# Eiropas Savienības C 55/2006

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 55 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 49. sējums2006. gada 7. marts |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 55

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

49. sējums2006. gada 7. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Padome |
| 2006/C 055/1 | Padomes atzinums (2006.gada 24. janvāris) par atjaunināto Somijas stabilitātes programmu 2005. līdz 2008. gadam | 1 |
| 2006/C 055/2 | Padomes atzinums (2006. gada 24. janvāris) par Čehijas Republikas atjaunināto konverģences programmu 2005. līdz 2008. gadam | 5 |
| 2006/C 055/3 | Padomes atzinums (2006. gada 24. janvāris) par Dānijas atjaunināto konverģences programmu 2005. līdz 2010. gadam | 9 |
| 2006/C 055/4 | Padomes atzinums (2006. gada 24. janvāris) par atjaunināto Ungārijas konverģences programmu no 2005. līdz 2008. gadam | 13 |
| 2006/C 055/5 | Padomes atzinums (2006. gada 24. janvāris) par atjaunināto Slovākijas konverģences programmu 2005. līdz 2008. gadam | 17 |
| 2006/C 055/6 | Padomes atzinums (2006. gada 24. janvāris) par Zviedrijas atjaunināto konverģences programmu 2005. līdz 2008. gadam | 21 |
| 2006/C 055/7 | Padomes atzinums (2006. gada 14. februāris) par atjaunināto Beļģijas stabilitātes programmu 2005. līdz 2009. gadam | 25 |
| 2006/C 055/8 | Padomes atzinums (2006. gada 14. februāris) par atjaunināto Luksemburgas stabilitātes programmu 2005. līdz 2008. gadam | 29 |
| 2006/C 055/9 | Padomes atzinums (2006. gada 14. februāris) par atjaunināto Austrijas stabilitātes programmu 2005. līdz 2008. gadam | 33 |
| 2006/C 055/0 | Padomes atzinums (2006. gada 14. februāris) par atjaunināto Igaunijas konverģences programmu 2005. līdz 2009. gadam | 37 |
| 2006/C 055/1 | Padomes atzinums (2006. gada 14. februāris) par atjaunināto Latvijas konverģences programmu 2005. līdz 2008. gadam | 41 |
| 2006/C 055/2 | Padomes atzinums (2006. gada 14. februāris) par atjaunināto Slovēnijas konverģences programmu 2005. līdz 2008. gadam | 45 |
| | Komisija |
| 2006/C 055/3 | Eiro maiņas kurss | 49 |
| 2006/C 055/4 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4150 — Abbott/Guidant) (
  1
  ) | 50 |
| 2006/C 055/5 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4076 — Boston Scientific/Guidant) (
  1
  ) | 51 |
| 2006/C 055/6 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4169 — Virgin/CPW/JV) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 52 |
| 2006/C 055/7 | Lietas ierosināšana (Lieta Nr. COMP/M.4094 — Ineos/BP Dormagen) (
  1
  ) | 53 |
| 2006/C 055/8 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr.COMP/M.4161 — SEI/VWBN) (
  1
  ) | 54 |
| 2006/C 055/9 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3848 — Sea-Invest/EMO-EKOM) (
  1
  ) | 55 |
| 2006/C 055/0 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4142 — Time Warner/CBS/JV) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 56 |
| 2006/C 055/1 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4118 — CVC/KKR/AVR) (
  1
  ) | 57 |
| 2006/C 055/2 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4088 — GIB/Groupe FLO) (
  1
  ) | 57 |
| 2006/C 055/3 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4105 — DSV/Frans Maas) (
  1
  ) | 58 |
| 2006/C 055/4 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3930 — LBO/Wheelabrator Allevard) (
  1
  ) | 58 |
| 2006/C 055/5 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4084 — Banca Intesa/NH Hoteles/NH Italia) (
  1
  ) | 59 |
| 2006/C 055/6 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3589 — Körber/Winkler + Dünnebier) (
  1
  ) | 59 |
| 2006/C 055/7 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3971 — Deutsche Post/Exel) (
  1
  ) | 60 |
| 2006/C 055/8 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3670 — EQT Group/Carl Zeiss/Sola) (
  1
  ) | 60 |
| | Eiropas Centrālā banka |
| 2006/C 055/9 | Eiropas Centrālās bankas atzinums (2006. gada 24. februāris) pēc Eiropas Savienības Padomes lūguma par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2223/96 attiecībā uz nacionālo kontu datu nosūtīšanu (CON/2006/12) | 61 |
| 2006/C 055/0 | Eiropas Centrālās bankas atzinums (2006. gada 27. februāris) par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 2494/95 attiecībā uz cenu datu vākšanas periodu saskaņoto patēriņa cenu indeksu vajadzībām (CON/2006/13) | 63 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Padome

2006/C 055/1

Padomes atzinums (2006.gada 24. janvāris) par atjaunināto Somijas stabilitātes programmu 2005. līdz 2008. gadam

1

2006/C 055/2

Padomes atzinums (2006. gada 24. janvāris) par Čehijas Republikas atjaunināto konverģences programmu 2005. līdz 2008. gadam

5

2006/C 055/3

Padomes atzinums (2006. gada 24. janvāris) par Dānijas atjaunināto konverģences programmu 2005. līdz 2010. gadam

9

2006/C 055/4

Padomes atzinums (2006. gada 24. janvāris) par atjaunināto Ungārijas konverģences programmu no 2005. līdz 2008. gadam

13

2006/C 055/5

Padomes atzinums (2006. gada 24. janvāris) par atjaunināto Slovākijas konverģences programmu 2005. līdz 2008. gadam

17

2006/C 055/6

Padomes atzinums (2006. gada 24. janvāris) par Zviedrijas atjaunināto konverģences programmu 2005. līdz 2008. gadam

21

2006/C 055/7

Padomes atzinums (2006. gada 14. februāris) par atjaunināto Beļģijas stabilitātes programmu 2005. līdz 2009. gadam

25

2006/C 055/8

Padomes atzinums (2006. gada 14. februāris) par atjaunināto Luksemburgas stabilitātes programmu 2005. līdz 2008. gadam

29

2006/C 055/9

Padomes atzinums (2006. gada 14. februāris) par atjaunināto Austrijas stabilitātes programmu 2005. līdz 2008. gadam

33

2006/C 055/0

Padomes atzinums (2006. gada 14. februāris) par atjaunināto Igaunijas konverģences programmu 2005. līdz 2009. gadam

37

2006/C 055/1

Padomes atzinums (2006. gada 14. februāris) par atjaunināto Latvijas konverģences programmu 2005. līdz 2008. gadam

41

2006/C 055/2

Padomes atzinums (2006. gada 14. februāris) par atjaunināto Slovēnijas konverģences programmu 2005. līdz 2008. gadam

45

Komisija

2006/C 055/3

Eiro maiņas kurss

49

2006/C 055/4

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4150 — Abbott/Guidant) (
  1
  )

1

50

2006/C 055/5

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4076 — Boston Scientific/Guidant) (
  1
  )

1

51

2006/C 055/6

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4169 — Virgin/CPW/JV) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

52

2006/C 055/7

Lietas ierosināšana (Lieta Nr. COMP/M.4094 — Ineos/BP Dormagen) (
  1
  )

1

53

2006/C 055/8

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr.COMP/M.4161 — SEI/VWBN) (
  1
  )

1

54

2006/C 055/9

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3848 — Sea-Invest/EMO-EKOM) (
  1
  )

1

55

2006/C 055/0

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4142 — Time Warner/CBS/JV) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

56

2006/C 055/1

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4118 — CVC/KKR/AVR) (
  1
  )

1

57

2006/C 055/2

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4088 — GIB/Groupe FLO) (
  1
  )

1

57

2006/C 055/3

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4105 — DSV/Frans Maas) (
  1
  )

1

58

2006/C 055/4

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3930 — LBO/Wheelabrator Allevard) (
  1
  )

1

58

2006/C 055/5

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4084 — Banca Intesa/NH Hoteles/NH Italia) (
  1
  )

1

59

2006/C 055/6

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3589 — Körber/Winkler + Dünnebier) (
  1
  )

1

59

2006/C 055/7

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3971 — Deutsche Post/Exel) (
  1
  )

1

60

2006/C 055/8

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3670 — EQT Group/Carl Zeiss/Sola) (
  1
  )

1

60

Eiropas Centrālā banka

2006/C 055/9

Eiropas Centrālās bankas atzinums (2006. gada 24. februāris) pēc Eiropas Savienības Padomes lūguma par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2223/96 attiecībā uz nacionālo kontu datu nosūtīšanu (CON/2006/12)

61

2006/C 055/0

Eiropas Centrālās bankas atzinums (2006. gada 27. februāris) par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 2494/95 attiecībā uz cenu datu vākšanas periodu saskaņoto patēriņa cenu indeksu vajadzībām (CON/2006/13)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Padome

| 7.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/1

---

PADOMES ATZINUMS

(2006.gada 24. janvāris)

par atjaunināto Somijas stabilitātes programmu 2005. līdz 2008. gadam

(2006/C 55/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2006. gada 24. janvārī ir izskatījusi atjaunināto Somijas stabilitātes programmu laikam no 2005. līdz 2009. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 24. janvārī ir izskatījusi atjaunināto Somijas stabilitātes programmu laikam no 2005. līdz 2009. gadam.

| (2) | Somijas ekonomika, atguvusies no ļoti dziļas lejupslīdes 1990. gadu sākumā, laikā no 1995. līdz 2004. gadam aktīvi attīstījās, sasniedzot vidējo pieauguma likmi 3.6 % gadā. Straujā attīstība palīdzēja celt nodarbinātības koeficientu; tomēr inflācija palika zemāka par eiro zonas vidusmēru. Makroekonomikas scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka reālais IKP pieaugums no 2,7 % 2005. un 2006. gadā samazināsies caurmērā līdz 2,3 % atlikušajā programmas īstenošanas laikā. Pēc pašreizējās informācijas šis scenārijs, šķiet, pamatojas uz piesardzīgiem pieņēmumiem par izaugsmi. Programmas prognozes par inflāciju šķiet ticamas. |
| --- | --- |

(2)

Somijas ekonomika, atguvusies no ļoti dziļas lejupslīdes 1990. gadu sākumā, laikā no 1995. līdz 2004. gadam aktīvi attīstījās, sasniedzot vidējo pieauguma likmi 3.6 % gadā. Straujā attīstība palīdzēja celt nodarbinātības koeficientu; tomēr inflācija palika zemāka par eiro zonas vidusmēru. Makroekonomikas scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka reālais IKP pieaugums no 2,7 % 2005. un 2006. gadā samazināsies caurmērā līdz 2,3 % atlikušajā programmas īstenošanas laikā. Pēc pašreizējās informācijas šis scenārijs, šķiet, pamatojas uz piesardzīgiem pieņēmumiem par izaugsmi. Programmas prognozes par inflāciju šķiet ticamas.

| (3) | Padome 2005. gada 17. februārī sniegtajā atzinumā par iepriekšējo Somijas stabilitātes programmas atjauninājumu, kas aptvēra laiku no 2004. līdz 2008. gadam, apstiprināja programmā izklāstīto budžeta stratēģiju. Pamatojoties uz Komisijas dienestu prognozēm, vispārējais valsts budžeta pārpalikums 2005. gadā ir plānots 1.9 % no IKP, kas visnotaļ atbilst iepriekšējā atjauninātajā programmā prognozētajam pārpalikumam. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2005. gada 17. februārī sniegtajā atzinumā par iepriekšējo Somijas stabilitātes programmas atjauninājumu, kas aptvēra laiku no 2004. līdz 2008. gadam, apstiprināja programmā izklāstīto budžeta stratēģiju. Pamatojoties uz Komisijas dienestu prognozēm, vispārējais valsts budžeta pārpalikums 2005. gadā ir plānots 1.9 % no IKP, kas visnotaļ atbilst iepriekšējā atjauninātajā programmā prognozētajam pārpalikumam.

| (4) | Atjauninātā programma pamatos atbilst jaunajā rīcības kodeksā dotajam stabilitātes un konverģences programmas struktūras paraugam un informēšanas prasībām (2). |
| --- | --- |

(4)

Atjauninātā programma pamatos atbilst jaunajā rīcības kodeksā dotajam stabilitātes un konverģences programmas struktūras paraugam un informēšanas prasībām (2).

| (5) | Valdības galvenie mērķi ir panākt valsts finanšu līdzsvaru normālos ekonomiskas izaugsmes apstākļos, un nodrošināt valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti. Ir plānots, ka kopējam valsts budžeta pārpalikumam būs tendence mazliet sarukt, līdz 2008. — 2009. gadam sasniedzot 1.5 % no IKP; primāro pārpalikumu samazināšanās ir mazliet straujāka, jo paredzēts procentu izdevumu samazinājums. Pārpalikumu samazinājumu nosaka ieņēmumi, kas atspoguļo pakāpenisku nodokļu samazinājumu īstenošanu. Plānots, ka izdevumus iegrožos valsts budžetā paredzētie robežlielumi un procentu izdevumu samazinājums.
  Salīdzinājumā ar iepriekšējo atjauninājumu no 2006. līdz 2009. gadam plānotais pārpalikums ir samazinājuma virzienā pārskatīts par apmēram 0.5 % no IKP — nodokļu samazinājumu dēļ un tāpēc, ka prognozes par sociālā nodrošinājuma fondu un vietējo pašvaldību finanšu stāvokli ir piesardzīgākas. |
| --- | --- |

(5)

Valdības galvenie mērķi ir panākt valsts finanšu līdzsvaru normālos ekonomiskas izaugsmes apstākļos, un nodrošināt valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti. Ir plānots, ka kopējam valsts budžeta pārpalikumam būs tendence mazliet sarukt, līdz 2008. — 2009. gadam sasniedzot 1.5 % no IKP; primāro pārpalikumu samazināšanās ir mazliet straujāka, jo paredzēts procentu izdevumu samazinājums. Pārpalikumu samazinājumu nosaka ieņēmumi, kas atspoguļo pakāpenisku nodokļu samazinājumu īstenošanu. Plānots, ka izdevumus iegrožos valsts budžetā paredzētie robežlielumi un procentu izdevumu samazinājums.

Salīdzinājumā ar iepriekšējo atjauninājumu no 2006. līdz 2009. gadam plānotais pārpalikums ir samazinājuma virzienā pārskatīts par apmēram 0.5 % no IKP — nodokļu samazinājumu dēļ un tāpēc, ka prognozes par sociālā nodrošinājuma fondu un vietējo pašvaldību finanšu stāvokli ir piesardzīgākas.

| (6) | Paredzēts, ka strukturālais pārpalikums (piem., cikliski koriģētās vienreizēju un citu pagaidu pasākumu bilances neto izteiksmē), ko aprēķina saskaņā ar vispārpieņemtu metodoloģiju, programmas darbības laikā tuvākajos trijos gados mazliet pasliktināsies no apm. 2 % no IKP 2005. gadā līdz 1,75 laikā no 2006. līdz 2008. gadam, bet 2009. gadā atkal uzlabosies, atspoguļojot paredzamu potenciālā un faktiskā IKP starpības pieaugumu. Programmā paredzēts, ka līdz programmas īstenošanas laika beigām strukturālais pārpalikums sasniegs apmēram 1,5 % no IKP (3), ko var uzskatīt par programmas vidējā termiņa mērķi, jo tas saskan ar Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā konkretizētajiem principiem. Tā kā programmas vidējā termiņa mērķis ir stingrāks par obligāto kritēriju (kas aplēsts, pieņemot, ka deficīts būs apmēram 1 % no IKP), tā sasniegšanai vajadzētu atbilst mērķim paredzēt drošības rezervi pret pārmērīga deficīta rašanos. Attiecībā uz pareizību — programmā nospraustie vidēja termiņa mērķi atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā eiro zonas un ERM II dalībvalstīm norādītajam diapazonam, un tie ir ievērojami augstāki nekā paredzētu parāda koeficients un vidējais iespējamais ražošanas apjoma pieaugums ilgākā termiņā. To, ka vidēja termiņa mērķi ir ievērojami augstāki par obligāto, zemāko līmeni, programmā pamato mērķis Somijā nodrošināt valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti un tas, ka tajā ļoti drīz būs jūtamas sabiedrības novecošanās sekas. |
| --- | --- |

(6)

Paredzēts, ka strukturālais pārpalikums (piem., cikliski koriģētās vienreizēju un citu pagaidu pasākumu bilances neto izteiksmē), ko aprēķina saskaņā ar vispārpieņemtu metodoloģiju, programmas darbības laikā tuvākajos trijos gados mazliet pasliktināsies no apm. 2 % no IKP 2005. gadā līdz 1,75 laikā no 2006. līdz 2008. gadam, bet 2009. gadā atkal uzlabosies, atspoguļojot paredzamu potenciālā un faktiskā IKP starpības pieaugumu. Programmā paredzēts, ka līdz programmas īstenošanas laika beigām strukturālais pārpalikums sasniegs apmēram 1,5 % no IKP (3), ko var uzskatīt par programmas vidējā termiņa mērķi, jo tas saskan ar Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā konkretizētajiem principiem. Tā kā programmas vidējā termiņa mērķis ir stingrāks par obligāto kritēriju (kas aplēsts, pieņemot, ka deficīts būs apmēram 1 % no IKP), tā sasniegšanai vajadzētu atbilst mērķim paredzēt drošības rezervi pret pārmērīga deficīta rašanos. Attiecībā uz pareizību — programmā nospraustie vidēja termiņa mērķi atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā eiro zonas un ERM II dalībvalstīm norādītajam diapazonam, un tie ir ievērojami augstāki nekā paredzētu parāda koeficients un vidējais iespējamais ražošanas apjoma pieaugums ilgākā termiņā. To, ka vidēja termiņa mērķi ir ievērojami augstāki par obligāto, zemāko līmeni, programmā pamato mērķis Somijā nodrošināt valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti un tas, ka tajā ļoti drīz būs jūtamas sabiedrības novecošanās sekas.

| (7) | Šīs programmas budžeta prognožu apdraudējumi šķiet visnotaļ sabalansēti. Šķiet, ka nodokļu prognožu pamatā ir piesardzīgi pieņēmumi, un līdz šim ļoti labi ir darbojusies izdevumu robežlielumu sistēma. Stabilitātes programmā uzmanība ir pievērsta iespējamībai, ka sabiedrības novecošanās un darbaspēka piedāvājuma sarukšanas nelabvēlīgā ietekme uz ekonomikas izaugsmi šajos aprēķinos var nebūt pietiekami novērtēta; tomēr, kā iepriekš minēts, plānoto ekonomikas izaugsmi atjauninājumā var uzskatīt par piesardzīgu. |
| --- | --- |

(7)

Šīs programmas budžeta prognožu apdraudējumi šķiet visnotaļ sabalansēti. Šķiet, ka nodokļu prognožu pamatā ir piesardzīgi pieņēmumi, un līdz šim ļoti labi ir darbojusies izdevumu robežlielumu sistēma. Stabilitātes programmā uzmanība ir pievērsta iespējamībai, ka sabiedrības novecošanās un darbaspēka piedāvājuma sarukšanas nelabvēlīgā ietekme uz ekonomikas izaugsmi šajos aprēķinos var nebūt pietiekami novērtēta; tomēr, kā iepriekš minēts, plānoto ekonomikas izaugsmi atjauninājumā var uzskatīt par piesardzīgu.

| (8) | Ņemot vērā tādu apdraudējumu novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā šķiet pietiekami labs, lai visā programmas laikā sasniegtu vidēja termiņa mērķus, kā paredzēts programmā. Turklāt tā sniedz arī pietiekamu drošības rezervi, lai nepārsniegtu robežvērtību — deficītu 3 % no IKP — ja makroekonomiskās svārstības visu laiku ir normālas. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā tādu apdraudējumu novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā šķiet pietiekami labs, lai visā programmas laikā sasniegtu vidēja termiņa mērķus, kā paredzēts programmā. Turklāt tā sniedz arī pietiekamu drošības rezervi, lai nepārsniegtu robežvērtību — deficītu 3 % no IKP — ja makroekonomiskās svārstības visu laiku ir normālas.

| (9) | Pēc aprēķiniem parāda koeficients 2005. gadā ir sasniedzis 42,7 % no IKP, un ir daudz mazāks par Līgumā paredzēto atsauces vērtību — 60 % no IKP. Programmā lēsts, ka parāda koeficients programmas laikā samazināsies par 2,6 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(9)

Pēc aprēķiniem parāda koeficients 2005. gadā ir sasniedzis 42,7 % no IKP, un ir daudz mazāks par Līgumā paredzēto atsauces vērtību — 60 % no IKP. Programmā lēsts, ka parāda koeficients programmas laikā samazināsies par 2,6 procentu punktiem.

| (10) | Šķiet, ka Somijā plānotās budžeta izmaksas, ko rada iedzīvotāju novecošana, nerada nopietnus apdraudējumus. Pašlaik parāda kopapjoma koeficients ir mazāks par 60 % no atsauces vērtības, un paredzams, ka plānos ietvertajā laikā, kas ilgst līdz 2050. gadam, tas lielākoties nepārsniegs šo atsauces vērtību. Lielie sociālā nodrošinājuma sistēmu aktīvi un pašreiz labvēlīgais budžeta stāvoklis palīdz ierobežot iedzīvotāju novecošanas radītās sekas budžetā. Tomēr ilgtermiņā varētu rasties draudi valsts finanšu stabilitātei, atspoguļojot augošos pensiju izdevumus. Ar vecumu saistītu izdevumu ilgtermiņa ierobežošanai, arī sekmīgai neseno reformu pasākumu īstenošanai, palielinot faktisko pensionēšanās vecumu, reizē nodrošinot labu budžeta stāvokli, būtu jābūt svarīgākajiem elementiem, lai mazinātu apdraudējumus valsts finanšu stabilitātei (4). |
| --- | --- |

(10)

Šķiet, ka Somijā plānotās budžeta izmaksas, ko rada iedzīvotāju novecošana, nerada nopietnus apdraudējumus. Pašlaik parāda kopapjoma koeficients ir mazāks par 60 % no atsauces vērtības, un paredzams, ka plānos ietvertajā laikā, kas ilgst līdz 2050. gadam, tas lielākoties nepārsniegs šo atsauces vērtību. Lielie sociālā nodrošinājuma sistēmu aktīvi un pašreiz labvēlīgais budžeta stāvoklis palīdz ierobežot iedzīvotāju novecošanas radītās sekas budžetā. Tomēr ilgtermiņā varētu rasties draudi valsts finanšu stabilitātei, atspoguļojot augošos pensiju izdevumus. Ar vecumu saistītu izdevumu ilgtermiņa ierobežošanai, arī sekmīgai neseno reformu pasākumu īstenošanai, palielinot faktisko pensionēšanās vecumu, reizē nodrošinot labu budžeta stāvokli, būtu jābūt svarīgākajiem elementiem, lai mazinātu apdraudējumus valsts finanšu stabilitātei (4).

| (11) | Plānotie pasākumi valsts finanšu jomā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikam no 2005. gada līdz 2008. gadam. Pasākumi ir konkrēti iecerēti, lai nodrošinātu ekonomikas un fiskālo stabilitāti un veicinātu izaugsmi un jaunu darba vietu radīšanu, piemēram, veicot plašu pensiju reformu, ko pašlaik īsteno. |
| --- | --- |

(11)

Plānotie pasākumi valsts finanšu jomā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikam no 2005. gada līdz 2008. gadam. Pasākumi ir konkrēti iecerēti, lai nodrošinātu ekonomikas un fiskālo stabilitāti un veicinātu izaugsmi un jaunu darba vietu radīšanu, piemēram, veicot plašu pensiju reformu, ko pašlaik īsteno.

| (12) | Somijas valsts reformu programmā, kas saistībā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju izaugsmei un darba vietu radīšanai ir iesniegta 2005. gada 14. oktobrī, ir apzinātas šādas galvenās problēmas, kas būtiski ietekmē valsts finanses: (i) valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāte un (ii) darba tirgus darbība. Valsts reformu programmā ieskicētās darbības ir pilnībā atspoguļotas stabilitātes programmas budžeta prognozēs. Valsts finanšu jomā paredzētie stabilitātes programmas pasākumi saskan ar Valsts reformu programmā paredzētajām darbībām. Stabilitātes programmā ir konkrēti ieskicēti pasākumi, lai uzlabotu gan centrālās valdības, gan vietējo pašvaldību efektivitāti, un atbilst nodomam joprojām piemērot centrālās valdības budžeta izdevumu robežlielumus arī pēc šā likumdošanas posma. |
| --- | --- |

(12)

Somijas valsts reformu programmā, kas saistībā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju izaugsmei un darba vietu radīšanai ir iesniegta 2005. gada 14. oktobrī, ir apzinātas šādas galvenās problēmas, kas būtiski ietekmē valsts finanses: (i) valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāte un (ii) darba tirgus darbība. Valsts reformu programmā ieskicētās darbības ir pilnībā atspoguļotas stabilitātes programmas budžeta prognozēs. Valsts finanšu jomā paredzētie stabilitātes programmas pasākumi saskan ar Valsts reformu programmā paredzētajām darbībām. Stabilitātes programmā ir konkrēti ieskicēti pasākumi, lai uzlabotu gan centrālās valdības, gan vietējo pašvaldību efektivitāti, un atbilst nodomam joprojām piemērot centrālās valdības budžeta izdevumu robežlielumus arī pēc šā likumdošanas posma.

Padome uzskata, ka kopumā budžeta stāvoklis ir stabils, un budžeta stratēģija ir labs piemērs fiskālās politikas īstenošanai atbilstīgi paktam.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Faktiskais IKP
  (grozījumi procentos) | SP 2005. nov. | 3,6 | 2,1 | 3,2 | 2,6 | 2,3 | 2,1 |
| KOM 2005. nov. | 3,6 | 1,9 | 3,5 | 3,1 | nav | nav |
| SP 2004. dec. | 3,2 | 2,8 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | nav |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2005. nov. | 0,2 | 1,0 | 1,3 | 1,5 | 1,8 | 1,8 |
| KOM 2005. nov. | 0,1 | 1,0 | 1,4 | 1,3 | nav | nav |
| SP 2004. dec. | 0,2 | 1,4 | 1,8 | 1,8 | 1,8 | nav |
| Produkcijas apjoma starpība
  (% no potenciālā IKP) | SP 2005. nov. (5) | 0,0 | – 0,7 | – 0,2 | – 0,2 | – 0,5 | – 0,9 |
| KOM 2005. nov. (9) | – 0,2 | – 1,2 | – 0,7 | – 0,5 | nav | nav |
| SP 2004. dec. (5) | – 0,3 | – 0,1 | – 0,2 | – 0,4 | – 0,6 | nav |
| Valsts kopējā bilance
  (% no IKP) | SP 2005. nov. | 2,1 | 1,8 | 1,6 | 1,6 | 1,5 | 1,5 |
| KOM 2005. nov. | 2,1 | 1,9 | 1,9 | 1,8 | nav | nav |
| SP 2004. dec. | 2,0 | 1,8 | 2,1 | 2,2 | 2,0 | nav |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2005. nov. | 3,7 | 3,4 | 3,1 | 2,9 | 2,8 | 2,8 |
| KOM 2005. nov. | 3,8 | 3,8 | 3,7 | 3,6 | nav | nav |
| SP 2004. dec. | 3,7 | 3,4 | 3,8 | 3,9 | 3,7 | nav |
| Cikliski koriģētā bilance = strukturālā bilance (6)
   (7)

  (% no IKP) | SP 2005. nov. (5) | 2,1 | 2,1 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 2,0 |
| KOM 2005. nov. (8) | 2,3 | 2,7 | 2,3 | 2,1 | nav | nav |
| SP 2004. dec. (5) | 2,2 | 1,9 | 2,2 | 2,4 | 2,4 | nav |
| Valsts bruto parāds
  (% no IKP) | SP 2005. nov. | 44,9 | 42,7 | 41,7 | 41,1 | 40,6 | 40,1 |
| KOM 2005. nov. | 45,1 | 42,8 | 41,5 | 40,6 | nav | nav |
| SP 2004. dec. | 44,6 | 43,4 | 42,5 | 41,7 | 41,1 | nav |
| Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM). Komisijas dienestu aprēķini. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Faktiskais IKP

(grozījumi procentos)

SP 2005. nov.

3,6

2,1

3,2

2,6

2,3

2,1

KOM 2005. nov.

3,6

1,9

3,5

3,1

nav

nav

SP 2004. dec.

3,2

2,8

2,4

2,2

2,0

nav

SPCI inflācija

(%)

SP 2005. nov.

0,2

1,0

1,3

1,5

1,8

1,8

KOM 2005. nov.

0,1

1,0

1,4

1,3

nav

nav

SP 2004. dec.

0,2

1,4

1,8

1,8

1,8

nav

Produkcijas apjoma starpība

(% no potenciālā IKP)

SP 2005. nov. (5)

0,0

– 0,7

– 0,2

– 0,2

– 0,5

– 0,9

KOM 2005. nov. (9)

– 0,2

– 1,2

– 0,7

– 0,5

nav

nav

SP 2004. dec. (5)

– 0,3

– 0,1

– 0,2

– 0,4

– 0,6

nav

Valsts kopējā bilance

(% no IKP)

SP 2005. nov.

2,1

1,8

1,6

1,6

1,5

1,5

KOM 2005. nov.

2,1

1,9

1,9

1,8

nav

nav

SP 2004. dec.

2,0

1,8

2,1

2,2

2,0

nav

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2005. nov.

3,7

3,4

3,1

2,9

2,8

2,8

KOM 2005. nov.

3,8

3,8

3,7

3,6

nav

nav

SP 2004. dec.

3,7

3,4

3,8

3,9

3,7

nav

Cikliski koriģētā bilance = strukturālā bilance (6)
   (7)

(% no IKP)

SP 2005. nov. (5)

2,1

2,1

1,7

1,7

1,7

2,0

KOM 2005. nov. (8)

2,3

2,7

2,3

2,1

nav

nav

SP 2004. dec. (5)

2,2

1,9

2,2

2,4

2,4

nav

Valsts bruto parāds

(% no IKP)

SP 2005. nov.

44,9

42,7

41,7

41,1

40,6

40,1

KOM 2005. nov.

45,1

42,8

41,5

40,6

nav

nav

SP 2004. dec.

44,6

43,4

42,5

41,7

41,1

nav

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM). Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir atrodami šajā interneta vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Šajā programmā nav pilnībā visu jaunajā rīcības kodeksā obligāti paredzēto datu, un nav arī visu fakultatīvo datu (īpaši trūkst datu par ārējiem pieņēmumiem laikā no 2007. līdz 2009. gadam).

(3)  Kā programmā aprēķināts. Komisijas dienestu atkārtotie aprēķini, saskaņā ar vispārpieņemtu metodoloģiju izmantojot programmā ietverto informāciju, 2009. gadā paredz strukturālus pārpalikumus – 2 % no IKP.

(4)  Sīkākas ziņas par ilgtermiņa stabilitāti ir sniegtas Komisijas dienestu veiktajā programmas tehniskajā novērtējumā, ko publicēs šajā interneta vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(5)  Komisijas dienestu aprēķini, pamatojoties uz programmā iestrādāto informāciju.

(6)  Cikliski koriģētā bilance, nerēķinot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus..

(7)  Vienreizēji un citi programmā ierakstīti pagaidu pasākumi.

(8)  Vienreizēji un citi Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozē ierakstīti pagaidu pasākumi.

(9)  Pamatojoties uz aplēsto potenciālo izaugsmi attiecīgi 2,7%, 2,9%, 2,9% un 2,8% apmērā laikam no 2004. gada līdz 2007. gadam.

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM). Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 7.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/5

---

PADOMES ATZINUMS

(2006. gada 24. janvāris)

par Čehijas Republikas atjaunināto konverģences programmu 2005. līdz 2008. gadam

(2006/C 55/02)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2006. gada 24. janvārī izskatīja atjaunināto Čehijas Republikas konverģences programmu, kas aptver laiku no 2005. gada līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 24. janvārī izskatīja atjaunināto Čehijas Republikas konverģences programmu, kas aptver laiku no 2005. gada līdz 2008. gadam.

| (2) | Pēc XX gadsimta deviņdesmito gadu vidū gūtajiem ekonomikas reformu un ekonomikas stabilizācijas panākumiem Čehijas Republikā sākās makroekonomikas nelīdzsvarotība, kas 1997. gada maijā izraisīja ārzemju valūtas krīzi un ekonomikas lejupslīdi no 1997. līdz 1999. gadam. Plašas strukturālas reformas finanšu un uzņēmumu jomā no 2000. gada palīdzēja ekonomikai atgūties. Kopš tā laika faktiskais IKP gada pieaugums vidēji bija 3 % salīdzinājumā ar ES vidējo gada pieauguma likmi — 1,7 %. Programmā aplūkoti trīs dažādi makroekonomikas un budžeta prognožu scenāriji: “optimistisks scenārijs”, “pamata scenārijs” un “pesimistisks scenārijs”. “Pamata scenārijs” ir uzskatāms par atsauces scenāriju budžeta prognožu izvērtējumam, jo pieauguma prognozes, izvērtētas salīdzinājumā ar pieejamo informāciju, var uzskatīt par ticamām, pēdējā gadā pat pozitīvām. Tajā paredzēts mazs faktiskā IKP gada pieauguma kritums no 4,8 % 2005. gadā uz vidēji 4,3 % programmas atlikušajā laika posmā. Pieauguma cikliskuma elements varētu būt augstāks nekā norādīts programmas prognozēs. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet pazeminātas. |
| --- | --- |

(2)

Pēc XX gadsimta deviņdesmito gadu vidū gūtajiem ekonomikas reformu un ekonomikas stabilizācijas panākumiem Čehijas Republikā sākās makroekonomikas nelīdzsvarotība, kas 1997. gada maijā izraisīja ārzemju valūtas krīzi un ekonomikas lejupslīdi no 1997. līdz 1999. gadam. Plašas strukturālas reformas finanšu un uzņēmumu jomā no 2000. gada palīdzēja ekonomikai atgūties. Kopš tā laika faktiskais IKP gada pieaugums vidēji bija 3 % salīdzinājumā ar ES vidējo gada pieauguma likmi — 1,7 %. Programmā aplūkoti trīs dažādi makroekonomikas un budžeta prognožu scenāriji: “optimistisks scenārijs”, “pamata scenārijs” un “pesimistisks scenārijs”. “Pamata scenārijs” ir uzskatāms par atsauces scenāriju budžeta prognožu izvērtējumam, jo pieauguma prognozes, izvērtētas salīdzinājumā ar pieejamo informāciju, var uzskatīt par ticamām, pēdējā gadā pat pozitīvām. Tajā paredzēts mazs faktiskā IKP gada pieauguma kritums no 4,8 % 2005. gadā uz vidēji 4,3 % programmas atlikušajā laika posmā. Pieauguma cikliskuma elements varētu būt augstāks nekā norādīts programmas prognozēs. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet pazeminātas.

| (3) | Padome 2004. gada 5. jūlijā pieņēma lēmumu, ka Čehijai ir pārmērīgs deficīts. Saskaņā 2004. gada 5. jūlija Padomes ieteikuma 104. panta 7. punktu, pārmērīgais deficīts jānovērš līdz 2008. gadam. Padome 2005. gada 18. janvāra atzinumā par iepriekšējo Čehijas atjaunināto konverģences programmu laikam no 2004. gada līdz 2007. gadam ieteica Čehijai “ieņēmumus, kas pārsniedz budžetā plānotos, novirzīt deficīta samazināšanai, un stingri ievērot valsts vidējā termiņa izdevumu maksimāli pieļaujamās robežas, kas no 2006. gada uzliks juridiskas saistības.” Turklāt Čehiju aicināja “paātrināt pensiju reformu un veikt veselības aprūpes sistēmas reformu, lai uzlabotu valsts finanšu stabilitāti.” |
| --- | --- |

(3)

Padome 2004. gada 5. jūlijā pieņēma lēmumu, ka Čehijai ir pārmērīgs deficīts. Saskaņā 2004. gada 5. jūlija Padomes ieteikuma 104. panta 7. punktu, pārmērīgais deficīts jānovērš līdz 2008. gadam. Padome 2005. gada 18. janvāra atzinumā par iepriekšējo Čehijas atjaunināto konverģences programmu laikam no 2004. gada līdz 2007. gadam ieteica Čehijai “ieņēmumus, kas pārsniedz budžetā plānotos, novirzīt deficīta samazināšanai, un stingri ievērot valsts vidējā termiņa izdevumu maksimāli pieļaujamās robežas, kas no 2006. gada uzliks juridiskas saistības.” Turklāt Čehiju aicināja “paātrināt pensiju reformu un veikt veselības aprūpes sistēmas reformu, lai uzlabotu valsts finanšu stabilitāti.”

| (4) | Programma visnotaļ atbilst jaunajā rīcības kodeksā dotajam stabilitātes un konverģences programmas struktūras paraugam un informācijas paziņošanas prasībām. (2) |
| --- | --- |

(4)

Programma visnotaļ atbilst jaunajā rīcības kodeksā dotajam stabilitātes un konverģences programmas struktūras paraugam un informācijas paziņošanas prasībām. (2)

| (5) | Pamatojoties uz Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozēm, vispārējais valsts budžeta deficīts 2005. gadā ir plānots 3,2 % no IKP apmērā, pretstatā 4,7 % no IKP, ko prognozēja iepriekšējā atjauninātajā programmā, un salīdzinājumā ar ļoti piesardzīgo prognozi 4,8 % no IKP šajā atjauninātajā programmā. Komisijas dienestu prognozē par deficītu atspoguļota jaunāka informācija par centrālās valdības budžeta, un jo īpaši par valsts budžeta rezultātiem, kurā konstatēti nodokļu ieņēmumi, kas pārsniedz budžetā plānotos, un izdevumu sadaļas neizpilde par apmēram 1,5 % no IKP. |
| --- | --- |

(5)

Pamatojoties uz Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozēm, vispārējais valsts budžeta deficīts 2005. gadā ir plānots 3,2 % no IKP apmērā, pretstatā 4,7 % no IKP, ko prognozēja iepriekšējā atjauninātajā programmā, un salīdzinājumā ar ļoti piesardzīgo prognozi 4,8 % no IKP šajā atjauninātajā programmā. Komisijas dienestu prognozē par deficītu atspoguļota jaunāka informācija par centrālās valdības budžeta, un jo īpaši par valsts budžeta rezultātiem, kurā konstatēti nodokļu ieņēmumi, kas pārsniedz budžetā plānotos, un izdevumu sadaļas neizpilde par apmēram 1,5 % no IKP.

| (6) | Atjauninātajā programmā paredzēts samazināt vispārējo valsts budžeta deficītu zem 3 % no IKP atsauces vērtības 2008. gadā, ņemot vērā Padomes ieteikumu saskaņā ar 104. panta 7. punktu. Jo īpaši tajā paredz samazināt deficītu par vairāk kā 2 IKP procentu punktiem laikā no 2005. gada līdz 2008. gadam, un primāro deficītu par 2,3 procentu punktiem. Taču, neņemot vērā divu vienreizēju izdevumu ietekmi 2005. gadā, nominālā deficīta uzlabojums šajā laikā bija tikai 1 IKP procentu punkts. Deficīta samazinājums galvenokārt atspoguļo izdevumu samazinājumu (par 2,3 procentu punktiem no IKP) programmas laikā, ieņēmumi kopumā paliekot nemainīgiem (-0,2 procentu punkti). Valsts patēriņš un sociālie pabalsti ir tie izdevumu posteņi, ko kā IKP daļu paredzēts samazināt visvairāk. Valsts investīcijām paredzēts būtisks pieaugums no 5 % no IKP 2004. gadā līdz vairāk nekā 6 % no IKP 2008. gadā, ievērojami pārsniedzot ES vidējo rādītāju (2,5 % no IKP 2005. gadā). Salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu atjauninātā 2005. gada novembra programma kopumā apstiprina plānotās korekcijas, kaut arī makroekonomikas scenārijs tās pamatā ir ievērojami stingrāks. |
| --- | --- |

(6)

Atjauninātajā programmā paredzēts samazināt vispārējo valsts budžeta deficītu zem 3 % no IKP atsauces vērtības 2008. gadā, ņemot vērā Padomes ieteikumu saskaņā ar 104. panta 7. punktu. Jo īpaši tajā paredz samazināt deficītu par vairāk kā 2 IKP procentu punktiem laikā no 2005. gada līdz 2008. gadam, un primāro deficītu par 2,3 procentu punktiem. Taču, neņemot vērā divu vienreizēju izdevumu ietekmi 2005. gadā, nominālā deficīta uzlabojums šajā laikā bija tikai 1 IKP procentu punkts. Deficīta samazinājums galvenokārt atspoguļo izdevumu samazinājumu (par 2,3 procentu punktiem no IKP) programmas laikā, ieņēmumi kopumā paliekot nemainīgiem (-0,2 procentu punkti). Valsts patēriņš un sociālie pabalsti ir tie izdevumu posteņi, ko kā IKP daļu paredzēts samazināt visvairāk. Valsts investīcijām paredzēts būtisks pieaugums no 5 % no IKP 2004. gadā līdz vairāk nekā 6 % no IKP 2008. gadā, ievērojami pārsniedzot ES vidējo rādītāju (2,5 % no IKP 2005. gadā). Salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu atjauninātā 2005. gada novembra programma kopumā apstiprina plānotās korekcijas, kaut arī makroekonomikas scenārijs tās pamatā ir ievērojami stingrāks.

| (7) | Paredzēts, ka programmas darbības laikā strukturālā bilance (piem., cikliski koriģētās bilances neto no vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem), ko aprēķina saskaņā ar vispārpieņemtu metodoloģiju, uzlabosies par

   % no IKP. Programmā ir noteikti vidēja termiņa mērķi budžeta stāvokļa strukturālajam deficītam, “aptuveni” 1 % no IKP apmērā, ko nav plānots sasniegt programmas darbības laikā. Tā kā programmas vidējā termiņa mērķis ir stingrāks nekā obligātais kritērijs (kas noteikts, pamatojoties uz deficītu 1,5 % no IKP), tā sasniegšanai vajadzētu paredzēt drošības rezervi pret pārmērīga deficīta rašanos. Programmas vidējā termiņa mērķis saskaņā ar pašreizējo novērtējumu ir noteikts pienācīgā līmenī, jo tas atbilstīgi atspoguļo parāda attiecību un iespējamo vidējo reālo un faktisko ražošanas apjoma pieaugumu ilgākā laikā. |
| --- | --- |

(7)

Formula

| (8) | Šīs programmas budžeta prognožu apdraudējumi kopumā šķiet līdzsvaroti. No vienas puses, piesardzīgas budžeta plānošanas rezultātu izklāsts rāda, ka rezultāti varētu būt labāki nekā plānots (kā bija 2004. gadā, un Komisijas dienesti cer uz stāvokļa atkārtošanos 2005. gadā). Budžetu pamatā liktās pieauguma prognozes parasti ir bijušas reālas, un pieņēmumi par nodokļu elastīgumu piesardzīgi. Turklāt plānotie budžeta izdevumi ne vienmēr ir veikti pilnībā, galvenokārt tādēļ, ka neiztērētos līdzekļus varēja pārcelt no iepriekšējiem budžetiem. No otras puses, programmā ir atsauces uz vairākiem (ieteiktiem) pasākumiem sociālo izdevumu jomā, kas attiecīgā sadaļā drīzāk palielinātu, nevis samazinātu izdevumus, kā paredzēts programmā. Turklāt 2004. gadā bija uzkrāti pārceltie izdevumi par vairāk nekā 1 % no IKP, un Komisijas dienesti cer uz to pieaugumu 2005. gadā. Ja lielās pārceltās summas iztērētu papildus visiem plānotajiem budžeta izdevumiem — no kā jo īpaši 2006. gadā nevar atteikties tāpēc, ka šis ir vēlēšanu gads — budžeta izpildes rezultāti varētu būt sliktāki nekā plānots, jo īpaši 2006. gadā. Turklāt izaugsmes prognozes pēdējam programmas gadam šķiet pozitīvas. |
| --- | --- |

(8)

Šīs programmas budžeta prognožu apdraudējumi kopumā šķiet līdzsvaroti. No vienas puses, piesardzīgas budžeta plānošanas rezultātu izklāsts rāda, ka rezultāti varētu būt labāki nekā plānots (kā bija 2004. gadā, un Komisijas dienesti cer uz stāvokļa atkārtošanos 2005. gadā). Budžetu pamatā liktās pieauguma prognozes parasti ir bijušas reālas, un pieņēmumi par nodokļu elastīgumu piesardzīgi. Turklāt plānotie budžeta izdevumi ne vienmēr ir veikti pilnībā, galvenokārt tādēļ, ka neiztērētos līdzekļus varēja pārcelt no iepriekšējiem budžetiem. No otras puses, programmā ir atsauces uz vairākiem (ieteiktiem) pasākumiem sociālo izdevumu jomā, kas attiecīgā sadaļā drīzāk palielinātu, nevis samazinātu izdevumus, kā paredzēts programmā. Turklāt 2004. gadā bija uzkrāti pārceltie izdevumi par vairāk nekā 1 % no IKP, un Komisijas dienesti cer uz to pieaugumu 2005. gadā. Ja lielās pārceltās summas iztērētu papildus visiem plānotajiem budžeta izdevumiem — no kā jo īpaši 2006. gadā nevar atteikties tāpēc, ka šis ir vēlēšanu gads — budžeta izpildes rezultāti varētu būt sliktāki nekā plānots, jo īpaši 2006. gadā. Turklāt izaugsmes prognozes pēdējam programmas gadam šķiet pozitīvas.

