagi w terminie jednego miesiąca od daty publikacji.” |
| --- | --- |

73)

Ponadto Komisja przypomina Polsce, że poinformuje zainteresowane strony publikując niniejsze pismo oraz jego streszczenie w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej. Komisja powiadomi także zainteresowane strony w krajach EFTA, które podpisały Porozumienie EOG, publikując notatkę w Dodatku EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej oraz poinformuje Urząd Nadzoru EFTA przesyłając mu kopię niniejszego pisma Wszystkie zainteresowane strony będą mogły przedłożyć swoje uwagi w terminie jednego miesiąca od daty publikacji.”

---

(1)  Wszystkie kwoty podane przez polskie władze w polskich złotych (PLN) przeliczono na euro (EUR) według kursu z 10 października 2005 r. (1 EUR = 3,8933 PLN).

1

(2)  Zgodnie z art. 56 ust. 2 ustawy 15 % rocznych przychodów z prywatyzacji wraz z naliczonymi odsetkami przekazywane jest na Fundusz Restrukturyzacji Przedsiębiorców. Majątek funduszu wykorzystuje się na ratowanie oraz restrukturyzację firm w trudnej sytuacji. Zgodnie z art. 56 ust. 5) ustawy, minister właściwy do spraw skarbu podwyższa kapitał ARP S.A. o kwotę stanowiącą 1/3 przychodów Funduszu Restrukturyzacji Przedsiębiorców z przeznaczeniem tych środków na udzielanie pomocy na ratowanie i restrukturyzację dużych przedsiębiorstw będących w trudnej sytuacji, w tym także przeznaczonych do prywatyzacji.

2

(3)  Wyrok Sądu Pierwszej Instancji z dnia 14 stycznia 2004 r. w sprawie T-109/01, Fleuren Compost przeciwko Komisji, punkt 74.

3

Fleuren Compost przeciwko Komisji

(4)  Ich wartość wynosi 74 161 PLN (19 064 EUR).

4

(5)  Dz.U. C 244 z 1.10.2004, str. 8.

5

(6)  Dz.U. C 244 z 1.10.2004, str. 2.

6

(7)  Dz.U. C 288 z 9.10.1999, str. 2.

7

---

| 28.6.2006 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 150/59 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 150/59

---

Non opposizione ad un'operazione di concentrazione notificata

(Caso n. COMP/M.4236 — Wendel-Carlyle/Stahl)

(2006/C 150/09)

(Testo rilevante ai fini del SEE)

Il 19.6.2006 la Commissione ha deciso di non opporsi alla suddetta operazione di concentrazione notificata e di dichiararla compatibile con il mercato comune. La decisione si basa sull'articolo 6, paragrafo 1, lettera b), del regolamento (CE) n. 139/2004 del Consiglio. Il testo integrale della decisione è disponibile unicamente in lingua inglese e verrà reso pubblico dopo che gli eventuali segreti commerciali in esso contenuti saranno stati espunti. Il testo della decisione sarà disponibile:

| — | sul sito Internet di Europa nella sezione dedicata alla concorrenza (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Il sito offre varie modalità per la ricerca delle singole decisioni, tra cui indici per società, per numero del caso, per data e per settore, |
| --- | --- |

—

sul sito Internet di Europa nella sezione dedicata alla concorrenza (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Il sito offre varie modalità per la ricerca delle singole decisioni, tra cui indici per società, per numero del caso, per data e per settore,

| — | in formato elettronico sul sito EUR-Lex, al documento n.32006M4236. EUR-Lex è il sistema di accesso in rete al diritto comunitario. (http://ec.europa.eu/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

in formato elettronico sul sito EUR-Lex, al documento n.32006M4236. EUR-Lex è il sistema di accesso in rete al diritto comunitario. (http://ec.europa.eu/eur-lex/lex)

---

III Informazioni

Parlamento europeo

| 28.6.2006 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 150/60 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 150/60

---

INVITO A PRESENTARE PROPOSTE (N. VIII-2007/01)

Linea di bilancio 4020 «Finanziamento dei partiti politici europei»

(2006/C 150/10)

1.   OBIETTIVI PERSEGUITI

1.1   Contesto

L'articolo 191 del trattato che istituisce la Comunità europea stabilisce che i partiti politici a livello europeo sono un importante fattore per l'integrazione in seno all'Unione e che contribuiscono a formare una coscienza europea e ad esprimere la volontà politica dei cittadini dell'Unione. In questo contesto il regolamento (CE) n. 2004/2003 del Parlamento europeo e del Consiglio del 4 novembre 2003 (1) definisce le regole relative allo statuto e al finanziamento dei partiti politici a livello europeo. Tale regolamento prevede in particolare un contributo finanziario annuo del Parlamento europeo sotto forma di sovvenzione di funzionamento ai partiti politici che lo richiedano e che rispettino le condizioni stabilite da detto regolamento.

1.2   Obiettivo dell'invito a presentare proposte

Conformemente all'articolo 2 della regolamentazione dell'Ufficio di presidenza del Parlamento europeo del 29 marzo 2004 che fissa le modalità d'applicazione del regolamento (CE) n. 2004/2003 (2), «il Parlamento europeo pubblica ogni anno, prima della fine del primo semestre, un invito a presentare proposte ai fini della concessione della sovvenzione per il finanziamento dei partiti politici a livello europeo.» Il presente invito a presentare proposte riguarda le richieste di sovvenzione relative all'esercizio di bilancio 2007 per il periodo d'attività compreso tra il 1o gennaio 2007 e il 31 dicembre 2007.

2.   CRITERI E DOCUMENTAZIONE RICHIESTA

2.1.   Ricevibilità delle candidature

Verranno prese in considerazione esclusivamente le proposte scritte redatte conformemente al formulario di richiesta di sovvenzione che figura all'allegato 1 della summenzionata regolamentazione dell'Ufficio di presidenza del Parlamento europeo del 29 marzo 2004, che saranno indirizzate all'attenzione del Presidente del Parlamento europeo nel rispetto dei termini e delle modalità di presentazione delle domande descritti in appresso.

2.2.   Criteri di ammissibilità

Per avere diritto a una sovvenzione, un partito politico a livello europeo deve soddisfare le condizioni previste all'articolo 3 del regolamento (CE) n. 2004/2003 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 4 novembre 2003, relativo allo statuto e al finanziamento dei partiti politici a livello europeo, ossia:

| a) | avere personalità giuridica nello Stato membro in cui ha sede; |
| --- | --- |

a)

avere personalità giuridica nello Stato membro in cui ha sede;

| b) | essere rappresentato, in almeno un quarto degli Stati membri, da membri del Parlamento europeo o nei parlamenti nazionali o regionali o nelle assemblee regionali,
  oppure
  aver ricevuto, in almeno un quarto degli Stati membri, almeno il tre per cento dei voti espressi in ognuno di tali Stati membri in occasione delle ultime elezioni del Parlamento europeo; |
| --- | --- |

b)

essere rappresentato, in almeno un quarto degli Stati membri, da membri del Parlamento europeo o nei parlamenti nazionali o regionali o nelle assemblee regionali,

oppure

aver ricevuto, in almeno un quarto degli Stati membri, almeno il tre per cento dei voti espressi in ognuno di tali Stati membri in occasione delle ultime elezioni del Parlamento europeo;

| c) | rispettare, in particolare nel suo programma e nella sua azione, i principi sui quali è fondata l'Unione europea, vale a dire i principi di libertà, di democrazia, di rispetto dei diritti dell'uomo, delle libertà fondamentali e dello Stato di diritto; |
| --- | --- |

c)

rispettare, in particolare nel suo programma e nella sua azione, i principi sui quali è fondata l'Unione europea, vale a dire i principi di libertà, di democrazia, di rispetto dei diritti dell'uomo, delle libertà fondamentali e dello Stato di diritto;

| d) | aver partecipato alle elezioni al Parlamento europeo o averne espresso l'intenzione. |
| --- | --- |

d)

aver partecipato alle elezioni al Parlamento europeo o averne espresso l'intenzione.

I richiedenti devono inoltre certificare che non si trovano in una delle situazioni elencate all'articolo 93 del regolamento finanziario applicabile al bilancio generale delle Comunità europee (3).

2.3.   Criteri di selezione

I candidati devono attestare di essere in possesso dei requisiti giuridici e dei mezzi finanziari necessari per portare a termine il programma d'attività oggetto della richiesta di finanziamento nonché possedere le capacità tecniche e di gestione necessarie per portare a termine il programma d'attività da sovvenzionare.