| (9) | Ņemot vērā apdraudējumu novērtējumu, programmā budžeta stāvoklis, šķiet, atbilst tam, lai, kā iesaka Padome, koriģētu pārmērīgo deficītu līdz 2008. gadam, pēdējam programmas gadam. Tomēr paredzētās strukturālās korekcijas varētu stiprināt, jo īpaši, ņemot vērā iespēju, ka 2005. gadā rezultāti varētu būt daudz labāki, un pieauguma prognozes pārskatīt, tās palielinot. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā apdraudējumu novērtējumu, programmā budžeta stāvoklis, šķiet, atbilst tam, lai, kā iesaka Padome, koriģētu pārmērīgo deficītu līdz 2008. gadam, pēdējam programmas gadam. Tomēr paredzētās strukturālās korekcijas varētu stiprināt, jo īpaši, ņemot vērā iespēju, ka 2005. gadā rezultāti varētu būt daudz labāki, un pieauguma prognozes pārskatīt, tās palielinot.

| (10) | Pēc aprēķiniem parāda attiecība 2005. gadā ir sasniegusi 37,4 % no IKP, kas ir daudz mazāk par nolīgumā noteikto atsauces vērtību 60 % no IKP. Programmā ir prognozēts, ka parāda koeficients programmas darbības laikā pieaugs par

  procentu punktiem. |
| --- | --- |

(10)

Formula

| (11) | Attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti, Čehiju, šķiet, nopietni apdraud tie plānotie budžeta izdevumi, kas ir saistīti ar iedzīvotāju novecošanu. Lai gan ES perspektīvā pašlaik parāda attiecība ir samērā maza, augstais deficīts veicina parāda daļas pieaugumu ilgtermiņa prognozēs līdz 2050. gadam, kas pastiprināti apdraud parāda nomaksas stabilitāti. Tajā pašā laikā, ņemot vērā paredzēto ievērojamo pensiju izmaksu pieaugumu laikā, uz ko attiecas prognozes, gaidāms, ka valsts finansēm tas uzkraus lielu nastu. Plānotās valsts finanšu konsolidācijas stingra īstenošana vidējā termiņā un budžeta stāvokļa turpmāka stiprināšana līdz ar papildu strukturālām reformām, lai mazinātu ar sabiedrības novecošanu saistīto, jo īpaši izdevumu pensiju un veselības aprūpes izmaksu pieaugumu, šķiet īpaši nozīmīgas valsts finanšu stabilitātes apdraudējuma mazināšanai. (3) |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti, Čehiju, šķiet, nopietni apdraud tie plānotie budžeta izdevumi, kas ir saistīti ar iedzīvotāju novecošanu. Lai gan ES perspektīvā pašlaik parāda attiecība ir samērā maza, augstais deficīts veicina parāda daļas pieaugumu ilgtermiņa prognozēs līdz 2050. gadam, kas pastiprināti apdraud parāda nomaksas stabilitāti. Tajā pašā laikā, ņemot vērā paredzēto ievērojamo pensiju izmaksu pieaugumu laikā, uz ko attiecas prognozes, gaidāms, ka valsts finansēm tas uzkraus lielu nastu. Plānotās valsts finanšu konsolidācijas stingra īstenošana vidējā termiņā un budžeta stāvokļa turpmāka stiprināšana līdz ar papildu strukturālām reformām, lai mazinātu ar sabiedrības novecošanu saistīto, jo īpaši izdevumu pensiju un veselības aprūpes izmaksu pieaugumu, šķiet īpaši nozīmīgas valsts finanšu stabilitātes apdraudējuma mazināšanai. (3)

| (12) | Plānotie pasākumi valsts finanšu jomā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas nostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikam no 2005. gada līdz 2008. gadam. Jo īpaši programmā paredz koriģēt pārmērīgo deficītu, ievērojot Padomes ieteikumus. Tajā arī minēti pasākumi līdzekļu piešķiršanai, lai tie būtu vērsti uz izaugsmes un nodarbinātības veicināšanu, jo īpaši — samazinot valsts sektora nozīmi ekonomikā un nodokļu nastu noveļot no tiešiem uz netiešiem nodokļiem. Tomēr, lai arī valdība apzinās ilgtermiņa stabilitātes problēmu, programmā nav minēti konkrēti pasākumi tās risināšanai. |
| --- | --- |

(12)

Plānotie pasākumi valsts finanšu jomā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas nostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikam no 2005. gada līdz 2008. gadam. Jo īpaši programmā paredz koriģēt pārmērīgo deficītu, ievērojot Padomes ieteikumus. Tajā arī minēti pasākumi līdzekļu piešķiršanai, lai tie būtu vērsti uz izaugsmes un nodarbinātības veicināšanu, jo īpaši — samazinot valsts sektora nozīmi ekonomikā un nodokļu nastu noveļot no tiešiem uz netiešiem nodokļiem. Tomēr, lai arī valdība apzinās ilgtermiņa stabilitātes problēmu, programmā nav minēti konkrēti pasākumi tās risināšanai.

| (13) | Čehijas reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 14. oktobrī saistībā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju izaugsmei un darba vietu radīšanai, stabilitāte ir atzīta par galveno problēmu, kas ietekmē valsts finanses. Konverģences programmas budžeta prognozes rāda, kā tie daži Valsts reformu programmā ietvertie konkrētie reformu pasākumu ietekmē budžetu. Konverģences programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst Valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem. Jo īpaši konverģences programmā ir uzsvērti pasākumi, kas atbalsta nodarbinātību un izaugsmi, mainot ieņēmumu un izdevumu struktūru (jo īpaši, noveļot nodokļu nastu no tiešiem uz netiešiem nodokļiem un samazinot valsts patēriņu un pārskaitījumus), un valsts ieguldījumus padarot par izdevumu prioritāti, taču tā neparedz konkrētus reformu pasākumus ilgtermiņa stabilitātes problēmas risinājumam. Programmā arī paredzēts stiprināt maksimāli pieļaujamo vidēja termiņa izdevumu robežu, īstenojot saistošus principus valsts budžeta pozīcijām un valsts līdzekļiem, un iesaistot pašvaldības budžeta plānošanas procesā. |
| --- | --- |

(13)

Čehijas reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 14. oktobrī saistībā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju izaugsmei un darba vietu radīšanai, stabilitāte ir atzīta par galveno problēmu, kas ietekmē valsts finanses. Konverģences programmas budžeta prognozes rāda, kā tie daži Valsts reformu programmā ietvertie konkrētie reformu pasākumu ietekmē budžetu. Konverģences programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst Valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem. Jo īpaši konverģences programmā ir uzsvērti pasākumi, kas atbalsta nodarbinātību un izaugsmi, mainot ieņēmumu un izdevumu struktūru (jo īpaši, noveļot nodokļu nastu no tiešiem uz netiešiem nodokļiem un samazinot valsts patēriņu un pārskaitījumus), un valsts ieguldījumus padarot par izdevumu prioritāti, taču tā neparedz konkrētus reformu pasākumus ilgtermiņa stabilitātes problēmas risinājumam. Programmā arī paredzēts stiprināt maksimāli pieļaujamo vidēja termiņa izdevumu robežu, īstenojot saistošus principus valsts budžeta pozīcijām un valsts līdzekļiem, un iesaistot pašvaldības budžeta plānošanas procesā.

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto izvērtējumu, Padome ņem vērā, ka programmā būs ievērotas deficīta korekcijas, kas paredzētas Padomes ieteikumā atbilstīgi 104. panta 7. punktam. Ņemot vērā minētos ieteikumus, Padome uzskata, ka Čehijas Republikai vajadzētu:

| i) | saistībā ar iespējamiem labākiem budžeta rezultātiem, kā arī spēcīgas izaugsmes rādītājiem un izredzēm 2005. gadā, izvērst centienus veikt strukturālas budžeta korekcijas, ņemot vērā mazo rezervi zem atsauces vērtības, kas paredzēta 2008. gadam (kas ir galīgais termiņš, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu), un paātrinātu vidēja termiņa mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

i)

saistībā ar iespējamiem labākiem budžeta rezultātiem, kā arī spēcīgas izaugsmes rādītājiem un izredzēm 2005. gadā, izvērst centienus veikt strukturālas budžeta korekcijas, ņemot vērā mazo rezervi zem atsauces vērtības, kas paredzēta 2008. gadam (kas ir galīgais termiņš, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu), un paātrinātu vidēja termiņa mērķu sasniegšanu;

| ii) | uzlabot budžeta plānošanas kvalitāti, jo īpaši, analizējot cēloņus ievērojamu izdevumu summu pārcelšanai, un stiprināt vidējā termiņa izdevumu maksimāli pieļaujamās robežas; |
| --- | --- |

ii)

uzlabot budžeta plānošanas kvalitāti, jo īpaši, analizējot cēloņus ievērojamu izdevumu summu pārcelšanai, un stiprināt vidējā termiņa izdevumu maksimāli pieļaujamās robežas;

| iii) | uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti, jo īpaši, paātrinot pensiju reformu un reformējot veselības aprūpes sistēmu. |
| --- | --- |

iii)

uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti, jo īpaši, paātrinot pensiju reformu un reformējot veselības aprūpes sistēmu.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (grozījumi procentos) | KP 2005. nov. | 4,4 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | 4,3 |
| KOM 2005. nov. | 4,4 | 4,8 | 4,4 | 4,3 | nav |
| KP 2004. dec. | 3,8 | 3,6 | 3,7 | 3,8 | nav |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2005. nov. | 2,6 | 1,5 | 2,2 | 2,0 | 2,1 |
| KOM 2005. nov. | 2,6 | 1,7 | 2,9 | 2,6 | nav |
| KP 2004. dec. | 2,7 | 3,2 | 2,6 | 2,2 | nav |
| Potenciālā un faktiskā produkcijas apjoma starpība
  (% no potenciālā IKP) | KP 2005. nov.  (4) | – 1,9 | – 0,8 | – 0,1 | 0,3 | 0,8 |
| KOM 2005. nov.  (8) | – 1,4 | – 0,2 | 0,6 | 1,2 | nav |
| KP 2004. dec.  (4) | – 1,3 | – 0,9 | – 0,4 | 0,3 | nav |
| Valsts bilance
  (% no IKP) | KP 2005. nov. | – 3,0 | – 4,8 | – 3,8 | – 3,3 | – 2,7 |
| KOM 2005. nov. | – 3,0 | – 3,2 | – 3,7 | – 3,3 | nav |
| KP 2004. dec. | – 5,2 | – 4,7 | – 3,8 | – 3,3 | nav |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2005. nov. | – 1,8 | – 3,5 | – 2,5 | – 2,0 | – 1,2 |
| KOM 2005. nov. | – 1,8 | – 1,9 | – 2,3 | – 1,9 | nav |
| KP 2004. dec. | – 4,0 | – 3,4 | – 2,4 | – 1,7 | nav |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | KP 2005. nov.  (4) | – 2,4 | – 4,5 | – 3,8 | – 3,4 | – 3,0 |
| KOM 2005. nov. | – 2,5 | – 3,1 | – 3,9 | – 3,8 | nav |
| KP 2004. dec. (4) | nav | nav | nav | nav | nav |
| Strukturālā bilance  (5)

  (% no IKP) | KP 2005. nov.  (6) | – 1,9 | – 3,4 | – 3,8 | – 3,4 | – 3,0 |
| KOM 2005. nov.  (7) | – 2,0 | – 2,0 | – 3,9 | – 3,8 | nav |
| KP 2004. dec. | nav | nav | nav | nav | nav |
| Valsts bruto parāds
  (% no IKP) | KP 2005. nov. | 36,8 | 37,4 | 37,1 | 37,9 | 37,8 |
| KOM 2005. nov. | 36,8 | 36,2 | 36,6 | 36,9 | nav |
| KP 2004. dec. | 38,6 | 38,3 | 39,2 | 40,0 | nav |
| Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM). Komisijas dienestu aprēķini. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reālais IKP

(grozījumi procentos)

KP 2005. nov.

4,4

4,8

4,4

4,2

4,3

KOM 2005. nov.

4,4

4,8

4,4

4,3

nav

KP 2004. dec.

3,8

3,6

3,7

3,8

nav

SPCI inflācija

(%)

KP 2005. nov.

2,6

1,5

2,2

2,0

2,1

KOM 2005. nov.

2,6

1,7

2,9

2,6

nav

KP 2004. dec.

2,7

3,2

2,6

2,2

nav

Potenciālā un faktiskā produkcijas apjoma starpība

(% no potenciālā IKP)

KP 2005. nov.  (4)

– 1,9

– 0,8

– 0,1

0,3

0,8

KOM 2005. nov.  (8)

– 1,4

– 0,2

0,6

1,2

nav

KP 2004. dec.  (4)

– 1,3

– 0,9

– 0,4

0,3

nav

Valsts bilance

(% no IKP)

KP 2005. nov.

– 3,0

– 4,8

– 3,8

– 3,3

– 2,7

KOM 2005. nov.

– 3,0

– 3,2

– 3,7

– 3,3

nav

KP 2004. dec.

– 5,2

– 4,7

– 3,8

– 3,3

nav

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2005. nov.

– 1,8

– 3,5

– 2,5

– 2,0

– 1,2

KOM 2005. nov.

– 1,8

– 1,9

– 2,3

– 1,9

nav

KP 2004. dec.

– 4,0

– 3,4

– 2,4

– 1,7

nav

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

KP 2005. nov.  (4)

– 2,4

– 4,5

– 3,8

– 3,4

– 3,0

KOM 2005. nov.

– 2,5

– 3,1

– 3,9

– 3,8

nav

KP 2004. dec. (4)

nav

nav

nav

nav

nav

Strukturālā bilance  (5)

(% no IKP)

KP 2005. nov.  (6)

– 1,9

– 3,4

– 3,8

– 3,4

– 3,0

KOM 2005. nov.  (7)

– 2,0

– 2,0

– 3,9

– 3,8

nav

KP 2004. dec.

nav

nav

nav

nav

nav

Valsts bruto parāds

(% no IKP)

KP 2005. nov.

36,8

37,4

37,1

37,9

37,8

KOM 2005. nov.

36,8

36,2

36,6

36,9

nav

KP 2004. dec.

38,6

38,3

39,2

40,0

nav

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM). Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005, 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir atrodami šajā interneta vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmā sniegti visi obligātie dati un vairākums izvēles datu, kuri pieprasīti jaunajā rīcības kodeksā.

(3)  Sīkākas ziņas par ilgtermiņa stabilitāti ir sniegtas Komisijas dienestu veiktajā programmas tehniskajā novērtējumā, ko publicēs šajā interneta vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(4)  Komisijas dienestu aprēķini, pamatojoties uz programmā iestrādāto informāciju.

(5)  Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(6)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi, kas iegūti no budžeta paziņojuma (0,5 % 2004. gadā) un no programmas (1,1 % 2005. gadā); abos palielinās deficīts.

(7)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi, kas iegūti no Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozēm (0,5 % no IKP 2004. gadā, 1,1 % 2005. gadā; abos palielināts deficīts).

(8)  Pamatojoties uz aplēsto potenciālo izaugsmi attiecīgi 3,7%, 3,5%, 3,5% un 3,6% apmērā laika posmam no 2004. gada līdz 2007. gadam.

Avots:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM). Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 7.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/9

---

PADOMES ATZINUMS

(2006. gada 24. janvāris)

par Dānijas atjaunināto konverģences programmu 2005. līdz 2010. gadam

(2006/C 55/03)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2006. gada 24. janvārī izskatīja Dānijas atjaunināto konverģences programmu, kas aptver laikposmu no 2005. gada līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 24. janvārī izskatīja Dānijas atjaunināto konverģences programmu, kas aptver laikposmu no 2005. gada līdz 2010. gadam.

| (2) | Pēdējos desmit gados IKP pieaugums bijis vidēji 2 procenti, savukārt inflācija kopumā atbilda eiro zonas inflācijai. Nodarbinātības pieaugums pēdējos gados paātrinājies, un bezdarba līmenis ir tuvu zemākajam punktam pēdējo desmit gadu laikā. Makroekonomikas scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka 2006. gadā reālais IKP pieaugums būs 2,4 %, un pārējā programmas īstenošanas laikā — vidēji 1,6 %. Pēc pašreizējās informācijas šis scenārijs šķiet piesardzīgs, jo īpaši attiecībā uz tehniskiem pieņēmumiem par pieauguma rādītājiem 2007. un 2008. gadam. Programmas prognozes par inflāciju šķiet ticamas. |
| --- | --- |

(2)

Pēdējos desmit gados IKP pieaugums bijis vidēji 2 procenti, savukārt inflācija kopumā atbilda eiro zonas inflācijai. Nodarbinātības pieaugums pēdējos gados paātrinājies, un bezdarba līmenis ir tuvu zemākajam punktam pēdējo desmit gadu laikā. Makroekonomikas scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka 2006. gadā reālais IKP pieaugums būs 2,4 %, un pārējā programmas īstenošanas laikā — vidēji 1,6 %. Pēc pašreizējās informācijas šis scenārijs šķiet piesardzīgs, jo īpaši attiecībā uz tehniskiem pieņēmumiem par pieauguma rādītājiem 2007. un 2008. gadam. Programmas prognozes par inflāciju šķiet ticamas.

| (3) | Padome 2005. gada 17. februārī savā atzinumā apstiprināja Dānijas 2004. gada atjauninātajā konverģences programmā izklāstīto budžeta stratēģiju. Attiecībā uz 2005. gada budžeta izpildi 2004. gada atjauninājumā valsts budžeta pārpalikums 2005. gadā bija plānots 2,2 % apmērā no IKP, savukārt pašreiz aplūkojamā atjauninājumā paredzēts 3,6 % liels pārpalikums līdzīgām IKP pieauguma perspektīvām. Ieņēmumi ir bijuši labāki, nekā gaidīts, tostarp ieņēmumi no pensiju fondu peļņas nodokļa, kā arī no naftas un gāzes ekspluatācijas. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2005. gada 17. februārī savā atzinumā apstiprināja Dānijas 2004. gada atjauninātajā konverģences programmā izklāstīto budžeta stratēģiju. Attiecībā uz 2005. gada budžeta izpildi 2004. gada atjauninājumā valsts budžeta pārpalikums 2005. gadā bija plānots 2,2 % apmērā no IKP, savukārt pašreiz aplūkojamā atjauninājumā paredzēts 3,6 % liels pārpalikums līdzīgām IKP pieauguma perspektīvām. Ieņēmumi ir bijuši labāki, nekā gaidīts, tostarp ieņēmumi no pensiju fondu peļņas nodokļa, kā arī no naftas un gāzes ekspluatācijas.

| (4) | Programma kopumā atbilst jaunajā rīcības kodeksā norādītajam stabilitātes un konverģences programmas struktūras paraugam un datu prasībām (2). |
| --- | --- |

(4)

Programma kopumā atbilst jaunajā rīcības kodeksā norādītajam stabilitātes un konverģences programmas struktūras paraugam un datu prasībām (2).

| (5) | Budžeta stratēģijas mērķis ir programmas darbības laikā saglabāt strukturālos pārpalikumus vidēji starp 1

  % un 2

  %, un tas nozīmē valsts parāda attiecības ievērojamu samazinājumu, lai sagatavotu piemērotu nodrošinājumu iedzīvotāju novecošanai. Stratēģija ir balstīta uz izdevumu ierobežošanu nolūkā saglabāt gada reālo valsts patēriņa pieauguma limitu 0,5 % apmērā un uz nodokļu “iesaldēšanas” saglabāšanu, un sabalansētām budžeta prasībām vietējām pašvaldībām. Atjauninājumā paredzēts, ka valsts budžeta pārpalikums samazināsies no 3,6 % no IKP 2005. gadā līdz 3,1 % 2006. gadā un 3,2 % 2007. gadā, tad nedaudz samazināsies līdz 2,9 % no IKP programmas darbības beigās. Pašreiz aplūkojamā atjauninājumā prognozētais valsts budžeta pārpalikums ir ievērojami augstāks nekā iepriekšējā atjauninājumā, lai gan prognozētais IKP pieaugums ir līdzīgs. |
| --- | --- |

(5)

Formula

Formula

| (6) | Programmas vidēja termiņa mērķis ir programmas darbības laikā panākt strukturālo bilanci (ņemot vērā iepriekš minēto Statistikas biroja lēmumu par pārejas perioda izmantošanu) starp 1

  % un 2

  % no IKP. Strukturālā izteiksmē (t.i., cikliski koriģētā izteiksmē, izņemot vienreizējus un pagaidu pasākumus) pārpalikums samazinās no 3,6 % no IKP 2005. gadā līdz aptuveni 2

  % no IKP 2006. gadā un pēc tam nostabilizējas 3

  % apmērā no IKP. Tomēr aprēķinātais samazinājums par 0,8 IKP procentu punktiem 2006. gadā atspoguļo sagaidāmos pensiju fondu nodokļa ieņēmumus, kas 2005. gadā bija neparasti augsti, normalizāciju. Izdarot korekciju, ņemot vērā 2005. gadā īslaicīgi palielinātus ieņēmumus, strukturālais pārpalikums 2006. gadā salīdzinājumā ar 2005. gadu paliek visumā nemainīgs. |
| --- | --- |

(6)

Formula

Formula

Formula

Formula

| (7) | Tā kā vidējā termiņa mērķis ir stingrāks nekā minimālais kritērijs (kas noteikts, pamatojoties uz deficītu aptuveni 1/2 % no IKP), tā sasniegšanai vajadzētu paredzēt drošības rezervi pret pārmērīga deficīta rašanos. Attiecībā uz atbilstību programmā noteiktie vidēja termiņa mērķi iekļaujas diapazonā, kas Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā noteikts eiro zonas un ERM II dalībvalstīm, un tie ir ievērojami augstāki, nekā norāda parāda attiecība un vidējais iespējamais ražošanas apjoma pieaugums ilgākā laikā. Programmā izskaidrots, ka tai uzstādītas augstākas prasības, nekā noteikts paktā, lai ieliktu stabilus pamatus ilgtermiņa finansiālai noturībai, izmantojot ātru parāda samazināšanu. |
| --- | --- |

(7)

Tā kā vidējā termiņa mērķis ir stingrāks nekā minimālais kritērijs (kas noteikts, pamatojoties uz deficītu aptuveni 1/2 % no IKP), tā sasniegšanai vajadzētu paredzēt drošības rezervi pret pārmērīga deficīta rašanos. Attiecībā uz atbilstību programmā noteiktie vidēja termiņa mērķi iekļaujas diapazonā, kas Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā noteikts eiro zonas un ERM II dalībvalstīm, un tie ir ievērojami augstāki, nekā norāda parāda attiecība un vidējais iespējamais ražošanas apjoma pieaugums ilgākā laikā. Programmā izskaidrots, ka tai uzstādītas augstākas prasības, nekā noteikts paktā, lai ieliktu stabilus pamatus ilgtermiņa finansiālai noturībai, izmantojot ātru parāda samazināšanu.

| (8) | Iznākumā budžeta prognožu apdraudējumi atjauninājumā šķiet niecīgi, īpaši ņemot vērā faktu, ka IKP pieaugums var būt augstāks, nekā prognozēts, ko nosaka galvenokārt tehniskie pieņēmumi par IKP pieauguma rādītājiem 2007. un 2008. gadam, kas izriet no pakāpeniska starpības starp potenciālo un faktisko produkcijas apjomu samazinājuma, kā to novērtē Dānijas iestādes. Tādēļ IKP pieaugums un budžeta iznākums šajos gados varētu būt labāks, nekā paredzēts programmā. Negatīvs risks var rasties, izpildot mērķi — ierobežot reālo valsts patēriņa pieaugumu –, ņemot vērā mainīgos rezultātus, kādi šajā ziņā sasniegti iepriekš. |
| --- | --- |

(8)

Iznākumā budžeta prognožu apdraudējumi atjauninājumā šķiet niecīgi, īpaši ņemot vērā faktu, ka IKP pieaugums var būt augstāks, nekā prognozēts, ko nosaka galvenokārt tehniskie pieņēmumi par IKP pieauguma rādītājiem 2007. un 2008. gadam, kas izriet no pakāpeniska starpības starp potenciālo un faktisko produkcijas apjomu samazinājuma, kā to novērtē Dānijas iestādes. Tādēļ IKP pieaugums un budžeta iznākums šajos gados varētu būt labāks, nekā paredzēts programmā. Negatīvs risks var rasties, izpildot mērķi — ierobežot reālo valsts patēriņa pieaugumu –, ņemot vērā mainīgos rezultātus, kādi šajā ziņā sasniegti iepriekš.

| (9) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā šķiet pietiekams, lai saglabātu programmā minētos vidēja termiņa mērķus visā programmas darbības laikā. Turklāt tas dod arī pietiekamu drošības rezervi, lai parastu ikgadēju makroekonomisku svārstību dēļ netiktu pārkāpts deficīta robežlielums, kas ir 3 % no IKP. Programmā paredzētā fiskālās politikas nostāja atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam arī tādā nozīmē, ka tā nav procikliska labos ekonomikas apstākļos — pienācīgi ņemti vērā neparasti augstie ieņēmumi no pensiju peļņas nodokļa, kā arī no naftas un gāzes ieguves, kas paaugstināja prognozēto pārpalikumu 2005. gadā, kas ir svarīgi, ņemot vērā Dānijas ekonomikas cikliskos apstākļus. Otrā pīlāra fondēto pensiju shēmu pārklasificēšana kopš 2007. gada pavasara (kad beidzas pārejas posms Statistikas biroja 2004. gada 2. marta lēmuma īstenošanai) ik gadu samazinās Dānijas pārpalikumus aptuveni par 1 % no IKP, bet tam nevajadzētu būtiski mainīt šo novērtējumu. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā šķiet pietiekams, lai saglabātu programmā minētos vidēja termiņa mērķus visā programmas darbības laikā. Turklāt tas dod arī pietiekamu drošības rezervi, lai parastu ikgadēju makroekonomisku svārstību dēļ netiktu pārkāpts deficīta robežlielums, kas ir 3 % no IKP. Programmā paredzētā fiskālās politikas nostāja atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam arī tādā nozīmē, ka tā nav procikliska labos ekonomikas apstākļos — pienācīgi ņemti vērā neparasti augstie ieņēmumi no pensiju peļņas nodokļa, kā arī no naftas un gāzes ieguves, kas paaugstināja prognozēto pārpalikumu 2005. gadā, kas ir svarīgi, ņemot vērā Dānijas ekonomikas cikliskos apstākļus. Otrā pīlāra fondēto pensiju shēmu pārklasificēšana kopš 2007. gada pavasara (kad beidzas pārejas posms Statistikas biroja 2004. gada 2. marta lēmuma īstenošanai) ik gadu samazinās Dānijas pārpalikumus aptuveni par 1 % no IKP, bet tam nevajadzētu būtiski mainīt šo novērtējumu.

| (10) | Pēc aprēķiniem parāda attiecība 2005. gadā ir sasniegusi 36 % no IKP, kas ir daudz mazāk par nolīgumā noteikto atsauces vērtību 60 % no IKP. Programmā prognozēts, ka parāda attiecība programmas darbības laikā samazināsies aptuveni par 14 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(10)

Pēc aprēķiniem parāda attiecība 2005. gadā ir sasniegusi 36 % no IKP, kas ir daudz mazāk par nolīgumā noteikto atsauces vērtību 60 % no IKP. Programmā prognozēts, ka parāda attiecība programmas darbības laikā samazināsies aptuveni par 14 procentu punktiem.

| (11) | Attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti, šķiet, ka Dānijā riska pakāpe ir zema, ņemot vērā plānotās budžeta izmaksas saistībā ar sabiedrības novecošanos, stabilās valsts finanses un ar noteikumu, ka izdosies sasniegt paredzēto nodarbinātības pieauguma tempu un zemo valdības izdevumu pieaugumu, kas nosaka vajadzību pēc turpmākām darba tirgus reformām un izdevumu ierobežošanas. Stratēģija — izvirzīt fiskālās politikas centrā rūpes par ilgtspējību, tostarp pensiju izdevumu ierobežojumus un līdzekļu uzkrājumus — dod pozitīvu ieguldījumu valsts finanšu jomas ilgtermiņa izredzēm. Pašreiz labvēlīgais budžeta stāvoklis veicina prognozēto budžeta seku finansēšanu saistībā ar sabiedrības novecošanos, un vidēja termiņa budžeta plāni atbilst valsts finanšu stabilitātes prasībām (3). |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti, šķiet, ka Dānijā riska pakāpe ir zema, ņemot vērā plānotās budžeta izmaksas saistībā ar sabiedrības novecošanos, stabilās valsts finanses un ar noteikumu, ka izdosies sasniegt paredzēto nodarbinātības pieauguma tempu un zemo valdības izdevumu pieaugumu, kas nosaka vajadzību pēc turpmākām darba tirgus reformām un izdevumu ierobežošanas. Stratēģija — izvirzīt fiskālās politikas centrā rūpes par ilgtspējību, tostarp pensiju izdevumu ierobežojumus un līdzekļu uzkrājumus — dod pozitīvu ieguldījumu valsts finanšu jomas ilgtermiņa izredzēm. Pašreiz labvēlīgais budžeta stāvoklis veicina prognozēto budžeta seku finansēšanu saistībā ar sabiedrības novecošanos, un vidēja termiņa budžeta plāni atbilst valsts finanšu stabilitātes prasībām (3).

| (12) | Paredzētie pasākumi kopumā atbilst vispārīgās ekonomikas politikas pamatnostādnēm valsts finanšu jomā, kas ir izklāstītas integrētajās pamatnostādnēs laika posmam no 2005. līdz 2010. gadam. Jo īpaši Dānija respektē savus vidēja termiņa mērķus. Tomēr nav norādīti jauni pasākumi, kā sasniegt nodarbinātības pieaugumu, kas līdz 2010. gadam paredzēts gandrīz 2 % apmērā no darbaspēka. |
| --- | --- |

(12)

Paredzētie pasākumi kopumā atbilst vispārīgās ekonomikas politikas pamatnostādnēm valsts finanšu jomā, kas ir izklāstītas integrētajās pamatnostādnēs laika posmam no 2005. līdz 2010. gadam. Jo īpaši Dānija respektē savus vidēja termiņa mērķus. Tomēr nav norādīti jauni pasākumi, kā sasniegt nodarbinātības pieaugumu, kas līdz 2010. gadam paredzēts gandrīz 2 % apmērā no darbaspēka.

| (13) | Dānijas valsts reformu programmā, ko iesniedza 2005. gada 26. oktobrī, saistībā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju, kas ir vērsta uz izaugsmi un darba vietu radīšanu, īpaši ir uzsvērta darba tirgus piedāvājuma stiprināšana, nodrošinot valsts finanšu stabilitāti, kā arī valsts sektora efektivitātes uzlabošana. Valsts reformu programmā paredzēto pasākumu ietekme uz budžetu ir pilnībā atspoguļota konverģences programmas budžeta prognozēs. Konverģences programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst Valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(13)

Dānijas valsts reformu programmā, ko iesniedza 2005. gada 26. oktobrī, saistībā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju, kas ir vērsta uz izaugsmi un darba vietu radīšanu, īpaši ir uzsvērta darba tirgus piedāvājuma stiprināšana, nodrošinot valsts finanšu stabilitāti, kā arī valsts sektora efektivitātes uzlabošana. Valsts reformu programmā paredzēto pasākumu ietekme uz budžetu ir pilnībā atspoguļota konverģences programmas budžeta prognozēs. Konverģences programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst Valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem.

Padome uzskata, ka kopumā budžeta stāvoklis ir stabils un budžeta stratēģija sniedz labu piemēru fiskālās politikas īstenošanai atbilstīgi paktam.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums (4)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Faktiskais IKP
  (pārmaiņas % izteiksmē) | KP 2005. g. nov. | 2,0 | 2,4 | 2,4 | 1,1 | 1,6 | 2,1 |
| KOM 2005. g. nov. | 2,1 | 2,7 | 2,3 | 2,1 | nav | nav |
| KP 2004. g. nov. | 2,2 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 1,8 | 1,8 |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2005. g. nov. | 0,9 | 1,6 | 2,0 | 1,3 | 1,9 | 1,8 |
| KOM 2005. g. nov. | 0,9 | 1,7 | 2,0 | 1,9 | nav | nav |
| KP 2004. g. nov. | 1,2 | 1,7 | 1,6 | 1,7 | nav | 1,6 |
| Produkcijas apjoma starpība
  (% no potenciālā IKP) | KP 2005. g. nov. (5) | – 0,8 | – 0,3 | 0,1 | – 0,7 | – 0,9 | – 0,6 |
| KOM 2005. g. nov. (9) | – 1,3 | – 0,6 | – 0,4 | – 0,4 | nav | nav |
| KP 2004. g. nov. (5) | – 0,6 | – 0,1 | – 0,5 | – 0,4 | nav | – 0,4 |
| Vispārējā valsts bilance
  (% no IKP) | KP 2005. g. nov. | 2,3 | 3,6 | 3,1 | 3,2 | 2,7 | 2,9 |
| KOM 2005. g. nov. | 2,9 | 3,7 | 3,0 | 2,7 | nav | nav |
| KP 2004. g. nov. | 1,4 | 2,2 | 1,8 | 1,9 | 2,2 | 2,2 |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2005. g. nov. | 4,7 | 5,6 | 4,7 | 4,1 | 3,5 | 3,7 |
| KOM 2005. g. nov. | 5,3 | 5,8 | 4,9 | 4,4 | nav | nav |
| KP 2004. g. nov. | 4,5 | 4,8 | 4,5 | 4,6 | nav | 4,4 |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | KP 2005. g. nov. (5) | 2,8 | 3,8 | 3,0 | 3,6 | 3,3 | 3,3 |
| KOM 2005. g. nov. | 3,8 | 4,1 | 3,3 | 3,0 | nav | nav |
| KP 2004. g. nov. (5) | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | nav | 2,3 |
| Strukturālā bilance (6)

  (% no IKP) | KP 2005. g. nov. (7) | 2,6 | 3,6 | 2,7 | 3,3 | 3,3 | 3,3 |
| KOM 2005. g. nov. (8) | 3,6 | 3,9 | 3,0 | 2,7 | nav | nav |
| KP 2004. g. nov. | nav | nav | nav | nav | nav | nav |
| Valsts bruto parāds
  (% no IKP) | KP 2005. g. nov. | 42,3 | 35,6 | 31,7 | 28,9 | 26,5 | 21,5 |
| KOM 2005. g. nov. | 43,2 | 36,0 | 33,0 | 31,5 | nav | nav |
| KP 2004. g. nov. | 42,3 | 39,4 | 37,4 | 35,3 | 33,1 | 28,8 |
| Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2004

2005

2006

2007

2008

2010

Faktiskais IKP

(pārmaiņas % izteiksmē)

KP 2005. g. nov.

2,0

2,4

2,4

1,1

1,6

2,1

KOM 2005. g. nov.

2,1

2,7

2,3

2,1

nav

nav

KP 2004. g. nov.

2,2

2,5

1,3

1,9

1,8

1,8

SPCI inflācija

(%)

KP 2005. g. nov.

0,9

1,6

2,0

1,3

1,9

1,8

KOM 2005. g. nov.

0,9

1,7

2,0

1,9

nav

nav

KP 2004. g. nov.

1,2

1,7

1,6

1,7

nav

1,6

Produkcijas apjoma starpība

(% no potenciālā IKP)

KP 2005. g. nov. (5)

– 0,8

– 0,3

0,1

– 0,7

– 0,9

– 0,6

KOM 2005. g. nov. (9)

– 1,3

– 0,6

– 0,4

– 0,4

nav

nav

KP 2004. g. nov. (5)

– 0,6

– 0,1

– 0,5

– 0,4

nav

– 0,4

Vispārējā valsts bilance

(% no IKP)

KP 2005. g. nov.

2,3

3,6

3,1

3,2

2,7

2,9

KOM 2005. g. nov.

2,9

3,7

3,0

2,7

nav

nav

KP 2004. g. nov.

1,4

2,2

1,8

1,9

2,2

2,2

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2005. g. nov.

4,7

5,6

4,7

4,1

3,5

3,7

KOM 2005. g. nov.

5,3

5,8

4,9

4,4

nav

nav

KP 2004. g. nov.

4,5

4,8

4,5

4,6

nav

4,4

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

KP 2005. g. nov. (5)

2,8

3,8

3,0

3,6

3,3

3,3

KOM 2005. g. nov.

3,8

4,1

3,3

3,0

nav

nav

KP 2004. g. nov. (5)

1,7

2,0

2,0

2,0

nav

2,3

Strukturālā bilance (6)

(% no IKP)

KP 2005. g. nov. (7)

2,6

3,6

2,7

3,3

3,3

3,3

KOM 2005. g. nov. (8)

3,6

3,9

3,0

2,7

nav

nav

KP 2004. g. nov.

nav

nav

nav

nav

nav

nav

Valsts bruto parāds

(% no IKP)

KP 2005. g. nov.

42,3

35,6

31,7

28,9

26,5

21,5

KOM 2005. g. nov.

43,2

36,0

33,0

31,5

nav

nav

KP 2004. g. nov.

42,3

39,4

37,4

35,3

33,1

28,8

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir atrodami šādā interneta vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmā ir nepilnīgi jaunajā rīcības kodeksā pieprasītie obligātie dati un nav norādīti visi fakultatīvie dati (jo īpaši trūkst pasaules un ES IKP pieauguma prognozes dažiem gadiem).

(3)  Sīkākas ziņas par ilgtermiņa stabilitāti ir sniegtas Komisijas dienestu veiktajā programmas tehniskajā novērtējumā, ko paredzēts publicēt ajā interneta vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(4)  Budžeta prognozēs nav ņemts vērā tas, kādu ietekmi atstājis Statistikas biroja 2004. gada 2. marta lēmums par fondēto pensiju shēmu klasifikāciju, kas jāievieš līdz 2007. gada pavasara paziņojumam. Ņemot vērā šo ietekmi, vispārējā valsts bilance būtu 1,3% no IKP 2004. gadā, 2,7% 2005. gadā, 2,1% 2006. gadā, 2,2% 2007. gadā, 1,7% 2008. gadā un 1,9% 2009. gadā, savukārt valsts kopējais bruto parāds būtu 43,5% no IKP 2004. gadā, 36,8% 2005. gadā, 32,9% 2006. gadā, 30,1% 2007. gadā, 27,7% 2008. gadā un 22,7% 2010. gadā.

(5)  Komisijas dienestu aprēķini, pamatojoties uz programmā ietverto informāciju.

(6)  Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(7)  Vienreizējie un citi pagaidu pasākumi saskaņā ar programmu (0,2% no IKP 2004. un 2005. gadā, 0,3% 2006. un 2007. gadā; visi samazina deficītu).

(8)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi, kas iegūti no Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozēm (0,2% no IKP 2004. un 2005. gadā, 0,3% 2006. un 2007. gadā; visi samazina deficītu).

(9)  Pamatojoties uz aplēsto potenciālo pieaugumu attiecīgi 1,9%, 2,1%, 2,1% un 2,1% apmērā laika posmam no 2004. gada līdz 2007. gadam.

Avoti:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 7.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/13

---

PADOMES ATZINUMS

(2006. gada 24. janvāris)

par atjaunināto Ungārijas konverģences programmu no 2005. līdz 2008. gadam

(2006/C 55/04)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2006. gada 24. janvārī izskatīja atjaunināto Ungārijas konverģences programmu, kas aptver laiku no 2005. gada līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 24. janvārī izskatīja atjaunināto Ungārijas konverģences programmu, kas aptver laiku no 2005. gada līdz 2008. gadam.

| (2) | Kad 90. gadu vidū bija pieņemts plašs ekonomikas reformu komplekss, pareiza makroekonomikas politika un attiecīgas strukturālas reformas palīdzēja sasniegt stabilus un augstus izaugsmes rādītājus un samazināt inflāciju. Tomēr no 2001. gada ievērojami pieauga valsts izdevumi, un tika īstenota dāsna algu palielināšanas politika, makroekonomikas mērogos tādējādi radot jūtamu nelīdzsvarotību. Lai gan izaugsme ir kļuvusi līdzsvarotāka, un inflācijas un algu pieauguma tempi pēdējos gados ir palēninājušies, Ungārija joprojām cīnās ar lielu budžeta deficītu un ārējo deficītu. 2005. gada decembra atjauninājumā ietvertajā makroekonomikas scenārijā paredzēts, ka reālā IKP pieaugums atlikušajā programmas posmā būs stabils — apmēram 4 % apjomā, ko nodrošinās investīcijas un eksports.
  Izvērtējot šo scenāriju atbilstoši pašreiz pieejamai informācijai, šķiet, ka tā pamatā ir ticami pieņēmumi par izaugsmi, lai gan programmas posma pēdējā gadā tas šķiet pozitīvs. Plānotais ārējā deficīta samazinājums būs atkarīgs no fiskālo ierobežojumu īstenošanas līdztekus strukturālu reformu ieviešanai, lai palielinātu potenciālo ražošanas apjomu. Programmas prognozes par inflāciju šķiet ticamas. |
| --- | --- |

(2)

Kad 90. gadu vidū bija pieņemts plašs ekonomikas reformu komplekss, pareiza makroekonomikas politika un attiecīgas strukturālas reformas palīdzēja sasniegt stabilus un augstus izaugsmes rādītājus un samazināt inflāciju. Tomēr no 2001. gada ievērojami pieauga valsts izdevumi, un tika īstenota dāsna algu palielināšanas politika, makroekonomikas mērogos tādējādi radot jūtamu nelīdzsvarotību. Lai gan izaugsme ir kļuvusi līdzsvarotāka, un inflācijas un algu pieauguma tempi pēdējos gados ir palēninājušies, Ungārija joprojām cīnās ar lielu budžeta deficītu un ārējo deficītu. 2005. gada decembra atjauninājumā ietvertajā makroekonomikas scenārijā paredzēts, ka reālā IKP pieaugums atlikušajā programmas posmā būs stabils — apmēram 4 % apjomā, ko nodrošinās investīcijas un eksports.