2.4   Criteri di attribuzione

Conformemente all'articolo 10 del regolamento (CE) n. 2004/2003, gli stanziamenti disponibili per l'esercizio 2007 saranno distribuiti ai partiti politici la cui domanda di finanziamento sia stata accolta. La ripartizione avverrà nel modo seguente:

| — | il 15 % è ripartito in parti uguali; |
| --- | --- |

—

il 15 % è ripartito in parti uguali;

| — | l'85 % è ripartito fra i partiti che hanno membri eletti al Parlamento europeo, proporzionalmente al numero degli eletti. |
| --- | --- |

—

l'85 % è ripartito fra i partiti che hanno membri eletti al Parlamento europeo, proporzionalmente al numero degli eletti.

2.5   Documentazione richiesta

Per la valutazione dei criteri summenzionati, i candidati dovranno produrre la seguente documentazione:

| a) | l'originale della lettera di domanda; |
| --- | --- |

a)

l'originale della lettera di domanda;

| b) | il formulario di domanda che figura all'allegato 1 della regolamentazione dell'Ufficio di presidenza del Parlamento europeo del 29 marzo 2004, debitamente compilato e firmato (ivi compresa la dichiarazione sull'onore); |
| --- | --- |

b)

il formulario di domanda che figura all'allegato 1 della regolamentazione dell'Ufficio di presidenza del Parlamento europeo del 29 marzo 2004, debitamente compilato e firmato (ivi compresa la dichiarazione sull'onore);

| c) | una copia dello statuto del partito politico; |
| --- | --- |

c)

una copia dello statuto del partito politico;

| d) | un certificato di registrazione ufficiale; |
| --- | --- |

d)

un certificato di registrazione ufficiale;

| e) | una prova recente dell'esistenza del partito politico; |
| --- | --- |

e)

una prova recente dell'esistenza del partito politico;

| f) | l'elenco dei direttori/membri del consiglio d'amministrazione (cognomi e nomi, titoli o funzioni in seno al partito politico candidato); |
| --- | --- |

f)

l'elenco dei direttori/membri del consiglio d'amministrazione (cognomi e nomi, titoli o funzioni in seno al partito politico candidato);

| g) | i documenti attestanti che il richiedente soddisfa le condizioni di cui all'articolo 3, lettere b), c), d) e all'articolo 10, paragrafo 1, lettera b) (4) del regolamento n. 2004/2003 del Parlamento europeo e del Consiglio relativo allo statuto e al finanziamento dei partiti politici a livello europeo; |
| --- | --- |

g)

i documenti attestanti che il richiedente soddisfa le condizioni di cui all'articolo 3, lettere b), c), d) e all'articolo 10, paragrafo 1, lettera b) (4) del regolamento n. 2004/2003 del Parlamento europeo e del Consiglio relativo allo statuto e al finanziamento dei partiti politici a livello europeo;

| h) | il programma del partito politico; |
| --- | --- |

h)

il programma del partito politico;

| i) | il bilancio del 2005 certificato da un organismo esterno di revisione contabile (5); |
| --- | --- |

i)

il bilancio del 2005 certificato da un organismo esterno di revisione contabile (5);

| j) | il bilancio preventivo di funzionamento per il periodo di ammissibilità (dal 1o gennaio 2007 al 31 dicembre 2007) con l'indicazione dei costi ammissibili ad un finanziamento a carico del bilancio comunitario; |
| --- | --- |

j)

il bilancio preventivo di funzionamento per il periodo di ammissibilità (dal 1o gennaio 2007 al 31 dicembre 2007) con l'indicazione dei costi ammissibili ad un finanziamento a carico del bilancio comunitario;

3.   MODALITÀ DI FINANZIAMENTO COMUNITARIO

Il bilancio previsto per l'esercizio finanziario 2007 ammonta complessivamente a 10 436 000 EUR, previa approvazione dell'autorità di bilancio.

L'importo massimo degli aiuti finanziari concessi dal Parlamento non deve superare il 75 % dei costi ammissibili iscritti nei bilanci di funzionamento dei partiti politici a livello europeo. L'onere della prova incombe al partito politico interessato.