Izvērtējot šo scenāriju atbilstoši pašreiz pieejamai informācijai, šķiet, ka tā pamatā ir ticami pieņēmumi par izaugsmi, lai gan programmas posma pēdējā gadā tas šķiet pozitīvs. Plānotais ārējā deficīta samazinājums būs atkarīgs no fiskālo ierobežojumu īstenošanas līdztekus strukturālu reformu ieviešanai, lai palielinātu potenciālo ražošanas apjomu. Programmas prognozes par inflāciju šķiet ticamas.

| (3) | Padome 2004. gada 5. jūlijā pieņēma lēmumu, ka Ungārijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts, un saskaņā ar 104. panta 7. punktu izdeva ieteikumu vēlākais līdz 2008. gadam labot stāvokli atbilstoši Ungārijas maija konverģences programmā ietvertajai korekcijai. Pēc 2005. gada janvāra lēmuma par neatbilstību saskaņā ar 104. panta 8. punktu Padome otrreiz 2005. gada 8. martā izdeva ieteikumus saskaņā ar 104. punktu, uzsverot, ka 2008. gads ir mērķa gads, līdz kuram ir jānovērš pārmērīgais budžeta deficīts. Padome ieteica Ungārijas iestādēm veikt efektīvas darbības, lai sasniegtu atjauninātajā konverģences programmā 2005. gadam nosprausto deficīta mērķi, kā arī saplānot un īstenot visus nodokļu samazinājumus, kas būs atkarīgi no tā, vai būs sasniegti minētās, atjauninātās konverģences programmas mērķi attiecībā uz deficītu. Tas bija atspoguļots arī Padomes atzinumā par konverģences programmas 2004. gada atjauninājumu, ko arī pieņēma 2005. gada 8. martā. Atjauninājums joprojām paredz līdz 2008. gadam novērst pārmērīgo budžeta deficītu. Paredzētā deficīta virzība ir no 6,1 % no IKP 2005. gadā uz 4,7 % no IKP 2006. gadā, 3,3 % no IKP 2007. gadā un 1,9 % no IKP 2008. gadā, katru gadu samazinot to par 1,4 IKP procentu punktiem. Laika profils primārajam pārpalikumam ir līdzīgs. Budžeta prognozēs nav iekļauti vienreizēji pasākumi un Statistikas biroja 2004. gada 2. marta lēmuma par fondēto pensiju shēmu klasifikācijas ietekme robežās no 1 % līdz 1,5 % no IKP, ko ņem vērā līdz 2007. gada pavasara paziņojumam. (2) 2005. gada septembrī Ungārijas iestādes 2004. gada decembra atjauninājumā minēto 2005. gada mērķi — 3,6 % no IKP — palielināja līdz 6,1 % no IKP. Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozē norādīts, ka pārskatītais mērķis 2005. gadam ir sasniedzams. Jaunākie pieejamie skaidras naudas dati šo viedokli apstiprina. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2004. gada 5. jūlijā pieņēma lēmumu, ka Ungārijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts, un saskaņā ar 104. panta 7. punktu izdeva ieteikumu vēlākais līdz 2008. gadam labot stāvokli atbilstoši Ungārijas maija konverģences programmā ietvertajai korekcijai. Pēc 2005. gada janvāra lēmuma par neatbilstību saskaņā ar 104. panta 8. punktu Padome otrreiz 2005. gada 8. martā izdeva ieteikumus saskaņā ar 104. punktu, uzsverot, ka 2008. gads ir mērķa gads, līdz kuram ir jānovērš pārmērīgais budžeta deficīts. Padome ieteica Ungārijas iestādēm veikt efektīvas darbības, lai sasniegtu atjauninātajā konverģences programmā 2005. gadam nosprausto deficīta mērķi, kā arī saplānot un īstenot visus nodokļu samazinājumus, kas būs atkarīgi no tā, vai būs sasniegti minētās, atjauninātās konverģences programmas mērķi attiecībā uz deficītu. Tas bija atspoguļots arī Padomes atzinumā par konverģences programmas 2004. gada atjauninājumu, ko arī pieņēma 2005. gada 8. martā. Atjauninājums joprojām paredz līdz 2008. gadam novērst pārmērīgo budžeta deficītu. Paredzētā deficīta virzība ir no 6,1 % no IKP 2005. gadā uz 4,7 % no IKP 2006. gadā, 3,3 % no IKP 2007. gadā un 1,9 % no IKP 2008. gadā, katru gadu samazinot to par 1,4 IKP procentu punktiem. Laika profils primārajam pārpalikumam ir līdzīgs. Budžeta prognozēs nav iekļauti vienreizēji pasākumi un Statistikas biroja 2004. gada 2. marta lēmuma par fondēto pensiju shēmu klasifikācijas ietekme robežās no 1 % līdz 1,5 % no IKP, ko ņem vērā līdz 2007. gada pavasara paziņojumam. (2) 2005. gada septembrī Ungārijas iestādes 2004. gada decembra atjauninājumā minēto 2005. gada mērķi — 3,6 % no IKP — palielināja līdz 6,1 % no IKP. Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozē norādīts, ka pārskatītais mērķis 2005. gadam ir sasniedzams. Jaunākie pieejamie skaidras naudas dati šo viedokli apstiprina.

| (4) | Atjauninājumā pamatā ievērots jaunajā rīcības kodeksā noteiktais stabilitātes un konverģences programmu struktūras paraugs un informācijas sniegšanas prasības. (3) |
| --- | --- |

(4)

Atjauninājumā pamatā ievērots jaunajā rīcības kodeksā noteiktais stabilitātes un konverģences programmu struktūras paraugs un informācijas sniegšanas prasības. (3)

| (5) | Atjauninājumā ir paredzēts strukturālās bilances uzlabojums no -5,7 % no IKP 2005. gadā līdz -2,1 % no IKP 2008. gadā (nerēķinot pensiju reformas ietekmi). Programmā nav skaidri noteikti vidēja termiņa mērķi, bet to var aprēķināt, un tas ir strukturāls deficīts robežās no -0.5 % līdz -1 % no IKP. |
| --- | --- |

(5)

Atjauninājumā ir paredzēts strukturālās bilances uzlabojums no -5,7 % no IKP 2005. gadā līdz -2,1 % no IKP 2008. gadā (nerēķinot pensiju reformas ietekmi). Programmā nav skaidri noteikti vidēja termiņa mērķi, bet to var aprēķināt, un tas ir strukturāls deficīts robežās no -0.5 % līdz -1 % no IKP.

| (6) | Budžeta iznākumi varētu būt daudz sliktāki nekā prognozēts programmā. Programmā, 2005. gadā paredzot deficītu 6.1 % no IKP, sīki aprakstīts nodokļu samazinājumus, kopumā aptverot līdz 3.5 % no IKP. Programmas konsolidācija balstās uz ļoti lielu — 7.5 % no IKP izdevumu daļas samazinājumu, kura īstenošanu nepavada konkrēti pasākumi. |
| --- | --- |

(6)

Budžeta iznākumi varētu būt daudz sliktāki nekā prognozēts programmā. Programmā, 2005. gadā paredzot deficītu 6.1 % no IKP, sīki aprakstīts nodokļu samazinājumus, kopumā aptverot līdz 3.5 % no IKP. Programmas konsolidācija balstās uz ļoti lielu — 7.5 % no IKP izdevumu daļas samazinājumu, kura īstenošanu nepavada konkrēti pasākumi.

| (7) | Ņemot vērā šo apdraudējumu novērtējumu, ir jāpamato programmā iekļautajā budžeta nostāja, lai līdz 2008. gadam, programmas pēdējam gadam, nodrošinātu atbilstību Padomes ieteiktai pārmērīga deficīta novēršanai. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šo apdraudējumu novērtējumu, ir jāpamato programmā iekļautajā budžeta nostāja, lai līdz 2008. gadam, programmas pēdējam gadam, nodrošinātu atbilstību Padomes ieteiktai pārmērīga deficīta novēršanai.

| (8) | Lēš, ka 2005. gadā parāda attiecība ir sasniegusi 57,7 % no IKP. Programmā ir prognozēts, ka programmas posmā parāda koeficients samazināsies par apmēram 1

  procentu punktiem no IKP. Parāda attiecība varētu būt mazāk pozitīva nekā programmā prognozēts, ņemot vērā iepriekš minētos apdraudējumus budžeta mērķiem. |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | Šķiet, ka valsts finanšu stabilitāte Ungārijai ir ļoti apdraudēta tādu prognozēto budžeta izmaksu dēļ, kuras rada iedzīvotāju novecošana. Pašreiz parāda un IKP attiecība ir tuva atsauces vērtībai, un ir prognozēts tās pieaugums laikā līdz 2050. gadam. Ungārija 90. gadu beigās ir reformējusi pensiju sistēmu, lai novērstu turpmākus pensiju izdevumu pieaugumus, un tas ir palīdzējis novērst novecošanas ietekmi uz budžetu. Tomēr valsts izdevumi pensijām, iespējams, būs lielāki nekā prognozēts atjauninājumā, kas liecinās par to, cik svarīgi ir rūpīgi pārraudzīt faktorus, ko uzskata par tādiem, kas varētu kompensēt izdevumu pieaugumu, kā arī pensiju un citu ar iedzīvotāju vecumu saistītu izdevumu attīstību. Turklāt pašreizējais lielais strukturālais deficīts pastiprināti apdraud stabilitāti. Tādēļ ir jāīsteno plaša valsts finanšu konsolidēšana vidējā termiņā, un jāturpina stiprināt budžeta pozīcija, lai mazinātu apdraudējumu valsts finanšu stabilitātei. (4) |
| --- | --- |

(9)

Šķiet, ka valsts finanšu stabilitāte Ungārijai ir ļoti apdraudēta tādu prognozēto budžeta izmaksu dēļ, kuras rada iedzīvotāju novecošana. Pašreiz parāda un IKP attiecība ir tuva atsauces vērtībai, un ir prognozēts tās pieaugums laikā līdz 2050. gadam. Ungārija 90. gadu beigās ir reformējusi pensiju sistēmu, lai novērstu turpmākus pensiju izdevumu pieaugumus, un tas ir palīdzējis novērst novecošanas ietekmi uz budžetu. Tomēr valsts izdevumi pensijām, iespējams, būs lielāki nekā prognozēts atjauninājumā, kas liecinās par to, cik svarīgi ir rūpīgi pārraudzīt faktorus, ko uzskata par tādiem, kas varētu kompensēt izdevumu pieaugumu, kā arī pensiju un citu ar iedzīvotāju vecumu saistītu izdevumu attīstību. Turklāt pašreizējais lielais strukturālais deficīts pastiprināti apdraud stabilitāti. Tādēļ ir jāīsteno plaša valsts finanšu konsolidēšana vidējā termiņā, un jāturpina stiprināt budžeta pozīcija, lai mazinātu apdraudējumu valsts finanšu stabilitātei. (4)

| (10) | Valsts finanšu jomā paredzētie pasākumi nesaskan ar vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ir iekļautas integrētajās pamatnostādnēs 2005.-2008. gadam. Pat, ja pasākumi saskan ar pamatnostādnēm, to īstenošana ir nopietni apdraudēta. Saskaņā ar Padomes 2005. gada 8. novembra lēmumu, pamatojoties uz Līguma 104. panta 8. punktu, Ungārija nav izpildījusi Padomes 2005. gada 8. marta otros 104. panta 7. punkta ieteikumus saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Atjauninājumā ir saglabāta daudzgadu shēma pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai līdz 2008. gadam, lai gan budžeta iznākums var būt daudz sliktāks, ja fiskālos pasākumus, kas ir pamatā fiskālajiem mērķiem, skaidri neformulēs un konsekventi neīstenos. |
| --- | --- |

(10)

Valsts finanšu jomā paredzētie pasākumi nesaskan ar vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ir iekļautas integrētajās pamatnostādnēs 2005.-2008. gadam. Pat, ja pasākumi saskan ar pamatnostādnēm, to īstenošana ir nopietni apdraudēta. Saskaņā ar Padomes 2005. gada 8. novembra lēmumu, pamatojoties uz Līguma 104. panta 8. punktu, Ungārija nav izpildījusi Padomes 2005. gada 8. marta otros 104. panta 7. punkta ieteikumus saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Atjauninājumā ir saglabāta daudzgadu shēma pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai līdz 2008. gadam, lai gan budžeta iznākums var būt daudz sliktāks, ja fiskālos pasākumus, kas ir pamatā fiskālajiem mērķiem, skaidri neformulēs un konsekventi neīstenos.

| (11) | Ungārijas valsts reformu programmā, ko 2005. gada 14. oktobrī iesniedza sakarā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju izaugsmei un darba vietu radīšanai, kā galvenais uzdevums ir norādīta pakāpeniska un konsekventa valsts sektora apjomu un valsts deficīta samazināšana. Valsts reformu programmā ietverto reformu pasākumu ietekme uz budžetu ir atspoguļota konverģences programmas budžeta prognozēs, ciktāl tie attiecas uz nodokļu samazināšanu. Atjauninājumā ir izskaidrota nesen pieņemtā nodokļu samazināšanas piecu gadu programma, un izklāstīti vairāki valsts sektora reformas plāni, tomēr nesniedzot vajadzīgos parametrus un skaitļus. Plāni kopumā atbilst valsts reformu programmai. |
| --- | --- |

(11)

Ungārijas valsts reformu programmā, ko 2005. gada 14. oktobrī iesniedza sakarā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju izaugsmei un darba vietu radīšanai, kā galvenais uzdevums ir norādīta pakāpeniska un konsekventa valsts sektora apjomu un valsts deficīta samazināšana. Valsts reformu programmā ietverto reformu pasākumu ietekme uz budžetu ir atspoguļota konverģences programmas budžeta prognozēs, ciktāl tie attiecas uz nodokļu samazināšanu. Atjauninājumā ir izskaidrota nesen pieņemtā nodokļu samazināšanas piecu gadu programma, un izklāstīti vairāki valsts sektora reformas plāni, tomēr nesniedzot vajadzīgos parametrus un skaitļus. Plāni kopumā atbilst valsts reformu programmai.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu, Padome uzskata, ka jāveic efektīvas fiskālas darbības. Saskaņā ar 3. iedaļas 9. pantu Padomes Regulā (EK) Nr 1466/97, kurā izdarīti grozījumi, Padome aicina Ungāriju pēc iespējas drīz un vēlākais līdz 2006. gada 1. septembrim iesniegt koriģētu konverģences programmas atjauninājumu, kurā būtu konkrēti un strukturāli pasākumi, kas pilnībā atbilst tās nospraustajiem vidēja termiņa pielāgojumiem. Starplaikā Ungārijai ir jādara viss vajadzīgais, lai sasniegtu budžeta mērķus 2006. gadam un turpmākajā laikā.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums (5)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (grozījumi procentos) | KP 2005. dec  (10) | 4,2 | 4,0 | 4,1 | 4,0 | 4,0 |
| KOM 2005. nov. | 4,2 | 3,7 | 3,9 | 3,9 | nav |
| KP 2004. dec. | 3,9 | 4,0 | 4,2 | 4,3 | 4,6 |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2005. dec. | 6,8 | 3,5 | 2,1 | 3,0 | 2,4 |
| KOM 2005. nov. | 6,8 | 3,7 | 2,0 | 3,0 | nav |
| KP 2004. dec. | 6,8 | 4,5 | 4,0 | 3,5 | 3,0 |
| Potenciālā un faktiskā produkcijas apjoma starpība
  (% no potenciālā IKP) | KP 2005. dec.  (6) | – 1,3 | – 1,0 | – 0,5 | – 0,1 | 0,4 |
| KOM 2005. nov. (11) | – 0,9 | – 0,7 | – 0,3 | 0,2 | nav |
| KP 2004. dec. (6) | nav | nav | nav | nav | nav |
| Valsts bilance
  (% no IKP) | KP 2005. dec. | – 5,4 | – 6,1 | – 4,7 (12) | – 3,3 (12) | – 1,9 |
| KOM 2005. nov. | – 5,4 | – 6,1 | – 6,7 | – 6,9 | nav |
| KP 2004. dec. | – 4,5 | – 3,6 | – 2,9 | – 2,2 | – 1,6 |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2005. dec. | – 1,1 | – 2,5 | – 1,5 | – 0,3 | + 0,8 |
| KOM 2005. nov. | – 1,5 | – 2,2 | – 3,0 | – 3,4 | nav |
| KP 2004. dec. | – 0,5 | 0,0 | 0,2 | 0,6 | 1,0 |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | KP 2005. dec. (6) | – 4,8 | – 5,7 | – 4,5 (12) | – 3,3 (12) | – 2,2 |
| KOM 2005. nov. | – 5,3 | – 5,8 | – 6,6 | – 7,0 | nav |
| KP 2004. dec. (6) | nav | nav | nav | nav | nav |
| Strukturālā bilance (7)

  (% no IKP) | KP 2005. dec.  (8) | – 4,8 | – 5,7 | – 4,5 | – 3,3 | – 2,2 |
| KOM 2005. nov. (9) | – 5,3 | – 6,3 | – 7,6 | – 8,5 | nav |
| KP 2004. dec. | nav | nav | nav | nav | nav |
| Valsts bruto parāds
  (% no IKP) | KP 2005. dec. | 57,2 | 57,7 | 58,4 (12) | 57,9 (12) | 56,2 (12) |
| KOM 2005. nov. | 57,4 | 57,2 | 58,0 | 59,2 | nav |
| KP 2004. dec. | 57,3 | 55,5 | 53,0 | 50,6 | 48,3 |
| Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM). Komisijas dienestu aprēķini. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reālais IKP

(grozījumi procentos)

KP 2005. dec  (10)

4,2

4,0

4,1

4,0

4,0

KOM 2005. nov.

4,2

3,7

3,9

3,9

nav

KP 2004. dec.

3,9

4,0

4,2

4,3

4,6

SPCI inflācija

(%)

KP 2005. dec.

6,8

3,5

2,1

3,0

2,4

KOM 2005. nov.

6,8

3,7

2,0

3,0

nav

KP 2004. dec.

6,8

4,5

4,0

3,5

3,0

Potenciālā un faktiskā produkcijas apjoma starpība

(% no potenciālā IKP)

KP 2005. dec.  (6)

– 1,3

– 1,0

– 0,5

– 0,1

0,4

KOM 2005. nov. (11)

– 0,9

– 0,7

– 0,3

0,2

nav

KP 2004. dec. (6)

nav

nav

nav

nav

nav

Valsts bilance

(% no IKP)

KP 2005. dec.

– 5,4

– 6,1

– 4,7 (12)

– 3,3 (12)

– 1,9

KOM 2005. nov.

– 5,4

– 6,1

– 6,7

– 6,9

nav

KP 2004. dec.

– 4,5

– 3,6

– 2,9

– 2,2

– 1,6

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2005. dec.

– 1,1

– 2,5

– 1,5

– 0,3

- 0,8

KOM 2005. nov.

– 1,5

– 2,2

– 3,0

– 3,4

nav

KP 2004. dec.

– 0,5

0,0

0,2

0,6

1,0

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

KP 2005. dec. (6)

– 4,8

– 5,7

– 4,5 (12)

– 3,3 (12)

– 2,2

KOM 2005. nov.

– 5,3

– 5,8

– 6,6

– 7,0

nav

KP 2004. dec. (6)

nav

nav

nav

nav

nav

Strukturālā bilance (7)

(% no IKP)

KP 2005. dec.  (8)

– 4,8

– 5,7

– 4,5

– 3,3

– 2,2

KOM 2005. nov. (9)

– 5,3

– 6,3

– 7,6

– 8,5

nav

KP 2004. dec.

nav

nav

nav

nav

nav

Valsts bruto parāds

(% no IKP)

KP 2005. dec.

57,2

57,7

58,4 (12)

57,9 (12)

56,2 (12)

KOM 2005. nov.

57,4

57,2

58,0

59,2

nav

KP 2004. dec.

57,3

55,5

53,0

50,6

48,3

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM). Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir atrodami šajā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Ņemot vērā šo ietekmi, vispārējā valsts bilance saskaņā ar atjaunināto programmu būtu 7,4 % no IKP 2005. gadā, 6,1 % 2006. gadā, 4,7 % 2007. gadā un 3,4 % 2008. gadā, savukārt valsts kopējais parāds būtu 60,3 % no IKP 2004. gadā, 61,5 % 2005. gadā, 63,0 % 2006. gadā, 63,2 % 2007. gadā un 62,3 % 2008. gadā. Tajā gan nav ietverts militāro lidmašīnu iepirkums 2006. un 2007. gadā par 0,3 IKP procentu punktiem.

(3)  Atjauninātajā programmā ir doti visi jaunajā rīcības kodeksā paredzētie obligātie dati un lielākā daļa izvēles datu. Izņēmumi attiecas uz militāro izdevumu uzskaiti, kuri nesaskan ar ESA prasībām un apiešanos ar FISIM.

(4)  Sīkākas ziņas par ilgtermiņa stabilitāti ir sniegtas Komisijas dienestu veiktajā programmas tehniskajā novērtējumā, ko publicēs šajā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(5)  Budžeta prognozēs nav ņemts vērā tas, kādu ietekmi atstājis Statistikas biroja 2004. gada 2. marta lēmums par fondēto pensiju shēmu klasifikāciju, kas jāievieš līdz 2007. gada pavasara paziņojumam. Ņemot vērā tādu ietekmi, vispārējā valsts bilance saskaņā ar atjaunināto programmu būtu 6,5% no IKP 2004. gadā, 7,4% 2005. gadā, 6,1% 2006. gadā, 4,7% 2007. gadā un 3,4% 2008. gadā, savukārt valsts kopējais parāds būtu 60,3% no IKP 2004. gadā, 61,5% 2005. gadā, 63,0% 2006. gadā, 63,2% 2007. gadā un 62,3% 2008. gadā (skat. arī 8. zemsvītras piezīmi).

(6)  Komisijas dienestu aprēķini, pamatojoties uz programmā iestrādāto informāciju.

(7)  Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(8)  Programmā nav informācijas par vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem.

(9)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi, ņemti no Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozes.

(10)  Pirms FISIM sadales (pēc FISIM sadales 4,6% 2004. gadā, 4,2% 2005. gadā, 4,3% 2006. gadā, 4,1% 2007. gadā, un 4,1% 2008. gadā).

(11)  Pamatojoties uz prognozēto potenciālo pieaugumu, attiecīgi 3,7%, 3,5%, 3,5% un 3,4% apmērā — laikam no 2004. gada līdz 2007. gadam.

(12)  Neietverot militāros iepirkumus 0,3% no IKP gan 2007., gan 2006. gadā.

Avots:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM). Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 7.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/17

---

PADOMES ATZINUMS

(2006. gada 24. janvāris)

par atjaunināto Slovākijas konverģences programmu 2005. līdz 2008. gadam

(2006/C 55/05)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2006. gada 24. janvārī izskatīja atjaunināto Slovākijas konverģences programmu, kas aptver laiku no 2005. gada līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 24. janvārī izskatīja atjaunināto Slovākijas konverģences programmu, kas aptver laiku no 2005. gada līdz 2008. gadam.

| (2) | Faktiskais IKP pieaugums Slovākijā no 1994. gada līdz 2004. gadam vidēji sastāda 4.3 % un tas ir gandrīz divus procenta punktus virs vidējā ES25 noteiktā apjoma (2.4 %). Neskatoties uz uzlabojumu 2005. gadā, situācija darba tirgū aizvien ir būtiska problēma valstī. Paātrinātās uzņēmumu pārstrukturēšanas dēļ 90. gadu beigās bezdarba līmenis pieauga no 13.7 % 1994. gadā līdz 18.2 % 2004. gadā, šajā pašā laika periodā kopējam nodarbinātības līmenim samazinoties par diviem procentu punktiem. Pieņēmums makroekonomikas scenārijā paredz, ka faktiskais IKP pieaugums programmas laikā būs vidēji 5.6 % gadā un sākotnējā negatīvā reālā un faktiskā produkcijas apjoma starpība 2005. gadā nozīmē cikliskas tirgus svārstības. Pēc pašreizējās informācijas šis scenārijs atspoguļo ticamus pieņēmumus par izaugsmi. Arī programmas aplēses par inflāciju šķiet ticamas. |
| --- | --- |

(2)

Faktiskais IKP pieaugums Slovākijā no 1994. gada līdz 2004. gadam vidēji sastāda 4.3 % un tas ir gandrīz divus procenta punktus virs vidējā ES25 noteiktā apjoma (2.4 %). Neskatoties uz uzlabojumu 2005. gadā, situācija darba tirgū aizvien ir būtiska problēma valstī. Paātrinātās uzņēmumu pārstrukturēšanas dēļ 90. gadu beigās bezdarba līmenis pieauga no 13.7 % 1994. gadā līdz 18.2 % 2004. gadā, šajā pašā laika periodā kopējam nodarbinātības līmenim samazinoties par diviem procentu punktiem. Pieņēmums makroekonomikas scenārijā paredz, ka faktiskais IKP pieaugums programmas laikā būs vidēji 5.6 % gadā un sākotnējā negatīvā reālā un faktiskā produkcijas apjoma starpība 2005. gadā nozīmē cikliskas tirgus svārstības. Pēc pašreizējās informācijas šis scenārijs atspoguļo ticamus pieņēmumus par izaugsmi. Arī programmas aplēses par inflāciju šķiet ticamas.

| (3) | Padome 2004. gada 5. jūlijā pieņēma lēmumu, ka Slovākijai ir pārmērīgs deficīts. Saskaņā ar tā paša datuma Padomes ieteikuma 104. panta 7. punktu, pārmērīgais deficīts jānovērš līdz 2007. gadam. 2005. gada 17. februāra atzinumā par Slovākijas iepriekšējo atjaunināto konverģences programmu laika posmam no 2004. gada līdz 2007. gadam Padome aicināja Slovākiju “i) izmantot katra iespēju paātrināt budžeta deficīta samazināšanu, tostarp, izmantojot lielākus ieņēmumus nekā paredzēts un ietaupījumus izdevumu sadaļā, jo īpaši 2005. gadā; ii) noteikt saistošu vidējā termiņa izdevumu griestu līmeni; iii) uzmanīties, lai konverģences programmā paredzēto inflācijas procesu neiespaido otrā posma efekts, kas izriet no 2004. gada augstā inflācijas līmeņa”. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2004. gada 5. jūlijā pieņēma lēmumu, ka Slovākijai ir pārmērīgs deficīts. Saskaņā ar tā paša datuma Padomes ieteikuma 104. panta 7. punktu, pārmērīgais deficīts jānovērš līdz 2007. gadam. 2005. gada 17. februāra atzinumā par Slovākijas iepriekšējo atjaunināto konverģences programmu laika posmam no 2004. gada līdz 2007. gadam Padome aicināja Slovākiju “i) izmantot katra iespēju paātrināt budžeta deficīta samazināšanu, tostarp, izmantojot lielākus ieņēmumus nekā paredzēts un ietaupījumus izdevumu sadaļā, jo īpaši 2005. gadā; ii) noteikt saistošu vidējā termiņa izdevumu griestu līmeni; iii) uzmanīties, lai konverģences programmā paredzēto inflācijas procesu neiespaido otrā posma efekts, kas izriet no 2004. gada augstā inflācijas līmeņa”.

| (4) | Atjauninātā programma pamatā atbilst jaunajā rīcības kodeksā dotajam stabilitātes un konverģences programmas struktūras paraugam un informācijas sniegšanas prasībām (2). |
| --- | --- |

(4)

Atjauninātā programma pamatā atbilst jaunajā rīcības kodeksā dotajam stabilitātes un konverģences programmas struktūras paraugam un informācijas sniegšanas prasībām (2).

| (5) | Programmā paredzēts samazināt deficītu zem 3 % no IKP atsauces vērtības 2007. gadā atbilstoši 2004. gada 5. jūlija Padomes ieteikumam saskaņā ar 104. panta 7. punktu. Paredzēts, ka vispārējā valsts budžeta deficīts samazināsies (neietverot pensiju reformas izmaksas) no 4.1 % IKP (tostarp 0.8 % IKP parādu dzēšanu) 2005. gadā līdz 2.9 % 2006. gadā, tad strauji krītot līdz 1.6 % IKP 2007. gadā un 2008. gadā sasniedzot 1.3 % no IKP. Primārā bilance ir līdzīga, uzlabojumus sagaidot no -2.3 % no IKP (-1.5 % no IKP neieskaitot parādu dzēšanu 0.8 % apmērā no IKP) 2005. gadā līdz 0.7 % 2008. gadā. Budžeta korekcijas galvenokārt attiecas uz izdevumiem. Tiek prognozēts izdevumu un IKP attiecības samazinājums par 3.4 procentu punktiem laikā no 2005. līdz 2008. gadam (par 2.6 procentu punktiem, neieskaitot 0.8 % no IKP parādu samazināšanas 2005. gadā.) Tiek paredzēts, ka vispārējo valsts ienākumu līmenis saglabāsies visumā stabils līdz 2007. gadam un tad samazināsies par 0.7 % no IKP 2008. gadā. Otrā pīlāra pensiju fonda shēmas klasifikācijas ietekme uz budžetu ārpus vispārējā valsts sektora (kas jāīsteno līdz paziņojumam 2007. gada pavasarī) tiek aplēsta 0.8 %, 1.3 %, 1.4 % un 1.4 % apmērā no IKP attiecīgi 2005., 2006., 2007. un 2008. gadā. Plānotā fiskālā konsolidācija ir orientēta uz beigu pasākumiem, galvenokārt koncentrējot to 2007. gadā. |
| --- | --- |

(5)

Programmā paredzēts samazināt deficītu zem 3 % no IKP atsauces vērtības 2007. gadā atbilstoši 2004. gada 5. jūlija Padomes ieteikumam saskaņā ar 104. panta 7. punktu. Paredzēts, ka vispārējā valsts budžeta deficīts samazināsies (neietverot pensiju reformas izmaksas) no 4.1 % IKP (tostarp 0.8 % IKP parādu dzēšanu) 2005. gadā līdz 2.9 % 2006. gadā, tad strauji krītot līdz 1.6 % IKP 2007. gadā un 2008. gadā sasniedzot 1.3 % no IKP. Primārā bilance ir līdzīga, uzlabojumus sagaidot no -2.3 % no IKP (-1.5 % no IKP neieskaitot parādu dzēšanu 0.8 % apmērā no IKP) 2005. gadā līdz 0.7 % 2008. gadā. Budžeta korekcijas galvenokārt attiecas uz izdevumiem. Tiek prognozēts izdevumu un IKP attiecības samazinājums par 3.4 procentu punktiem laikā no 2005. līdz 2008. gadam (par 2.6 procentu punktiem, neieskaitot 0.8 % no IKP parādu samazināšanas 2005. gadā.) Tiek paredzēts, ka vispārējo valsts ienākumu līmenis saglabāsies visumā stabils līdz 2007. gadam un tad samazināsies par 0.7 % no IKP 2008. gadā. Otrā pīlāra pensiju fonda shēmas klasifikācijas ietekme uz budžetu ārpus vispārējā valsts sektora (kas jāīsteno līdz paziņojumam 2007. gada pavasarī) tiek aplēsta 0.8 %, 1.3 %, 1.4 % un 1.4 % apmērā no IKP attiecīgi 2005., 2006., 2007. un 2008. gadā. Plānotā fiskālā konsolidācija ir orientēta uz beigu pasākumiem, galvenokārt koncentrējot to 2007. gadā.

| (6) | Paredzēts, ka programmas darbības laikā strukturālā bilance (piem., cikliski koriģētās bilances neto no vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem), ko aprēķina saskaņā ar vispārpieņemtu metodoloģiju, uzlabosies par 0.4 % no IKP gadā, no 2.8 % IKP līdz -1.5 % IKP. Programmā ir noteikti vidēja termiņa mērķi budžeta stāvokļa strukturālajam deficītam 0,9 % no IKP apmērā, un tā tiecas sasniegt to līdz 2010. gadam (pēc programmas darbības laika). Tā kā programmas vidējā termiņa mērķis ir stingrāks nekā obligātais kritērijs (kas noteikts, pamatojoties uz deficītu 2,75 % apmērā no IKP), tā sasniegšanai vajadzētu paredzēt drošības rezervi pret pārmērīga deficīta rašanos. Programmā noteiktie vidēja termiņa mērķi ir atbilstošā līmenī, jo tie ir apmērā, kas Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā noteikts eirozonas un ERM II dalībvalstīm un atbilstīgi atspoguļo parāda attiecību un iespējamo vidējo reālo un faktisko ražošanas apjoma pieaugumu ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(6)

Paredzēts, ka programmas darbības laikā strukturālā bilance (piem., cikliski koriģētās bilances neto no vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem), ko aprēķina saskaņā ar vispārpieņemtu metodoloģiju, uzlabosies par 0.4 % no IKP gadā, no 2.8 % IKP līdz -1.5 % IKP. Programmā ir noteikti vidēja termiņa mērķi budžeta stāvokļa strukturālajam deficītam 0,9 % no IKP apmērā, un tā tiecas sasniegt to līdz 2010. gadam (pēc programmas darbības laika). Tā kā programmas vidējā termiņa mērķis ir stingrāks nekā obligātais kritērijs (kas noteikts, pamatojoties uz deficītu 2,75 % apmērā no IKP), tā sasniegšanai vajadzētu paredzēt drošības rezervi pret pārmērīga deficīta rašanos. Programmā noteiktie vidēja termiņa mērķi ir atbilstošā līmenī, jo tie ir apmērā, kas Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā noteikts eirozonas un ERM II dalībvalstīm un atbilstīgi atspoguļo parāda attiecību un iespējamo vidējo reālo un faktisko ražošanas apjoma pieaugumu ilgtermiņā.

| (7) | Šīs programmas budžeta prognožu apdraudējumi kopumā šķiet līdzsvaroti. Lai gan programmā nav sniegta sīkāka informācija par īpašiem pasākumiem, kurus plānots pieņemt, lai sasniegtu 2007. gada deficīta mērķi, atjauninātajā programmā uzsvērts, ka vidēja termiņa budžets, ko valdība apstiprinājusi, balstās uz pašreiz spēkā esošiem tiesību aktiem un valdības apstiprinātām izmaiņām tiesību aktos. Patreizējā valdība līdz šim ir vairāk kā ievērojusi budžeta mērķus, kas noteikti iepriekšējās programmās: pēc tam, kad 2004. gadā panākts deficīta līmenis, kas ir zemāks par gaidīto, tāpat tiek gaidīts labāks rezultāts attiecībā uz 2005. gadu (ja neņem vērā 0.8 % no IKP parādu dzēšanu). Tomēr daži no finanšu resursiem, kas atbrīvoti dēļ mazāka procentu izdevumu apmēra nekā gaidīts 2005. gadā, tika izmantoti, lai segtu citus budžetā neparedzētus valsts izdevumus, tādējādi uzsverot to, ka nepieciešams noteikt saistošākus griestus attiecībā uz izdevumu posteņiem. |
| --- | --- |

(7)

Šīs programmas budžeta prognožu apdraudējumi kopumā šķiet līdzsvaroti. Lai gan programmā nav sniegta sīkāka informācija par īpašiem pasākumiem, kurus plānots pieņemt, lai sasniegtu 2007. gada deficīta mērķi, atjauninātajā programmā uzsvērts, ka vidēja termiņa budžets, ko valdība apstiprinājusi, balstās uz pašreiz spēkā esošiem tiesību aktiem un valdības apstiprinātām izmaiņām tiesību aktos. Patreizējā valdība līdz šim ir vairāk kā ievērojusi budžeta mērķus, kas noteikti iepriekšējās programmās: pēc tam, kad 2004. gadā panākts deficīta līmenis, kas ir zemāks par gaidīto, tāpat tiek gaidīts labāks rezultāts attiecībā uz 2005. gadu (ja neņem vērā 0.8 % no IKP parādu dzēšanu). Tomēr daži no finanšu resursiem, kas atbrīvoti dēļ mazāka procentu izdevumu apmēra nekā gaidīts 2005. gadā, tika izmantoti, lai segtu citus budžetā neparedzētus valsts izdevumus, tādējādi uzsverot to, ka nepieciešams noteikt saistošākus griestus attiecībā uz izdevumu posteņiem.

| (8) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā budžeta stāvoklis šķiet atbilstošs tam, lai, kā to iesaka Padome, koriģētu pārmērīgo deficītu līdz 2007. gadam. Tomēr budžeta pozīcija programmā var nebūt pietiekama, lai nodrošinātu vidējā termiņa mērķu sasniegšanu 2010. gadā, kā paredzēts programmā. Koriģēšanas ātrums 2008. gadā (gadā, kas seko pārmērīga budžeta deficīta novēršanas gadam) virzoties uz programmā paredzēto vidēja termiņa mērķu sasniegšanu, nesaskan ar Stabilitātes un izaugsmes paktu, kas nosaka, ka eirozonas un ERM II dalībvalstīm ikgadējam strukturālās bilances uzlabojumam būtu jāatbilst kritērijam 0.5 % apmērā no IKP un korekcijai būtu jābūt augstākai labos ekonomikas apstākļos un zemākai sliktos apstākļos. Jo īpaši 2008. gadā uzlabojums strukturālajā bilancē sastāda tikai apmēram 0,75 % no IKP, cikliskiem apstākļiem norādot uz “labiem” ekonomiskiem apstākļiem (3). |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā budžeta stāvoklis šķiet atbilstošs tam, lai, kā to iesaka Padome, koriģētu pārmērīgo deficītu līdz 2007. gadam. Tomēr budžeta pozīcija programmā var nebūt pietiekama, lai nodrošinātu vidējā termiņa mērķu sasniegšanu 2010. gadā, kā paredzēts programmā. Koriģēšanas ātrums 2008. gadā (gadā, kas seko pārmērīga budžeta deficīta novēršanas gadam) virzoties uz programmā paredzēto vidēja termiņa mērķu sasniegšanu, nesaskan ar Stabilitātes un izaugsmes paktu, kas nosaka, ka eirozonas un ERM II dalībvalstīm ikgadējam strukturālās bilances uzlabojumam būtu jāatbilst kritērijam 0.5 % apmērā no IKP un korekcijai būtu jābūt augstākai labos ekonomikas apstākļos un zemākai sliktos apstākļos. Jo īpaši 2008. gadā uzlabojums strukturālajā bilancē sastāda tikai apmēram 0,75 % no IKP, cikliskiem apstākļiem norādot uz “labiem” ekonomiskiem apstākļiem (3).

| (9) | Lēš, ka 2005. gadā parāda attiecība ir sasniegusi 33,7 % no IKP, kas ir ievērojami zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības, 60 % no IKP un 10.5 % punktus zemāk par to, kas paredzēts iepriekšējā programmas atjauninājumā. Šī uz leju vērstā korekcija vērojama galvenokārt pateicoties kapitāla plūsmas korekcijai. Programmā lēsts, ka parāda attiecība programmas perioda laikā pieaugs par 2,5 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(9)

Lēš, ka 2005. gadā parāda attiecība ir sasniegusi 33,7 % no IKP, kas ir ievērojami zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības, 60 % no IKP un 10.5 % punktus zemāk par to, kas paredzēts iepriekšējā programmas atjauninājumā. Šī uz leju vērstā korekcija vērojama galvenokārt pateicoties kapitāla plūsmas korekcijai. Programmā lēsts, ka parāda attiecība programmas perioda laikā pieaugs par 2,5 procentu punktiem.

| (10) | Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspēju, Slovākijā sakarā ar plānotajām budžeta izmaksām saistībā ar iedzīvotāju novecošanos, nepastāv liels risks, saskaņā ar efektīvu fiskālo konsolidāciju arī pēc programmas darbības beigām un pilnīgu plānoto reformu īstenošanu, kā arī citu strukturālas dabas reformu īstenošanu (tostarp bezdarba samazināšanu). Parāda līmenis ir būtiski zem 60 % standartrādītāja un tam būtu jāpaliek tādā līmenī, pieņemot, ka nākamajās divās desmitgadēs nav gaidāma politikas maiņa. Tomēr nepārtraukts pašreiz augsta līmenī esošais strukturālais deficīts novērsīs valsts parāda attiecības pret IKP samazināšanos, kas palielina risku attiecībā uz ilgtermiņa stabilitāti. Stingra plānoto valsts finanšu konsolidācijas īstenošana vidējā termiņā ir nepieciešama, lai samazinātu risku attiecībā uz ilgtermiņa stabilitāti. |
| --- | --- |

(10)

Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspēju, Slovākijā sakarā ar plānotajām budžeta izmaksām saistībā ar iedzīvotāju novecošanos, nepastāv liels risks, saskaņā ar efektīvu fiskālo konsolidāciju arī pēc programmas darbības beigām un pilnīgu plānoto reformu īstenošanu, kā arī citu strukturālas dabas reformu īstenošanu (tostarp bezdarba samazināšanu). Parāda līmenis ir būtiski zem 60 % standartrādītāja un tam būtu jāpaliek tādā līmenī, pieņemot, ka nākamajās divās desmitgadēs nav gaidāma politikas maiņa. Tomēr nepārtraukts pašreiz augsta līmenī esošais strukturālais deficīts novērsīs valsts parāda attiecības pret IKP samazināšanos, kas palielina risku attiecībā uz ilgtermiņa stabilitāti. Stingra plānoto valsts finanšu konsolidācijas īstenošana vidējā termiņā ir nepieciešama, lai samazinātu risku attiecībā uz ilgtermiņa stabilitāti.

| (11) | Plānotie pasākumi valsts finanšu jomā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas nostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikam no 2005. gada līdz 2008. gadam. Slovākija ir uz pareizā ceļa, lai koriģētu tās pārmērīgo budžeta deficītu Padomes noteiktajā termiņā. |
| --- | --- |

(11)

Plānotie pasākumi valsts finanšu jomā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas nostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikam no 2005. gada līdz 2008. gadam. Slovākija ir uz pareizā ceļa, lai koriģētu tās pārmērīgo budžeta deficītu Padomes noteiktajā termiņā.

| (12) | Slovākijas valsts reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 14. oktobrī saistībā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju izaugsmei un darba vietu radīšanai, ir atzītas šādas galvenās problēmas, kas ietekmē valsts finanses: (i) informācijas sabiedrība; (ii) pētniecība un tehnoloģiju izstrāde, un inovācijas; un (iii) izglītība un nodarbinātība. Konverģences programmas budžeta prognozes pilnībā rāda, kā tie daži Valsts reformu programmā ietvertie konkrētie reformu pasākumu ietekmē budžetu. Konverģences programmā atspoguļotas jau pieņemtās reformas attiecībā uz nodokļu un pensiju sistēmām. Budžetā 2006. gadam, kā arī budžetā laika posmam no 2006.-2008. gadam paredzēti būtiski palielinājumi attiecībā uz izdevumiem izglītības un pētniecības un attīstības jomās, tādējādi atspoguļojot prioritātes, kas noteiktas valsts reformu programmā. |
| --- | --- |

(12)

Slovākijas valsts reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 14. oktobrī saistībā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju izaugsmei un darba vietu radīšanai, ir atzītas šādas galvenās problēmas, kas ietekmē valsts finanses: (i) informācijas sabiedrība; (ii) pētniecība un tehnoloģiju izstrāde, un inovācijas; un (iii) izglītība un nodarbinātība. Konverģences programmas budžeta prognozes pilnībā rāda, kā tie daži Valsts reformu programmā ietvertie konkrētie reformu pasākumu ietekmē budžetu. Konverģences programmā atspoguļotas jau pieņemtās reformas attiecībā uz nodokļu un pensiju sistēmām. Budžetā 2006. gadam, kā arī budžetā laika posmam no 2006.-2008. gadam paredzēti būtiski palielinājumi attiecībā uz izdevumiem izglītības un pētniecības un attīstības jomās, tādējādi atspoguļojot prioritātes, kas noteiktas valsts reformu programmā.

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto izvērtējumu, Padome ņem vērā, ka programmā būs ievērotas deficīta korekcijas, kas paredzētas Padomes ieteikumā atbilstīgi 104. panta 7. punktam. Ņemot vērā minētos ieteikumus, Padome uzskata, ka Slovākijai vajadzētu:

| i) | saistībā ar spēcīgas izaugsmes rādītājiem un izredzēm, stiprināt centienus veikt strukturālas budžeta korekcijas, lai paātrinātu vidēja termiņa mērķu sasniegšanu; un |
| --- | --- |

i)

saistībā ar spēcīgas izaugsmes rādītājiem un izredzēm, stiprināt centienus veikt strukturālas budžeta korekcijas, lai paātrinātu vidēja termiņa mērķu sasniegšanu; un

| ii) | nostiprināt valsts vidējā termiņa izdevumu maksimālo robežu saistošo raksturu. |
| --- | --- |

ii)

nostiprināt valsts vidējā termiņa izdevumu maksimālo robežu saistošo raksturu.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums (4)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Faktiskais IKP
  (grozījumi procentos) | KP 2005. dec. | 5,5 | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 |
| KOM 2005. nov. | 5,5 | 5,1 | 5,5 | 6,3 | nav |
| KP 2004. g. nov. | 5,0 | 4,5 | 5,1 | 5,4 | nav |
| inflācija
  (%) | KP 2005. dec. | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,0 | 2,0 |
| KOM 2005. nov. | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,1 | nav |
| KP 2004. g. nov. | 7,8 | 3,3 | 2,8 | 2,5 | nav |
| Produkcijas apjoma starpība
  (% no potenciālā IKP) | KP 2005 (5). dec. | – 1,9 | – 1,6 | – 1,1 | 0,1 | 0,8 |
| KOM 2005 (9). g. nov. | – 1,5 | – 1,3 | – 0,9 | 0,2 | nav |
| KP 2004 (5). g. nov. | 0,4 | 0,2 | 0,4 | 0,9 | nav |
| Vispārējā valsts bilance
  (% no IKP) | KP 2005 (5). dec. | – 3,2 | – 4,1 | – 2,9 | – 1,6 | – 1,3 |
| KOM 2005. nov. | – 3,1 | – 4,1 | – 3,0 | – 2,5 | nav |
| KP 2004. g. nov. | – 3,8 | – 3,4 | – 2,9 | – 1,9 | nav |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2005. dec. | – 1,0 | – 2,3 | – 1,0 | 0,4 | 0,7 |
| KOM 2005. nov. | – 0,9 | – 1,9 | – 0,8 | – 0,2 | nav |
| KP 2004. g. nov. | – 1,5 | – 1,0 | – 0,6 | 0,4 | nav |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | KP 2005 (5). dec. | – 2,6 | – 3,6 | – 2,6 | – 1,6 | – 1,5 |
| KOM 2005 (5). nov. | – 2,7 | – 3,8 | – 2,7 | – 2,5 | nav |
| KP 2004 (5). g. nov. | nav | nav | nav | nav | nav |
| Strukturālā bilance (6)

  (% no IKP) | KP 2005 (7). dec. | – 2,6 | – 2,8 | – 2,6 | – 1,7 | – 1,5 |
| KOM 2005. g. nov. (8) | – 2,7 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,5 | nav |
| KP 2004. g. nov. | nav | nav | nav | nav | nav |
| Valsts bruto parāds (10)

  (% no IKP) | KP 2005. dec. | 42,6 | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 |
| KOM 2005. nov. | 42,6 | 36,7 | 38,2 | 38,5 | nav |
| KP 2004. g. nov. | 43,0 | 44,2 | 45,3 | 45,5 | nav |
| Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM). Komisijas dienestu aprēķini. |

2004

2005

2006

2007

2008

Faktiskais IKP

(grozījumi procentos)

KP 2005. dec.

5,5

5,1

5,4

6,1

5,6

KOM 2005. nov.

5,5

5,1

5,5

6,3

nav

KP 2004. g. nov.

5,0

4,5

5,1

5,4

nav

inflācija

(%)

KP 2005. dec.

7,5

2,9

3,6

2,0

2,0

KOM 2005. nov.

7,5

2,9

3,6

2,1

nav

KP 2004. g. nov.

7,8

3,3

2,8

2,5

nav

Produkcijas apjoma starpība

(% no potenciālā IKP)

KP 2005 (5). dec.

– 1,9

– 1,6

– 1,1

0,1

0,8

KOM 2005 (9). g. nov.

– 1,5

– 1,3

– 0,9

0,2

nav

KP 2004 (5). g. nov.

0,4

0,2

0,4

0,9

nav

Vispārējā valsts bilance

(% no IKP)

KP 2005 (5). dec.

– 3,2

– 4,1

– 2,9

– 1,6

– 1,3

KOM 2005. nov.

– 3,1

– 4,1

– 3,0

– 2,5

nav

KP 2004. g. nov.

– 3,8

– 3,4

– 2,9

– 1,9

nav

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2005. dec.

– 1,0

– 2,3

– 1,0

0,4

0,7

KOM 2005. nov.

– 0,9

– 1,9

– 0,8

– 0,2

nav

KP 2004. g. nov.

– 1,5

– 1,0

– 0,6

0,4

nav

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

KP 2005 (5). dec.

– 2,6

– 3,6

– 2,6

– 1,6

– 1,5

KOM 2005 (5). nov.

– 2,7

– 3,8

– 2,7

– 2,5

nav

KP 2004 (5). g. nov.

nav

nav

nav

nav

nav

Strukturālā bilance (6)

(% no IKP)

KP 2005 (7). dec.

– 2,6

– 2,8

– 2,6

– 1,7

– 1,5

KOM 2005. g. nov. (8)

– 2,7

– 3,0

– 2,7

– 2,5

nav

KP 2004. g. nov.

nav

nav

nav

nav

nav

Valsts bruto parāds (10)

(% no IKP)

KP 2005. dec.

42,6

33,7

35,5

35,2

36,2

KOM 2005. nov.

42,6

36,7

38,2

38,5

nav

KP 2004. g. nov.

43,0

44,2

45,3

45,5

nav

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM). Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. 1. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.) 1). Šajā tekstā minētie dokumenti ir atrodami šajā interneta vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Šajā programmā ir nepilnīgi jaunajā rīcības kodeksā pieprasītie obligātie dati un nav norādīti visi fakultatīvie dati. Trūkst obligāti norādāmie dati par nominālo spēkā esošo maiņas kursu un FISIM, kā arī fakultatīvie dati par vispārējiem valsts pārvaldes izdevumiem pēc funkcijām 2008. gadam.

(3)  Sīkākas ziņas par ilgtermiņa stabilitāti ir sniegtas Komisijas dienestu veiktajā programmas tehniskajā novērtējumā, ko publicēs šajā interneta vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(4)  Budžeta prognozēs nav ņemts vērā tas, kādu ietekmi atstājis Statistikas biroja 2004. gada 2. marta lēmums par fondēto pensiju shēmu klasifikāciju, kas jāievieš līdz 2007. gada pavasara paziņojumam. Ņemot vērā šo ietekmi, vispārējā valsts bilance saskaņā ar atjaunināto programmu būtu -3.2% no IKP 2004. gadā, -4.9% 2005. gadā, -4.2% 2006. gadā, -3.0% 2007. gadā un -2.7% 2008. gadā.

(5)  Komisijas dienestu aprēķini, pamatojoties uz programmā iestrādāto informāciju.

(6)  Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(7)  Dati no Komisijas dienestu 2005. gada prognozēm par vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem (2005. gadā 0,8% no IKP, deficītam palielinoties un 2007. gadā 0,1% no IKP; deficītam samazinoties).

(8)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi, kas iegūti no Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozēm (0,8% no IKP 2004. gadā, deficītam palielinoties);

(9)  Pamatojoties uz aplēsto potenciālo pieaugumu attiecīgi 4,9%, 4,8%, 5,1% un 5,1% apmērā laika posmam no 2004. gada līdz 2007. gadam.

(10)  Parāda prognozes (atšķirībā no deficīta prognozēm) ir izstrādātas, ņemot vērā Eurostat biroja 2004. gada 2. marta Lēmumu par fondēto pensiju shēmu klasifikāciju.

Avots:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM). Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 7.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/21

---

PADOMES ATZINUMS

(2006. gada 24. janvāris)

par Zviedrijas atjaunināto konverģences programmu 2005. līdz 2008. gadam

(2006/C 55/06)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2006. gada 24. janvārī izskatīja atjaunināto Zviedrijas konverģences programmu, kas aptver laikposmu no 2005. gada līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 24. janvārī izskatīja atjaunināto Zviedrijas konverģences programmu, kas aptver laikposmu no 2005. gada līdz 2008. gadam.

| (2) | Pēdējos desmit gados reālā IKP pieaugums Zviedrijā bija vidēji nedaudz zem 3 %. Šos izaugsmes rādītājus raksturo spēcīgs darba ražīguma pieaugums un pozitīvas tīrās eksporta iemaksas. Tomēr pēdējos gados nodarbinātības pieaugums bija neliels un, samazinoties nodarbinātības līmenim, pieauga bezdarbs. Šīs programmas pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs paredz, ka reālais IKP pieaugs no 2,4 % 2005. gadā, līdz 3,1 % 2006. gadā un vidēji par 2,5 % turpmākajos divos programmas laika posma gados. Pirmajos divos programmas laika posma gados attīstības perspektīvai vajadzīgi ciklisko nosacījumu uzlabojumi, kas turpmāk saglabātos neitrāli. Pēc pašreizējās informācijas šis scenārijs šķiet ir ticams. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet ticamas. |
| --- | --- |

(2)

Pēdējos desmit gados reālā IKP pieaugums Zviedrijā bija vidēji nedaudz zem 3 %. Šos izaugsmes rādītājus raksturo spēcīgs darba ražīguma pieaugums un pozitīvas tīrās eksporta iemaksas. Tomēr pēdējos gados nodarbinātības pieaugums bija neliels un, samazinoties nodarbinātības līmenim, pieauga bezdarbs. Šīs programmas pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs paredz, ka reālais IKP pieaugs no 2,4 % 2005. gadā, līdz 3,1 % 2006. gadā un vidēji par 2,5 % turpmākajos divos programmas laika posma gados. Pirmajos divos programmas laika posma gados attīstības perspektīvai vajadzīgi ciklisko nosacījumu uzlabojumi, kas turpmāk saglabātos neitrāli. Pēc pašreizējās informācijas šis scenārijs šķiet ir ticams. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet ticamas.

| (3) | Padome 2005. gada 18. janvārī savā atzinumā apstiprināja Zviedrijas 2004. gada atjauninātajā konverģences programmā izklāstīto budžeta stratēģiju. Attiecībā uz 2005. gada budžeta izpildi 2004. gada programmas precizējumos valsts budžeta pārpalikums 2005. gadā tiek plānots 0,6 % apmērā no IKP, lai gan šīs programmas precizējumos paredzēts 1,6 % liels pārpalikums, neraugoties uz 2005. gada izaugsmes korekciju uz leju. Kopumā ne tikai ieņēmumi ir bijuši lielāki nekā cerēts, kas daļēji izskaidrojams ar dažiem vienreizējiem ieņēmumiem no uzņēmuma peļņas nodokļa, bet arī izdevumi nav pārmērīgi palielinājušies. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2005. gada 18. janvārī savā atzinumā apstiprināja Zviedrijas 2004. gada atjauninātajā konverģences programmā izklāstīto budžeta stratēģiju. Attiecībā uz 2005. gada budžeta izpildi 2004. gada programmas precizējumos valsts budžeta pārpalikums 2005. gadā tiek plānots 0,6 % apmērā no IKP, lai gan šīs programmas precizējumos paredzēts 1,6 % liels pārpalikums, neraugoties uz 2005. gada izaugsmes korekciju uz leju. Kopumā ne tikai ieņēmumi ir bijuši lielāki nekā cerēts, kas daļēji izskaidrojams ar dažiem vienreizējiem ieņēmumiem no uzņēmuma peļņas nodokļa, bet arī izdevumi nav pārmērīgi palielinājušies.

| (4) | Programma pamatā atbilst jaunajā rīcības kodeksā dotajam stabilitātes un konverģences programmas struktūras paraugam un informācijas sniegšanas prasībām (2). |
| --- | --- |

(4)

Programma pamatā atbilst jaunajā rīcības kodeksā dotajam stabilitātes un konverģences programmas struktūras paraugam un informācijas sniegšanas prasībām (2).

| (5) | Zviedrijas budžeta plāna ietvaros ir paredzēts uzturēt stabilas valsts finanses pilnīgas nodarbinātības un stabilas izaugsmes kontekstā. Tālab tajā ir izvirzīts mērķis visa cikla laikā panākt valsts budžeta pārpalikumu vidēji 2 % apmērā no IKP, attiecībā uz vairāku gadu laika posmu noteikti nomināli limiti centrālās valdības izdevumiem un pašvaldībām uzdots līdzsvarot savu budžetu. Šis ikgadējais programmas precizējums paredz plānoto valsts budžeta pārpalikumu 2005. gadā 1,6 %, 2006. gadā 0,9 %, 2007. gadā 1,2 %, un pēdējā — 2008. programmas gadā 1,7 % apmērā. Gan izdevumu, gan ieņēmumu rādītāji programmas laikā pakāpeniski samazinās. Nodokļu samazinājumu dēļ 2006. gadā ieņēmumu koeficients samazinās jau programmas sākumā, savukārt izdevumu koeficients samazinās tikai programmas beigās, pie kam tiek prognozēta uzlabošanās darba tirgū. Salīdzinājumā ar iepriekšējiem ikgadējiem precizējumiem šī atjauninātā programma vispārēji apstiprina plānotās korekcijas nedaudz labvēlīgākā makroekonomikas scenārija kontekstā. |
| --- | --- |

(5)

Zviedrijas budžeta plāna ietvaros ir paredzēts uzturēt stabilas valsts finanses pilnīgas nodarbinātības un stabilas izaugsmes kontekstā. Tālab tajā ir izvirzīts mērķis visa cikla laikā panākt valsts budžeta pārpalikumu vidēji 2 % apmērā no IKP, attiecībā uz vairāku gadu laika posmu noteikti nomināli limiti centrālās valdības izdevumiem un pašvaldībām uzdots līdzsvarot savu budžetu. Šis ikgadējais programmas precizējums paredz plānoto valsts budžeta pārpalikumu 2005. gadā 1,6 %, 2006. gadā 0,9 %, 2007. gadā 1,2 %, un pēdējā — 2008. programmas gadā 1,7 % apmērā. Gan izdevumu, gan ieņēmumu rādītāji programmas laikā pakāpeniski samazinās. Nodokļu samazinājumu dēļ 2006. gadā ieņēmumu koeficients samazinās jau programmas sākumā, savukārt izdevumu koeficients samazinās tikai programmas beigās, pie kam tiek prognozēta uzlabošanās darba tirgū. Salīdzinājumā ar iepriekšējiem ikgadējiem precizējumiem šī atjauninātā programma vispārēji apstiprina plānotās korekcijas nedaudz labvēlīgākā makroekonomikas scenārija kontekstā.

| (6) | Programmā ir norādīts valsts budžeta pārpalikuma mērķis — apmēram 2 % cikla laikā, kas ir atjauninātās stratēģijas vidējā termiņa atsauce. Tas vienlaicīgi ir Zviedrijas programmas stūrakmens, kas balstās uz valsts budžeta pamatnoteikumiem. Tādēļ 2 % no IKP var uzskatīt par programmas vidējā termina mērķi, jo tas atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā izklāstītajiem principiem attiecībā uz vidējā termiņa mērķi. Paredzams, ka programmas periodā, izmantojot kopīgi pieņemto metodiku, aprēķinātā strukturālā bilance palielināsies no 1 % no IKP 2006. gadā līdz apmēram 1

  -2 % no IKP 2008. gadā. |
| --- | --- |

(6)

Formula

| (7) | Tā kā vidējā termiņa mērķis ir stingrāks nekā minimālais kritērijs (kas noteikts, pamatojoties uz deficītu 1/2 % no IKP apmērā), tā sasniegšanai vajadzētu paredzēt drošības rezervi pret pārmērīga deficīta rašanos. Attiecībā uz atbilstību programmas vidējā termiņa mērķa izpilde prasa daudz vairāk, nekā par to liecina pieminētā parāda attiecība un vidējais potenciālais produkcijas apjoma pieaugums. Tomēr tā sasniegšana ir būtiska, lai nodrošinātu ilgtspējību ilgā laika posmā. |
| --- | --- |

(7)

Tā kā vidējā termiņa mērķis ir stingrāks nekā minimālais kritērijs (kas noteikts, pamatojoties uz deficītu 1/2 % no IKP apmērā), tā sasniegšanai vajadzētu paredzēt drošības rezervi pret pārmērīga deficīta rašanos. Attiecībā uz atbilstību programmas vidējā termiņa mērķa izpilde prasa daudz vairāk, nekā par to liecina pieminētā parāda attiecība un vidējais potenciālais produkcijas apjoma pieaugums. Tomēr tā sasniegšana ir būtiska, lai nodrošinātu ilgtspējību ilgā laika posmā.

| (8) | Tādēļ 2005. gada budžeta iznākums varētu būt labāks, nekā paredzēts programmā. It īpaši pēdējā, uz naudas līdzekļiem balstītā informācija par nodokļu ieņēmumiem un valsts ceturkšņa atskaites šo novērtējumu apstiprina. |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ 2005. gada budžeta iznākums varētu būt labāks, nekā paredzēts programmā. It īpaši pēdējā, uz naudas līdzekļiem balstītā informācija par nodokļu ieņēmumiem un valsts ceturkšņa atskaites šo novērtējumu apstiprina.

| (9) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā paredzētā budžeta nostādne šķiet ir pietiekama, lai nodrošinātu to, ka līdz programmas laika posma beigām tiks sasniegti programmas vidējā termiņa mērķi. Tomēr, pateicoties 2006. gada budžetam, budžeta stāvoklis no nospraustā vidējā termiņa mērķa 2006. un 2007. gadā atšķiras apmēram par 1 % no IKP, tādējādi apdraudot vidējā termiņa mērķa izpildi programmas laikā. Turklāt, neskatoties uz to, ka inflācijas spiediens, kā paredzams, saglabāsies zems, pastāv bažas, ka 2006. gada ekspansīvā fiskālā nostādne nav absolūti pieņemama tādā nozīmē, ka šo periodu varētu uzskatīt par “labvēlīgu situāciju” Tomēr, kā norādīts iepriekš, programmas vidējā termiņa mērķu izpilde prasa daudz vairāk nekā Stabilitātes un izaugsmes pakts. Tādēļ visā programmas laikā ir pietiekama drošības rezerve pret noteiktā IKP deficīta sliekšņa 3 % apmērā pārkāpšanu, pastāvot parastām cikliskām svārstībām. Šis novērtējums būtu lietderīgs arī pārklasificējot otrā pīlāra fondēto pensiju shēmu ārpus valsts sektora, ko, ievērojot Eiropas Kopienu Statistikas biroja prasības, veiks 2007. gadā. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā paredzētā budžeta nostādne šķiet ir pietiekama, lai nodrošinātu to, ka līdz programmas laika posma beigām tiks sasniegti programmas vidējā termiņa mērķi. Tomēr, pateicoties 2006. gada budžetam, budžeta stāvoklis no nospraustā vidējā termiņa mērķa 2006. un 2007. gadā atšķiras apmēram par 1 % no IKP, tādējādi apdraudot vidējā termiņa mērķa izpildi programmas laikā. Turklāt, neskatoties uz to, ka inflācijas spiediens, kā paredzams, saglabāsies zems, pastāv bažas, ka 2006. gada ekspansīvā fiskālā nostādne nav absolūti pieņemama tādā nozīmē, ka šo periodu varētu uzskatīt par “labvēlīgu situāciju” Tomēr, kā norādīts iepriekš, programmas vidējā termiņa mērķu izpilde prasa daudz vairāk nekā Stabilitātes un izaugsmes pakts. Tādēļ visā programmas laikā ir pietiekama drošības rezerve pret noteiktā IKP deficīta sliekšņa 3 % apmērā pārkāpšanu, pastāvot parastām cikliskām svārstībām. Šis novērtējums būtu lietderīgs arī pārklasificējot otrā pīlāra fondēto pensiju shēmu ārpus valsts sektora, ko, ievērojot Eiropas Kopienu Statistikas biroja prasības, veiks 2007. gadā.

| (10) | Pēc aprēķiniem parāda attiecība 2005. gadā ir sasniegusi 51 % no IKP, kas ir daudz zemāka par Līgumā noteikto atsauces lielumu 60 % no IKP. Programmā paredzēts, ka parāda attiecība līdz 2008. gadam kritīsies līdz 46 % no IKP. |
| --- | --- |

(10)

Pēc aprēķiniem parāda attiecība 2005. gadā ir sasniegusi 51 % no IKP, kas ir daudz zemāka par Līgumā noteikto atsauces lielumu 60 % no IKP. Programmā paredzēts, ka parāda attiecība līdz 2008. gadam kritīsies līdz 46 % no IKP.

| (11) | Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību Zviedrijā sakarā ar plānotajām budžeta izmaksām saistībā ar iedzīvotāju novecošanos nepastāv liels risks. Pašlaik bruto parāda līmenis ir zem 60 % no atsauces vērtības, un ir paredzams, ka programmas laikā tas šo atsauces vērtību lielākoties nepārsniegs. Zviedrijas stratēģija — izvirzīt fiskālās politikas centrā ilgtspējību, ieskaitot pensiju sistēmas reformu, kurā ietilpst gan izdevumi par pensijām, gan līdzekļu uzkrājumi — dod pozitīvu ieguldījumu valsts finanšu jomā. Pašreiz labvēlīgais budžeta stāvoklis veicina prognozēto seku ierobežošanu saistībā ar iedzīvotāju novecošanos, kamēr plānotā konsolidācija vidējā termiņa mērķu virzienā 2 % apmērā programmas laika posma beigās dod ieguldījumu ilgtspējības uzlabošanā (3). |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību Zviedrijā sakarā ar plānotajām budžeta izmaksām saistībā ar iedzīvotāju novecošanos nepastāv liels risks. Pašlaik bruto parāda līmenis ir zem 60 % no atsauces vērtības, un ir paredzams, ka programmas laikā tas šo atsauces vērtību lielākoties nepārsniegs. Zviedrijas stratēģija — izvirzīt fiskālās politikas centrā ilgtspējību, ieskaitot pensiju sistēmas reformu, kurā ietilpst gan izdevumi par pensijām, gan līdzekļu uzkrājumi — dod pozitīvu ieguldījumu valsts finanšu jomā. Pašreiz labvēlīgais budžeta stāvoklis veicina prognozēto seku ierobežošanu saistībā ar iedzīvotāju novecošanos, kamēr plānotā konsolidācija vidējā termiņa mērķu virzienā 2 % apmērā programmas laika posma beigās dod ieguldījumu ilgtspējības uzlabošanā (3).

| (12) | Plānotie pasākumi valsts finanšu jomā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas nostādnēm, kas iekļautas integrētajās nostādnēs laika posmam no 2005. līdz 2008. gadam. Lai gan atbilstīgi paktam vidējā termiņā tiek plānots stabils budžeta stāvoklis, novirzīšanās no budžetā paredzētā vidējā termiņa ambiciozā mērķa 2006.-2007. gadam var būt procikliska un apdraudēt vidējā termiņa mērķa sasniegšanu programmas laika posma beigās. |
| --- | --- |

(12)

Plānotie pasākumi valsts finanšu jomā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas nostādnēm, kas iekļautas integrētajās nostādnēs laika posmam no 2005. līdz 2008. gadam. Lai gan atbilstīgi paktam vidējā termiņā tiek plānots stabils budžeta stāvoklis, novirzīšanās no budžetā paredzētā vidējā termiņa ambiciozā mērķa 2006.-2007. gadam var būt procikliska un apdraudēt vidējā termiņa mērķa sasniegšanu programmas laika posma beigās.

| (13) | Zviedrijas valsts reformu programmā, ko iesniedza 2005. gada 21. oktobrī, saistībā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju, kas ir vērsta uz izaugsmi un darba vietu radīšanu, īpaši ir uzsvērta ilgtspējīga attīstība, norādot, ka panākt un uzturēt augstu līdzdalību darba tirgū un nostrādāto darbstundu skaitu ir nopietns izaicinājums, kas iespaidos valsts budžetu ilgā laika posmā. Zviedrijas valsts reformu programmā iekļauts 2006. gada budžets, uz kuru arī balstās šis ikgadējais atjauninājums, un šajā ziņā šie divi dokumenti ir atbilstīgi. |
| --- | --- |

(13)

Zviedrijas valsts reformu programmā, ko iesniedza 2005. gada 21. oktobrī, saistībā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju, kas ir vērsta uz izaugsmi un darba vietu radīšanu, īpaši ir uzsvērta ilgtspējīga attīstība, norādot, ka panākt un uzturēt augstu līdzdalību darba tirgū un nostrādāto darbstundu skaitu ir nopietns izaicinājums, kas iespaidos valsts budžetu ilgā laika posmā. Zviedrijas valsts reformu programmā iekļauts 2006. gada budžets, uz kuru arī balstās šis ikgadējais atjauninājums, un šajā ziņā šie divi dokumenti ir atbilstīgi.

Padome uzskata, ka kopumā budžeta stāvoklis ir stabils, un budžeta stratēģija ir labs piemērs fiskālās politikas īstenošanai atbilstīgi paktam.

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums  (4)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | KP 2005. g. nov. | 3,6 | 2,4 | 3,1 | 2,8 | 2,3 |
| KOM 2005. g. nov. | 3,6 | 2,5 | 3,0 | 2,8 | n.p. |
| KP 2004. g. nov. | 3,5 | 3,0 | 2,5 | 2,3 | n.p. |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2005. g. nov. | 0,9 | 1,5 | 1,5 | 2,0 | 2,0 |
| KOM 2005. g. nov. | 1,0 | 0,7 | 1,4 | 1,8 | n.p. |
| KP 2004. g. nov. | 1,3 | 1,5 | n.p. | n.p. | n.p. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko produkcijas apjomu
  (% no potenciālā IKP) | KP 2005. g. nov.  (5) | – 0,3 | – 0,4 | – 0,1 | 0,1 | – 0,1 |
| KOM 2005. g. nov. (9) | – 0,3 | – 0,4 | – 0,1 | 0,0 | n.p. |
| KP 2004. g. nov. (5) | – 0,1 | 0,1 | – 0,2 | – 0,4 | n.p. |
| Valsts bilance
  (% no IKP) | KP 2005. g. nov. | 1,6 | 1,6 | 0,9 | 1,2 | 1,7 |
| KOM 2005. g. nov. | 1,6 | 1,4 | 0,8 | 1,1 | n.p. |
| KP 2004. g. nov. | 0,7 | 0,6 | 0,4 | 0,9 | n.p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2005. g. nov. | 3,2 | 3,2 | 2,5 | 3,0 | 3,6 |
| KOM 2005. g. nov. | 3,4 | 3,2 | 2,6 | 2,9 | n.p. |
| KP 2004. g. nov. | 2,8 | 2,8 | 2,7 | 3,3 | n.p. |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | KP 2005. g. nov.  (5) | 1,7 | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 |
| KOM 2005. g. nov. | 1,8 | 1,6 | 0,9 | 1,1 | n.p. |
| KP 2004. g. nov.  (5) | 0,8 | 0,5 | 0,5 | 1,2 | n.p. |
| Strukturālā bilance  (6)

  (% no IKP) | KP 2005. g. nov.  (7) | 1,1 | 1,6 | 0,9 | 1,1 | 1,7 |
| KOM 2005. g. nov. (8) | 1,2 | 1,4 | 0,9 | 1,1 | n.p. |
| KP 2004. g. nov. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |
| Valsts bruto parāds
  (% no IKP) | KP 2005. g. nov. | 51,1 | 50,9 | 49,4 | 47,8 | 46,0 |
| KOM 2005. g. nov. | 51,1 | 50,6 | 49,4 | 47,8 | n.p. |
| KP 2004. g. nov. | 51,7 | 50,5 | 50,0 | 49,0 | n.p. |
| Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM). Komisijas dienestu aprēķini. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reālais IKP

(% izmaiņas)

KP 2005. g. nov.

3,6

2,4

3,1

2,8

2,3

KOM 2005. g. nov.

3,6

2,5

3,0

2,8

n.p.

KP 2004. g. nov.

3,5

3,0

2,5

2,3

n.p.

SPCI inflācija

(%)

KP 2005. g. nov.

0,9

1,5

1,5

2,0

2,0

KOM 2005. g. nov.

1,0

0,7

1,4

1,8

n.p.

KP 2004. g. nov.

1,3

1,5

n.p.

n.p.

n.p.

Starpība starp potenciālo un faktisko produkcijas apjomu

(% no potenciālā IKP)

KP 2005. g. nov.  (5)

– 0,3

– 0,4

– 0,1

0,1

– 0,1

KOM 2005. g. nov. (9)

– 0,3

– 0,4

– 0,1

0,0

n.p.

KP 2004. g. nov. (5)

– 0,1

0,1

– 0,2

– 0,4

n.p.

Valsts bilance

(% no IKP)

KP 2005. g. nov.

1,6

1,6

0,9

1,2

1,7

KOM 2005. g. nov.

1,6

1,4

0,8

1,1

n.p.

KP 2004. g. nov.

0,7

0,6

0,4

0,9

n.p.

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2005. g. nov.

3,2

3,2

2,5

3,0

3,6

KOM 2005. g. nov.

3,4

3,2

2,6

2,9

n.p.

KP 2004. g. nov.

2,8

2,8

2,7

3,3

n.p.

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

KP 2005. g. nov.  (5)

1,7

1,8

0,9

1,1

1,7

KOM 2005. g. nov.

1,8

1,6

0,9

1,1

n.p.

KP 2004. g. nov.  (5)

0,8

0,5

0,5

1,2

n.p.

Strukturālā bilance  (6)

(% no IKP)

KP 2005. g. nov.  (7)

1,1

1,6

0,9

1,1

1,7

KOM 2005. g. nov. (8)

1,2

1,4

0,9

1,1

n.p.

KP 2004. g. nov.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

Valsts bruto parāds

(% no IKP)

KP 2005. g. nov.

51,1

50,9

49,4

47,8

46,0

KOM 2005. g. nov.

51,1

50,6

49,4

47,8

n.p.

KP 2004. g. nov.

51,7

50,5

50,0

49,0

n.p.

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM). Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 23.9.2003., 1. lpp. 1. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.11.2003., 1. lpp.) 1). Šajā tekstā minētie dokumenti ir atrodami šajā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Šajā programmā ir nepilnīgi jaunajā rīcības kodeksā pieprasītie obligātie dati un nav norādīti visi fakultatīvie dati (jo īpaši trūkst datu par darbinieku atalgojumu).

(3)  Sīkākas ziņas par ilgtermiņa ilgtspējību ir sniegtas Komisijas dienestu veiktajā programmas tehniskajā novērtējumā, kas tiks publicēts šajā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(4)  Budžeta prognozēs nav iekļauta ietekme no Statistikas biroja 2004. gada 2. marta lēmuma par fondēto pensiju shēmu klasifikāciju, kas jāievieš līdz 2007. gada pavasara paziņojuma laikam. Ievērojot šā lēmuma ietekmi valsts bilance būtu šāda: gadā 0,6%, 2006. gadā -0,1%, 2007. gadā 0,2%, 2008. gadā 0,7%; valsts bruto parāds būtu: gadā 51,4%, 2006. gadā 49,9%, 2007. gadā 48,3% un 2008. gadā 46,5%.

(5)  Komisijas dienestu aprēķini, pamatojoties uz programmā iestrādāto informāciju.

(6)  Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(7)  Programmā sniedz sīku informāciju par vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem. Tomēr Zviedrijas Finanšu ministrija ir iesniegusi aplēses par vienreizējiem pasākumiem: gadā 0,6% no IKP un 2005. gadā 0,2% no IKP.

(8)  Dati no Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozēm par vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem: gadā 0,6% no IKP un 2005. gadā 0,2% no IKP; samazina deficītu).

(9)  6Pamatojoties uz aplēsto potenciālo pieaugumu attiecīgi 2,5%, 2,6%, 2,8% un 2,7% apmērā laika posmam no 2004. gada līdz 2007. gadam.

Avots:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM). Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 7.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/25

---

PADOMES ATZINUMS

(2006. gada 14. februāris)

par atjaunināto Beļģijas stabilitātes programmu 2005. līdz 2009. gadam

(2006/C 55/07)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| 1) | Padome 2006. gada 14. februārī izskatīja atjaunināto Beļģijas stabilitātes programmu laikposmam no 2005. gada līdz 2009. gadam. |
| --- | --- |

1)

Padome 2006. gada 14. februārī izskatīja atjaunināto Beļģijas stabilitātes programmu laikposmam no 2005. gada līdz 2009. gadam.

| 2) | Beļģijā pēdējos desmit gados faktiskā IKP pieaugums vidēji bija tuvu 2 %, nedaudz virs vidējā rādītāja eiro zonā. Tomēr nodarbinātības līmenis ir zems (aptuveni 60 %), un bezdarbam raksturīgas būtiskas reģionālās atšķirības un augsts ilgtermiņa bezdarba līmenis. Beļģija kopš 2000. gada ir saglabājusi samērā līdzsvarotu budžeta stāvokli. |
| --- | --- |

2)

Beļģijā pēdējos desmit gados faktiskā IKP pieaugums vidēji bija tuvu 2 %, nedaudz virs vidējā rādītāja eiro zonā. Tomēr nodarbinātības līmenis ir zems (aptuveni 60 %), un bezdarbam raksturīgas būtiskas reģionālās atšķirības un augsts ilgtermiņa bezdarba līmenis. Beļģija kopš 2000. gada ir saglabājusi samērā līdzsvarotu budžeta stāvokli.

| 3) | Padome savā 2005. gada 17. februāra atzinumā atbalstīja budžeta stratēģiju, kas sniegta 2004. gada atjauninātajā Beļģijas stabilitātes programmā. |
| --- | --- |

3)

Padome savā 2005. gada 17. februāra atzinumā atbalstīja budžeta stratēģiju, kas sniegta 2004. gada atjauninātajā Beļģijas stabilitātes programmā.

| 4) | Attiecībā uz 2005. gada budžeta izpildi Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozē ir paredzēts līdzsvarots 2005. gada valsts budžets, kas ir saskaņā ar iepriekšējās atjauninātās stabilitātes programmas mērķi, neskatoties uz būtiski zemāku IKP pieaugumu. Tomēr dažu vienreizējo darījumu statistikā uzskaite ir jāsaskaņo ar Eiropas Kopienu Statistikas biroju, un tas var izraisīt lielu vienreizēju pieaugumu 2005. gada budžeta deficītā (2), tādējādi neatstājot nelabvēlīgu iespaidu uz budžeta iznākumu laikposmā no 2006. līdz 2009. gadam. |
| --- | --- |

4)

Attiecībā uz 2005. gada budžeta izpildi Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozē ir paredzēts līdzsvarots 2005. gada valsts budžets, kas ir saskaņā ar iepriekšējās atjauninātās stabilitātes programmas mērķi, neskatoties uz būtiski zemāku IKP pieaugumu. Tomēr dažu vienreizējo darījumu statistikā uzskaite ir jāsaskaņo ar Eiropas Kopienu Statistikas biroju, un tas var izraisīt lielu vienreizēju pieaugumu 2005. gada budžeta deficītā (2), tādējādi neatstājot nelabvēlīgu iespaidu uz budžeta iznākumu laikposmā no 2006. līdz 2009. gadam.

| 5) | 2005. gadā izstrādātajā atjauninātā programmā kopumā ievērots jaunajā rīcības kodeksā (3) sniegtais stabilitātes un konverģences programmas struktūras paraugs un datu iesniegšanas prasības. |
| --- | --- |

5)

2005. gadā izstrādātajā atjauninātā programmā kopumā ievērots jaunajā rīcības kodeksā (3) sniegtais stabilitātes un konverģences programmas struktūras paraugs un datu iesniegšanas prasības.

| 6) | Makroekonomiskais modelis, kas ir programmas pamatā, paredz reālu IKP pieaugumu no vidēji 1,4 % 2005. gadā līdz vidēji 2,2 % atlikušajā programmas darbības laikā. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā patlaban pieejamo informāciju, šķiet pamatots ar ticamiem pieauguma pieņēmumiem. Arī programmas aplēses par inflāciju šķiet ticamas. |
| --- | --- |

6)

Makroekonomiskais modelis, kas ir programmas pamatā, paredz reālu IKP pieaugumu no vidēji 1,4 % 2005. gadā līdz vidēji 2,2 % atlikušajā programmas darbības laikā. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā patlaban pieejamo informāciju, šķiet pamatots ar ticamiem pieauguma pieņēmumiem. Arī programmas aplēses par inflāciju šķiet ticamas.

| 7) | Programmā izklāstītajā budžeta stratēģijā ir noteikts mērķis noturēt līdzsvarotu budžeta stāvokli līdz 2006. gadam un pēc tam veidot pārpalikumu (līdz 0,7 % no IKP līdz 2009. gadam), lai panāktu parāda attiecības samazinājuma tendenci. Pēc pakāpeniska samazinājuma no 7,2 % no IKP 2001. gadā, sākot ar 2007. gadu, primārā pārpalikuma līmenim būtu jānostabilizējas virs 4 % no IKP. Programmā ir paredzēts valsts budžeta ieņēmumu samazinājums (lielākoties saistībā ar nodokļu sloga samazinājumu attiecībā uz darbaspēku), bet to ievērojami kompensē izdevumu attiecības samazinājums (lielākoties procentu izdevumi). Jaunajā atjauninātajā programmā lielā mērā ir apstiprināta budžeta stratēģija, kas bija izklāstīta iepriekšējā programmā, ar līdzīgām izaugsmes izredzēm. |
| --- | --- |

7)

Programmā izklāstītajā budžeta stratēģijā ir noteikts mērķis noturēt līdzsvarotu budžeta stāvokli līdz 2006. gadam un pēc tam veidot pārpalikumu (līdz 0,7 % no IKP līdz 2009. gadam), lai panāktu parāda attiecības samazinājuma tendenci. Pēc pakāpeniska samazinājuma no 7,2 % no IKP 2001. gadā, sākot ar 2007. gadu, primārā pārpalikuma līmenim būtu jānostabilizējas virs 4 % no IKP. Programmā ir paredzēts valsts budžeta ieņēmumu samazinājums (lielākoties saistībā ar nodokļu sloga samazinājumu attiecībā uz darbaspēku), bet to ievērojami kompensē izdevumu attiecības samazinājums (lielākoties procentu izdevumi). Jaunajā atjauninātajā programmā lielā mērā ir apstiprināta budžeta stratēģija, kas bija izklāstīta iepriekšējā programmā, ar līdzīgām izaugsmes izredzēm.

| 8) | Paredzēts, ka programmas darbības laikā strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina atbilstīgi kopīgi pieņemtajai metodoloģijai, uzlabosies gandrīz par 1 % no IKP. Iestādes noteica vidēja termiņa mērķi budžeta stāvoklim — strukturālu pārpalikumu 0,5 % apmērā no IKP — un plāno sasniegt šo stāvokli līdz 2007. gadam. Tā kā vidēja termiņa mērķis ir augstāks par minimālo kritēriju (noteikts deficīts aptuveni 1 % no IKP), ar tā sasniegšanu būtu jāpanāk mērķis garantēt drošības rezervi pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. Vidēja termiņa mērķi šajā novērtējumā var uzskatīt par atbilstīgu, jo tas ir saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā noteiktajiem eiro zonas un VKM II dalībvalstu mērķiem, un paredz augstākas prasības par tām, ko nosaka parāda attiecība un vidējais potenciālais ražošanas pieaugums ilgtermiņā. |
| --- | --- |

8)

Paredzēts, ka programmas darbības laikā strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina atbilstīgi kopīgi pieņemtajai metodoloģijai, uzlabosies gandrīz par 1 % no IKP. Iestādes noteica vidēja termiņa mērķi budžeta stāvoklim — strukturālu pārpalikumu 0,5 % apmērā no IKP — un plāno sasniegt šo stāvokli līdz 2007. gadam. Tā kā vidēja termiņa mērķis ir augstāks par minimālo kritēriju (noteikts deficīts aptuveni 1 % no IKP), ar tā sasniegšanu būtu jāpanāk mērķis garantēt drošības rezervi pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. Vidēja termiņa mērķi šajā novērtējumā var uzskatīt par atbilstīgu, jo tas ir saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā noteiktajiem eiro zonas un VKM II dalībvalstu mērķiem, un paredz augstākas prasības par tām, ko nosaka parāda attiecība un vidējais potenciālais ražošanas pieaugums ilgtermiņā.

| 9) | Budžeta iznākums ietver risku un tādējādi varētu būt sliktāks, nekā prognozēts programmā, jo īpaši 2006. un 2007. gadā. Lai gan makroekonomisko scenāriju var uzskatīt par ticamu un valdība nesen ir ieviesusi jaunus pasākumus labākai veselības aprūpes izdevumu kontrolei, programmā paredzētie 2006. gada nodokļu ieņēmumi šķiet nedaudz optimistiski. Attiecībā uz izdevumu prognozēm tās, lai arī tās balstītas uz ticamiem makroekonomiskiem pieņēmumiem, nenodrošina garantijas pret iespējamām nelabvēlīgām pārmaiņām. Attiecībā uz 2007. gadu programmā nav paskaidrots, kā ar to kompensēs vienreizēju un citu pagaidu pasākumu izbeigšanos. Tomēr būtu jāņem vērā, ka Beļģijas iestādes nesenā pagātnē ir demonstrējušas stingru apņemšanos izpildīt savus līdzsvarota budžeta mērķus. |
| --- | --- |

9)

Budžeta iznākums ietver risku un tādējādi varētu būt sliktāks, nekā prognozēts programmā, jo īpaši 2006. un 2007. gadā. Lai gan makroekonomisko scenāriju var uzskatīt par ticamu un valdība nesen ir ieviesusi jaunus pasākumus labākai veselības aprūpes izdevumu kontrolei, programmā paredzētie 2006. gada nodokļu ieņēmumi šķiet nedaudz optimistiski. Attiecībā uz izdevumu prognozēm tās, lai arī tās balstītas uz ticamiem makroekonomiskiem pieņēmumiem, nenodrošina garantijas pret iespējamām nelabvēlīgām pārmaiņām. Attiecībā uz 2007. gadu programmā nav paskaidrots, kā ar to kompensēs vienreizēju un citu pagaidu pasākumu izbeigšanos. Tomēr būtu jāņem vērā, ka Beļģijas iestādes nesenā pagātnē ir demonstrējušas stingru apņemšanos izpildīt savus līdzsvarota budžeta mērķus.

| 10) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā var izrādīties nepietiekams, lai nodrošinātu programmas vidēja termiņa mērķa sasniegšanu līdz 2007. gadam, kā paredzēts programmā. Tomēr, kā norādīts iepriekš, programmas vidēja termiņa mērķi ietver augstākas prasības, nekā prasīts Stabilitātes un izaugsmes paktā. Budžeta stratēģija, šķiet, ir piemērota, lai sasniegtu tādu budžeta stāvokli strukturālā izteiksmē, ko var uzskatīt par atbilstīgu paktam visā programmas laikā. Turklāt šķiet, ka programmā paredzētā budžeta pozīcija nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai novērstu 3 % IKP deficīta robežvērtības pārsniegšanu līdz ar normālām makroekonomiskām svārstībām visā programmas laikā. Attiecībā uz korekcijām, kas vērstas uz vidēja termiņa mērķu sasniegšanu, lai gan vidējais strukturālās bilances gada uzlabojums ir mazs, koriģēšanas tempu pretim apjomīgajiem programmas vidēja termiņa mērķiem kopumā var uzskatīt par atbilstīgu, izņemot 2006. gadā, kad plānots, ka strukturālā bilance samazināsies par 0,4 % no IKP. |
| --- | --- |

10)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā var izrādīties nepietiekams, lai nodrošinātu programmas vidēja termiņa mērķa sasniegšanu līdz 2007. gadam, kā paredzēts programmā. Tomēr, kā norādīts iepriekš, programmas vidēja termiņa mērķi ietver augstākas prasības, nekā prasīts Stabilitātes un izaugsmes paktā. Budžeta stratēģija, šķiet, ir piemērota, lai sasniegtu tādu budžeta stāvokli strukturālā izteiksmē, ko var uzskatīt par atbilstīgu paktam visā programmas laikā. Turklāt šķiet, ka programmā paredzētā budžeta pozīcija nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai novērstu 3 % IKP deficīta robežvērtības pārsniegšanu līdz ar normālām makroekonomiskām svārstībām visā programmas laikā. Attiecībā uz korekcijām, kas vērstas uz vidēja termiņa mērķu sasniegšanu, lai gan vidējais strukturālās bilances gada uzlabojums ir mazs, koriģēšanas tempu pretim apjomīgajiem programmas vidēja termiņa mērķiem kopumā var uzskatīt par atbilstīgu, izņemot 2006. gadā, kad plānots, ka strukturālā bilance samazināsies par 0,4 % no IKP.

| 11) | Pēc aprēķiniem parāda attiecība pret IKP 2005. gadā sasniedza 94 %, kas ir krietni virs Līgumā paredzētās atsauces vērtības — 60 % no IKP. Programmā ir aplēsts, ka programmas darbības laikā parāda attiecība kritīsies par 16 procentu punktiem, proti, līdz mazāk par 80 % no IKP. Paredzams, ka parāda attiecība varētu būt nelabvēlīgāka, nekā prognozēts programmā, gadījumā, ja piepildīsies prognozētie negatīvie riski. Tomēr parāda attiecība, šķiet, būtiski samazinās, tuvojoties atsauces vērtībai, un drīz to sasniegs. Attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti, Beļģijai, šķiet, ir vidējs risks, ka to apdraudēs sabiedrības novecošanās dēļ radītas prognozētās budžeta izmaksas, kā arī ņemot vērā vajadzību saglabāt lielus primārus pārpalikumus ilgākā laikposmā (4). Pašlaik bruto parāda līmenis samazinās, tomēr saglabājas krietni virs atsauces vērtības, un atjauninātajā programmā jāparedz stabils parāda attiecības samazinājums. Beļģijas stratēģija — izvirzīt fiskālās politikas centrā ilgtermiņa vajadzības, tostarp parāda samazināšanu, neapšaubāmi mazinās ilgtspējas riskus, un “likums par novecošanas fondu” nostiprina politisko apņemšanos, nosakot juridiski saistošus budžeta mērķus. Turklāt nesenajiem pasākumiem ar mērķi palielināt faktisko pensionēšanās vecumu un nodarbinātības rādītāju būtu pozitīvi jāietekmē ilgtspēja. Tomēr pašreizējais budžeta stāvoklis var nebūt pietiekams, lai pilnībā nosegtu straujo izdevumu palielinājumu, kas saistīts ar sabiedrības novecošanu, uzsverot, cik svarīgi turpmākajos gados ir uzturēt lielu primāro pārpalikumu. |
| --- | --- |

11)

Pēc aprēķiniem parāda attiecība pret IKP 2005. gadā sasniedza 94 %, kas ir krietni virs Līgumā paredzētās atsauces vērtības — 60 % no IKP. Programmā ir aplēsts, ka programmas darbības laikā parāda attiecība kritīsies par 16 procentu punktiem, proti, līdz mazāk par 80 % no IKP. Paredzams, ka parāda attiecība varētu būt nelabvēlīgāka, nekā prognozēts programmā, gadījumā, ja piepildīsies prognozētie negatīvie riski. Tomēr parāda attiecība, šķiet, būtiski samazinās, tuvojoties atsauces vērtībai, un drīz to sasniegs. Attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti, Beļģijai, šķiet, ir vidējs risks, ka to apdraudēs sabiedrības novecošanās dēļ radītas prognozētās budžeta izmaksas, kā arī ņemot vērā vajadzību saglabāt lielus primārus pārpalikumus ilgākā laikposmā (4). Pašlaik bruto parāda līmenis samazinās, tomēr saglabājas krietni virs atsauces vērtības, un atjauninātajā programmā jāparedz stabils parāda attiecības samazinājums. Beļģijas stratēģija — izvirzīt fiskālās politikas centrā ilgtermiņa vajadzības, tostarp parāda samazināšanu, neapšaubāmi mazinās ilgtspējas riskus, un “likums par novecošanas fondu” nostiprina politisko apņemšanos, nosakot juridiski saistošus budžeta mērķus. Turklāt nesenajiem pasākumiem ar mērķi palielināt faktisko pensionēšanās vecumu un nodarbinātības rādītāju būtu pozitīvi jāietekmē ilgtspēja. Tomēr pašreizējais budžeta stāvoklis var nebūt pietiekams, lai pilnībā nosegtu straujo izdevumu palielinājumu, kas saistīts ar sabiedrības novecošanu, uzsverot, cik svarīgi turpmākajos gados ir uzturēt lielu primāro pārpalikumu.

| 12) | Valsts finanšu jomā paredzētie pasākumi kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. Konkrētāk — parāda attiecība tiek samazināta apmierinošā tempā, un ir aizsāktas dažas reformas, lai uzlabotu sociālā nodrošinājuma sistēmas ilgtspēju. Tomēr strukturālās bilances pasliktināšanās 2006. gadā pilnībā neatbilst integrētajām pamatnostādnēm, kurās ir paredzēts veikt visus vajadzīgos korekcijas pasākumus, lai izpildītu vidēja termiņa mērķus. |
| --- | --- |

12)

Valsts finanšu jomā paredzētie pasākumi kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. Konkrētāk — parāda attiecība tiek samazināta apmierinošā tempā, un ir aizsāktas dažas reformas, lai uzlabotu sociālā nodrošinājuma sistēmas ilgtspēju. Tomēr strukturālās bilances pasliktināšanās 2006. gadā pilnībā neatbilst integrētajām pamatnostādnēm, kurās ir paredzēts veikt visus vajadzīgos korekcijas pasākumus, lai izpildītu vidēja termiņa mērķus.

| 13) | Beļģijas valsts reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 26. oktobrī saistībā ar atjaunoto Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju, noteikti šādi uzdevumi ar būtisku ietekmi uz valsts finansēm: i) veicināt nodarbinātību, samazinot nodokļu slogu attiecībā uz darbaspēku un ii) uzturēt vispārējo valsts budžetu tuvu līdzsvaram un no 2007. gada sākt veidot pārpalikumu, lai panāktu parāda attiecības samazinājuma tendenci. Tomēr valsts reformas programmā ietverto darbību ietekme uz budžetu nav pietiekami precizēta stabilitātes programmas budžeta prognozēs. Stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā, šķiet, kopumā ir saskaņā ar valsts reformas programmā iekļautajām darbībām. |
| --- | --- |

13)

Beļģijas valsts reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 26. oktobrī saistībā ar atjaunoto Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju, noteikti šādi uzdevumi ar būtisku ietekmi uz valsts finansēm: i) veicināt nodarbinātību, samazinot nodokļu slogu attiecībā uz darbaspēku un ii) uzturēt vispārējo valsts budžetu tuvu līdzsvaram un no 2007. gada sākt veidot pārpalikumu, lai panāktu parāda attiecības samazinājuma tendenci. Tomēr valsts reformas programmā ietverto darbību ietekme uz budžetu nav pietiekami precizēta stabilitātes programmas budžeta prognozēs. Stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā, šķiet, kopumā ir saskaņā ar valsts reformas programmā iekļautajām darbībām.