Il finanziamento comunitario viene effettuato sotto forma di sovvenzione di funzionamento come previsto dal regolamento finanziario applicabile al bilancio generale delle Comunità europee (regolamento (CE, Euratom) n. 1605/2002 del Consiglio) (6) e relative modalità d'applicazione stabilite dal regolamento (CE, Euratom) n. 2342/2002 della Commissione del 23 dicembre 2002 (7). Le modalità di versamento della sovvenzione e gli obblighi relativi al suo utilizzo saranno determinati dalle apposite convenzioni il cui modello si trova all'allegato II della regolamentazione dell'Ufficio di presidenza del 29 marzo 2004.

4.   PROCEDURA

4.1   Termine e modalità di presentazione delle proposte

Il termine per la trasmissione delle domande è fissato al 15 novembre 2006. Non saranno ammesse le domande pervenute dopo tale termine.

Le proposte devono:

| — | essere redatte sul formulario di domanda di finanziamento; |
| --- | --- |

—

essere redatte sul formulario di domanda di finanziamento;

| — | essere obbligatoriamente firmate dal richiedente o da un suo legale rappresentante; |
| --- | --- |

—

essere obbligatoriamente firmate dal richiedente o da un suo legale rappresentante;

| — | essere spedite in busta doppia. Entrambe le buste dovranno essere chiuse. La busta interna dovrà recare, oltre all'indirizzo del servizio destinatario riportato nell'invito a presentare proposte, la seguente menzione:

  Qualora vengano utilizzate buste autoadesive, esse dovranno essere chiuse mediante strisce adesive, sulle quali sarà apposta trasversalmente la firma del mittente. Viene considerata come firma del mittente non soltanto il suo nominativo manoscritto, ma anche il timbro dell'organizzazione cui appartiene; |
| --- | --- |

—

essere spedite in busta doppia. Entrambe le buste dovranno essere chiuse. La busta interna dovrà recare, oltre all'indirizzo del servizio destinatario riportato nell'invito a presentare proposte, la seguente menzione:

Qualora vengano utilizzate buste autoadesive, esse dovranno essere chiuse mediante strisce adesive, sulle quali sarà apposta trasversalmente la firma del mittente. Viene considerata come firma del mittente non soltanto il suo nominativo manoscritto, ma anche il timbro dell'organizzazione cui appartiene;

| — | essere spedite entro il termine stabilito nel bando di gara tramite plico raccomandato inviato per posta, timbro postale fidefacente, o mediante corriere contro ricevuta datata del Servizio posta della sede del servizio del Parlamento europeo indicato nell'invito a presentare proposte. La consegna tramite agenzie di recapito private deve avvenire entro le ore 12 del termine ultimo previsto. |
| --- | --- |

—

essere spedite entro il termine stabilito nel bando di gara tramite plico raccomandato inviato per posta, timbro postale fidefacente, o mediante corriere contro ricevuta datata del Servizio posta della sede del servizio del Parlamento europeo indicato nell'invito a presentare proposte. La consegna tramite agenzie di recapito private deve avvenire entro le ore 12 del termine ultimo previsto.

Una proposta inviata mediante agenzie di recapito private viene considerata come consegnata direttamente. Spetta al richiedente accertarsi che la sua proposta sia stata consegnata entro le ore 12 del termine ultimo presso il Servizio posta del Parlamento europeo all'indirizzo in appresso, e che sia stata rilasciata una ricevuta.

L'indirizzo da indicare sulla busta esterna è il seguente:

| PARLEMENT EUROPÉEN |
| --- |
| Service du Courrier Officiel |
| Bâtiment KAD 00D008 |
| L-2929 Luxembourg |

PARLEMENT EUROPÉEN

Service du Courrier Officiel

Bâtiment KAD 00D008

L-2929 Luxembourg

Sulla busta dovrà inoltre figurare l'indirizzo del mittente.

L'indirizzo da indicare sulla busta interna è il seguente:

| M. le Président du Parlement Européen |
| --- |
| aux bons soins de M. Vanhaeren, Directeur général des finances |
| SCH 05B031 |
| L-2929 Luxembourg |

M. le Président du Parlement Européen

aux bons soins de M. Vanhaeren, Directeur général des finances

SCH 05B031

L-2929 Luxembourg

4.2   Calendario del programma di attività

Il periodo di ammissibilità per il cofinanziamento delle spese del bilancio 2007 di funzionamento dei partiti politici europei va dal 1o gennaio 2007 al 31 dicembre 2007.