Ņemot vērā izklāstīto novērtējumu, Padome uzskata, ka kopumā budžeta stāvoklis ir labs un turpmāka joprojām augstā parāda samazināšana, kas paredzēta programmā, sniedz labu piemēru atbilstīgi paktam veiktai fiskālai politikai. Paļaušanās uz vienreizējiem pasākumiem laikposma sākumā izceļ vajadzību pēc strukturālas konsolidācijas ar enerģiskāku rīcību programmas pirmajos gados. Padome aicina Beļģiju apsvērt pasākumus, kas palīdzētu izvairīties no strukturālās bilances pasliktināšanās 2006. gadā, un ieviest vajadzīgos pasākumus, lai sasniegtu apjomīgos budžeta mērķus turpmākajos gados.

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums

| | | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Faktiskais IKP
  (izmaiņas %) | SP 2005. g. dec. | 2,6 | 1,4 | 2,2 | 2,1 | 2,3 | 2,2 |
| KOM 2005. gada nov. | 2,6 | 1,4 | 2,1 | 2,0 | nav | nav |
| SP 2004. g. dec. | 2,4 | 2,5 | 2,5 | 2,1 | 2,0 | nav |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2005. g. dec. | 1,9 | 2,9 | 2,8 | 2,0 | 1,9 | 1,7 |
| KOM 2005. gada nov. | 1,9 | 2,7 | 2,6 | 1,9 | nav | nav |
| SP 2004. g. dec. | 1,9 | 2,0 | 1,8 | 1,8 | 1,8 | nav |
| Ražošanas apjoma starpība
  (% no iespējama IKP) | SP 2005. g. dec.  (5) | – 0,2 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 |
| KOM 2005. gada nov. (6) | – 0,1 | – 0,8 | – 0,8 | – 1,0 | nav | nav |
| SP 20041. g. dec.  (5) | – 0,8 | – 0,5 | – 0,2 | – 0,4 | – 0,5 | nav |
| Vispārējā valdības budžeta bilance
  (% no IKP) | SP 2005. g. dec. | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 |
| KOM 2005. gada nov. | 0,0 | 0,0 | – 0,3 | – 0,5 | nav | nav |
| SP 2004. g. dec. | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,6 | nav |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2005. g. dec. | 4,8 | 4,3 | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 |
| KOM 2005. gada nov. | 4,8 | 4,4 | 3,8 | 3,4 | nav | nav |
| SP 2004. g. dec. | 4,9 | 4,5 | 4,4 | 4,5 | 4,7 | nav |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | SP 2005. g. dec.  (5) | 0,1 | 0,4 | 0,3 | 0,6 | 0,8 | 0,9 |
| KOM 2005. gada nov. | 0,1 | 0,4 | 0,1 | 0,0 | nav | nav |
| SP 2004. g. dec.  (5) | 0,5 | 0,3 | 0,1 | 0,5 | 0,9 | nav |
| Strukturālā bilance (7)

  (% no IKP) | SP 2005. g. dec. (8) | nav | 0,0 | – 0,3 | 0,4 | 0,7 | 0,9 |
| KOM 2005. gada nov. (9) | – 0,6 | 0,0 | – 0,4 | 0,0 | nav | nav |
| SP 2004. g. dec. | nav | nav | nav | nav | nav | nav |
| Valdības bruto parāds
  (% no IKP) | SP 2005. g. dec. | 94,7 | 94,3 | 90,7 | 87,0 | 83,0 | 79,1 |
| KOM 2005. gada nov. | 96,2 | 94,9 | 91,1 | 88,1 | nav | nav |
| SP 2004. g. dec. | 96,6 | 95,5 | 91,7 | 88,0 | 84,2 | nav |
| Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Faktiskais IKP

(izmaiņas %)

SP 2005. g. dec.

2,6

1,4

2,2

2,1

2,3

2,2

KOM 2005. gada nov.

2,6

1,4

2,1

2,0

nav

nav

SP 2004. g. dec.

2,4

2,5

2,5

2,1

2,0

nav

SPCI inflācija

(%)

SP 2005. g. dec.

1,9

2,9

2,8

2,0

1,9

1,7

KOM 2005. gada nov.

1,9

2,7

2,6

1,9

nav

nav

SP 2004. g. dec.

1,9

2,0

1,8

1,8

1,8

nav

Ražošanas apjoma starpība

(% no iespējama IKP)

SP 2005. g. dec.  (5)

– 0,2

– 0,8

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

KOM 2005. gada nov. (6)

– 0,1

– 0,8

– 0,8

– 1,0

nav

nav

SP 20041. g. dec.  (5)

– 0,8

– 0,5

– 0,2

– 0,4

– 0,5

nav

Vispārējā valdības budžeta bilance

(% no IKP)

SP 2005. g. dec.

0,0

0,0

0,0

0,3

0,5

0,7

KOM 2005. gada nov.

0,0

0,0

– 0,3

– 0,5

nav

nav

SP 2004. g. dec.

0,0

0,0

0,0

0,3

0,6

nav

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2005. g. dec.

4,8

4,3

4,1

4,2

4,1

4,1

KOM 2005. gada nov.

4,8

4,4

3,8

3,4

nav

nav

SP 2004. g. dec.

4,9

4,5

4,4

4,5

4,7

nav

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

SP 2005. g. dec.  (5)

0,1

0,4

0,3

0,6

0,8

0,9

KOM 2005. gada nov.

0,1

0,4

0,1

0,0

nav

nav

SP 2004. g. dec.  (5)

0,5

0,3

0,1

0,5

0,9

nav

Strukturālā bilance (7)

(% no IKP)

SP 2005. g. dec. (8)

nav

0,0

– 0,3

0,4

0,7

0,9

KOM 2005. gada nov. (9)

– 0,6

0,0

– 0,4

0,0

nav

nav

SP 2004. g. dec.

nav

nav

nav

nav

nav

nav

Valdības bruto parāds

(% no IKP)

SP 2005. g. dec.

94,7

94,3

90,7

87,0

83,0

79,1

KOM 2005. gada nov.

96,2

94,9

91,1

88,1

nav

nav

SP 2004. g. dec.

96,6

95,5

91,7

88,0

84,2

nav

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1.lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1.lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti atrodami tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Līdz šim Beļģijas dzelzceļa reorganizācija, kas palielināja valsts parādu par 2,5 % no IKP, nav tiešā veidā ietekmējusi valsts budžeta deficītu, bet nodokļu parādu pārvēršana vērtspapīros 2005. gadā (0,2 % no IKP) ir veicinājusi deficīta samazinājumu.

(3)  Programmā nav atsevišķas iedaļas par valsts finanšu institucionālām iezīmēm, bet šāda informācija daļēji ir ietverta citās iedaļās. Tajā arī ir obligāto datu trūkumi un nav sniegti visi fakultatīvie dati, kas ir noteikti jaunajā rīcības kodeksā.

(4)  Sīkāk par ilgtermiņa ilgtspēju ir aprakstīts Komisijas dienestu izstrādātajā tehniskajā programmas novērtējumā (

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(5)  Komisijas dienestu aprēķini, kuru pamatā ir programmā atrodamā informācija.

(6)  Pamatojoties uz potenciālo pieaugumu attiecīgi 2,0 %, 2,1 %, 2,1 % un 2,3 % apmērā laikposmā no 2004. gada līdz 2007. gadam.

(7)  Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(8)  Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi no programmas (0,4 % no IKP 2005. gadā un 0,6 % 2006. gadā; visi samazina budžeta deficītu). Pēc programmas iesniegšanas Beļģijas iestādes iesniedza skaitļus par vienreizējiem pasākumiem, sākot no 2007. gada (0,2 % 2007. gadā, 0,1 % 2008. gadā un 0,0 % 2009. gadā) ar brīdinājumu, ka “tie ir jāuzskata par pieņēmumiem, un tie netraucē Beļģijas iestādēm pieņemt lēmumus”.

(9)  Dati no Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozēm par vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem: 2005. gadā 0,4 % no IKP un 2006. gadā 0,5 % no IKP; visi samazina budžeta deficītu).

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 7.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/29 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/29

---

PADOMES ATZINUMS

(2006. gada 14. februāris)

par atjaunināto Luksemburgas stabilitātes programmu 2005. līdz 2008. gadam

(2006/C 55/08)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| 1) | Padome 2006. gada 14. februārī izskatīja atjaunināto Luksemburgas stabilitātes programmu, kas aptver laika posmu no 2005. gada līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

1)

Padome 2006. gada 14. februārī izskatīja atjaunināto Luksemburgas stabilitātes programmu, kas aptver laika posmu no 2005. gada līdz 2008. gadam.

| 2) | Pēdējo 20 gadu laikā Luksemburgas ekonomiskā veiktspēja bijusi atzīstami veiksmīga, faktiskajam IKP pieaugot vidēji par 5,5 % gadā un iekšzemes nodarbinātībai — vidēji par 3,25 % gadā. Izaugsme ievērojami samazinājās 2001. gadā, taču pēc tam strauji atjaunojās, sasniedzot 4.4 % 2004. gadā. Luksemburgas valsts finanšu stāvoklis tradicionāli bijis ļoti labs — ar regulāriem budžeta pārpalikumiem kopš deviņdesmitajiem gadiem un ļoti zemu valsts parādu. Tomēr ļoti spēcīga izdevumu pieauguma dēļ šīs desmitgades sākumā šie pārpalikumi strauji samazinājās un 2004. gadā pārvērtās par deficītu. |
| --- | --- |

2)

Pēdējo 20 gadu laikā Luksemburgas ekonomiskā veiktspēja bijusi atzīstami veiksmīga, faktiskajam IKP pieaugot vidēji par 5,5 % gadā un iekšzemes nodarbinātībai — vidēji par 3,25 % gadā. Izaugsme ievērojami samazinājās 2001. gadā, taču pēc tam strauji atjaunojās, sasniedzot 4.4 % 2004. gadā. Luksemburgas valsts finanšu stāvoklis tradicionāli bijis ļoti labs — ar regulāriem budžeta pārpalikumiem kopš deviņdesmitajiem gadiem un ļoti zemu valsts parādu. Tomēr ļoti spēcīga izdevumu pieauguma dēļ šīs desmitgades sākumā šie pārpalikumi strauji samazinājās un 2004. gadā pārvērtās par deficītu.

| 3) | Savā 2005. gada 18. janvāra atzinumā Padome atbalstīja iepriekšējā atjauninātajā stabilitātes programmā iekļauto budžeta stratēģiju laika posmam no 2004. līdz 2007. gadam. |
| --- | --- |

3)

Savā 2005. gada 18. janvāra atzinumā Padome atbalstīja iepriekšējā atjauninātajā stabilitātes programmā iekļauto budžeta stratēģiju laika posmam no 2004. līdz 2007. gadam.

| 4) | Attiecībā uz budžeta izpildi 2005. gadā pašreiz valsts budžeta deficīts Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozē tiek lēsts -2,3 % apmērā no IKP salīdzinājumā ar iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā noteikto mērķi -1.0 % no IKP. Aptuveni pusi no novērotā pazeminājuma var izskaidrot ar statistikas pārskatu pēc tam, kad Luksemburgas iestādes īstenoja Eurostat lēmumu attiecībā uz PPP finansēto projektu statistisko novērtējumu. Kamēr valsts ieņēmumi, kuriem iepriekšējā atjauninājumā bija plānots pieaugums par 1,2 procentu punktiem no IKP, faktiski pieauga tikai par 0,2 procentu punktiem no IKP, daļēji notiekot lielu un negaidītu PVN atmaksājumu dēļ, valsts izdevumi pieauga par 1,4 procentu punktiem no IKP (no kā 0,8 procentu punktus sastāda valsts ieguldījumi) plānoto 0,8 procentu punktu no IKP vietā. |
| --- | --- |

4)

Attiecībā uz budžeta izpildi 2005. gadā pašreiz valsts budžeta deficīts Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozē tiek lēsts -2,3 % apmērā no IKP salīdzinājumā ar iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā noteikto mērķi -1.0 % no IKP. Aptuveni pusi no novērotā pazeminājuma var izskaidrot ar statistikas pārskatu pēc tam, kad Luksemburgas iestādes īstenoja Eurostat lēmumu attiecībā uz PPP finansēto projektu statistisko novērtējumu. Kamēr valsts ieņēmumi, kuriem iepriekšējā atjauninājumā bija plānots pieaugums par 1,2 procentu punktiem no IKP, faktiski pieauga tikai par 0,2 procentu punktiem no IKP, daļēji notiekot lielu un negaidītu PVN atmaksājumu dēļ, valsts izdevumi pieauga par 1,4 procentu punktiem no IKP (no kā 0,8 procentu punktus sastāda valsts ieguldījumi) plānoto 0,8 procentu punktu no IKP vietā.

| 5) | Programmā kopumā ievērots jaunajā rīcības kodeksā (2) dotais stabilitātes un konverģences programmas struktūras paraugs un datu iesniegšanas prasības. |
| --- | --- |

5)

Programmā kopumā ievērots jaunajā rīcības kodeksā (2) dotais stabilitātes un konverģences programmas struktūras paraugs un datu iesniegšanas prasības.

| 6) | Atbilstīgi programmas makroekonomiskajam scenārijam faktiskajam IKP pieaugumam būtu jāpalielinās no lēstajiem 4,0 % 2005. gadā līdz 4,4 % 2006. gadā un līdz 4,9 % 2007. un 2008. gadā. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā patlaban pieejamo informāciju, šķiet pamatots ar ticamiem pieauguma pieņēmumiem, kaut gan nedaudz optimistisks programmas vēlākajos gados. Arī programmā minētās inflācijas prognozes šķiet ticamas, ņemot vērā, ka Luksemburgā SPCI ir ārkārtīgi jūtīga attiecībā pret naftas cenu izmaiņām. |
| --- | --- |

6)

Atbilstīgi programmas makroekonomiskajam scenārijam faktiskajam IKP pieaugumam būtu jāpalielinās no lēstajiem 4,0 % 2005. gadā līdz 4,4 % 2006. gadā un līdz 4,9 % 2007. un 2008. gadā. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā patlaban pieejamo informāciju, šķiet pamatots ar ticamiem pieauguma pieņēmumiem, kaut gan nedaudz optimistisks programmas vēlākajos gados. Arī programmā minētās inflācijas prognozes šķiet ticamas, ņemot vērā, ka Luksemburgā SPCI ir ārkārtīgi jūtīga attiecībā pret naftas cenu izmaiņām.

| 7) | Programmā izvirzīts mērķis līdz programmas darbības laikposma beigām tuvināt vispārējā valsts budžeta deficītu līdzsvaram, tādējādi tajā pašā gadā sasniedzot vidēja termiņa mērķi 0,8 % no IKP. Laika termiņi un primārās bilances līmenis ir līdzīgi kopējai bilancei, ar uzlabojumu no 2,1 % no IKP primārā deficīta 2005. gadā līdz 0,1 % primārajam pārpalikumam laikposma beigās. Deficīta samazinājums ir balstīts uz izdevumiem, jo plānots, ka valsts kopējie izdevumi laikposmā samazināsies par 2,5 procentu punktiem, turpretim ieņēmumu proporcijai būtu jāpieaug par 0,4 procentu punktiem no IKP. Lai tiktu galā ar negaidīto valsts bilances pasliktinājumu 2005. gadā, budžeta stratēģija ir pielāgota salīdzinājumā ar iepriekšējo atjauninājumu, kurš balstījās uz mazāk optimistisku makroekonomikas scenāriju un kur bija prognozēts, ka vispārējais valsts deficīts pēc uzlabošanās no lēstā -1,4 % no IKP 2004. gadā līdz lēstajam -1,0 % 2005. gadā saglabāsies aptuveni tādā pašā līmenī arī 2006. un 2007. gadā. |
| --- | --- |

7)

Programmā izvirzīts mērķis līdz programmas darbības laikposma beigām tuvināt vispārējā valsts budžeta deficītu līdzsvaram, tādējādi tajā pašā gadā sasniedzot vidēja termiņa mērķi 0,8 % no IKP. Laika termiņi un primārās bilances līmenis ir līdzīgi kopējai bilancei, ar uzlabojumu no 2,1 % no IKP primārā deficīta 2005. gadā līdz 0,1 % primārajam pārpalikumam laikposma beigās. Deficīta samazinājums ir balstīts uz izdevumiem, jo plānots, ka valsts kopējie izdevumi laikposmā samazināsies par 2,5 procentu punktiem, turpretim ieņēmumu proporcijai būtu jāpieaug par 0,4 procentu punktiem no IKP. Lai tiktu galā ar negaidīto valsts bilances pasliktinājumu 2005. gadā, budžeta stratēģija ir pielāgota salīdzinājumā ar iepriekšējo atjauninājumu, kurš balstījās uz mazāk optimistisku makroekonomikas scenāriju un kur bija prognozēts, ka vispārējais valsts deficīts pēc uzlabošanās no lēstā -1,4 % no IKP 2004. gadā līdz lēstajam -1,0 % 2005. gadā saglabāsies aptuveni tādā pašā līmenī arī 2006. un 2007. gadā.

| 8) | Plānots, ka programmas darbības laikā strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), kas aprēķināta atbilstīgi kopīgi saskaņotajai metodikai, uzlabosies vidēji par nedaudz vairāk kā 0,5 % no IKP gadā. Korekcija ir koncentrēta uz beigu pasākumiem, 2007. gadā ievērojami pieaugot gan nominālā, gan strukturālā izteiksmē. Programmā noteikts vidēja termiņa mērķis budžeta stāvoklim — strukturāls deficīts 0,8 % no IKP — un šo mērķi plānots sasniegt līdz 2008. gadam. Programmas vidēja termiņa mērķis ir līdzīgs minimālajam kritērijam, lai nodrošinātu pietiekamu drošības rezervi, garantējot, ka vispārējam valsts deficītam noteiktā 3 % robežvērtība netiek pārkāpta. Tādējādi, to sasniedzot, būtu jāizpilda mērķi nodrošināt šo drošības rezervi. Turklāt šajā novērtējumā vidēja termiņa mērķi var uzskatīt par atbilstīgu, jo tas atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā noteiktajiem eiro zonas un VKM II dalībvalstu kritērijiem un adekvāti atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālo ražošanas pieaugumu ilgtermiņā. |
| --- | --- |

8)

Plānots, ka programmas darbības laikā strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), kas aprēķināta atbilstīgi kopīgi saskaņotajai metodikai, uzlabosies vidēji par nedaudz vairāk kā 0,5 % no IKP gadā. Korekcija ir koncentrēta uz beigu pasākumiem, 2007. gadā ievērojami pieaugot gan nominālā, gan strukturālā izteiksmē. Programmā noteikts vidēja termiņa mērķis budžeta stāvoklim — strukturāls deficīts 0,8 % no IKP — un šo mērķi plānots sasniegt līdz 2008. gadam. Programmas vidēja termiņa mērķis ir līdzīgs minimālajam kritērijam, lai nodrošinātu pietiekamu drošības rezervi, garantējot, ka vispārējam valsts deficītam noteiktā 3 % robežvērtība netiek pārkāpta. Tādējādi, to sasniedzot, būtu jāizpilda mērķi nodrošināt šo drošības rezervi. Turklāt šajā novērtējumā vidēja termiņa mērķi var uzskatīt par atbilstīgu, jo tas atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā noteiktajiem eiro zonas un VKM II dalībvalstu kritērijiem un adekvāti atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālo ražošanas pieaugumu ilgtermiņā.

| 9) | Budžeta izpildes rezultāts varētu būt sliktāks, nekā prognozēts programmā. Pirmkārt, programmā sniegtās makroekonomikas prognozes varētu būt nedaudz optimistiskas attiecībā uz aplūkojamā laikposma pēdējiem gadiem. Turklāt programmā pasludinātie pasākumi, kuri vērsti uz turpmākām korekcijām 2007. un 2008. gadā, vēl nav precizēti. Programmas budžeta mērķu izpilde ir atkarīga no šo pasākumu precizēšanas un pareizas īstenošanas. |
| --- | --- |

9)

Budžeta izpildes rezultāts varētu būt sliktāks, nekā prognozēts programmā. Pirmkārt, programmā sniegtās makroekonomikas prognozes varētu būt nedaudz optimistiskas attiecībā uz aplūkojamā laikposma pēdējiem gadiem. Turklāt programmā pasludinātie pasākumi, kuri vērsti uz turpmākām korekcijām 2007. un 2008. gadā, vēl nav precizēti. Programmas budžeta mērķu izpilde ir atkarīga no šo pasākumu precizēšanas un pareizas īstenošanas.

| 10) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā šķiet pietiekams, lai nodrošinātu programmas vidēja termiņa mērķa sasniegšanu, vēlākais, līdz 2008. gadam, kā paredzēts programmā, ar nosacījumu, ka tiek precizēti un pareizi īstenoti 2007. un 2008. gadam pasludinātie mērķi. Atbilstīgi Komisijas dienestu aprēķiniem nevar izslēgt risku, ka 2006. gadā normālu makroekonomisku svārstību rezultātā tiek pārkāpta deficīta robežvērtība 3 % no IKP. Lai gan, sākot ar 2007. gadu, plānotais strukturālais deficīts ir zemāks par minimālo kritēriju, 2007. gadā ar drošības rezervi var nepietikt, ja vien netiks precizēti un īstenoti šim gadam paredzētie izdevumu samazināšanas pasākumi. Koriģēšanas temps virzībā uz vidējā termiņa mērķi visumā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka eiro zonas un VKM II dalībvalstīm strukturālās bilances gada uzlabojumam jābūt 0,5 % no IKP kā kritērijam. Tomēr programmā plānotais strukturālā deficīta uzlabojums 2006. gadā ir tikai 0,3 procentu punkti no IKP, neraugoties uz labvēlīgajiem vispārīgajiem ekonomikas apstākļiem. |
| --- | --- |

10)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā šķiet pietiekams, lai nodrošinātu programmas vidēja termiņa mērķa sasniegšanu, vēlākais, līdz 2008. gadam, kā paredzēts programmā, ar nosacījumu, ka tiek precizēti un pareizi īstenoti 2007. un 2008. gadam pasludinātie mērķi. Atbilstīgi Komisijas dienestu aprēķiniem nevar izslēgt risku, ka 2006. gadā normālu makroekonomisku svārstību rezultātā tiek pārkāpta deficīta robežvērtība 3 % no IKP. Lai gan, sākot ar 2007. gadu, plānotais strukturālais deficīts ir zemāks par minimālo kritēriju, 2007. gadā ar drošības rezervi var nepietikt, ja vien netiks precizēti un īstenoti šim gadam paredzētie izdevumu samazināšanas pasākumi. Koriģēšanas temps virzībā uz vidējā termiņa mērķi visumā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka eiro zonas un VKM II dalībvalstīm strukturālās bilances gada uzlabojumam jābūt 0,5 % no IKP kā kritērijam. Tomēr programmā plānotais strukturālā deficīta uzlabojums 2006. gadā ir tikai 0,3 procentu punkti no IKP, neraugoties uz labvēlīgajiem vispārīgajiem ekonomikas apstākļiem.

| 11) | 2005. gadā vispārējais valsts parāds tiek lēsts 6,4 % no IKP. Programmā plānots, ka 2008. gadā tas pieaugs līdz 10,2 % no IKP un lielākā daļa no šā pieauguma paredzēta 2006. gadā. |
| --- | --- |

11)

2005. gadā vispārējais valsts parāds tiek lēsts 6,4 % no IKP. Programmā plānots, ka 2008. gadā tas pieaugs līdz 10,2 % no IKP un lielākā daļa no šā pieauguma paredzēta 2006. gadā.

| 12) | Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību attiecībā uz Luksemburgu, šķiet, pastāv vidējs risks, kura pamatā ir prognozētās budžeta izmaksas saistībā ar sabiedrības novecošanos (3). Pašreizējais parāda līmenis katrā ziņā ir ļoti zems, un plānotajai konsolidācijai vidējā laika posmā būtu daļēji jāmazina risks valsts finanšu ilgtspējībai. Tomēr Luksemburga pēdējo divdesmit gadu laikā ir piedzīvojusi ārkārtīgi spēcīgu nodarbinātības pieaugumu, kas pamazām izpaudīsies kā līdzīgs pensionāru skaita pieaugums un kā liels pensiju izdevumu pieaugums. Lai gan tas sniedz ievērojamu ieguldījumu valsts finanšu ilgtspējībā, pašreizējais pensiju fondu aktīvu apjoms nebūs pietiekams, un, kā atzīts programmā, kaut kad nākotnē būs vajadzīgas dažas izmaiņas pensiju shēmās, lai ierobežotu valsts izmaksas nākotnē un ilgtermiņā samazinātu risku ilgtspējībai. |
| --- | --- |

12)

Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību attiecībā uz Luksemburgu, šķiet, pastāv vidējs risks, kura pamatā ir prognozētās budžeta izmaksas saistībā ar sabiedrības novecošanos (3). Pašreizējais parāda līmenis katrā ziņā ir ļoti zems, un plānotajai konsolidācijai vidējā laika posmā būtu daļēji jāmazina risks valsts finanšu ilgtspējībai. Tomēr Luksemburga pēdējo divdesmit gadu laikā ir piedzīvojusi ārkārtīgi spēcīgu nodarbinātības pieaugumu, kas pamazām izpaudīsies kā līdzīgs pensionāru skaita pieaugums un kā liels pensiju izdevumu pieaugums. Lai gan tas sniedz ievērojamu ieguldījumu valsts finanšu ilgtspējībā, pašreizējais pensiju fondu aktīvu apjoms nebūs pietiekams, un, kā atzīts programmā, kaut kad nākotnē būs vajadzīgas dažas izmaiņas pensiju shēmās, lai ierobežotu valsts izmaksas nākotnē un ilgtermiņā samazinātu risku ilgtspējībai.

| 13) | Programmas stratēģija valsts finanšu jomā visumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam, jo īpaši integrētajai pamatnostādnei par ekonomikas stabilitātes nodrošināšanu, saglabājot vidēja termiņa budžeta mērķi ekonomiskā cikla laikā. Kamēr šis mērķis nav sasniegts, valdība ir apņēmusies veikt visus vajadzīgos korekcijas pasākumus saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu un integrēto pamatnostādni par ekonomikas stabilitātes nodrošināšanu, ņemot vērā plānotās izmaksas saistībā ar sabiedrības novecošanos. |
| --- | --- |

13)

Programmas stratēģija valsts finanšu jomā visumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam, jo īpaši integrētajai pamatnostādnei par ekonomikas stabilitātes nodrošināšanu, saglabājot vidēja termiņa budžeta mērķi ekonomiskā cikla laikā. Kamēr šis mērķis nav sasniegts, valdība ir apņēmusies veikt visus vajadzīgos korekcijas pasākumus saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu un integrēto pamatnostādni par ekonomikas stabilitātes nodrošināšanu, ņemot vērā plānotās izmaksas saistībā ar sabiedrības novecošanos.

| 14) | Luksemburgas valsts reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 17. novembrī, noteiktas šādas problēmas ar būtisku ietekmi uz valsts finansēm: i) ekonomikas stabilitātes nodrošināšana un ii) ekonomikas ilgtspējības nodrošināšana. Tajā norādītas arī problēmas citās jomās, kam ir ievērojama ietekme uz valsts finansēm, jo īpaši vajadzība ievērojami paaugstināt valsts ieguldījumu pētniecībā un attīstībā. Valsts reformu programmā paredzēto pasākumu ietekme uz budžetu ir parādīta stabilitātes programmas budžeta prognozēs, un stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst valsts reformu programmā paredzētajām darbībām. |
| --- | --- |

14)

Luksemburgas valsts reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 17. novembrī, noteiktas šādas problēmas ar būtisku ietekmi uz valsts finansēm: i) ekonomikas stabilitātes nodrošināšana un ii) ekonomikas ilgtspējības nodrošināšana. Tajā norādītas arī problēmas citās jomās, kam ir ievērojama ietekme uz valsts finansēm, jo īpaši vajadzība ievērojami paaugstināt valsts ieguldījumu pētniecībā un attīstībā. Valsts reformu programmā paredzēto pasākumu ietekme uz budžetu ir parādīta stabilitātes programmas budžeta prognozēs, un stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst valsts reformu programmā paredzētajām darbībām.

Lai gan programmas vispārējā deficīta samazināšanas stratēģija, ierobežojot izdevumus, ir apsveicama, Padome uzskata, ka Luksemburgas iestādēm būtu:

| — | jāpastiprina budžeta korekcijas centieni 2006. gadā un jānosaka un jāīsteno vajadzīgie pasākumi 2007. un 2008. gadam, kā arī |
| --- | --- |

—

jāpastiprina budžeta korekcijas centieni 2006. gadā un jānosaka un jāīsteno vajadzīgie pasākumi 2007. un 2008. gadam, kā arī

| — | jāuzlabo ilgtermiņa ilgtspējība, jo īpaši, ierobežojot valsts izdevumu pieaugumu, īstenojot pensiju sistēmas reformu. |
| --- | --- |

—

jāuzlabo ilgtermiņa ilgtspējība, jo īpaši, ierobežojot valsts izdevumu pieaugumu, īstenojot pensiju sistēmas reformu.

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Faktiskais IKP
  (% izmaiņas) | SP 2005. g. dec. | 4,4 | 4,0 | 4,4 | 4,9 | 4,9 |
| KOM 2005. gada nov. | 4,5 | 4,2 | 4,4 | 4,5 | n.p. |
| SP 2004. g. dec. | 4,4 | 3,8 | 3,3 | 4,3 | n.p. |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2005. g. dec. | 3,2 | 3,7 | 2,6 | 2,0 | 1,8 |
| KOM 2005. gada nov. | 3,2 | 4,1 | 4,4 | 2,2 | n.p. |
| SP 2004. g. dec. | 2,6 | 3,2 | 1,5 | 1,7 | n.p. |
| Ražošanas apjoma starpība
  (% no iespējama IKP) | SP 2005. g. dec. (4) | – 1,7 | – 1,7 | – 1,3 | – 0,7 | – 0,6 |
| KOM 2005. gada nov. (5) | – 1,8 | – 1,6 | – 1,3 | – 1,2 | n.p. |
| SP 2004. g. dec. (4) | – 1,2 | – 2,2 | – 3,8 | – 5,0 | n.p. |
| Vispārējā valsts bilance
  (% no IKP) | SP 2005. g. dec. | – 1,2 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,0 | – 0,2 |
| KOM 2005. gada nov. | – 1,2 | – 2,3 | – 2,0 | – 2,2 | n.p. |
| SP 2004. g. dec. | – 1,4 | – 1,0 | – 0,9 | – 1,0 | n.p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2005. g. dec. | – 0,9 | – 2,1 | – 1,7 | – 0,7 | 0,1 |
| KOM 2005. gada nov. | – 0,9 | – 2,1 | – 1,8 | – 2,0 | n.p. |
| SP 2004. g. dec. | – 1,2 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,9 | n.p. |
| Cikliski koriģētā bilance= Strukturālā bilance (6)

  (% no IKP) | SP 2005. g. dec. (4) | – 0,3 | – 1,5 | – 1,2 | – 0,6 | 0,1 |
| KOM 2005. gada nov. | – 0,4 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,6 | n.p. |
| SP 2004. g. dec. (4) | – 0,7 | 0,3 | 1,4 | 2,0 | n.p. |
| Valsts bruto parāds
  (% no IKP) | SP 2005. g. dec. | 6,6 | 6,4 | 9,6 | 9,9 | 10,2 |
| KOM 2005. gada nov. | 6,6 | 6,8 | 7,1 | 7,3 | n.p. |
| SP 2004. g. dec. | 5,0 | 5,0 | 4,6 | 4,5 | n.p. |
| Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005 gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2004

2005

2006

2007

2008

Faktiskais IKP

(% izmaiņas)

SP 2005. g. dec.

4,4

4,0

4,4

4,9

4,9

KOM 2005. gada nov.

4,5

4,2

4,4

4,5

n.p.

SP 2004. g. dec.

4,4

3,8

3,3

4,3

n.p.

SPCI inflācija

(%)

SP 2005. g. dec.

3,2

3,7

2,6

2,0

1,8

KOM 2005. gada nov.

3,2

4,1

4,4

2,2

n.p.

SP 2004. g. dec.

2,6

3,2

1,5

1,7

n.p.

Ražošanas apjoma starpība

(% no iespējama IKP)

SP 2005. g. dec. (4)

– 1,7

– 1,7

– 1,3

– 0,7

– 0,6

KOM 2005. gada nov. (5)

– 1,8

– 1,6

– 1,3

– 1,2

n.p.

SP 2004. g. dec. (4)

– 1,2

– 2,2

– 3,8

– 5,0

n.p.

Vispārējā valsts bilance

(% no IKP)

SP 2005. g. dec.

– 1,2

– 2,3

– 1,8

– 1,0

– 0,2

KOM 2005. gada nov.

– 1,2

– 2,3

– 2,0

– 2,2

n.p.

SP 2004. g. dec.

– 1,4

– 1,0

– 0,9

– 1,0

n.p.

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2005. g. dec.

– 0,9

– 2,1

– 1,7

– 0,7

0,1

KOM 2005. gada nov.

– 0,9

– 2,1

– 1,8

– 2,0

n.p.

SP 2004. g. dec.

– 1,2

– 0,9

– 0,8

– 0,9

n.p.

Cikliski koriģētā bilance= Strukturālā bilance (6)

(% no IKP)

SP 2005. g. dec. (4)

– 0,3

– 1,5

– 1,2

– 0,6

0,1

KOM 2005. gada nov.

– 0,4

– 1,5

– 1,4

– 1,6

n.p.

SP 2004. g. dec. (4)

– 0,7

0,3

1,4

2,0

n.p.

Valsts bruto parāds

(% no IKP)

SP 2005. g. dec.

6,6

6,4

9,6

9,9

10,2

KOM 2005. gada nov.

6,6

6,8

7,1

7,3

n.p.

SP 2004. g. dec.

5,0

5,0

4,6

4,5

n.p.

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005 gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Tajā ir kodeksā noteikto obligāto un fakultatīvo datu trūkumi.

(3)  Sīkākas ziņas par ilgtermiņa ilgtspējību ir sniegtas Komisijas dienestu veiktajā programmas tehniskajā novērtējumā

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(4)  Komisijas dienestu aprēķini, kuru pamatā ir programmā atrodamā informācija.

(5)  Pamatojoties uz aplēsto potenciālo pieaugumu attiecīgi 4,1%, 4,0%, 4,1% un 4,3% apmērā 2004.-2007. gadā.

(6)  Tā kā programmā nav noteikti vienreizēji un citi pagaidu pasākumi, cikliski koriģētā bilance un strukturālā bilance ir identiskas.

Avoti:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005 gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 7.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/33 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/33

---

PADOMES ATZINUMS

(2006. gada 14. februāris)

par atjaunināto Austrijas stabilitātes programmu 2005. līdz 2008. gadam

(2006/C 55/09)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| 1) | Padome 2006. gada 14. februārī pārbaudīja atjaunināto Austrijas stabilitātes programmu laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

1)

Padome 2006. gada 14. februārī pārbaudīja atjaunināto Austrijas stabilitātes programmu laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam.

| 2) | Austrijā pēdējos desmit gados faktiskā IKP pieaugums bija vidēji 2,2 % gadā, kas atbilst eiro zonas pieaugumam kopumā. Lai arī darba vietu radīšana nebija tik dinamiska kā eiro zonā, Austrijā joprojām ir viens no zemākajiem bezdarba līmeņa rādītājiem visā ES. Budžeta izteiksmē 2001. un 2002. gadā valsts ir panākusi tādu valsts finanšu stāvokli, kas ir “ar pārpalikumu vai tuvu līdzsvaram”. Tomēr jaunākajām attīstības tendencēm raksturīga atgriešanās pie deficīta (1,2 % no IKP 2003. gadā un 1 % no IKP 2004. gadā). |
| --- | --- |

2)

Austrijā pēdējos desmit gados faktiskā IKP pieaugums bija vidēji 2,2 % gadā, kas atbilst eiro zonas pieaugumam kopumā. Lai arī darba vietu radīšana nebija tik dinamiska kā eiro zonā, Austrijā joprojām ir viens no zemākajiem bezdarba līmeņa rādītājiem visā ES. Budžeta izteiksmē 2001. un 2002. gadā valsts ir panākusi tādu valsts finanšu stāvokli, kas ir “ar pārpalikumu vai tuvu līdzsvaram”. Tomēr jaunākajām attīstības tendencēm raksturīga atgriešanās pie deficīta (1,2 % no IKP 2003. gadā un 1 % no IKP 2004. gadā).

| 3) | Padome savā 2005. gada 18. janvāra atzinumā par iepriekšējo atjaunināto stabilitātes programmu laikposmam no 2004. līdz 2008. gadam aicināja Austriju budžeta konsolidācijas gaitā enerģiskāk rīkoties programmas pirmajos gados un sīkāk aprakstīt īpašos pasākumus, kas ļautu sasniegt ievērojamu budžeta konsolidāciju abos pēdējos programmas gados. |
| --- | --- |

3)

Padome savā 2005. gada 18. janvāra atzinumā par iepriekšējo atjaunināto stabilitātes programmu laikposmam no 2004. līdz 2008. gadam aicināja Austriju budžeta konsolidācijas gaitā enerģiskāk rīkoties programmas pirmajos gados un sīkāk aprakstīt īpašos pasākumus, kas ļautu sasniegt ievērojamu budžeta konsolidāciju abos pēdējos programmas gados.

| 4) | Atbilstīgi sākotnējiem rezultātiem 2005. gadā valsts budžeta deficīts bija 1,7 % no IKP, kas ir par 0,2 procentu punktiem mazāk, nekā plānots atjauninātajā programmā un par 0,1 procentu punktu mazāk, nekā bija prognozējuši Komisijas dienesti. Neskatoties uz ievērojamiem nodokļu samazinājumiem, rezultāts, kas labāks par plānoto, ir sasniegts, pateicoties tādām attīstības tendencēm ieņēmumu daļā, kas labākas par sākotnēji plānotajām. Arī izdevumi bija lielāki, nekā plānots, bet tikai nedaudz. |
| --- | --- |

4)

Atbilstīgi sākotnējiem rezultātiem 2005. gadā valsts budžeta deficīts bija 1,7 % no IKP, kas ir par 0,2 procentu punktiem mazāk, nekā plānots atjauninātajā programmā un par 0,1 procentu punktu mazāk, nekā bija prognozējuši Komisijas dienesti. Neskatoties uz ievērojamiem nodokļu samazinājumiem, rezultāts, kas labāks par plānoto, ir sasniegts, pateicoties tādām attīstības tendencēm ieņēmumu daļā, kas labākas par sākotnēji plānotajām. Arī izdevumi bija lielāki, nekā plānots, bet tikai nedaudz.

| 5) | Programmā kopumā ievērots jaunajā rīcības kodeksā (2) sniegtais stabilitātes un konverģences programmas struktūras paraugs un datu iesniegšanas prasības. |
| --- | --- |

5)

Programmā kopumā ievērots jaunajā rīcības kodeksā (2) sniegtais stabilitātes un konverģences programmas struktūras paraugs un datu iesniegšanas prasības.

| 6) | Saskaņā ar atjaunināto programmu sagaidāms, ka faktiskais IKP pieaugums palielināsies no 1,75 % 2005. un 2006. gadā līdz 2,5 % 2008. gadā. Pieaugums 2005. un 2006. gadā, kas bija lēnāks par sākotnēji prognozēto un kura dēļ palielinājās potenciālā un faktiskā ražošanas apjoma negatīvā starpība, ir saistīts ar mazāk aktīvu starptautisko tirdzniecību un augstākām naftas cenām. Ekonomiskās aktivitātes palielināšanās programmas pēdējos gados tiek prognozēta, pamatojoties uz ieguldījumu un privātā patēriņa pieaugumu. Gan īstermiņa, gan vidēja termiņa scenārijs atspoguļo ticamus pieauguma pieņēmumus. Tomēr prognozes attiecībā uz algotā darbā gūtiem ienākumiem varētu šķist nedaudz optimistiskas. Paredzēts, ka inflācija samazināsies no 2,3 % 2005. gadā līdz 1,5 % 2008. gadā, kas šķiet ticami. |
| --- | --- |

6)

Saskaņā ar atjaunināto programmu sagaidāms, ka faktiskais IKP pieaugums palielināsies no 1,75 % 2005. un 2006. gadā līdz 2,5 % 2008. gadā. Pieaugums 2005. un 2006. gadā, kas bija lēnāks par sākotnēji prognozēto un kura dēļ palielinājās potenciālā un faktiskā ražošanas apjoma negatīvā starpība, ir saistīts ar mazāk aktīvu starptautisko tirdzniecību un augstākām naftas cenām. Ekonomiskās aktivitātes palielināšanās programmas pēdējos gados tiek prognozēta, pamatojoties uz ieguldījumu un privātā patēriņa pieaugumu. Gan īstermiņa, gan vidēja termiņa scenārijs atspoguļo ticamus pieauguma pieņēmumus. Tomēr prognozes attiecībā uz algotā darbā gūtiem ienākumiem varētu šķist nedaudz optimistiskas. Paredzēts, ka inflācija samazināsies no 2,3 % 2005. gadā līdz 1,5 % 2008. gadā, kas šķiet ticami.

| 7) | Programmā budžeta stratēģija raksturota kā “trīslīmeņu”. Pirmkārt, tā cenšas sasniegt līdzsvarotu budžetu visa ekonomiskā cikla laikā. Otrkārt, līdz 2010. gadam stratēģija paredz nodokļu sloga samazināšanos līdz 40 % no IKP. Treškārt, tā paredz pieauguma palielināšanos, veicinot ieguldījumus pētniecībā, izglītībā un infrastruktūrā. Atjauninātās programmas mērķis ir valsts budžeta deficīta samazinājums no 1,9 % no IKP 2005. gadā līdz 0 % 2008. gadā un primārā pārpalikuma palielinājums no 1,1 % no IKP līdz 2,7 %. Tā kā paredzams, ka laikposmā no 2005. līdz 2008. gadam ieņēmumi samazināsies par 0,9 procentu punktiem no IKP, paredzētā konsolidācija būs atkarīga no izdevumu ierobežošanas, izdevumu un IKP attiecībai samazinoties par 2,8 procentu punktiem. Izdevumu samazinājuma lielākā daļa tiks attiecināta uz kategorijām “citi primārie izdevumi” un “sociālie pabalsti”. Salīdzinot ar iepriekšējo programmu, atjauninātā programma kopumā apstiprina plānotās korekcijas virzībā uz mazāk labvēlīgu makroekonomisko scenāriju. |
| --- | --- |

7)

Programmā budžeta stratēģija raksturota kā “trīslīmeņu”. Pirmkārt, tā cenšas sasniegt līdzsvarotu budžetu visa ekonomiskā cikla laikā. Otrkārt, līdz 2010. gadam stratēģija paredz nodokļu sloga samazināšanos līdz 40 % no IKP. Treškārt, tā paredz pieauguma palielināšanos, veicinot ieguldījumus pētniecībā, izglītībā un infrastruktūrā. Atjauninātās programmas mērķis ir valsts budžeta deficīta samazinājums no 1,9 % no IKP 2005. gadā līdz 0 % 2008. gadā un primārā pārpalikuma palielinājums no 1,1 % no IKP līdz 2,7 %. Tā kā paredzams, ka laikposmā no 2005. līdz 2008. gadam ieņēmumi samazināsies par 0,9 procentu punktiem no IKP, paredzētā konsolidācija būs atkarīga no izdevumu ierobežošanas, izdevumu un IKP attiecībai samazinoties par 2,8 procentu punktiem. Izdevumu samazinājuma lielākā daļa tiks attiecināta uz kategorijām “citi primārie izdevumi” un “sociālie pabalsti”. Salīdzinot ar iepriekšējo programmu, atjauninātā programma kopumā apstiprina plānotās korekcijas virzībā uz mazāk labvēlīgu makroekonomisko scenāriju.

| 8) | Paredzams, ka programmas darbības laikā strukturālā bilance (t.i. cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina atbilstīgi kopīgi pieņemtajai metodoloģijai un pamatojoties uz programmas datiem, uzlabosies vidēji par aptuveni 0,5 % no IKP gadā. Programmā izvirzīts vidēja termiņa mērķis budžeta stāvoklim — 0 % no IKP apmērā strukturālā izteiksmē, un to ir paredzēts sasniegt līdz 2008. gadam. Attiecībā uz atbilstību programmas vidēja termiņa mērķis ir saderīgs ar Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā noteiktajiem eiro zonas un VKM II dalībvalstu mērķiem un atbilstīgi atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālā ražošanas apjoma pieaugumu ilgtermiņā. |
| --- | --- |

8)

Paredzams, ka programmas darbības laikā strukturālā bilance (t.i. cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina atbilstīgi kopīgi pieņemtajai metodoloģijai un pamatojoties uz programmas datiem, uzlabosies vidēji par aptuveni 0,5 % no IKP gadā. Programmā izvirzīts vidēja termiņa mērķis budžeta stāvoklim — 0 % no IKP apmērā strukturālā izteiksmē, un to ir paredzēts sasniegt līdz 2008. gadam. Attiecībā uz atbilstību programmas vidēja termiņa mērķis ir saderīgs ar Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā noteiktajiem eiro zonas un VKM II dalībvalstu mērķiem un atbilstīgi atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālā ražošanas apjoma pieaugumu ilgtermiņā.

| 9) | Budžeta pielāgošana, kas paredzēta 2005. un 2006. gadam, šķiet ticama, jo tā pamatojas uz tiesiskiem pasākumiem. Tomēr šķiet, ka atjauninātajā programmā apskatītie politikas pasākumi pilnībā nevar pamatot konsolidācijai 2007. un 2008. gadā. Gandrīz puse no plānotajiem izdevumu ierobežojumiem attiecas uz kategoriju “citi primārie izdevumi” un programmā nav sniegta informācija par to, kā tieši to panāks. Turklāt paredzētā uzlabojuma ticamība lielā mērā ir atkarīga no Austrijas Valsts stabilitātes pakta efektivitātes. Tomēr pieredze ar iepriekšējo paktu palīdz tikai nedaudz, lai noteiktu, vai mērķi tiks sasniegti. |
| --- | --- |

9)

Budžeta pielāgošana, kas paredzēta 2005. un 2006. gadam, šķiet ticama, jo tā pamatojas uz tiesiskiem pasākumiem. Tomēr šķiet, ka atjauninātajā programmā apskatītie politikas pasākumi pilnībā nevar pamatot konsolidācijai 2007. un 2008. gadā. Gandrīz puse no plānotajiem izdevumu ierobežojumiem attiecas uz kategoriju “citi primārie izdevumi” un programmā nav sniegta informācija par to, kā tieši to panāks. Turklāt paredzētā uzlabojuma ticamība lielā mērā ir atkarīga no Austrijas Valsts stabilitātes pakta efektivitātes. Tomēr pieredze ar iepriekšējo paktu palīdz tikai nedaudz, lai noteiktu, vai mērķi tiks sasniegti.

| 10) | Ņemot vērā riska novērtējumu, programmā paredzētais budžeta stāvoklis varētu nebūt pietiekams, lai līdz 2008. gadam sasniegtu programmas vidēja termiņa mērķi. Tomēr, ja budžeta stratēģiju īstenos tā, kā paredzēts programmā, šķiet iespējams līdz programmas laikposma beigām sasniegt tādu budžeta stāvokli strukturālā izteiksmē, ko varētu uzskatīt par atbilstīgu paktā noteiktajam. Turklāt šķiet, ka programmā paredzētā budžeta pozīcija nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai novērstu 3 % IKP deficīta robežvērtības pārsniegšanu ar normālām makroekonomiskām svārstībām visā programmas darbības laikā. Koriģēšanas temps attiecībā uz programmā norādīto programmas vidējā termiņa mērķi pilnībā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka eiro zonas un VKM II dalībvalstīm strukturālās bilances gada uzlabojumam jābūt 0,5 % apmērā no IKP, kas ir attiecīgais kritērijs, un ka korekcijai jābūt lielākai ekonomiski labvēlīgos laikos un tā varētu būt mazāka ekonomiski nelabvēlīgos laikos. Lai gan Komisijas dienesti apgalvo, ka šīs korekcijas gada vidējais temps varētu būt lēnāks, nekā paredzēts programmā, tā tomēr atbilst pakta prasībām, jo īpaši ņemot vērā potenciālā un faktiskā ražošanas apjoma negatīvu starpību visā programmas darbības laikā. |
| --- | --- |

10)

Ņemot vērā riska novērtējumu, programmā paredzētais budžeta stāvoklis varētu nebūt pietiekams, lai līdz 2008. gadam sasniegtu programmas vidēja termiņa mērķi. Tomēr, ja budžeta stratēģiju īstenos tā, kā paredzēts programmā, šķiet iespējams līdz programmas laikposma beigām sasniegt tādu budžeta stāvokli strukturālā izteiksmē, ko varētu uzskatīt par atbilstīgu paktā noteiktajam. Turklāt šķiet, ka programmā paredzētā budžeta pozīcija nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai novērstu 3 % IKP deficīta robežvērtības pārsniegšanu ar normālām makroekonomiskām svārstībām visā programmas darbības laikā. Koriģēšanas temps attiecībā uz programmā norādīto programmas vidējā termiņa mērķi pilnībā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka eiro zonas un VKM II dalībvalstīm strukturālās bilances gada uzlabojumam jābūt 0,5 % apmērā no IKP, kas ir attiecīgais kritērijs, un ka korekcijai jābūt lielākai ekonomiski labvēlīgos laikos un tā varētu būt mazāka ekonomiski nelabvēlīgos laikos. Lai gan Komisijas dienesti apgalvo, ka šīs korekcijas gada vidējais temps varētu būt lēnāks, nekā paredzēts programmā, tā tomēr atbilst pakta prasībām, jo īpaši ņemot vērā potenciālā un faktiskā ražošanas apjoma negatīvu starpību visā programmas darbības laikā.

| 11) | Pēc aprēķiniem parāda attiecība 2005. gadā sasniedza 63,4 % no IKP, kas ir nedaudz virs Līgumā noteiktās atsauces vērtības — 60 % no IKP. Programmā ir aplēsts, ka parāda attiecība programmas darbības laikā kritīsies par 3,9 procentu punktiem, tādējādi atgriežoties zem atsauces vērtības. Riski attiecībā uz paredzamo parāda attiecības attīstību kopumā šķiet līdzsvaroti. No vienas puses, deficīts, kas pārsniedz plānoto, varētu apdraudēt programmā paredzēto korekciju virzības ievērošanu. No otras puses, atjauninātajā programmā nav iekļauti iespējamie ieņēmumi no privatizācijas. Ņemot vērā riska novērtējumu, šķiet, ka parāda attiecība samazinās pietiekami un tuvinās atsauces vērtībai. |
| --- | --- |

11)

Pēc aprēķiniem parāda attiecība 2005. gadā sasniedza 63,4 % no IKP, kas ir nedaudz virs Līgumā noteiktās atsauces vērtības — 60 % no IKP. Programmā ir aplēsts, ka parāda attiecība programmas darbības laikā kritīsies par 3,9 procentu punktiem, tādējādi atgriežoties zem atsauces vērtības. Riski attiecībā uz paredzamo parāda attiecības attīstību kopumā šķiet līdzsvaroti. No vienas puses, deficīts, kas pārsniedz plānoto, varētu apdraudēt programmā paredzēto korekciju virzības ievērošanu. No otras puses, atjauninātajā programmā nav iekļauti iespējamie ieņēmumi no privatizācijas. Ņemot vērā riska novērtējumu, šķiet, ka parāda attiecība samazinās pietiekami un tuvinās atsauces vērtībai.

| 12) | Attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti, Austrijai, šķiet, ir neliels risks, ka to apdraudēs sabiedrības novecošanas dēļ radītas prognozētās budžeta izmaksas (3). Paredzams, ka parāda līmenis, kas šobrīd pārsniedz 60 % no IKP, samazināsies un līdz 2050. gadam saglabāsies mazāks par atsauces vērtību, pieņemot, ka tiks īstenota plānotā budžeta konsolidācija. Nesenajai pensiju reformai Austrijā vajadzētu dot ievērojamu ieguldījumu un apturēt valsts izdevumu turpmāku pieaugumu. Tomēr, ja strukturālais deficīts valsts finansēs netiks koriģēts, tas varētu apdraudēt valsts finanšu stabilitāti. Tādēļ plānotās valsts finanšu konsolidācijas īstenošana vidēja termiņa laika posmā ir būtiska, lai samazinātu valsts finanšu stabilitātes apdraudējumu. |
| --- | --- |

12)

Attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti, Austrijai, šķiet, ir neliels risks, ka to apdraudēs sabiedrības novecošanas dēļ radītas prognozētās budžeta izmaksas (3). Paredzams, ka parāda līmenis, kas šobrīd pārsniedz 60 % no IKP, samazināsies un līdz 2050. gadam saglabāsies mazāks par atsauces vērtību, pieņemot, ka tiks īstenota plānotā budžeta konsolidācija. Nesenajai pensiju reformai Austrijā vajadzētu dot ievērojamu ieguldījumu un apturēt valsts izdevumu turpmāku pieaugumu. Tomēr, ja strukturālais deficīts valsts finansēs netiks koriģēts, tas varētu apdraudēt valsts finanšu stabilitāti. Tādēļ plānotās valsts finanšu konsolidācijas īstenošana vidēja termiņa laika posmā ir būtiska, lai samazinātu valsts finanšu stabilitātes apdraudējumu.

| 13) | Plānotie pasākumi valsts finanšu jomā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. Jo īpaši šie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kurās ieteikts aizsargāt ekonomisko un finanšu stabilitāti un veicināt efektīvu resursu izvietošanu, kas vērsti uz pieauguma un nodarbinātības veicināšanu. |
| --- | --- |

13)

Plānotie pasākumi valsts finanšu jomā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. Jo īpaši šie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kurās ieteikts aizsargāt ekonomisko un finanšu stabilitāti un veicināt efektīvu resursu izvietošanu, kas vērsti uz pieauguma un nodarbinātības veicināšanu.

| 14) | Austrijas Valsts reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 19. oktobrī, valsts finanšu stabilitātes panākšana ir noteikta kā viens no galvenajiem Austrijas uzdevumiem. Tomēr tā neizskaidro nekādus turpmākos pasākumus, kas būtu paredzēti šā uzdevuma veikšanai. Šajā ziņā stabilitātes programma ir daudz sīkāk izstrādāta, sniedzot informāciju par dažiem pasākumiem, kuriem jāveicina valsts finanšu konsolidācija. To pasākumu mikroekonomikas un nodarbinātības jomā, kas noteikti Valsts reformu programmā, ietekme uz budžetu ir plaši atspoguļota stabilitātes programmas budžeta prognozēs. Tajā ir uzsvērti pasākumi, ar kuru palīdzību paredzēts uzlabot valsts pārvaldes un veselības aprūpes sistēmas efektivitāti. Tā papildina tos ar priekšlikumiem par izmaiņām valsts finanšu institucionālajos aspektos, proti, divām visaptverošām tiesību aktu reformām Austrijā budžeta izstrādes procesa regulēšanai, ar kurām paredzēts no 2007. gada ieviest vidēja termiņa budžeta shēmu un no 2011. gada pāriet no uz ieņēmumiem balstīta budžeta uz tādu budžetu, kas orientēts uz mērķiem. Šie pasākumi atbilst prioritātēm, kas noteiktas Valsts reformu programmā. |
| --- | --- |

14)

Austrijas Valsts reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 19. oktobrī, valsts finanšu stabilitātes panākšana ir noteikta kā viens no galvenajiem Austrijas uzdevumiem. Tomēr tā neizskaidro nekādus turpmākos pasākumus, kas būtu paredzēti šā uzdevuma veikšanai. Šajā ziņā stabilitātes programma ir daudz sīkāk izstrādāta, sniedzot informāciju par dažiem pasākumiem, kuriem jāveicina valsts finanšu konsolidācija. To pasākumu mikroekonomikas un nodarbinātības jomā, kas noteikti Valsts reformu programmā, ietekme uz budžetu ir plaši atspoguļota stabilitātes programmas budžeta prognozēs. Tajā ir uzsvērti pasākumi, ar kuru palīdzību paredzēts uzlabot valsts pārvaldes un veselības aprūpes sistēmas efektivitāti. Tā papildina tos ar priekšlikumiem par izmaiņām valsts finanšu institucionālajos aspektos, proti, divām visaptverošām tiesību aktu reformām Austrijā budžeta izstrādes procesa regulēšanai, ar kurām paredzēts no 2007. gada ieviest vidēja termiņa budžeta shēmu un no 2011. gada pāriet no uz ieņēmumiem balstīta budžeta uz tādu budžetu, kas orientēts uz mērķiem. Šie pasākumi atbilst prioritātēm, kas noteiktas Valsts reformu programmā.

Ņemot vērā izklāstīto novērtējumu, Padome atzinīgi vērtē apjomīgos strukturālos pielāgojumus, kas plānoti programmas darbības laikā. Tomēr Padome aicina Austriju nodrošināt to, lai programmas vidēja termiņa mērķis tiktu sasniegts līdz atjauninātās programmas laikposma beigām, vairāk precizējot un īstenojot vajadzīgos pasākumus, kas veicinās pēdējos divos programmas gados plānoto budžeta konsolidāciju.

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Faktiskais IKP
  (% izmaiņas) | SP 2005. g. nov. | 2,4 | 1,7 | 1,8 | 2,4 | 2,5 |
| KOM 2005. g. nov. | 2,4 | 1,7 | 1,9 | 2,2 | nav |
| SP 2004. g. nov. | 1,9 | 2,5 | 2,5 | 2,2 | 2,4 |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2005. g. nov. | 2,0 | 2,3 | 2,1 | 1,7 | 1,5 |
| KOM 2005. g. nov. | 2,0 | 2,2 | 2,1 | 1,7 | nav |
| SP 2004. g. nov. | 2,1 | 1,8 | 1,4 | 1,5 | 1,6 |
| Ražošanas apjoma starpība
  (% no iespējamā IKP) | SP 2005. g. nov.  (4) | – 0,2 | – 0,7 | – 1,1 | – 0,9 | – 0,5 |
| KOM 2005. g. nov.  (6) | – 0,2 | – 0,7 | – 1,0 | – 0,9 | nav |
| SP 2004. g. nov.  (4) | – 1,3 | – 0,8 | – 0,4 | – 0,1 | 0,2 |
| Valsts bilance
  (% no IKP) | SP 2005. g. nov. | – 1,0 | – 1,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,0 |
| KOM 2005. g. nov.  (5) | – 1,0 | – 1,8 | – 1,8 | – 1,4 | nav |
| SP 2004. g. nov. | – 1,3 | – 1,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,0 |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2005. g. nov. | 2,1 | 1,1 | 1,2 | 2,0 | 2,7 |
| KOM 2005. g. nov. | 1,9 | 1,0 | 1,0 | 1,4 | nav |
| SP 2004. g. nov. | 1,9 | 1,2 | 1,3 | 2,2 | 2,9 |
| Cikliski koriģētā bilance = strukturālā bilance
  (% no IKP) | SP 2005. g. nov.  (4) | – 0,9 | – 1,6 | – 1,2 | – 0,4 | 0,2 |
| KOM 2005. g. nov. | – 0,9 | – 1,5 | – 1,3 | – 1,0 | nav |
| SP 2004. g. nov.  (4) | – 0,9 | – 1,7 | – 1,6 | – 0,8 | – 0,1 |
| Valsts bruto parāds
  (% no IKP) | SP 2005. g. nov. | 63,6 | 63,4 | 63,1 | 61,6 | 59,5 |
| KOM 2005. g. nov.  (5) | 63,7 | 63,6 | 63,5 | 62,8 | nav |
| SP 2004. g. nov. | 64,2 | 63,6 | 63,1 | 61,6 | 59,1 |
| Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005 gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2004

2005

2006

2007

2008

Faktiskais IKP

(% izmaiņas)

SP 2005. g. nov.

2,4

1,7

1,8

2,4

2,5

KOM 2005. g. nov.

2,4

1,7

1,9

2,2

nav

SP 2004. g. nov.

1,9

2,5

2,5

2,2

2,4

SPCI inflācija

(%)

SP 2005. g. nov.

2,0

2,3

2,1

1,7

1,5

KOM 2005. g. nov.

2,0

2,2

2,1

1,7

nav

SP 2004. g. nov.

2,1

1,8

1,4

1,5

1,6

Ražošanas apjoma starpība

(% no iespējamā IKP)

SP 2005. g. nov.  (4)

– 0,2

– 0,7

– 1,1

– 0,9

– 0,5

KOM 2005. g. nov.  (6)

– 0,2

– 0,7

– 1,0

– 0,9

nav

SP 2004. g. nov.  (4)

– 1,3

– 0,8

– 0,4

– 0,1

0,2

Valsts bilance

(% no IKP)

SP 2005. g. nov.

– 1,0

– 1,9

– 1,7

– 0,8

0,0

KOM 2005. g. nov.  (5)

– 1,0

– 1,8

– 1,8

– 1,4

nav

SP 2004. g. nov.

– 1,3

– 1,9

– 1,7

– 0,8

0,0

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2005. g. nov.

2,1

1,1

1,2

2,0

2,7

KOM 2005. g. nov.

1,9

1,0

1,0

1,4

nav

SP 2004. g. nov.

1,9

1,2

1,3

2,2

2,9

Cikliski koriģētā bilance = strukturālā bilance

(% no IKP)

SP 2005. g. nov.  (4)

– 0,9

– 1,6

– 1,2

– 0,4

0,2

KOM 2005. g. nov.

– 0,9

– 1,5

– 1,3

– 1,0

nav

SP 2004. g. nov.  (4)

– 0,9

– 1,7

– 1,6

– 0,8

– 0,1

Valsts bruto parāds

(% no IKP)

SP 2005. g. nov.

63,6

63,4

63,1

61,6

59,5

KOM 2005. g. nov.  (5)

63,7

63,6

63,5

62,8

nav

SP 2004. g. nov.

64,2

63,6

63,1

61,6

59,1

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005 gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1.lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1.lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Tā sniedz visu rīcības kodeksā paredzēto obligāto informāciju un lielāko daļu izvēles datu. Par nelielu trūkumu atzīstams tas, ka 2. tabulā nav dots nodokļu sloga aprēķins.

(3)  Sīkākas ziņas par ilgtermiņa ilgtspēju ir sniegtas Komisijas dienestu veiktajā programmas tehniskajā novērtējumā

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm)

(4)  Komisijas dienestu aprēķini, kuru pamatā ir programmā atrodamā informācija.

(5)  Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozes deficīta un parāda attiecībām tika koriģētas, lai tās varētu salīdzināt ar stabilitātes programmas prognozēm, pārrēķinot attiecības, pamatojoties uz jaunajām IKP rindām.

(6)  Pamatojoties uz aplēsto potenciālo pieaugumu attiecīgi 1,9 %, 2,2 %, 2,2 % un 2,1 % apmērā laikposmā no 2004. līdz 2007. gadam.

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005 gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 7.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/37 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/37

---

PADOMES ATZINUMS

(2006. gada 14. februāris)

par atjaunināto Igaunijas konverģences programmu 2005. līdz 2009. gadam

(2006/C 55/10)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| 1) | Padome 2006. gada 14. februārī izskatīja Igaunijas atjaunināto konverģences programmu, kas aptver laikposmu no 2005. līdz 2009. gadam. |
| --- | --- |

1)

Padome 2006. gada 14. februārī izskatīja Igaunijas atjaunināto konverģences programmu, kas aptver laikposmu no 2005. līdz 2009. gadam.

| 2) | Pēc tam, kad Igaunija līdz 90. gadu vidum guva labumu no drosmīgiem reformu un stabilizācijas centieniem, tā 1998. gada Krievijas krīzes dēļ piedzīvoja īslaicīgu kritumu ar izaugsmes palēnināšanos 1999. gadā. Pateicoties visaptverošajām strukturālajām reformām finanšu un uzņēmumu sektorā, kas palielināja ekonomikas jutīgumu pret tirgus konjuktūru un tās starptautisko atvērtību, izaugsme ātri atsākās no 2000. gada. Pēdējās desmitgades laikā faktiskā IKP pieaugums gadā vidēji bija aptuveni 6 %, ievērojami pārsniedzot ES vidējo rādītāju 1,7 %. Liels ārējais deficīts, kas 2004. gadā bija 10,5 % apmērā no IKP, ir lielākā makroekonomiskā nestabilitāte. Budžeta attīstību iezīmēja vispārēja, piesardzīga fiskālā nostādne, kas radīja lielus fiskālus pārpalikumus. |
| --- | --- |

2)

Pēc tam, kad Igaunija līdz 90. gadu vidum guva labumu no drosmīgiem reformu un stabilizācijas centieniem, tā 1998. gada Krievijas krīzes dēļ piedzīvoja īslaicīgu kritumu ar izaugsmes palēnināšanos 1999. gadā. Pateicoties visaptverošajām strukturālajām reformām finanšu un uzņēmumu sektorā, kas palielināja ekonomikas jutīgumu pret tirgus konjuktūru un tās starptautisko atvērtību, izaugsme ātri atsākās no 2000. gada. Pēdējās desmitgades laikā faktiskā IKP pieaugums gadā vidēji bija aptuveni 6 %, ievērojami pārsniedzot ES vidējo rādītāju 1,7 %. Liels ārējais deficīts, kas 2004. gadā bija 10,5 % apmērā no IKP, ir lielākā makroekonomiskā nestabilitāte. Budžeta attīstību iezīmēja vispārēja, piesardzīga fiskālā nostādne, kas radīja lielus fiskālus pārpalikumus.

| 3) | Savā 2005. gada 17. februāra atzinumā Padome atbalstīja iepriekšējā atjauninātajā konverģences programmā sniegto budžeta stratēģiju attiecībā uz laikposmu no 2004. līdz 2008. gadam. Attiecībā uz budžeta izpildi 2005. gadā valsts budžeta pārpalikums 2005. gadā Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozē tiek lēsts 1,1 % apmērā no IKP attiecībā pret iepriekšējā atjauninātajā konverģences programmā noteikto mērķi sasniedza sabalansētu budžetu. Saistībā ar lielu izaugsmi, nodokļu iekasēšanas uzlabojumiem un izdevumiem, kas zemāki par plānotajiem, faktiskais pārpalikums 2005. gadam izrādījās daudz lielāks — aptuveni 2

  % no IKP. |
| --- | --- |

3)

Formula

| 4) | Atjauninātajā programmā kopumā ievērotas jaunajā rīcības kodeksā noteiktais stabilitātes un konverģences programmu struktūras paraugs un datu sniegšanas prasības (2). |
| --- | --- |

4)

Atjauninātajā programmā kopumā ievērotas jaunajā rīcības kodeksā noteiktais stabilitātes un konverģences programmu struktūras paraugs un datu sniegšanas prasības (2).

| 5) | Programmas pamatā sasniegtajā makroekonomiskajā scenārijā paredzēts, ka faktiskā IKP pieaugums palielināsies no 6,5 % 2005. gadā līdz 6,6 % 2006. gadā un izlīdzināsies vidēji 6,3 % apmērā pārējā programmas darbības laikā. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā patlaban pieejamo informāciju, šķiet balstīts uz izteikti piesardzīgiem pieauguma pieņēmumiem. Balstoties uz Komisijas dienestu aprēķiniem, kas veikti, pamatojoties uz programmu un atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, prognozēts, ka potenciālais IKP pieaugums saglabāsies relatīvi augsts, bet ar tendenci nedaudz samazināties vidējā termiņā. Tādējādi piesardzīgā prognoze par faktiskā IKP pieaugumu rada negatīvu starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu programmas darbības laikā, lai gan Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozē uzrādīta pozitīva starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu 2005. un 2006. gadam. Programmā izklāstītās inflācijas prognozes 2006. gadam arī šķiet samērā zemas, ņemot vērā inflācijas līmeņa augsto jūtīgumu pret naftas cenu attīstību. Programmas prognozes 2007. gadam atbilst Komisijas prognozēm. |
| --- | --- |

5)

Programmas pamatā sasniegtajā makroekonomiskajā scenārijā paredzēts, ka faktiskā IKP pieaugums palielināsies no 6,5 % 2005. gadā līdz 6,6 % 2006. gadā un izlīdzināsies vidēji 6,3 % apmērā pārējā programmas darbības laikā. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā patlaban pieejamo informāciju, šķiet balstīts uz izteikti piesardzīgiem pieauguma pieņēmumiem. Balstoties uz Komisijas dienestu aprēķiniem, kas veikti, pamatojoties uz programmu un atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, prognozēts, ka potenciālais IKP pieaugums saglabāsies relatīvi augsts, bet ar tendenci nedaudz samazināties vidējā termiņā. Tādējādi piesardzīgā prognoze par faktiskā IKP pieaugumu rada negatīvu starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu programmas darbības laikā, lai gan Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozē uzrādīta pozitīva starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu 2005. un 2006. gadam. Programmā izklāstītās inflācijas prognozes 2006. gadam arī šķiet samērā zemas, ņemot vērā inflācijas līmeņa augsto jūtīgumu pret naftas cenu attīstību. Programmas prognozes 2007. gadam atbilst Komisijas prognozēm.

| 6) | Vidēja termiņa budžeta projekts Igaunijā ir pielāgots stabilu valsts finanšu uzturēšanai saistībā ar ilgtspējīgu, lielu izaugsmes un nodarbinātības pieaugumu. Programmas mērķis ir saglabāt vispārējās valdības kontu līdzsvaru no 2007. gada, ņemot vērā pārpalikumus 0,3 % no IKP 2005. gadā un 0,1 % no IKP 2006. gadā. Primārā bilance ir tikai mazliet lielāka niecīga procentu sloga dēļ. Prognozētie valsts budžeta pārpalikuma mērķi 2005. un 2006. gadam ir nedaudz augstāki nekā iepriekšējā atjauninātajā konverģences programmā, bet tikai daļēji atspoguļo labāku rezultātu 2005. gadā, nekā prognozēts, — ar pārpalikumu aptuveni 2

  % no IKP, kas galvenokārt ir saistīts ar lielu ekonomiskas izaugsmi un nodokļu iekasēšanas uzlabojumiem. Ir prognozēts, ka gan izdevumu, gan ieņēmumu rādītāji pakāpeniski samazināsies programmas laikā. Salīdzinājumā ar iepriekšējo atjaunināto programmu 2005. gada decembra atjauninātajā programmā kopumā ir apstiprināta plānotā fiskālā stratēģija attiecībā uz līdzsvarotiem gada budžetiem, ņemot vērā ievērojami labvēlīgāku makroekonomisko scenāriju. |
| --- | --- |

6)

Formula

| 7) | Plānots, ka programmas darbības laikā strukturālais pārpalikums (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), kas aprēķināts atbilstīgi kopīgi saskaņotajai metodikai, samazināsies vidēji par 0,1 % no IKP gadā. Programmā noteikts vidēja termiņa mērķis budžeta stāvoklim — līdzsvarots budžets strukturālā izteiksmē, un plānots saglabāt strukturālu bilanci, kas atbilst programmas vidēja termiņa mērķim programmas darbības laikā. Tā kā programmas vidēja termiņa mērķis ir augstāks nekā minimālais kritērijs (kas noteikts, pamatojoties uz strukturālo deficītu aptuveni 2 % apmērā no IKP), tā sasniegšana nodrošinātu drošības rezervi, kas nepieciešama pārmērīga deficīta rašanās gadījumā. Kas attiecas uz piemērotību, programmas vidēja termiņa mērķis atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā noteiktajiem eiro zonas un VKM II dalībvalstu mērķiem, un paredz augstākas prasības par tām, ko nosaka parāda attiecība un vidējais potenciālais ražošanas pieaugums ilgtermiņā. |
| --- | --- |

7)

Plānots, ka programmas darbības laikā strukturālais pārpalikums (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), kas aprēķināts atbilstīgi kopīgi saskaņotajai metodikai, samazināsies vidēji par 0,1 % no IKP gadā. Programmā noteikts vidēja termiņa mērķis budžeta stāvoklim — līdzsvarots budžets strukturālā izteiksmē, un plānots saglabāt strukturālu bilanci, kas atbilst programmas vidēja termiņa mērķim programmas darbības laikā. Tā kā programmas vidēja termiņa mērķis ir augstāks nekā minimālais kritērijs (kas noteikts, pamatojoties uz strukturālo deficītu aptuveni 2 % apmērā no IKP), tā sasniegšana nodrošinātu drošības rezervi, kas nepieciešama pārmērīga deficīta rašanās gadījumā. Kas attiecas uz piemērotību, programmas vidēja termiņa mērķis atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā noteiktajiem eiro zonas un VKM II dalībvalstu mērķiem, un paredz augstākas prasības par tām, ko nosaka parāda attiecība un vidējais potenciālais ražošanas pieaugums ilgtermiņā.

| 8) | Budžeta iznākums var izrādīties ievērojami labāks, nekā prognozēts programmā, pat pēc 2005. gada. Pamatā sniegtā ekonomiskā prognoze 2006. gadam ir izteikti piesardzīga. Turklāt Igaunijas apstiprinātais fiskālo mērķu pārsniegums attaisno to, ka izpratne par risku līdzsvaru ir ar noslieci uz pozitīvo pusi. |
| --- | --- |

8)

Budžeta iznākums var izrādīties ievērojami labāks, nekā prognozēts programmā, pat pēc 2005. gada. Pamatā sniegtā ekonomiskā prognoze 2006. gadam ir izteikti piesardzīga. Turklāt Igaunijas apstiprinātais fiskālo mērķu pārsniegums attaisno to, ka izpratne par risku līdzsvaru ir ar noslieci uz pozitīvo pusi.

| 9) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stratēģija šķiet pietiekama, lai programmas darbības laikā sasniegtu tādu budžeta stāvokli strukturālā izteiksmē, ko var uzskatīt par paktam atbilstīgu. Turklāt programmā paredzētais budžeta stāvoklis garantē pietiekamu drošības rezervi, lai novērstu 3 % IKP deficīta robežvērtības pārsniegšanu ar normālām makroekonomiskām svārstībām programmas darbības laikā. Tomēr, ņemot vērā labāka rezultāta iespējamību 2005. gadā, nekā prognozēts, budžeta pārpalikums, kas nav lielāks par 0,1 % no IKP, 2006. gadā draud ar procikliskumu labvēlīgos laikos. |
| --- | --- |

9)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stratēģija šķiet pietiekama, lai programmas darbības laikā sasniegtu tādu budžeta stāvokli strukturālā izteiksmē, ko var uzskatīt par paktam atbilstīgu. Turklāt programmā paredzētais budžeta stāvoklis garantē pietiekamu drošības rezervi, lai novērstu 3 % IKP deficīta robežvērtības pārsniegšanu ar normālām makroekonomiskām svārstībām programmas darbības laikā. Tomēr, ņemot vērā labāka rezultāta iespējamību 2005. gadā, nekā prognozēts, budžeta pārpalikums, kas nav lielāks par 0,1 % no IKP, 2006. gadā draud ar procikliskumu labvēlīgos laikos.

| 10) | Pēc aprēķiniem parāda attiecība pret IKP 2005. gada beigās ir 4,6 %, kas ir krietni zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības — 60 % no IKP, un patiešām mazākā ES. Programmā plānots, ka parāda attiecība programmas darbības laikā samazināsies par 1,8 procentu punktiem. |
| --- | --- |

10)

Pēc aprēķiniem parāda attiecība pret IKP 2005. gada beigās ir 4,6 %, kas ir krietni zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības — 60 % no IKP, un patiešām mazākā ES. Programmā plānots, ka parāda attiecība programmas darbības laikā samazināsies par 1,8 procentu punktiem.

| 11) | Attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti, Igaunijai, šķiet, ir neliels risks, ka to apdraudēs sabiedrības novecošanas dēļ radītas prognozētās budžeta izmaksas (3). Kopējā parāda līmenis patlaban ir ļoti zems, un tiek prognozēts, ka tas saglabāsies zemāks par 60 % atsauces vērtību prognozes laikposmā. Igaunijas stratēģija, nostādot ilgtspējas problēmas fiskālās politikas veidošanas centrā, tostarp pensiju sistēmas reformu, kas paredz aktīvu uzkrāšanos, dod pozitīvu ieguldījumu valsts finanšu prognozē. Pašreizējais budžeta stāvoklis — pārpalikums — palīdz ierobežot prognozēto sabiedrības novecošanas ietekmi uz budžetu, un vidēja termiņa budžeta plāns saglabāt sabalansētus budžetus atbilst tam, lai nebūtu apdraudēta valsts finanšu stabilitāte. |
| --- | --- |

11)

Attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti, Igaunijai, šķiet, ir neliels risks, ka to apdraudēs sabiedrības novecošanas dēļ radītas prognozētās budžeta izmaksas (3). Kopējā parāda līmenis patlaban ir ļoti zems, un tiek prognozēts, ka tas saglabāsies zemāks par 60 % atsauces vērtību prognozes laikposmā. Igaunijas stratēģija, nostādot ilgtspējas problēmas fiskālās politikas veidošanas centrā, tostarp pensiju sistēmas reformu, kas paredz aktīvu uzkrāšanos, dod pozitīvu ieguldījumu valsts finanšu prognozē. Pašreizējais budžeta stāvoklis — pārpalikums — palīdz ierobežot prognozēto sabiedrības novecošanas ietekmi uz budžetu, un vidēja termiņa budžeta plāns saglabāt sabalansētus budžetus atbilst tam, lai nebūtu apdraudēta valsts finanšu stabilitāte.

| 12) | Valsts finanšu jomā paredzētie pasākumi kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. Jo īpaši lielie budžeta pārpalikumi 2005. gadā patiešām ir sekmējuši ārējā konta deficīta ievērojamu samazināšanos līdz līmenim, kas zemāks 10 % no IKP. Piesardzīga fiskālā politika ir noteikta par Igaunijas izvērstās stratēģijas stūrakmeni programmas darbības laikā, īpaši, lai atbalstītu ārējā deficīta turpmāku samazināšanos līdz ilgtspējīgiem līmeņiem. Atjauninātajā programmā iekļauti arī pasākumi izaugsmes veicināšanai un uz nodarbinātību orientētu resursu sadalei, jo īpaši, samazinot valsts sektora apjomu ekonomikā un pārvietojot nodokļu slogu no tiešiem uz netiešiem nodokļiem. |
| --- | --- |

12)

Valsts finanšu jomā paredzētie pasākumi kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. Jo īpaši lielie budžeta pārpalikumi 2005. gadā patiešām ir sekmējuši ārējā konta deficīta ievērojamu samazināšanos līdz līmenim, kas zemāks 10 % no IKP. Piesardzīga fiskālā politika ir noteikta par Igaunijas izvērstās stratēģijas stūrakmeni programmas darbības laikā, īpaši, lai atbalstītu ārējā deficīta turpmāku samazināšanos līdz ilgtspējīgiem līmeņiem. Atjauninātajā programmā iekļauti arī pasākumi izaugsmes veicināšanai un uz nodarbinātību orientētu resursu sadalei, jo īpaši, samazinot valsts sektora apjomu ekonomikā un pārvietojot nodokļu slogu no tiešiem uz netiešiem nodokļiem.

| 13) | Igaunijas valsts reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 15. oktobrī saistībā ar atjaunoto Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju, noteikti šādi uzdevumi ar būtisku ietekmi uz valsts finansēm: i) valsts finanšu stabilitāte; ii) fiskālā politika, kas atbalsta izaugsmi un darbavietas, un iii) stabilas makroekonomiskas vides nodrošināšana. Valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz budžetu pilnīgi atspoguļota konverģences programmas budžeta prognozēs. Konverģences programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst valsts reformu programmā paredzētajām darbībām. Jo īpaši konverģences programmā aprakstīti pasākumi, lai pabeigtu 2002. gada pensiju reformu, palielinātu patēriņa un vides nodokļus, tajā pašā laikā samazinot darbaspēka nodokļus, un lai sistemātiski pārvietotu budžeta resursus uz ieguldījumiem, pētniecības un attīstības veicināšanu un arodmācībām. Konverģences programmā šie pasākumi ir papildināti ar izmaiņām institucionālajos pasākumos attiecībā uz valsts finansēm, proti, pilnveidojot uz IT balstītu budžeta izstrādes sistēmu, kas pakļauj visas ierindas ministrijas Finanšu ministrijas veiktai uzraudzībai, turpmāk formalizējot stratēģiskās plānošanas procesu, un ar jauniem tiesību aktiem, kas uzlabo finanšu vadību pašvaldību līmenī. |
| --- | --- |

13)

Igaunijas valsts reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 15. oktobrī saistībā ar atjaunoto Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju, noteikti šādi uzdevumi ar būtisku ietekmi uz valsts finansēm: i) valsts finanšu stabilitāte; ii) fiskālā politika, kas atbalsta izaugsmi un darbavietas, un iii) stabilas makroekonomiskas vides nodrošināšana. Valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz budžetu pilnīgi atspoguļota konverģences programmas budžeta prognozēs. Konverģences programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst valsts reformu programmā paredzētajām darbībām. Jo īpaši konverģences programmā aprakstīti pasākumi, lai pabeigtu 2002. gada pensiju reformu, palielinātu patēriņa un vides nodokļus, tajā pašā laikā samazinot darbaspēka nodokļus, un lai sistemātiski pārvietotu budžeta resursus uz ieguldījumiem, pētniecības un attīstības veicināšanu un arodmācībām. Konverģences programmā šie pasākumi ir papildināti ar izmaiņām institucionālajos pasākumos attiecībā uz valsts finansēm, proti, pilnveidojot uz IT balstītu budžeta izstrādes sistēmu, kas pakļauj visas ierindas ministrijas Finanšu ministrijas veiktai uzraudzībai, turpmāk formalizējot stratēģiskās plānošanas procesu, un ar jauniem tiesību aktiem, kas uzlabo finanšu vadību pašvaldību līmenī.

Ņemot vērā izklāstīto novērtējumu, Padome atzīmē, ka kopumā budžeta stāvoklis ir labs un budžeta stratēģija sniedz labu piemēru atbilstīgi Paktam veiktai fiskālai politikai. Padome, ņemot vērā budžeta izpildi 2005. gadā, kas ievērojami labāka par programmā aprēķināto, un vajadzību izvairīties no procikliskas politikas, aicina Igauniju tiekties pēc lielāka budžeta pārpalikuma 2006. gadā un nākamajos gados, lai turpinātu atbalstīt ārējās nestabilitātes korekciju.

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Faktiskais IKP
  (izmaiņas %) | KP 2005. g. dec. | 7,8 | 6,5 | 6,6 | 6,3 | 6,3 | 6,3 |
| KOM 2005. g. nov. | 7,8 | 8,4 | 7,2 | 7,4 | nav | nav |
| KP 2004. g. nov. | 5,6 | 5,9 | 6,0 | 6,0 | 6,0 | nav |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2005. g. dec. | 3,0 | 3,5 | 2,6 | 2,6 | 2,7 | 2,7 |
| KOM 2005. g. nov. | 3,0 | 4,1 | 3,3 | 2,6 | nav | nav |
| KP 2004. g. dec. (4) | 3,3 | 3,2 | 2,5 | 2,8 | 2,8 | nav |
| Ražošanas apjoma starpība
  (% no iespējamā IKP) | KP 2005. g. dec. (5) | 0,1 | – 0,4 | – 0,6 | – 0,7 | – 0,5 | – 0,1 |
| KOM 2005. g. nov. (6) | – 0,2 | 0,5 | 0,1 | – 0,1 | nav | nav |
| KP 2004. g. dec. (5) | – 0,9 | – 1,3 | – 1,7 | – 1,2 | – 1,0 | nav |
| Valsts bilance
  (% no IKP) | KP 2005. g. dec. | 1,7 | 0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| KOM 2005. g. nov. | 1,7 | 1,1 | 0,6 | 0,4 | nav | nav |
| KP 2004. g. dec. | 1,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2005. g. dec. | 1,9 | 0,5 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,1 |
| KOM 2005. g. nov. | 1,9 | 1,3 | 0,8 | 0,5 | nav | nav |
| KP 2004. g. dec. | 1,3 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,1 | nav |
| Cikliski koriģētā bilance = Strukturālā bilance  (7)

  (procenti no IKP) | KP 2005. g. dec. | 1,7 | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 |
| KOM 2005. g. nov. | 1,8 | 1,0 | 0,6 | 0,4 | nav | nav |
| KP 2004. g. dec. | nav | nav | nav | nav | nav | nav |
| Valdības bruto parāds
  (% no IKP) | KP 2005. g. dec. | 5,4 | 4,6 | 4,4 | 3,3 | 3,0 | 2,8 |
| KOM 2005. g. nov. | 5,5 | 5,1 | 4,0 | 3,1 | nav | nav |
| KP 2004. g. dec. | 4,8 | 4,6 | 4,3 | 3,1 | 2,9 | nav |
| Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Faktiskais IKP

(izmaiņas %)

KP 2005. g. dec.

7,8

6,5

6,6

6,3

6,3

6,3

KOM 2005. g. nov.

7,8

8,4

7,2

7,4

nav

nav

KP 2004. g. nov.

5,6

5,9

6,0

6,0

6,0

nav

SPCI inflācija

(%)

KP 2005. g. dec.

3,0

3,5

2,6

2,6

2,7

2,7

KOM 2005. g. nov.

3,0

4,1

3,3

2,6

nav

nav

KP 2004. g. dec. (4)

3,3

3,2

2,5

2,8

2,8

nav

Ražošanas apjoma starpība

(% no iespējamā IKP)

KP 2005. g. dec. (5)

0,1

– 0,4

– 0,6

– 0,7

– 0,5

– 0,1

KOM 2005. g. nov. (6)

– 0,2

0,5

0,1

– 0,1

nav

nav

KP 2004. g. dec. (5)

– 0,9

– 1,3

– 1,7

– 1,2

– 1,0

nav

Valsts bilance

(% no IKP)

KP 2005. g. dec.

1,7

0,3

0,1

0,0

0,0

0,0

KOM 2005. g. nov.

1,7

1,1

0,6

0,4

nav

nav

KP 2004. g. dec.

1,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2005. g. dec.

1,9

0,5

0,3

0,2

0,1

0,1

KOM 2005. g. nov.

1,9

1,3

0,8

0,5

nav

nav

KP 2004. g. dec.

1,3

0,2

0,2

0,2

0,1

nav

Cikliski koriģētā bilance = Strukturālā bilance  (7)

(procenti no IKP)

KP 2005. g. dec.

1,7

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

KOM 2005. g. nov.

1,8

1,0

0,6

0,4

nav

nav

KP 2004. g. dec.

nav

nav

nav

nav

nav

nav

Valdības bruto parāds

(% no IKP)

KP 2005. g. dec.

5,4

4,6

4,4

3,3

3,0

2,8

KOM 2005. g. nov.

5,5

5,1

4,0

3,1

nav

nav

KP 2004. g. dec.

4,8

4,6

4,3

3,1

2,9

nav

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 23.9.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1.lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti atrodami tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmā sniegta lielākā daļa jaunajā rīcības kodeksā paredzēto obligāto un fakultatīvo datu.

(3)  Sīkākas ziņas par ilgtermiņa ilgtspēju ir sniegtas Komisijas dienestu veiktajā programmas tehniskajā novērtējumā

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(4)  2004. gada decembra atjauninātajā konverģences programmā apspriesta valsts PCI definīcija, nevis SPCI. Nesaskaņas ir nenozīmīgas.

(5)  Komisijas dienestu aprēķini, kuru pamatā ir programmā atrodamā informācija.

(6)  Pamatojoties uz aplēsto potenciālo pieaugumu attiecīgi 7,2%, 7,1%, 6,7% un 6,5% apmērā laikposmā no 2004. līdz 2007. gadam.