4.3   Procedura e tempi di attribuzione

Per il ricevimento da parte del Parlamento europeo e l'attribuzione delle sovvenzioni ai partiti politici europei sono applicabili i seguenti tempi e procedure:

| a) | Ricevimento e registrazione da parte del Parlamento (entro il 15 novembre 2006) |
| --- | --- |

a)

Ricevimento e registrazione da parte del Parlamento (entro il 15 novembre 2006)

| b) | Esame e selezione da parte dei servizi del Parlamento. Verranno esaminate solamente le richieste ammissibili in base ai criteri di selezione e di valutazione riportati nell'invito a presentare proposte. |
| --- | --- |

b)

Esame e selezione da parte dei servizi del Parlamento. Verranno esaminate solamente le richieste ammissibili in base ai criteri di selezione e di valutazione riportati nell'invito a presentare proposte.

| c) | Adozione della decisione finale da parte dell'Ufficio di Presidenza del Parlamento (prevista per il 15 febbraio 2007) e comunicazione del risultato ai candidati. |
| --- | --- |

c)

Adozione della decisione finale da parte dell'Ufficio di Presidenza del Parlamento (prevista per il 15 febbraio 2007) e comunicazione del risultato ai candidati.

| d) | Firma di una convenzione di sovvenzionamento (prevista per il 15 marzo 2007). |
| --- | --- |

d)

Firma di una convenzione di sovvenzionamento (prevista per il 15 marzo 2007).

| e) | Versamento di un anticipo dell'80 % (15 giorni dopo la firma della convenzione). |
| --- | --- |

e)

Versamento di un anticipo dell'80 % (15 giorni dopo la firma della convenzione).

4.4   Informazioni supplementari

I seguenti documenti sono disponibili sul sito Internet del PE:

http://www.europarl.eu.int/tenders/default.htm:

| a) | regolamento (CE) n. 2004/2003 del Parlamento europeo e del Consiglio del 4 novembre 2003 relativo allo statuto e al finanziamento dei partiti politici a livello europeo; |
| --- | --- |

a)

regolamento (CE) n. 2004/2003 del Parlamento europeo e del Consiglio del 4 novembre 2003 relativo allo statuto e al finanziamento dei partiti politici a livello europeo;

| b) | Regolamentazione dell'Ufficio di presidenza del Parlamento europeo in data 29 marzo 2004 che stabilisce le modalità d'applicazione del regolamento (CE) n. 2004/2003 |
| --- | --- |

b)

Regolamentazione dell'Ufficio di presidenza del Parlamento europeo in data 29 marzo 2004 che stabilisce le modalità d'applicazione del regolamento (CE) n. 2004/2003

| c) | Formulario di richiesta di finanziamento |
| --- | --- |

c)

Formulario di richiesta di finanziamento

| d) | Modello di convenzione |
| --- | --- |

d)

Modello di convenzione

Eventuali domande riguardo al presente invito a presentare proposte ai fini della concessione di sovvenzioni vanno inviate per posta elettronica, indicando il riferimento della pubblicazione, al seguente indirizzo: Helmut.Betz@europarl.europa.eu.

---

(1)  GU L 297 del 15.11.2003, pag. 1.

(2)  GU C 155 del 12.6.2004, pag. 1. Decisione modificata dall'Ufficio di presidenza il 1o febbraio 2006 (GU C 150 del 28.6.2006, pag. 9)

(3)  GU L 248 del 16.9.2002.

(4)  Compresi gli elenchi dei membri di cui all'articolo 3, lettera b), primo paragrafo e all'articolo 10, paragrafo 1, lettera b).

(5)  Eccetto nel caso in cui il partito politico a livello europeo sia stato creato durante l'anno in corso.

(6)  GU L 248 del 16.9.2002, pag. 1.

(7)  GU L 357 del 31.12.2002, pag. 1.

---

Rettifiche

| 28.6.2006 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 150/63 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 150/63

---

Rettifica dell'invio a presentare proposte DG EAC n. 33/06 — Concessione di sovvenzioni per la promozione e il coordinamento di progetti di sviluppo dei sistemi di crediti per l'istruzione e la formazione professionali (ECVET)

(
  Gazzetta ufficiale dell'Unione europea C 144 del 20 giugno 2006
  )

(2006/C 150/11)

A pagina 19, punto 4, «Termine di presentazione»:

anziché:

«Le domande vanno inviate alla Commissione entro il 16 agosto 2006.»,

leggi:

«Le domande vanno inviate alla Commissione entro il 31 agosto 2006.»

---