(7)  Tā kā programmā nav noteikti vienreizēji un citi pagaidu pasākumi, cikliski koriģētā bilance un strukturālā bilance ir identiskas.

Avots:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 7.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/41 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/41

---

PADOMES ATZINUMS

(2006. gada 14. februāris)

par atjaunināto Latvijas konverģences programmu 2005. līdz 2008. gadam

(2006/C 55/11)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| 1) | Padome 2006. gada 14. februārī izskatīja Latvijas atjaunināto konverģences programmu, kas aptver laikposmu no 2005. līdz 2009. gadam. |
| --- | --- |

1)

Padome 2006. gada 14. februārī izskatīja Latvijas atjaunināto konverģences programmu, kas aptver laikposmu no 2005. līdz 2009. gadam.

| 2) | Pēdējās desmitgades laikā reālā IKP pieaugums gadā vidēji bija vairāk par 6 %. Šos ekonomiskās izaugsmes rādītājus raksturo spēcīgs darba ražīguma pieaugums un pēdējā laikā arī nodarbinātības pieaugums. Taču maksājumu bilances lielās nestabilitātes dēļ Latvija ir kļuvusi atkarīga no kapitāla ieplūdes, un ārējā parāda attiecība pret IKP ir pieaugusi. Inflācija, sākot no 2003. gada vidus, ir augusi un joprojām pārsniedz 6 %, mazinot ekonomikas ārējo konkurētspēju un radot draudus izaugsmei. Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka reālā IKP pieaugums no 8,4 % 2005. gadā samazināsies vidēji līdz 7,2 % pārējā programmas darbības laikposmā. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā patlaban pieejamo informāciju, šķiet pamatots ar ticamiem pieauguma pieņēmumiem. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju un tekošā konta deficītu šķiet zemas. |
| --- | --- |

2)

Pēdējās desmitgades laikā reālā IKP pieaugums gadā vidēji bija vairāk par 6 %. Šos ekonomiskās izaugsmes rādītājus raksturo spēcīgs darba ražīguma pieaugums un pēdējā laikā arī nodarbinātības pieaugums. Taču maksājumu bilances lielās nestabilitātes dēļ Latvija ir kļuvusi atkarīga no kapitāla ieplūdes, un ārējā parāda attiecība pret IKP ir pieaugusi. Inflācija, sākot no 2003. gada vidus, ir augusi un joprojām pārsniedz 6 %, mazinot ekonomikas ārējo konkurētspēju un radot draudus izaugsmei. Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka reālā IKP pieaugums no 8,4 % 2005. gadā samazināsies vidēji līdz 7,2 % pārējā programmas darbības laikposmā. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā patlaban pieejamo informāciju, šķiet pamatots ar ticamiem pieauguma pieņēmumiem. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju un tekošā konta deficītu šķiet zemas.

| 3) | Programmā kopumā ievērots jaunajā rīcības kodeksā dotais stabilitātes un konverģences programmu struktūras paraugs (2). |
| --- | --- |

3)

Programmā kopumā ievērots jaunajā rīcības kodeksā dotais stabilitātes un konverģences programmu struktūras paraugs (2).

| 4) | Pašreizējā atjauninātajā programmā vispārējais valsts budžeta deficīts 2005. gadam noteikts 1,5 % apmērā no IKP, pamatojoties uz IKP pieaugumu 8,4 % apmērā. Tas nozīmē, ka deficīts būs mazliet zemāks, bet pieauguma rādītāji ievērojami labāki, nekā paredzēts iepriekšējā programmā (deficīts 1,6 % apmērā IKP, pieaugums 6,7 % apmērā). Komisijas dienestu rudens prognozē deficīts tika plānots 1,2 % apmērā no IKP, pamatojoties uz IKP pieaugumu 9,1 % apmērā. Tomēr jaunākie dati par valsts budžeta izpildi, pamatojoties uz skaidrās naudas uzskaiti, norāda uz to, ka rezultāti būs pat vēl labāki, nekā paredzēts atjauninātajā programmā un Komisijas dienestu rudens prognozē. |
| --- | --- |

4)

Pašreizējā atjauninātajā programmā vispārējais valsts budžeta deficīts 2005. gadam noteikts 1,5 % apmērā no IKP, pamatojoties uz IKP pieaugumu 8,4 % apmērā. Tas nozīmē, ka deficīts būs mazliet zemāks, bet pieauguma rādītāji ievērojami labāki, nekā paredzēts iepriekšējā programmā (deficīts 1,6 % apmērā IKP, pieaugums 6,7 % apmērā). Komisijas dienestu rudens prognozē deficīts tika plānots 1,2 % apmērā no IKP, pamatojoties uz IKP pieaugumu 9,1 % apmērā. Tomēr jaunākie dati par valsts budžeta izpildi, pamatojoties uz skaidrās naudas uzskaiti, norāda uz to, ka rezultāti būs pat vēl labāki, nekā paredzēts atjauninātajā programmā un Komisijas dienestu rudens prognozē.

| 5) | Padomes atzinums par iepriekšējo atjaunināto programmu, ko pieņēma 2005. gada 8. martā, nesniedza nekādus ieteikumus politikas veidošanai. Tomēr tajā tika norādīts, ka konsolidācijas virzības un fiskālā stāvokļa atbilstīguma novērtējums ir atkarīgs no ārējās maksājumu bilances labvēlīgas attīstības, pieprasījuma spiediena uz ekonomiku un tā brīža augstās inflācijas mazināšanās. |
| --- | --- |

5)

Padomes atzinums par iepriekšējo atjaunināto programmu, ko pieņēma 2005. gada 8. martā, nesniedza nekādus ieteikumus politikas veidošanai. Tomēr tajā tika norādīts, ka konsolidācijas virzības un fiskālā stāvokļa atbilstīguma novērtējums ir atkarīgs no ārējās maksājumu bilances labvēlīgas attīstības, pieprasījuma spiediena uz ekonomiku un tā brīža augstās inflācijas mazināšanās.

| 6) | Atjauninātās programmas mērķis ir nedaudz samazināt vispārējo valsts budžeta deficītu. Tā paredz vispārējā valsts budžeta deficītu 2005. gadā 1,5 %, 2006. gadā 1,5 %, 2007. gadā 1,4 % un 2008. jeb pēdējā gadā — 1,3 % apmērā. Primārajai bilancei tajā pašā laikposmā būtu jāsamazinās par 0,1 procentu punktu. Tiek plānots, ka gan ieņēmumu, gan izdevumu attiecība pret IKP programmas darbības laikā palielināsies (attiecīgi par 2,1 un 1,9 procentu punktiem). Valsts ieguldījumi un atsevišķi neidentificētie “citi izdevumi” palielināsies visvairāk (attiecīgi no 2,3 % no IKP 2005. gadā līdz 3,3 % no IKP 2008. gadā un no 12,3 % no IKP līdz 13,8 % no IKP 2008. gadā), bet sociālie pabalsti, kas nav natūrā, samazināsies visvairāk (no 9,3 % no IKP 2005. gadā līdz 8,9 % no IKP 2008. gadā). Salīdzinot ar iepriekšējo atjaunināto programmu, 2005. gada novembra atjauninātā programma kopumā apstiprina plānotās korekcijas, lai gan pieauguma perspektīvas ir ievērojami labākas. |
| --- | --- |

6)

Atjauninātās programmas mērķis ir nedaudz samazināt vispārējo valsts budžeta deficītu. Tā paredz vispārējā valsts budžeta deficītu 2005. gadā 1,5 %, 2006. gadā 1,5 %, 2007. gadā 1,4 % un 2008. jeb pēdējā gadā — 1,3 % apmērā. Primārajai bilancei tajā pašā laikposmā būtu jāsamazinās par 0,1 procentu punktu. Tiek plānots, ka gan ieņēmumu, gan izdevumu attiecība pret IKP programmas darbības laikā palielināsies (attiecīgi par 2,1 un 1,9 procentu punktiem). Valsts ieguldījumi un atsevišķi neidentificētie “citi izdevumi” palielināsies visvairāk (attiecīgi no 2,3 % no IKP 2005. gadā līdz 3,3 % no IKP 2008. gadā un no 12,3 % no IKP līdz 13,8 % no IKP 2008. gadā), bet sociālie pabalsti, kas nav natūrā, samazināsies visvairāk (no 9,3 % no IKP 2005. gadā līdz 8,9 % no IKP 2008. gadā). Salīdzinot ar iepriekšējo atjaunināto programmu, 2005. gada novembra atjauninātā programma kopumā apstiprina plānotās korekcijas, lai gan pieauguma perspektīvas ir ievērojami labākas.

| 7) | Balstoties uz Komisijas dienestu aprēķiniem, kas veikti, pamatojoties uz programmu un atbilstīgi kopīgi saskaņotajai metodoloģijai, plānots, ka programmas darbības laikā strukturālā bilance, t.i., cikliski koriģētā budžeta bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, uzlabosies tikai nedaudz (apmēram par

  IKP procentu punktiem). Plānotais budžeta pozīciju pielāgojums ir atlikts uz programmas beigu posmu un koncentrēts tajos gados, kad paredzama potenciālā un faktiskā produkcijas apjoma negatīva starpība. Kā vidēja termiņa mērķi tādam budžeta stāvoklim, kas noteikts Stabilitātes un izaugsmes paktā, atjauninātā programma paredz strukturālo deficītu “aptuveni 1 % apmērā no IKP”, ko plānots sasniegt programmas darbības pēdējā gadā. Tā kā programmas vidēja termiņa mērķis ir augstāks nekā minimālais kritērijs (kas noteikts, pamatojoties uz deficītu aptuveni 2 % apmērā no IKP), tā sasniegšana nodrošinātu drošības rezervi, kas nepieciešama pārmērīga deficīta rašanās gadījumā. Programmas vidēja termiņa mērķis atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā noteiktajiem eiro zonas un VKM II dalībvalstu mērķiem, un adekvāti atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālā ražošanas apjoma pieaugumu ilgtermiņā. Tomēr, ņemot vērā riskus, kas apdraud ilgtspējīgu ekonomikas konverģenci, šķiet piemēroti nospraust apjomīgākus budžeta mērķus nekā pašreiz plānotie. |
| --- | --- |

7)

Formula

| 8) | Budžeta izpildes rezultāts varētu būt sliktāks, nekā prognozēts programmā. Kaut arī pieauguma prognozes un iepriekšējo budžetu pamatā liktie pieņēmumi par nodokļu elastīgumu parasti ir izrādījušies piesardzīgi, uz pašreizējo atjaunināto programmu tas varētu arī neattiekties, jo tajā iekļautie pieņēmumi par nodokļu elastīgumu šķiet optimistiski. Turklāt programma atsaucas uz vairākiem (ierosinātiem) sociālās politikas pasākumiem, kas varētu palielināt šādus izdevumus un nevis samazināt tos, kā tas paredzēts programmā. |
| --- | --- |

8)

Budžeta izpildes rezultāts varētu būt sliktāks, nekā prognozēts programmā. Kaut arī pieauguma prognozes un iepriekšējo budžetu pamatā liktie pieņēmumi par nodokļu elastīgumu parasti ir izrādījušies piesardzīgi, uz pašreizējo atjaunināto programmu tas varētu arī neattiekties, jo tajā iekļautie pieņēmumi par nodokļu elastīgumu šķiet optimistiski. Turklāt programma atsaucas uz vairākiem (ierosinātiem) sociālās politikas pasākumiem, kas varētu palielināt šādus izdevumus un nevis samazināt tos, kā tas paredzēts programmā.

| 9) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā paredzētā budžeta nostādne var izrādīties nepietiekama, lai nodrošinātu to, ka budžeta stāvokli strukturālā ziņā programmas darbības laikposma beigās varētu uzskatīt par atbilstīgu paktā paredzētajām prasībām. Tāpat, kā minēts iepriekš, būtu ieteicama mērķtiecīgāka stratēģija, nekā paredzēts programmā. Koriģēšanas temps virzībā uz programmā netieši norādīto programmas vidēja termiņa mērķi ir lēnāks par strukturālās bilances gada uzlabojumu 0,5 % apmērā no IKP, kas ir attiecīgais kritērijs (lielāks labvēlīgas ekonomiskās attīstības laikā), kā tas norādīts Stabilitātes un izaugsmes paktā. Jo īpaši iespējamā strukturālās bilances pasliktināšanās 2006. gadā, uz ko netieši norāda 2006. gada mērķa īstenošana, ja 2005. gada rezultāti būs ievērojami labāki par cerētajiem, varētu atbilst būtiskiem fiskāliem atvieglojumiem saistībā ar joprojām ļoti lielo pieprasījuma spiedienu un attiecīgajiem stabilitātes riskiem. |
| --- | --- |

9)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā paredzētā budžeta nostādne var izrādīties nepietiekama, lai nodrošinātu to, ka budžeta stāvokli strukturālā ziņā programmas darbības laikposma beigās varētu uzskatīt par atbilstīgu paktā paredzētajām prasībām. Tāpat, kā minēts iepriekš, būtu ieteicama mērķtiecīgāka stratēģija, nekā paredzēts programmā. Koriģēšanas temps virzībā uz programmā netieši norādīto programmas vidēja termiņa mērķi ir lēnāks par strukturālās bilances gada uzlabojumu 0,5 % apmērā no IKP, kas ir attiecīgais kritērijs (lielāks labvēlīgas ekonomiskās attīstības laikā), kā tas norādīts Stabilitātes un izaugsmes paktā. Jo īpaši iespējamā strukturālās bilances pasliktināšanās 2006. gadā, uz ko netieši norāda 2006. gada mērķa īstenošana, ja 2005. gada rezultāti būs ievērojami labāki par cerētajiem, varētu atbilst būtiskiem fiskāliem atvieglojumiem saistībā ar joprojām ļoti lielo pieprasījuma spiedienu un attiecīgajiem stabilitātes riskiem.

| 10) | Saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu “būtiskas strukturālās reformas” ar pierādāmu ietekmi uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju būtu jāņem vērā, nosakot korekcijas attiecībā uz programmas vidēja termiņa mērķi vai pieļaujot īslaicīgu novirzi no programmas vidēja termiņa mērķa. Programmā atzīmēts, ka pašreizējā pensiju reforma un otrā pīlāra ieviešana jo īpaši pakāpeniski samazinās sociālās apdrošināšanas iemaksas vispārējā valsts budžeta bilancē, salīdzinot ar 2004. gada līmeni. Pensiju reformas tīrās izmaksas programmā tiek lēstas 0,25 % apmērā no IKP 2005. gadā, tām pakāpeniski pieaugot līdz 1

  % no IKP 2008. gadā. Līdz ar to būtu pieļaujama īslaicīga novirze no prasītās gada korekcijas 0,5 % apmērā no IKP virzībā uz programmas vidēja termiņa mērķi, jo strukturālās reformas, kas ir tās pamatā, ir pietiekami detalizēti izklāstītas programmā un tām ir jūtami labvēlīga ietekme uz valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti. Tomēr korekcija 2006. gadam, ņemot vērā arī strukturālās reformas, pilnībā neatbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam. Neskatoties uz to, drošības rezerve, lai nepārkāptu deficīta robežu — 3 % no IKP, ir nodrošināta visos programmas gados. Taču iepriekšminētais priekšlikums par ātrāku koriģēšanas tempu virzībā uz programmas vidēja termiņa mērķi, nekā norādīts programmā, šķiet, ir pilnībā realizējams, ņemot vērā to, ka programmas darbības pirmajos gados pensiju reformas aplēstās tīrās izmaksas ir nelielas. |
| --- | --- |

10)

Formula

| 11) | Parāda attiecība 2005. gadā tiek lēsta 14,9 % apjomā no IKP, kas ir ievērojami mazāka par Līgumā noteikto atsauces vērtību — 60 % no IKP. Prognozē, ka parāda attiecība programmas darbības laikā samazināsies pavisam nedaudz, t.i., līdz 14,7 % no IKP 2008. gadā, un liels nominālā IKP pieaugums ievērojami mazinās pastāvīgā deficīta ietekmi. |
| --- | --- |

11)

Parāda attiecība 2005. gadā tiek lēsta 14,9 % apjomā no IKP, kas ir ievērojami mazāka par Līgumā noteikto atsauces vērtību — 60 % no IKP. Prognozē, ka parāda attiecība programmas darbības laikā samazināsies pavisam nedaudz, t.i., līdz 14,7 % no IKP 2008. gadā, un liels nominālā IKP pieaugums ievērojami mazinās pastāvīgā deficīta ietekmi.

| 12) | Attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti, Latvijai, šķiet, ir neliels risks, ka to apdraudēs sabiedrības novecošanas dēļ radītas prognozētās budžeta izmaksas (3). Paredz, ka pašreizējais ļoti zemais bruto parāda līmenis saglabāsies zem atsauces vērtības — 60 % no IKP — gandrīz visā 2005.-2050. gada prognožu laikposmā. Latvija īsteno 1996. gadā uzsākto pensiju reformu, kas ievērojami ierobežo sabiedrības novecošanas ietekmi uz budžetu. |
| --- | --- |

12)

Attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti, Latvijai, šķiet, ir neliels risks, ka to apdraudēs sabiedrības novecošanas dēļ radītas prognozētās budžeta izmaksas (3). Paredz, ka pašreizējais ļoti zemais bruto parāda līmenis saglabāsies zem atsauces vērtības — 60 % no IKP — gandrīz visā 2005.-2050. gada prognožu laikposmā. Latvija īsteno 1996. gadā uzsākto pensiju reformu, kas ievērojami ierobežo sabiedrības novecošanas ietekmi uz budžetu.

| 13) | Valsts finanšu jomā paredzētie pasākumi kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. Jo īpaši konverģences programmā ir uzsvērti nodarbinātības un izaugsmes atbalsta pasākumi, izmainot ieņēmumu un izdevumu struktūru (jo īpaši pārorientējot nodokļu slogu no tiešajiem nodokļiem uz netiešajiem nodokļiem un samazinot maksājumus) un padarot valsts ieguldījumus par izdevumu prioritāti. Tomēr lielāka uzmanība jāvelta tādu galveno mērķu sasniegšanai kā inflācijas ierobežošana, ārējā konta nestabilitātes novēršana un aktivitātes līmeņa paaugstināšana, veicinot integrējoša darba tirgus attīstību. |
| --- | --- |

13)

Valsts finanšu jomā paredzētie pasākumi kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. Jo īpaši konverģences programmā ir uzsvērti nodarbinātības un izaugsmes atbalsta pasākumi, izmainot ieņēmumu un izdevumu struktūru (jo īpaši pārorientējot nodokļu slogu no tiešajiem nodokļiem uz netiešajiem nodokļiem un samazinot maksājumus) un padarot valsts ieguldījumus par izdevumu prioritāti. Tomēr lielāka uzmanība jāvelta tādu galveno mērķu sasniegšanai kā inflācijas ierobežošana, ārējā konta nestabilitātes novēršana un aktivitātes līmeņa paaugstināšana, veicinot integrējoša darba tirgus attīstību.

| 14) | Latvijas valsts reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 21. oktobrī saistībā ar atjaunoto Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju, makroekonomiskās stabilitātes nodrošināšana minēta kā galvenā problēma, kas ietekmē valsts finanses, un tādēļ galvenā loma atvēlēta fiskālās disciplīnas nostiprināšanai un budžeta plānošanas procedūrām. To nedaudzo konkrēto reformas pasākumu, kuri noteikti valsts reformu programmā, ietekme uz budžetu ir atspoguļota konverģences programmas budžeta prognozēs. Konverģences programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem. Kā iepriekš minēts, konverģences programmā ir uzsvērti izaugsmes un nodarbinātības atbalsta pasākumi, izmainot ieņēmumu un izdevumu struktūru (jo īpaši pārorientējot nodokļu slogu no tiešajiem nodokļiem uz netiešajiem nodokļiem un samazinot maksājumus) un padarot valsts ieguldījumus par izdevumu prioritāti. |
| --- | --- |

14)

Latvijas valsts reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 21. oktobrī saistībā ar atjaunoto Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju, makroekonomiskās stabilitātes nodrošināšana minēta kā galvenā problēma, kas ietekmē valsts finanses, un tādēļ galvenā loma atvēlēta fiskālās disciplīnas nostiprināšanai un budžeta plānošanas procedūrām. To nedaudzo konkrēto reformas pasākumu, kuri noteikti valsts reformu programmā, ietekme uz budžetu ir atspoguļota konverģences programmas budžeta prognozēs. Konverģences programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem. Kā iepriekš minēts, konverģences programmā ir uzsvērti izaugsmes un nodarbinātības atbalsta pasākumi, izmainot ieņēmumu un izdevumu struktūru (jo īpaši pārorientējot nodokļu slogu no tiešajiem nodokļiem uz netiešajiem nodokļiem un samazinot maksājumus) un padarot valsts ieguldījumus par izdevumu prioritāti.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu un ievērojot vajadzību nodrošināt ilgtspējīgu konverģenci, tostarp samazinot ārējās maksājumu bilances nestabilitāti un ierobežojot inflāciju, Padome aicina Latviju apsvērt jautājumu par apjomīgāku budžeta mērķu sasniegšanu, nekā šobrīd plānots, tostarp 2006. gadam, akcentējot arī programmā noteiktā vidēja termiņa mērķa sasniegšanu, īstenojot to programmas darbības laikā un izvairoties no procikliskas fiskālās politikas labvēlīgas ekonomiskās attīstības laikposmā.

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Faktiskais IKP
  (izmaiņas, %) | KP 2005. g. nov. | 8,5 | 8,4 | 7,5 | 7,0 | 7,0 |
| KOM 2005. g. nov. | 8,3 | 9,1 | 7,7 | 7,1 | nav |
| KP 2004. g. dec. | 8,1 | 6,7 | 6,5 | 6,5 | nav |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2005. g. nov. | 6,2 | 6,9 | 5,6 | 4,3 | 3,5 |
| KOM 2005. g. nov. | 6,2 | 6,8 | 6,0 | 4,8 | nav |
| KP 2004. g. dec. | 6,2 | 4,3 | 3,0 | 3,0 | nav |
| Ražošanas apjoma starpība
  (% no iespējamā IKP) | KP 2005. g. nov.  (6) | 0,5 | 0,8 | 0,4 | – 0,5 | – 1,1 |
| KOM 2005. g. nov.  (8) | 0,1 | 0,8 | 0,3 | – 0,7 | nav |
| KP 2004. g. dec. (6) | 1,6 | 0,9 | 0,0 | – 0,5 | nav |
| Vispārējā valsts bilance  (4)

  (% no IKP) | KP 2005. g. nov. | – 1,0 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 |
| KOM 2005. g. nov. | – 1,0 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,5 | nav |
| KP 2004. g. dec. | – 1,7 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,4 | nav |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2005. g. nov. | – 0,2 | – 0,7 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 |
| KOM 2005. g. nov. | – 0,2 | – 0,5 | – 0,8 | – 0,8 | nav |
| KP 2004. g. dec. | – 0,9 | – 0,8 | – 0,8 | – 0,7 | nav |
| Cikliski koriģētā bilance = Strukturālā bilance (5)

  (% no IKP) | KP 2005. g. nov.  (6) | – 1,1 | – 1,7 | – 1,6 | – 1,3 | – 1,0 |
| KOM 2005. g. nov.  (7) | – 1,0 | – 1,5 | – 1,6 | – 1,3 | nav |
| KP 2004. g. dec. | nav | nav | nav | nav | nav |
| Valsts bruto parāds
  (% no IKP) | KP 2005. g. nov. | 13,1 | 14,9 | 13,6 | 13,7 | 14,7 |
| KOM 2005. g. nov. | 14,7 | 12,8 | 13,0 | 13,2 | nav |
| KP 2004. g. dec. | 14,2 | 1,5 | 15,8 | 15,0 | nav |
| Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005 gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2004

2005

2006

2007

2008

Faktiskais IKP

(izmaiņas, %)

KP 2005. g. nov.

8,5

8,4

7,5

7,0

7,0

KOM 2005. g. nov.

8,3

9,1

7,7

7,1

nav

KP 2004. g. dec.

8,1

6,7

6,5

6,5

nav

SPCI inflācija

(%)

KP 2005. g. nov.

6,2

6,9

5,6

4,3

3,5

KOM 2005. g. nov.

6,2

6,8

6,0

4,8

nav

KP 2004. g. dec.

6,2

4,3

3,0

3,0

nav

Ražošanas apjoma starpība

(% no iespējamā IKP)

KP 2005. g. nov.  (6)

0,5

0,8

0,4

– 0,5

– 1,1

KOM 2005. g. nov.  (8)

0,1

0,8

0,3

– 0,7

nav

KP 2004. g. dec. (6)

1,6

0,9

0,0

– 0,5

nav

Vispārējā valsts bilance  (4)

(% no IKP)

KP 2005. g. nov.

– 1,0

– 1,5

– 1,5

– 1,4

– 1,3

KOM 2005. g. nov.

– 1,0

– 1,2

– 1,5

– 1,5

nav

KP 2004. g. dec.

– 1,7

– 1,6

– 1,5

– 1,4

nav

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2005. g. nov.

– 0,2

– 0,7

– 0,8

– 0,6

– 0,6

KOM 2005. g. nov.

– 0,2

– 0,5

– 0,8

– 0,8

nav

KP 2004. g. dec.

– 0,9

– 0,8

– 0,8

– 0,7

nav

Cikliski koriģētā bilance = Strukturālā bilance (5)

(% no IKP)

KP 2005. g. nov.  (6)

– 1,1

– 1,7

– 1,6

– 1,3

– 1,0

KOM 2005. g. nov.  (7)

– 1,0

– 1,5

– 1,6

– 1,3

nav

KP 2004. g. dec.

nav

nav

nav

nav

nav

Valsts bruto parāds

(% no IKP)

KP 2005. g. nov.

13,1

14,9

13,6

13,7

14,7

KOM 2005. g. nov.

14,7

12,8

13,0

13,2

nav

KP 2004. g. dec.

14,2

1,5

15,8

15,0

nav

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005 gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 23.9.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1.lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmā nav iekļauti visi fakultatīvie dati, kas paredzēti jaunajā rīcības kodeksā (jo īpaši trūkst datu par darba ražīgumu attiecībā pret nostrādātajām stundām).

(3)  Sīkākas ziņas par ilgtermiņa ilgtspēju ir sniegtas Komisijas dienestu veiktajā programmas tehniskajā novērtējumā

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(4)  Pašreizējās pensiju reformas (otrā pīlāra ieviešanas) tīrās izmaksas iekļautas deficītā. Izmaksas lēš 0,27% apmērā no IKP 2005. gadā, 0,37% apmērā no IKP 2006. gadā, 0,62% apmērā no IKP 2007. gadā un 1,32% apmērā no IKP 2008. gadā.

(5)  Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Programmā paredzētais cikliski koriģētās bilances ikgadējais uzlabojums, pielāgojot pensiju reformas pakāpeniskās īstenošanas ietekmi, varētu būt 0,2% no IKP 2006. gadā, 0,6% 2007. gadā un 1,0% 2008. gadā, vidēji 0,6% laikposmā no 2006. gada līdz 2008. gadam. Tā kā programmā citi vienreizēji un pagaidu pasākumi nav paredzēti, cikliski koriģētā un strukturālā bilance ir identiskas.

(6)  Komisijas dienestu aprēķini, kuru pamatā ir programmā atrodamā informācija.

(7)  Komisijas dienestu prognozē nav paredzēti vienreizēji un citi pagaidu pasākumi.

(8)  Pamatojoties uz aplēsto potenciālo pieaugumu attiecīgi 7,9%, 8,3%, 8,3% un 8,2% apmērā laikposmā no 2004.–2007. gadam.

Avots:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005 gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 7.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/45 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/45

---

PADOMES ATZINUMS

(2006. gada 14. februāris)

par atjaunināto Slovēnijas konverģences programmu 2005. līdz 2008. gadam

(2006/C 55/12)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2006. gada 14. februārī pārbaudīja atjaunināto Slovēnijas konverģences programmu, kas aptver laika posmu no 2005. līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 14. februārī pārbaudīja atjaunināto Slovēnijas konverģences programmu, kas aptver laika posmu no 2005. līdz 2008. gadam.

| (2) | Pēc pārejas izraisītās lejupslīdes deviņdesmito gadu sākumā Slovēnijas ekonomika pilnīgi atjaunoja spēcīgo IKP pieaugumu vidēji gandrīz 4 % apmērā pēdējās desmitgades laikā. Inflācijas spiediens tika sekmīgi ierobežots, un patēriņa cenu pieaugums tuvojās ES vidējam līmenim līdz 2005. gada beigām. Valsts bilance samazinājās 1997. gadā un kopš tā laika saglabājusies negatīva ar budžeta deficītu vidēji 3 % apmērā no IKP uz EKS95 bāzes 2000.-2004. gada periodā. |
| --- | --- |

(2)

Pēc pārejas izraisītās lejupslīdes deviņdesmito gadu sākumā Slovēnijas ekonomika pilnīgi atjaunoja spēcīgo IKP pieaugumu vidēji gandrīz 4 % apmērā pēdējās desmitgades laikā. Inflācijas spiediens tika sekmīgi ierobežots, un patēriņa cenu pieaugums tuvojās ES vidējam līmenim līdz 2005. gada beigām. Valsts bilance samazinājās 1997. gadā un kopš tā laika saglabājusies negatīva ar budžeta deficītu vidēji 3 % apmērā no IKP uz EKS95 bāzes 2000.-2004. gada periodā.

| (3) | Savā 2005. gada 8. marta atzinumā par iepriekšējo konverģences programmas atjauninājumu par 2004.-2007. gada periodu Padome aicināja Slovēniju (i) izmantot visas iespējas, lai paātrinātu valsts budžeta deficīta samazināšanu, un (ii) veikt papildu pasākumus, lai uzlabotu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, tostarp pensiju un veselības aprūpes sistēmas reformas. |
| --- | --- |

(3)

Savā 2005. gada 8. marta atzinumā par iepriekšējo konverģences programmas atjauninājumu par 2004.-2007. gada periodu Padome aicināja Slovēniju (i) izmantot visas iespējas, lai paātrinātu valsts budžeta deficīta samazināšanu, un (ii) veikt papildu pasākumus, lai uzlabotu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, tostarp pensiju un veselības aprūpes sistēmas reformas.

| (4) | Kas attiecas uz budžeta izpildi 2005. gadā, Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozē valsts budžeta deficīts 2005. gadam tiek lēsts 1,7 % apmērā no IKP salīdzinājumā ar iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteikto mērķi 2,1 % apmērā no IKP. Iznākums pēc sākotnējām ziņām ir labāks, nekā tika gaidīts, pateicoties augstākiem ieņēmumiem un kopumā par 0,5 % no IKP zemākiem valdības izdevumiem. |
| --- | --- |

(4)

Kas attiecas uz budžeta izpildi 2005. gadā, Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozē valsts budžeta deficīts 2005. gadam tiek lēsts 1,7 % apmērā no IKP salīdzinājumā ar iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteikto mērķi 2,1 % apmērā no IKP. Iznākums pēc sākotnējām ziņām ir labāks, nekā tika gaidīts, pateicoties augstākiem ieņēmumiem un kopumā par 0,5 % no IKP zemākiem valdības izdevumiem.

| (5) | Atjauninātajā programmā kopumā ievērota jaunajā rīcības kodeksā noteiktās stabilitātes un konverģences programmu modeļa struktūras un datu sniegšanas prasības (2). |
| --- | --- |

(5)

Atjauninātajā programmā kopumā ievērota jaunajā rīcības kodeksā noteiktās stabilitātes un konverģences programmu modeļa struktūras un datu sniegšanas prasības (2).

| (6) | Programmas pamatā esošajā makroekonomiskajā scenārijā paredzēts, ka reālais IKP pēc 2005. gada pastāvīgi pieaugs par aptuveni 4 %. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā patlaban pieejamo informāciju, šķiet pamatots ar ticamiem pieauguma pieņēmumiem. Cikliski nosacījumi, iespējams, pakāpeniski uzlabosies; tiek prognozēts, ka līdz perioda beigām izzudīs negatīvā starpība starp potenciālo un faktisko produkcijas apjomu, kas 2005. gadā pēc aplēsēm bija 1 % no IKP. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju arī šķiet reālistiskas. Programmā minēts visaptverošs sociālekonomisku reformu kopums, lai palielinātu Slovēnijas rūpniecības konkurētspēju; par programmas detaļām un īstenošanu izlems 2006. gada laikā. Tomēr prognozēs konsekventi ievērota politikas nemainīšanas pieeja. |
| --- | --- |

(6)

Programmas pamatā esošajā makroekonomiskajā scenārijā paredzēts, ka reālais IKP pēc 2005. gada pastāvīgi pieaugs par aptuveni 4 %. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā patlaban pieejamo informāciju, šķiet pamatots ar ticamiem pieauguma pieņēmumiem. Cikliski nosacījumi, iespējams, pakāpeniski uzlabosies; tiek prognozēts, ka līdz perioda beigām izzudīs negatīvā starpība starp potenciālo un faktisko produkcijas apjomu, kas 2005. gadā pēc aplēsēm bija 1 % no IKP. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju arī šķiet reālistiskas. Programmā minēts visaptverošs sociālekonomisku reformu kopums, lai palielinātu Slovēnijas rūpniecības konkurētspēju; par programmas detaļām un īstenošanu izlems 2006. gada laikā. Tomēr prognozēs konsekventi ievērota politikas nemainīšanas pieeja.

| (7) | Atjauninātā programma tiecas radīt nosacījumus sekmīgai integrācijai EMS, tajā pašā laikā panākot vidējo ES ienākumu līmeni. Budžeta stratēģija ir vērsta uz valsts budžeta deficīta saglabāšanu ievērojami zemāk par 3 % no IKP un tiecas sasniegt vidējā termiņa mērķi attiecībā uz budžeta stāvokli, kā paredzēts Stabilitātes un izaugsmes paktā — līdz 2008. gadam. Programmā izsludināti nodokļu reformas pasākumi, kas noved pie ieņēmumu daļas kā procentuālas attiecības no IKP samazināšanās par 1,8 %, un pasākumi attiecībā uz izdevumiem, kuru rezultātā izdevumu rādītājs samazinās par 2,5 % no IKP. Programmas beigu posmā paredzēta konsolidācija. Paredzams, ka programmas perioda sākumā valsts budžeta deficīts saglabāsies 1,7 % apmērā no IKP un tad lēni samazināsies līdz 1,4 % 2007. gadā un līdz 1,0 % no IKP 2008. gadā. Salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu jaunajā atjauninājumā par vienu gadu atlikts mērķis sasniegt budžeta deficītu 1 % apmērā no IKP, ņemot vērā mainītu fiskālās politikas orientāciju un visumā neizmainītu makroekonomisko scenāriju. |
| --- | --- |

(7)

Atjauninātā programma tiecas radīt nosacījumus sekmīgai integrācijai EMS, tajā pašā laikā panākot vidējo ES ienākumu līmeni. Budžeta stratēģija ir vērsta uz valsts budžeta deficīta saglabāšanu ievērojami zemāk par 3 % no IKP un tiecas sasniegt vidējā termiņa mērķi attiecībā uz budžeta stāvokli, kā paredzēts Stabilitātes un izaugsmes paktā — līdz 2008. gadam. Programmā izsludināti nodokļu reformas pasākumi, kas noved pie ieņēmumu daļas kā procentuālas attiecības no IKP samazināšanās par 1,8 %, un pasākumi attiecībā uz izdevumiem, kuru rezultātā izdevumu rādītājs samazinās par 2,5 % no IKP. Programmas beigu posmā paredzēta konsolidācija. Paredzams, ka programmas perioda sākumā valsts budžeta deficīts saglabāsies 1,7 % apmērā no IKP un tad lēni samazināsies līdz 1,4 % 2007. gadā un līdz 1,0 % no IKP 2008. gadā. Salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu jaunajā atjauninājumā par vienu gadu atlikts mērķis sasniegt budžeta deficītu 1 % apmērā no IKP, ņemot vērā mainītu fiskālās politikas orientāciju un visumā neizmainītu makroekonomisko scenāriju.

| (8) | Plānots, ka programmas perioda laikā strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), kas aprēķināta atbilstīgi vispārpieņemtajai metodikai, uzlabosies par aptuveni

  % no IKP. Programmā noteikts vidējā termiņa mērķis budžeta stāvoklim — strukturāls deficīts 1 % apmērā no IKP, un šo stāvokli paredzēts sasniegt līdz 2008. gadam. Tā kā programmas vidējā termiņa mērķis ir augstāks nekā obligātais kritērijs (aplēsts budžeta deficīts gandrīz 2 % apmērā no IKP), lai to sasniegtu, būtu jāizpilda mērķis garantēt drošības rezervi pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. Programmas vidēja termiņa mērķis atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā noteiktajiem eiro zonas un VKM II dalībvalstu mērķiem un atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālā ražošanas apjoma pieaugumu ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | Šīs programmas budžeta prognožu apdraudējumi kopumā šķiet līdzsvaroti. No vienas puses, Slovēnijas budžeta rezultāti pēdējos gados ir bijuši labāki, nekā prognozēts, ko palīdzēja panākt arī efektīvs valsts izdevumu ierobežošanas budžeta mehānisms negaidītas ieņēmumu samazināšanās gadījumā. Turklāt pieņēmumi par izaugsmi var izrādīties labāki, nekā prognozēts, ja laikus tiks īstenotas strukturālās reformas. Tomēr vajadzība pēc stingras īstenošanas politikas, lai samazinātu valsts izdevumus, kompensējot ieņēmumu zudumu sakarā ar nodokļu reformu, kā arī nesenais lēmums mainīt pensiju indeksāciju var apdraudēt mērķu sasniegšanu. Jo īpaši lielā obligāto izdevumu daļa ir balstīta uz stingriem reglamentējošiem noteikumiem, kas joprojām gaida politisku vienprātību, lai tos pārstrukturētu elastīgākā veidā. |
| --- | --- |

(9)

Šīs programmas budžeta prognožu apdraudējumi kopumā šķiet līdzsvaroti. No vienas puses, Slovēnijas budžeta rezultāti pēdējos gados ir bijuši labāki, nekā prognozēts, ko palīdzēja panākt arī efektīvs valsts izdevumu ierobežošanas budžeta mehānisms negaidītas ieņēmumu samazināšanās gadījumā. Turklāt pieņēmumi par izaugsmi var izrādīties labāki, nekā prognozēts, ja laikus tiks īstenotas strukturālās reformas. Tomēr vajadzība pēc stingras īstenošanas politikas, lai samazinātu valsts izdevumus, kompensējot ieņēmumu zudumu sakarā ar nodokļu reformu, kā arī nesenais lēmums mainīt pensiju indeksāciju var apdraudēt mērķu sasniegšanu. Jo īpaši lielā obligāto izdevumu daļa ir balstīta uz stingriem reglamentējošiem noteikumiem, kas joprojām gaida politisku vienprātību, lai tos pārstrukturētu elastīgākā veidā.

| (10) | Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā, šķiet, garantē pietiekamu drošības rezervi pret 3 % no IKP deficīta robežvērtības pārsniegšanas normālu makroekonomisku svārstību rezultātā programmas perioda laikā. Turklāt tas šķiet pietiekams, lai nodrošinātu, ka programmas vidējā termiņa mērķis tiek sasniegts 2008. gadā, kā plānots. Tā kā 2005. gadā strukturālais deficīts ir tuvu vidējā termiņa mērķim, korekcijas temps virzībā uz programmā netieši norādīto programmas vidēja termiņa mērķi ir lēnāks par strukturālās bilances gada uzlabojumu 0,5 % apmērā no IKP, kas ir attiecīgais kritērijs (lielāks labvēlīgas ekonomiskās attīstības laikā), kā norādīts Stabilitātes un izaugsmes paktā. Ar nelielu uzlabojumu 2006. gadā būtu panākta budžeta atbilstība vidēja termiņa mērķim. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā, šķiet, garantē pietiekamu drošības rezervi pret 3 % no IKP deficīta robežvērtības pārsniegšanas normālu makroekonomisku svārstību rezultātā programmas perioda laikā. Turklāt tas šķiet pietiekams, lai nodrošinātu, ka programmas vidējā termiņa mērķis tiek sasniegts 2008. gadā, kā plānots. Tā kā 2005. gadā strukturālais deficīts ir tuvu vidējā termiņa mērķim, korekcijas temps virzībā uz programmā netieši norādīto programmas vidēja termiņa mērķi ir lēnāks par strukturālās bilances gada uzlabojumu 0,5 % apmērā no IKP, kas ir attiecīgais kritērijs (lielāks labvēlīgas ekonomiskās attīstības laikā), kā norādīts Stabilitātes un izaugsmes paktā. Ar nelielu uzlabojumu 2006. gadā būtu panākta budžeta atbilstība vidēja termiņa mērķim.

| (11) | Tiek lēsts, ka valsts kopējais parāds ir sasniedzis 29,0 % no IKP 2005. gadā, kas ir ievērojami mazāks par Līgumā noteikto atsauces vērtību 60 % apmērā no IKP. Programmā prognozēts neliels parāda attiecības pieaugums nākamajos divos gados, sasniedzot maksimumu 29,8 % 2007. gadā. Tiek prognozēts, ka līdz 2008. gadam parāds samazināsies līdz 29,4 % no IKP. |
| --- | --- |

(11)

Tiek lēsts, ka valsts kopējais parāds ir sasniedzis 29,0 % no IKP 2005. gadā, kas ir ievērojami mazāks par Līgumā noteikto atsauces vērtību 60 % apmērā no IKP. Programmā prognozēts neliels parāda attiecības pieaugums nākamajos divos gados, sasniedzot maksimumu 29,8 % 2007. gadā. Tiek prognozēts, ka līdz 2008. gadam parāds samazināsies līdz 29,4 % no IKP.

| (12) | Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību Slovēnijai, šķiet, ir augsts risks sakarā ar prognozētajām budžeta izmaksām saistībā ar sabiedrības novecošanos (3). Relatīvi zemā parāda attiecība sekmēs novecošanās ietekmes uz budžetu ierobežošanu. Tomēr Slovēnijai joprojām būs ļoti liels valsts izdevumu pieaugums. Lai gan 1999. gada pensiju reforma ir ievērojami atvieglojusi izdevumu turpmāko pieaugumu, tās sekas daļēji kompensē indeksācijas noteikumu maiņa. Kaut kad vajadzēs veikt turpmākas izmaiņas pensiju shēmās, kā atzīts programmā, lai ierobežotu valsts izdevumu turpmāku pieaugumu un samazinātu apdraudējumu ilgtermiņa ilgtspējībai. Ja netiks veikti papildu pasākumi, lai atvieglotu ar vecumu saistīto izdevumu spiedienu, tiks mazināta valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējība. Šai sakarā galvenais ir pasākumu rūpīga plānošana un savlaicīga pieņemšana. |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību Slovēnijai, šķiet, ir augsts risks sakarā ar prognozētajām budžeta izmaksām saistībā ar sabiedrības novecošanos (3). Relatīvi zemā parāda attiecība sekmēs novecošanās ietekmes uz budžetu ierobežošanu. Tomēr Slovēnijai joprojām būs ļoti liels valsts izdevumu pieaugums. Lai gan 1999. gada pensiju reforma ir ievērojami atvieglojusi izdevumu turpmāko pieaugumu, tās sekas daļēji kompensē indeksācijas noteikumu maiņa. Kaut kad vajadzēs veikt turpmākas izmaiņas pensiju shēmās, kā atzīts programmā, lai ierobežotu valsts izdevumu turpmāku pieaugumu un samazinātu apdraudējumu ilgtermiņa ilgtspējībai. Ja netiks veikti papildu pasākumi, lai atvieglotu ar vecumu saistīto izdevumu spiedienu, tiks mazināta valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējība. Šai sakarā galvenais ir pasākumu rūpīga plānošana un savlaicīga pieņemšana.

| (13) | Valsts finanšu jomā paredzētie pasākumi kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. gada līdz 2008. gadam. Tomēr valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējība nav skaidri noteikta kā politikas prioritāte. Pasākumi joprojām ir neskaidri un neļauj novērtēt stratēģijas ilgtermiņa pamatotību. |
| --- | --- |

(13)

Valsts finanšu jomā paredzētie pasākumi kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. gada līdz 2008. gadam. Tomēr valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējība nav skaidri noteikta kā politikas prioritāte. Pasākumi joprojām ir neskaidri un neļauj novērtēt stratēģijas ilgtermiņa pamatotību.

| (14) | Slovēnijas valsts reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 28. oktobrī sakarā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai, par galveno prioritāti noteikta eiro pieņemšana 2007. gadā. Atjauninātajai konverģences programmai, kas paredzēta, lai radītu apstākļus sekmīgai integrācijai EMS, tostarp uzlabojot valsts finanšu kvalitāti, ir cieša saikne ar visaptverošo politikas pasākumu sarakstu valsts reformu programmā. Tomēr, tā kā daudzi pasākumi ir visai nekonkrēti, valsts reformu programmā aprakstīto darbību ietekme uz budžetu nav ietverta konverģences programmas budžeta prognozēs. |
| --- | --- |

(14)

Slovēnijas valsts reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 28. oktobrī sakarā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai, par galveno prioritāti noteikta eiro pieņemšana 2007. gadā. Atjauninātajai konverģences programmai, kas paredzēta, lai radītu apstākļus sekmīgai integrācijai EMS, tostarp uzlabojot valsts finanšu kvalitāti, ir cieša saikne ar visaptverošo politikas pasākumu sarakstu valsts reformu programmā. Tomēr, tā kā daudzi pasākumi ir visai nekonkrēti, valsts reformu programmā aprakstīto darbību ietekme uz budžetu nav ietverta konverģences programmas budžeta prognozēs.

Ņemot vērā iepriekš sniegto novērtējumu, Padome atzīmē, ka programma tiecas ierobežot inflāciju tuvu ES vidējam līmenim, tajā pašā laikā prognozējot pakāpenisku fiskālu pielāgošanu. Padome aicina Slovēniju:

| i) | panākt ātrāku progresu programmas vidējā termiņa mērķa sasniegšanā, jo īpaši īstenojot pasākumus, kas ir pamatā plānotajam izdevumu samazinājumam, kā arī pārceļot pielāgošanas pasākumus uz programmas sākumposmu; |
| --- | --- |

i)

panākt ātrāku progresu programmas vidējā termiņa mērķa sasniegšanā, jo īpaši īstenojot pasākumus, kas ir pamatā plānotajam izdevumu samazinājumam, kā arī pārceļot pielāgošanas pasākumus uz programmas sākumposmu;

| ii) | veikt pasākumus, lai uzlabotu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, īpaši attiecībā uz pensiju sistēmu. |
| --- | --- |

ii)

veikt pasākumus, lai uzlabotu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, īpaši attiecībā uz pensiju sistēmu.

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | KP 2005. g. dec. | 4,2 | 3,9 | 4,0 | 4,0 | 3,8 |
| KOM 2005. g. nov. | 4,2 | 3,8 | 4,0 | 4,2 | n.p. |
| KP 2005. g. janv. | 4,0 | 3,8 | 3,9 | 4,0 | n.p. |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2005. g. dec. | 3,6 | 2,5 | 2,5 | 2,4 | 2,4 |
| KOM 2005. g. nov. | 3,6 | 2,6 | 2,5 | 2,5 | n.p. |
| KP 2005. g. janv. | 3,6 | 3,0 | 2,7 | 2,6 | n.p. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko produkcijas apjomu
  (% no potenciālā IKP) | KP 2005. g. dec. (4) | – 1,4 | – 1,2 | – 0,7 | – 0,3 | 0,0 |
| KOM 2005. g. nov. (8) | – 1,2 | – 0,9 | – 0,5 | 0,2 | n.p. |
| KP 2005. g. janv. (4) | – 1,2 | – 1,2 | – 1,3 | – 1,3 | n.p. |
| Vispārējā valsts bilance
  (% no IKP) | KP 2005. g. dec. | – 2,1 | – 1,7 | – 1,7 | – 1,4 | – 1,0 |
| KOM 2005. g. nov. | – 2,1 | – 1,7 | – 1,9 | – 1,6 | n.p. |
| KP 2005. g. janv. | – 2,1 | – 2,1 | – 1,8 | – 1,1 | n.p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2005. g. dec. | – 0,5 | – 0,2 | – 0,3 | – 0,1 | 0,2 |
| KOM 2005. g. nov. | – 0,2 | – 0,1 | – 0,4 | – 0,2 | n.p. |
| KP 2005. g. janv. | – 0,3 | – 0,4 | – 0,2 | 0,4 | n.p. |
| Cikliski koriģētā bilance
  (% no IKP) | KP 2005. g. dec. (4) | – 1,4 | – 1,2 | – 1,4 | – 1,3 | – 1,0 |
| KOM 2005. g. nov. | – 1,5 | – 1,5 | – 1,7 | – 1,7 | n.p. |
| KP 2005. g. janv. (4) | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |
| Strukturālā bilance (5)

  (% no IKP) | KP 2005. g. dec. (6) | – 1,4 | – 1,2 | – 1,4 | – 1,3 | – 1,0 |
| KOM 2005. g. nov. (7) | – 1,5 | – 1,5 | – 1,7 | – 1,7 | n.p. |
| KP 2005. g. janv. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |
| Valsts kopējais parāds
  (% no IKP) | KP 2005. g. dec. | 29,5 | 29,0 | 29,6 | 29,8 | 29,4 |
| KOM 2005. g. nov. | 29,8 | 29,3 | 29,5 | 29,2 | n.p. |
| KP 2005. g. janv. | 30,2 | 30,7 | 30,9 | 29,7 | n.p. |
| Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reālais IKP

(% izmaiņas)

KP 2005. g. dec.

4,2

3,9

4,0

4,0

3,8

KOM 2005. g. nov.

4,2

3,8

4,0

4,2

n.p.

KP 2005. g. janv.

4,0

3,8

3,9

4,0

n.p.

SPCI inflācija

(%)

KP 2005. g. dec.

3,6

2,5

2,5

2,4

2,4

KOM 2005. g. nov.

3,6

2,6

2,5

2,5

n.p.

KP 2005. g. janv.

3,6

3,0

2,7

2,6

n.p.

Starpība starp potenciālo un faktisko produkcijas apjomu

(% no potenciālā IKP)

KP 2005. g. dec. (4)

– 1,4

– 1,2

– 0,7

– 0,3

0,0

KOM 2005. g. nov. (8)

– 1,2

– 0,9

– 0,5

0,2

n.p.

KP 2005. g. janv. (4)

– 1,2

– 1,2

– 1,3

– 1,3

n.p.

Vispārējā valsts bilance

(% no IKP)

KP 2005. g. dec.

– 2,1

– 1,7

– 1,7

– 1,4

– 1,0

KOM 2005. g. nov.

– 2,1

– 1,7

– 1,9

– 1,6

n.p.

KP 2005. g. janv.

– 2,1

– 2,1

– 1,8

– 1,1

n.p.

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2005. g. dec.

– 0,5

– 0,2

– 0,3

– 0,1

0,2

KOM 2005. g. nov.

– 0,2

– 0,1

– 0,4

– 0,2

n.p.

KP 2005. g. janv.

– 0,3

– 0,4

– 0,2

0,4

n.p.

Cikliski koriģētā bilance

(% no IKP)

KP 2005. g. dec. (4)

– 1,4

– 1,2

– 1,4

– 1,3

– 1,0

KOM 2005. g. nov.

– 1,5

– 1,5

– 1,7

– 1,7

n.p.

KP 2005. g. janv. (4)

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

Strukturālā bilance (5)

(% no IKP)

KP 2005. g. dec. (6)

– 1,4

– 1,2

– 1,4

– 1,3

– 1,0

KOM 2005. g. nov. (7)

– 1,5

– 1,5

– 1,7

– 1,7

n.p.

KP 2005. g. janv.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

Valsts kopējais parāds

(% no IKP)

KP 2005. g. dec.

29,5

29,0

29,6

29,8

29,4

KOM 2005. g. nov.

29,8

29,3

29,5

29,2

n.p.

KP 2005. g. janv.

30,2

30,7

30,9

29,7

n.p.

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.) Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmai ir jaunajā rīcības kodeksā paredzēto obligāto un fakultatīvo datu trūkumi. Konkrēti, nav pieejami obligātie dati par darba ražīguma pieaugumu. Trūkst arī daži fakultatīvie dati par darba tirgus attīstību, sektoru bilancēm un tendencēm saistībā ar valsts parādu . Nav iekļauta tabula par valsts izdevumiem pa funkcijām.

(3)  Informāciju par ilgtermiņa ilgtspējību sniedz Komisijas dienesti programmas tehniskajā novērtējumā

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(4)  Komisijas dienestu aprēķini, kuru pamatā ir programmā atrodamā informācija.

(5)  Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

(6)  Programmā nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu.

(7)  Komisijas dienestu prognozē nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu.

(8)  Pamatojoties uz attiecīgi 3,7%, 3,5%, 3,5% un 3,5% aplēsto potenciālo pieaugumu 2004.-2007. gada periodā.

Avots:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

Komisija

| 7.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/49 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/49

---

Eiro maiņas kurss (1)

2006. gada 6. marts

(2006/C 55/13)

1 eiro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2017 |
| JPY | Japānas jēna | 141,04 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4622 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,68550 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,4543 |
| CHF | Šveices franks | 1,5607 |
| ISK | Islandes krona | 79,51 |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,9790 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CYP | Kipras mārciņa | 0,5747 |
| CZK | Čehijas krona | 28,546 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 254,72 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6961 |
| MTL | Maltas lira | 0,4293 |
| PLN | Polijas zlots | 3,8177 |
| RON | Rumānijas leja | 3,4813 |
| SIT | Slovēnijas tolērs | 239,51 |
| SKK | Slovākijas krona | 37,178 |
| TRY | Turcijas lira | 1,5748 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6169 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3686 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,3247 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,8185 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,9536 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 171,60 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 7,4812 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,6595 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3280 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 11 037,61 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,455 |
| PHP | Filipīnu peso | 61,323 |
| RUB | Krievijas rublis | 33,5830 |
| THB | Taizemes bats | 46,606 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2017

JPY

Japānas jēna

141,04

DKK

Dānijas krona

7,4622

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,68550

SEK

Zviedrijas krona

9,4543

CHF

Šveices franks

1,5607

ISK

Islandes krona

79,51

NOK

Norvēģijas krona

7,9790

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CYP

Kipras mārciņa

0,5747

CZK

Čehijas krona

28,546

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

254,72

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6961

MTL

Maltas lira

0,4293

PLN

Polijas zlots

3,8177

RON

Rumānijas leja

3,4813

SIT

Slovēnijas tolērs

239,51

SKK

Slovākijas krona

37,178

TRY

Turcijas lira

1,5748

AUD

Austrālijas dolārs

1,6169

CAD

Kanādas dolārs

1,3686

HKD

Hongkongas dolārs

9,3247

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,8185

SGD

Singapūras dolārs

1,9536

KRW

Dienvidkorejas vons

1 171,60

ZAR

Dienvidāfrikas rands

7,4812

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,6595

HRK

Horvātijas kuna

7,3280

IDR

Indonēzijas rūpija

11 037,61

MYR

Malaizijas ringits

4,455

PHP

Filipīnu peso

61,323

RUB

Krievijas rublis

33,5830

THB

Taizemes bats

46,606

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 7.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/50 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/50

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4150 — Abbott/Guidant)

(2006/C 55/14)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

| 1. | Komisija 2006. gada 23. februārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. (1)pantu, ar kuru uzņēmums Abbot Laboratories (“Abbott”, ASV) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār uzņēmuma Guidant Corporation (“Guidant”, ASV) daļām, iegādājoties tā akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2006. gada 23. februārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. (1)pantu, ar kuru uzņēmums Abbot Laboratories (“Abbott”, ASV) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār uzņēmuma Guidant Corporation (“Guidant”, ASV) daļām, iegādājoties tā akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Abbott: farmaceitisko produktu izstrāde, attīstīšana un piegāde, kā arī medicīnisko ierīču projektēšana, attīstīšana un piegāde, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Abbott: farmaceitisko produktu izstrāde, attīstīšana un piegāde, kā arī medicīnisko ierīču projektēšana, attīstīšana un piegāde,

| — | Guidant: kardiovaskulāro medicīnisko ierīču projektēšana, attīstīšana un piegāde. |
| --- | --- |

—

Guidant: kardiovaskulāro medicīnisko ierīču projektēšana, attīstīšana un piegāde.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M. 4150 — Abbott/Guidant uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M. 4150 — Abbott/Guidant uz šādu adresi:

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 7.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/51 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/51

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4076 — Boston Scientific/Guidant)

(2006/C 55/15)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

| 1. | Komisija 2006. gada 23. februārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums Boston Scientific Corporation (“Boston Scientific”, ASV) Padomes Regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnu kontroli pār uzņēmumu Guidant Corporation (“Guidant”, ASV), izņemot Guidant uzņēmējdarbību invazīvās kardioloģijas un endovaskulāro ierīču jomā, nopērkot tā akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2006. gada 23. februārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums Boston Scientific Corporation (“Boston Scientific”, ASV) Padomes Regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnu kontroli pār uzņēmumu Guidant Corporation (“Guidant”, ASV), izņemot Guidant uzņēmējdarbību invazīvās kardioloģijas un endovaskulāro ierīču jomā, nopērkot tā akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Boston Scientific: medicīnisko ierīču projektēšana, attīstīšana un piegāde, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Boston Scientific: medicīnisko ierīču projektēšana, attīstīšana un piegāde,

| — | Guidant: kardiovaskulāro medicīnisko ierīču projektēšana, attīstīšana un piegāde. |
| --- | --- |

—

Guidant: kardiovaskulāro medicīnisko ierīču projektēšana, attīstīšana un piegāde.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4076 — Boston Scientific/Guidant uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4076 — Boston Scientific/Guidant uz šādu adresi:

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 7.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/52 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/52

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4169 — Virgin/CPW/JV)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(2006/C 55/16)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

| 1. | Komisija 2006. gada 24. februārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmumi Bluebottle UK Limited, kas pieder Virgin Group (“Virgin”, Apvienotā Karaliste), un The Carphone Warehouse Limited (“CPW”, Apvienotā Karaliste) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīme iegūst kopīgu kontroli pār jaunizveidoto sabiedrību, kas veido kopuzņēmumu, Omer Telecom Limited (“JV Co”, Apvienotā Karaliste), veicot ieguldījumus aktīvos un pārņemot akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2006. gada 24. februārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmumi Bluebottle UK Limited, kas pieder Virgin Group (“Virgin”, Apvienotā Karaliste), un The Carphone Warehouse Limited (“CPW”, Apvienotā Karaliste) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīme iegūst kopīgu kontroli pār jaunizveidoto sabiedrību, kas veido kopuzņēmumu, Omer Telecom Limited (“JV Co”, Apvienotā Karaliste), veicot ieguldījumus aktīvos un pārņemot akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Virgin: nodrošina mobilās telefonijas pakalpojumus kā mobilā virtuālā tīkla operators Apvienotajā Karalistē un vairākās valstīs ārpus Eiropas un pasaules mērogā darbojas aviooperatorpakalpojumu jomā Virgin Atlantic), pieder mūzikas mazumtirdzniecības veikali (Virgin Megastores), līgavu tērpu veikali (Virgin Brides) utt., |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Virgin: nodrošina mobilās telefonijas pakalpojumus kā mobilā virtuālā tīkla operators Apvienotajā Karalistē un vairākās valstīs ārpus Eiropas un pasaules mērogā darbojas aviooperatorpakalpojumu jomā Virgin Atlantic), pieder mūzikas mazumtirdzniecības veikali (Virgin Megastores), līgavu tērpu veikali (Virgin Brides) utt.,

| — | CPW: nodrošina mobilo telekomunikāciju pakalpojumus un produktus Eiropā, kā arī fiksēto līniju telekomunikāciju pakalpojumus Francijā, |
| --- | --- |

—

CPW: nodrošina mobilo telekomunikāciju pakalpojumus un produktus Eiropā, kā arī fiksēto līniju telekomunikāciju pakalpojumus Francijā,

| — | JV: kā mobilā virtuālā tīkla operators nodrošina mobilās telefonijas pakalpojumus Francijā. |
| --- | --- |

—

JV: kā mobilā virtuālā tīkla operators nodrošina mobilās telefonijas pakalpojumus Francijā.

| 3. | Iepriekšēja pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšēja pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4169 — Virgin/CPW/JV uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4169 — Virgin/CPW/JV uz šādu adresi:

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---

| 7.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/53 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/53

---

Lietas ierosināšana

(Lieta Nr. COMP/M.4094 — Ineos/BP Dormagen)

(2006/C 55/17)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2006. gada 28. februārī Komisija nolēma ierosināt lietu par augstāk minēto koncentrāciju, tā kā Komisija ir konstatējusi, ka paziņotā koncentrācija rada pamatotas šaubas attiecībā uz atbilstību kopējam tirgum. Lietas ierosināšana uzsāk izmeklēšanas otro posmu attiecībā uz paziņoto koncentrāciju. Lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr.139/2004 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

Komisija uzaicina ieinteresētās puses iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto koncentrāciju.

Lai nodrošinātu procedūras ievērošanu, novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 15 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4094 — Ineos/BP Dormagen uz šādu adresi:

| European Commission |
| --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

| 7.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/54 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/54

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr.COMP/M.4161 — SEI/VWBN)

(2006/C 55/18)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

| 1. | Komisija 2006. gada 24. februārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums Sumitomo Electrical Industries Ltd (“SEI”, Japāna) minētās Padomes Regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār uzņēmumu Volkswagen Bordnetze GmbH (“VWBN”, Vācija), iegādājoties to akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2006. gada 24. februārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums Sumitomo Electrical Industries Ltd (“SEI”, Japāna) minētās Padomes Regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār uzņēmumu Volkswagen Bordnetze GmbH (“VWBN”, Vācija), iegādājoties to akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | SEI: optiskās šķiedras, elektroierīces, automobiļu detaļas, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

SEI: optiskās šķiedras, elektroierīces, automobiļu detaļas,

| — | VWBN: vadu instalācijas automobiļu rūpniecībai. |
| --- | --- |

—

VWBN: vadu instalācijas automobiļu rūpniecībai.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4161 — SEI/VWBN uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4161 — SEI/VWBN uz šādu adresi:

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 7.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/55 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/55

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.3848 — Sea-Invest/EMO-EKOM)

(2006/C 55/19)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

| 1. | Komisija 2006. gada 24. februārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums Sea-Invest N.V. (“Sea-Invest”, Beļģija) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumiem Europees Massagoed-Overslagbedrijf B.V. un Erts- en Kolen Overslagbedrijf B.V. (“EMO-EKOM”, Nīderlande), iegādājoties akcijas. Pēc šī darījuma uzņēmumu EMO-EKOM kopīgi kontrolēs Sea-Invest, ThyssenKrupp Veerhaven B.V. (“TKV”, Nīderlande), H.E.S. Beheer N.V. (“HES”, Nīderlande) un Manufrance B.V. (“Manufrance”, Nīderlande). |
| --- | --- |

1.

Komisija 2006. gada 24. februārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums Sea-Invest N.V. (“Sea-Invest”, Beļģija) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumiem Europees Massagoed-Overslagbedrijf B.V. un Erts- en Kolen Overslagbedrijf B.V. (“EMO-EKOM”, Nīderlande), iegādājoties akcijas. Pēc šī darījuma uzņēmumu EMO-EKOM kopīgi kontrolēs Sea-Invest, ThyssenKrupp Veerhaven B.V. (“TKV”, Nīderlande), H.E.S. Beheer N.V. (“HES”, Nīderlande) un Manufrance B.V. (“Manufrance”, Nīderlande).

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Sea-Invest: kraušanas pakalpojumi kravām, ko nepārvadā konteineros, ieskaitot akmeņogles un dzelzsrūdu, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Sea-Invest: kraušanas pakalpojumi kravām, ko nepārvadā konteineros, ieskaitot akmeņogles un dzelzsrūdu,

| — | EMO-EKOM: akmeņogļu un dzelzsrūdas kraušanas pakalpojumi, |
| --- | --- |

—

EMO-EKOM: akmeņogļu un dzelzsrūdas kraušanas pakalpojumi,

| — | TKV: stumjamu baržu un liellaivu ekspluatācijas pakalpojumi, akmeņogļu un dzelzsrūdas kraušanas pakalpojumi, |
| --- | --- |

—

TKV: stumjamu baržu un liellaivu ekspluatācijas pakalpojumi, akmeņogļu un dzelzsrūdas kraušanas pakalpojumi,

| — | HES: loģistikas pakalpojumi ostās, ieskaitot akmeņogļu un dzelzsrūdas kraušanas pakalpojumus, |
| --- | --- |

—

HES: loģistikas pakalpojumi ostās, ieskaitot akmeņogļu un dzelzsrūdas kraušanas pakalpojumus,

| — | Manufrance: importētu akmeņogļu tirdzniecība, loģistika un kvalitātes kontrole, kraušanas pakalpojumi kravām, ko nepārvadā konteineros, ieskaitot akmeņogles un dzelzsrūdu. |
| --- | --- |

—

Manufrance: importētu akmeņogļu tirdzniecība, loģistika un kvalitātes kontrole, kraušanas pakalpojumi kravām, ko nepārvadā konteineros, ieskaitot akmeņogles un dzelzsrūdu.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.3848 — Sea-Invest/EMO-EKOM uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.3848 — Sea-Invest/EMO-EKOM uz šādu adresi:

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 7.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/56 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/56

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4142 — Time Warner/CBS/JV)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(2006/C 55/20)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

| 1. | Komisija 2006. gada 24. februārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmumi Warner Bros. Entertainment Inc., ko pilnībā kontrolē Time Warner Inc. (“Time Warner” ASV), un CBS Corporation (“CBS”, ASV), ko kontrolē Sumner Redstone, minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē, veicot ieguldījumus aktīvos, iegūst kopīgu kontroli pār jaunizveidoto sabiedrību, kas veido kopuzņēmumu, The CW (“CW”, ASV). |
| --- | --- |

1.

Komisija 2006. gada 24. februārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmumi Warner Bros. Entertainment Inc., ko pilnībā kontrolē Time Warner Inc. (“Time Warner” ASV), un CBS Corporation (“CBS”, ASV), ko kontrolē Sumner Redstone, minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē, veicot ieguldījumus aktīvos, iegūst kopīgu kontroli pār jaunizveidoto sabiedrību, kas veido kopuzņēmumu, The CW (“CW”, ASV).

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Time Warner: galvenokārt darbojas tiešsaistes pakalpojumu nodrošināšanā visā pasaulē, izklaides raidījumu apraidē kabeļsistēmu un televīzijas tīklos, kā arī izdevējdarbība, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Time Warner: galvenokārt darbojas tiešsaistes pakalpojumu nodrošināšanā visā pasaulē, izklaides raidījumu apraidē kabeļsistēmu un televīzijas tīklos, kā arī izdevējdarbība,

| — | CBS: plašsaziņas līdzekļu uzņēmums, kas nodarbojas ar televīzijas, radio raidījumu un preses publikāciju producēšanu ASV, |
| --- | --- |

—

CBS: plašsaziņas līdzekļu uzņēmums, kas nodarbojas ar televīzijas, radio raidījumu un preses publikāciju producēšanu ASV,

| — | Sumner Redstone: privātpersona, ne tikai CBS, bet arī Viacom uzņēmuma īpašnieks, kas darbojas kabeļtelevīzijas, kinofilmu un ciparu līdzekļu platformu jomā, |
| --- | --- |

—

Sumner Redstone: privātpersona, ne tikai CBS, bet arī Viacom uzņēmuma īpašnieks, kas darbojas kabeļtelevīzijas, kinofilmu un ciparu līdzekļu platformu jomā,

| — | CW: vaļējas uztveršanas pārraides tīkla īpašnieks un operators ASV. |
| --- | --- |

—

CW: vaļējas uztveršanas pārraides tīkla īpašnieks un operators ASV.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4142 — Time Warner/CBS/JV uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4142 — Time Warner/CBS/JV uz šādu adresi:

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV L 56, 29.1.2004., 32. lpp.

---

| 7.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/57 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/57

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4118 — CVC/KKR/AVR)

(2006/C 55/21)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2006. gada 24. februārī Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu valodā un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu. |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu.

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32006M4118. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32006M4118. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/57 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/57

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4088 — GIB/Groupe FLO)

(2006/C 55/22)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2006. gada 15. februārī Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi franču valodā un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu. |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu.

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32006M4088. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32006M4088. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/58 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/58

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4105 — DSV/Frans Maas)

(2006/C 55/23)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2006. gada 24. februārī Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu valodā un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu. |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu.

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32006M4105. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32006M4105. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/58 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/58

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.3930 — LBO/Wheelabrator Allevard)

(2006/C 55/24)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2005. gada 29. septembrī Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu valodā un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu. |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu.

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32005M3930. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32005M3930. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/59 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/59

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4084 — Banca Intesa/NH Hoteles/NH Italia)

(2006/C 55/25)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2006. gada 17. februārī Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu valodā un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu. |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu.

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32006M4084. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32006M4084. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/59 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/59

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.3589 — Körber/Winkler + Dünnebier)

(2006/C 55/26)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2004. gada 30. novembrī Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu valodā un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu. |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu.

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32004M3589. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32004M3589. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/60 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/60

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.3971 — Deutsche Post/Exel)

(2006/C 55/27)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2005. gada 24. novembrī Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu. |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu.

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32005M3971. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32005M3971. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 7.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/60 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/60

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.3670 — EQT Group/Carl Zeiss/Sola)

(2006/C 55/28)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2005. gada 3. martā Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu valodā un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu. |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu.

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32005M3670. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32005M3670. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

Eiropas Centrālā banka

| 7.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/61 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/61

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS

(2006. gada 24. februāris)

pēc Eiropas Savienības Padomes lūguma par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2223/96 attiecībā uz nacionālo kontu datu nosūtīšanu

(CON/2006/12)

(2006/C 55/29)

Eiropas Centrālā banka (ECB) 2006. gada 19. februārī ir saņēmusi Padomes lūgumu sniegt atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2223/96 attiecībā uz nacionālo kontu datu nosūtīšanu (turpmāk tekstā — “ierosinātā regula”).

ECB kompetence sniegt atzinumu ir pamatota Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 105. panta 4. punkta pirmajā ievilkumā, jo ierosinātā regula ir ECB kompetences jomā. ECB Padome šo atzinumu ir pieņēmusi saskaņā ar ECB reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu.

1   VISPĀRĪGI APSVĒRUMI

| 1.1 | Ierosinātās regulas uzdevums ir grozīt Regulas par Eiropas Kontu sistēmu 1995 (1) B pielikumu attiecībā uz nacionālo kontu datu nosūtīšanu. Ierosinātā regula vēlas grozīt nacionālo kontu datu, ko dalībvalstis nosūta Eiropas Kopienu Komisijai (Eiropas Kopienu Statistikas birojam), saturu un nosūtīšanas laiku un biežumu, uzlabojot nacionālo kontu datu pieejamību un Eiropas statistikas kvalitāti. Ierosinātā regula atbilst harmonizācijas un saskaņotības principiem. Tā ietver arī dažas jaunas prasības, ko vēlējušies iekļaut galvenie datu izmantotāji, kā arī vairākus nosūtīšanas programmas prasību samazinājumus, ko lūguši nacionālie statistikas sagatavotāji. |
| --- | --- |

1.1

Ierosinātās regulas uzdevums ir grozīt Regulas par Eiropas Kontu sistēmu 1995 (1) B pielikumu attiecībā uz nacionālo kontu datu nosūtīšanu. Ierosinātā regula vēlas grozīt nacionālo kontu datu, ko dalībvalstis nosūta Eiropas Kopienu Komisijai (Eiropas Kopienu Statistikas birojam), saturu un nosūtīšanas laiku un biežumu, uzlabojot nacionālo kontu datu pieejamību un Eiropas statistikas kvalitāti. Ierosinātā regula atbilst harmonizācijas un saskaņotības principiem. Tā ietver arī dažas jaunas prasības, ko vēlējušies iekļaut galvenie datu izmantotāji, kā arī vairākus nosūtīšanas programmas prasību samazinājumus, ko lūguši nacionālie statistikas sagatavotāji.

| 1.2 | Lai īstenotu monetāro politiku, ECB ir svarīgi izmantot un apkopot zonas statistiku, balstoties uz nacionālo kontu datiem, kas ir visaptveroši, salīdzināmi, derīgi eiro zonas dalībvalstu datu apkopošanai, savlaicīgi, uzticami un saskaņoti gan pašās nosūtīšanas programmu tabulās, gan tabulu starpā. ECB nacionālo kontu ceturkšņa statistikai piešķir vislielāko nozīmi un atzinīgi novērtē grozītos programmas priekšlikumus saistībā ar šo datu sniegšanu. Saskaņots nacionālo kontu datu kopums ir ļoti nozīmīgs arī tāpēc, ka tas vajadzīgs visaptverošai produktivitātes izmaiņu analīzei. Šajā sakarā gada datiem vajadzīgi detalizētāki iedalījumi nekā ceturkšņa datiem. ECB uzskata, ka detalizētāki ekonomikas aktivitāšu un institucionālo sektoru iedalījumi ierosinātajā regulā ir nozīmīgs uzlabojums. Reģionālo kontu dati nav ECB prioritāte. |
| --- | --- |

1.2

Lai īstenotu monetāro politiku, ECB ir svarīgi izmantot un apkopot zonas statistiku, balstoties uz nacionālo kontu datiem, kas ir visaptveroši, salīdzināmi, derīgi eiro zonas dalībvalstu datu apkopošanai, savlaicīgi, uzticami un saskaņoti gan pašās nosūtīšanas programmu tabulās, gan tabulu starpā. ECB nacionālo kontu ceturkšņa statistikai piešķir vislielāko nozīmi un atzinīgi novērtē grozītos programmas priekšlikumus saistībā ar šo datu sniegšanu. Saskaņots nacionālo kontu datu kopums ir ļoti nozīmīgs arī tāpēc, ka tas vajadzīgs visaptverošai produktivitātes izmaiņu analīzei. Šajā sakarā gada datiem vajadzīgi detalizētāki iedalījumi nekā ceturkšņa datiem. ECB uzskata, ka detalizētāki ekonomikas aktivitāšu un institucionālo sektoru iedalījumi ierosinātajā regulā ir nozīmīgs uzlabojums. Reģionālo kontu dati nav ECB prioritāte.

| 1.3 | ECB tāpat atzinīgi novērtē, ka ierosinātā regula par prioritāru nosaka to, ka dalībvalstis nacionālo kontu datus par nesenākiem periodiem sniedz savlaicīgi. ECB aicina Komisiju (Eiropas Kopienu Statistikas biroju) un dalībvalstis nodrošināt sasvstarpēji saskaņotu datu sniegšanu nosūtīšanas programmas prasītajās tabulās, kā arī izveidot un īstenot koordinētu datu nosūtīšanas un precizēšanas politiku. ECB uzskata, ka tas attiecas arī uz nacionālo kontu statistikas to galveno precizējumu laiku, kas var būt saistīti ar ievērojamām metodoloģijas izmaiņām. |
| --- | --- |

1.3

ECB tāpat atzinīgi novērtē, ka ierosinātā regula par prioritāru nosaka to, ka dalībvalstis nacionālo kontu datus par nesenākiem periodiem sniedz savlaicīgi. ECB aicina Komisiju (Eiropas Kopienu Statistikas biroju) un dalībvalstis nodrošināt sasvstarpēji saskaņotu datu sniegšanu nosūtīšanas programmas prasītajās tabulās, kā arī izveidot un īstenot koordinētu datu nosūtīšanas un precizēšanas politiku. ECB uzskata, ka tas attiecas arī uz nacionālo kontu statistikas to galveno precizējumu laiku, kas var būt saistīti ar ievērojamām metodoloģijas izmaiņām.

2   ĪPAŠAS PIEZĪMES

| 2.1 | Nosūtīšanas programmas 1. tabula aptver ceturkšņa un gada galvenos kopsavilkuma rādītājus, kas ir būtiski monetārajai un ekonomikas politikai. ECB atzinīgi novērtē uzlabojumus 1. tabulas datu sniegšanā. Tie ietver eksporta un importa datu iedalījumu pēc mērķa un izcelsmes (ES dalībvalstis, Monetārās savienības dalībnieki un ES iestādes), kā arī pievienoto vērtību un nodarbinātības datus attiecībā uz ražošanu. ECB iesaka izmantot kopēju metodi, lai sagatavotu ķēdes apjomu ceturkšņa izmaiņu statistiku. Turklāt ECB iesaka ceturkšņa galveno kopsavilkuma rādītāju nosūtīšanas programmā prasīt saistībā ar darba dienām un sezonāli izlīdzinātu statistiku, kā arī, ja iespējams, tikai saistībā ar darba dienām izlīdzinātu statistiku. |
| --- | --- |

2.1

Nosūtīšanas programmas 1. tabula aptver ceturkšņa un gada galvenos kopsavilkuma rādītājus, kas ir būtiski monetārajai un ekonomikas politikai. ECB atzinīgi novērtē uzlabojumus 1. tabulas datu sniegšanā. Tie ietver eksporta un importa datu iedalījumu pēc mērķa un izcelsmes (ES dalībvalstis, Monetārās savienības dalībnieki un ES iestādes), kā arī pievienoto vērtību un nodarbinātības datus attiecībā uz ražošanu. ECB iesaka izmantot kopēju metodi, lai sagatavotu ķēdes apjomu ceturkšņa izmaiņu statistiku. Turklāt ECB iesaka ceturkšņa galveno kopsavilkuma rādītāju nosūtīšanas programmā prasīt saistībā ar darba dienām un sezonāli izlīdzinātu statistiku, kā arī, ja iespējams, tikai saistībā ar darba dienām izlīdzinātu statistiku.

| 2.2 | Nosūtīšanas programmas 3. tabula aptver gada kopsavilkuma rādītājus pa nozarēm, kas ir būtiski produktivitātes un strukturālajai analīzei. Ja šajā tabulā ir norādīti divu veidu iedalījumi, ECB — eiro zonas kopsavilkuma rādītāju sagatavošanas mērķiem — dod priekšroku mazāk detalizētā iedalījuma pilnīgai īstenošanai. |
| --- | --- |

2.2

Nosūtīšanas programmas 3. tabula aptver gada kopsavilkuma rādītājus pa nozarēm, kas ir būtiski produktivitātes un strukturālajai analīzei. Ja šajā tabulā ir norādīti divu veidu iedalījumi, ECB — eiro zonas kopsavilkuma rādītāju sagatavošanas mērķiem — dod priekšroku mazāk detalizētā iedalījuma pilnīgai īstenošanai.

| 2.3 | ECB prasa nefinanšu kontu pēc sektora (nosūtīšanas programmas 8. tabula) sniegšanu tik pat savlaicīgi, kā finanšu kontu pēc sektora (nosūtīšanas programmas 6. tabula) un finanšu aktīvu un pasīvu bilanču (nosūtīšanas programmas 7. tabula) sniegšanu, lai nodrošinātu vajadzīgo saskaņotību integrēto eiro zonas kontu sagatavošanā. |
| --- | --- |

2.3

ECB prasa nefinanšu kontu pēc sektora (nosūtīšanas programmas 8. tabula) sniegšanu tik pat savlaicīgi, kā finanšu kontu pēc sektora (nosūtīšanas programmas 6. tabula) un finanšu aktīvu un pasīvu bilanču (nosūtīšanas programmas 7. tabula) sniegšanu, lai nodrošinātu vajadzīgo saskaņotību integrēto eiro zonas kontu sagatavošanā.

| 2.4 | ECB dotu priekšroku vispārējās valdības pēc funkcijas (nosūtīšanas programmas 11. tabula) datu nosūtīšanas termiņa samazināšanai no 12 mēnešiem uz 9 mēnešiem pēc atsauces gada beigām. Tas atbilstu arī vispārējās valdības izdevumu (nosūtīšanas programmas 2. tabula) detalizēta iedalījuma iesniegšanas termiņam. Turklāt ECB dotu priekšroku noteikumam, kas uzliek par pienākumu papildus pēc COFOG grupām iedalīt valdības izdevumus COFOG ekonomiskās darbības, veselības aizsardzības, izglītības un sociālās aizsardzības nodaļās. Turpretī attiecībā uz nodokļu ieņēmumiem prasītais detalizētais iedalījums pēc nodokļu veida un saņēmēja apakšsektora (nosūtīšanas programmas 9. tabula) ir detalizētāks kā ECB prioritārās prasības. |
| --- | --- |

2.4

ECB dotu priekšroku vispārējās valdības pēc funkcijas (nosūtīšanas programmas 11. tabula) datu nosūtīšanas termiņa samazināšanai no 12 mēnešiem uz 9 mēnešiem pēc atsauces gada beigām. Tas atbilstu arī vispārējās valdības izdevumu (nosūtīšanas programmas 2. tabula) detalizēta iedalījuma iesniegšanas termiņam. Turklāt ECB dotu priekšroku noteikumam, kas uzliek par pienākumu papildus pēc COFOG grupām iedalīt valdības izdevumus COFOG ekonomiskās darbības, veselības aizsardzības, izglītības un sociālās aizsardzības nodaļās. Turpretī attiecībā uz nodokļu ieņēmumiem prasītais detalizētais iedalījums pēc nodokļu veida un saņēmēja apakšsektora (nosūtīšanas programmas 9. tabula) ir detalizētāks kā ECB prioritārās prasības.

| 2.5 | ECB tāpat dotu priekšroku tam, ka izlietojuma tabulā (nosūtīšanas programmas 16. tabula) vērtētu darbaspēka izlietojumu arī pēc nostrādātajām stundām un iedalītu to tā, lai varētu analizēt darbaspēka kvalitātes izmaiņu ietekmi uz produktivitātes izmaiņām. Līdzīgi, ECB dotu priekšroku izlietojuma tabulai arī bāzes cenās, lai varētu ar gada intervālu izveidot simetrisku izmaksu un izlaides tabulu. Ja šī gada tabula būtu iedalīta arī pēc importa un iekšzemes ražojumiem, simetriskās izmaksu un izlaides tabulas iekšzemes izlaidei un importam bāzes cenās (nosūtīšanas programmas 18. un 19. tabula) nebūtu ECB prioritāra prasība. Attiecībā uz nosūtīšanas programmas 16. tabulu varētu apsvērt diferencētu pieeju lielāku un mazāku dalībvalstu ziņošanas pienākumiem. ECB uzskata, ka simetriskā izmaksu un izlaides tabula bāzes cenās (nosūtīšanas programmas 17. tabula) un simetriskās izmaksu un izlaides tabulas iekšzemes izlaidei un importam bāzes cenās (nosūtīšanas programmas 18. un 19. tabula) piecu gadu intervālā ir mazāk nozīmīgas laika nobīdes un to datu sniegšanas nepietiekamā biežuma dēļ. |
| --- | --- |

2.5

ECB tāpat dotu priekšroku tam, ka izlietojuma tabulā (nosūtīšanas programmas 16. tabula) vērtētu darbaspēka izlietojumu arī pēc nostrādātajām stundām un iedalītu to tā, lai varētu analizēt darbaspēka kvalitātes izmaiņu ietekmi uz produktivitātes izmaiņām. Līdzīgi, ECB dotu priekšroku izlietojuma tabulai arī bāzes cenās, lai varētu ar gada intervālu izveidot simetrisku izmaksu un izlaides tabulu. Ja šī gada tabula būtu iedalīta arī pēc importa un iekšzemes ražojumiem, simetriskās izmaksu un izlaides tabulas iekšzemes izlaidei un importam bāzes cenās (nosūtīšanas programmas 18. un 19. tabula) nebūtu ECB prioritāra prasība. Attiecībā uz nosūtīšanas programmas 16. tabulu varētu apsvērt diferencētu pieeju lielāku un mazāku dalībvalstu ziņošanas pienākumiem. ECB uzskata, ka simetriskā izmaksu un izlaides tabula bāzes cenās (nosūtīšanas programmas 17. tabula) un simetriskās izmaksu un izlaides tabulas iekšzemes izlaidei un importam bāzes cenās (nosūtīšanas programmas 18. un 19. tabula) piecu gadu intervālā ir mazāk nozīmīgas laika nobīdes un to datu sniegšanas nepietiekamā biežuma dēļ.

| 2.6 | ECB atzinīgi novērtē nefinanšu aktīvu bilanču (nosūtīšanas programmas 26. tabula) nosūtīšanu un uzskata, ka vairāk mainīgo šajā tabulā būtu jānosaka kā obligāti. Jo īpaši, noteikums par obligāto informāciju par mājokļu vērtību jāpapildina ar atbilstošo informāciju par zemes vērtību, jo šādi dati ir būtiski mājsaimniecību mājokļu bagātības novērtēšanai, kas ir īpaši nozīmīga ECB. |
| --- | --- |

2.6

ECB atzinīgi novērtē nefinanšu aktīvu bilanču (nosūtīšanas programmas 26. tabula) nosūtīšanu un uzskata, ka vairāk mainīgo šajā tabulā būtu jānosaka kā obligāti. Jo īpaši, noteikums par obligāto informāciju par mājokļu vērtību jāpapildina ar atbilstošo informāciju par zemes vērtību, jo šādi dati ir būtiski mājsaimniecību mājokļu bagātības novērtēšanai, kas ir īpaši nozīmīga ECB.

Frankfurtē pie Mainas, 2006. gada 24. februārī.

ECB priekšsēdētājs

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  Padomes 1996. gada 25. jūnija Regula (EK) Nr. 2223/96 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā (OV L 310, 30.11.1996., 1. lpp.).

1

---

| 7.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 55/63 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 55/63

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS

(2006. gada 27. februāris)

par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 2494/95 attiecībā uz cenu datu vākšanas periodu saskaņoto patēriņa cenu indeksu vajadzībām

(CON/2006/13)

(2006/C 55/30)

Eiropas Centrālā banka (ECB) 2006. gada 24. februārī ir saņēmusi Eiropas Savienības Padomes lūgumu sniegt atzinumu par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes 1995. gada 23. oktobra Regulai (EK) Nr. 2494/95 par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem (“SPCI” regulai) (1) attiecībā uz cenu datu vākšanas periodu saskaņotā patēriņa cenu indeksa vajadzībām (turpmāk tekstā — “ierosinātā regula”).

ECB kompetence sniegt atzinumu ir pamatota Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 105. panta 4. punkta pirmajā ievilkumā un SPCI regulas 5. panta 3. punktā. ECB Padome šo atzinumu ir pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu.

| 1. | Ierosinātās regulas mērķis ir noteikt standartu minimumu cenu datu vākšanas periodiem katrā mēnesī, lai uzlabotu saskaņoto patēriņa cenu indeksu (SPCI) salīdzināmību dalībvalstu starpā, kā arī uzlabotu eiro zonas SPCI uzticamību. Tā kā cenu datu vākšanas periodi dalībvalstīs atšķiras, īstermiņa cenu izmaiņas mēneša ietvaros var izraisīt ievērojamas atšķirības aprēķinātajās cenu izmaiņās attiecībā uz dažiem SPCI posteņiem. ECB atzinīgi novērtē ierosināto regulu, kas nosaka, ka cenu datu vākšana notiek vismaz vienu darba nedēļu tieši vai aptuveni mēneša vidū un ka cenu datu vākšana notiek vairāk nekā vienu darba nedēļu attiecībā uz precēm, par kurām zināms, ka tās mēneša ietvaros uzrāda krasas un neregulāras cenu izmaiņas. Standartu minimums atspoguļo vajadzības saskaņot cenu datu vākšanu dalībvalstīs un pašreizējās cenu datu vākšanas prakses maiņas izmaksu kompromisu. |
| --- | --- |

1.

Ierosinātās regulas mērķis ir noteikt standartu minimumu cenu datu vākšanas periodiem katrā mēnesī, lai uzlabotu saskaņoto patēriņa cenu indeksu (SPCI) salīdzināmību dalībvalstu starpā, kā arī uzlabotu eiro zonas SPCI uzticamību. Tā kā cenu datu vākšanas periodi dalībvalstīs atšķiras, īstermiņa cenu izmaiņas mēneša ietvaros var izraisīt ievērojamas atšķirības aprēķinātajās cenu izmaiņās attiecībā uz dažiem SPCI posteņiem. ECB atzinīgi novērtē ierosināto regulu, kas nosaka, ka cenu datu vākšana notiek vismaz vienu darba nedēļu tieši vai aptuveni mēneša vidū un ka cenu datu vākšana notiek vairāk nekā vienu darba nedēļu attiecībā uz precēm, par kurām zināms, ka tās mēneša ietvaros uzrāda krasas un neregulāras cenu izmaiņas. Standartu minimums atspoguļo vajadzības saskaņot cenu datu vākšanu dalībvalstīs un pašreizējās cenu datu vākšanas prakses maiņas izmaksu kompromisu.

| 2. | Prasība par precēm, kas uzrāda nestabilas cenas, cenu datus vākt “ilgāk nekā vienu nedēļu” paredz dalībvalstīm zināmu rīcības brīvību šī ierosinātā noteikuma īstenošanā. Tādēļ šajā sakarā nepieciešama stingra ierosinātās regulas īstenošanas efektivitātes uzraudzība. |
| --- | --- |

2.

Prasība par precēm, kas uzrāda nestabilas cenas, cenu datus vākt “ilgāk nekā vienu nedēļu” paredz dalībvalstīm zināmu rīcības brīvību šī ierosinātā noteikuma īstenošanā. Tādēļ šajā sakarā nepieciešama stingra ierosinātās regulas īstenošanas efektivitātes uzraudzība.

| 3. | ECB saprot, ka ierosinātā regula neliedz provizorisku SPCI vai pārskata SPCI vidējo cenu pārmaiņu aprēķinu izplatīšanu un neietekmē eiro zonas SPCI spēkā esošo grafiku. |
| --- | --- |

3.

ECB saprot, ka ierosinātā regula neliedz provizorisku SPCI vai pārskata SPCI vidējo cenu pārmaiņu aprēķinu izplatīšanu un neietekmē eiro zonas SPCI spēkā esošo grafiku.

| 4. | ECB piekrīt ierosinājumam, ka īstenošanu sāk no 2007. gada janvāra, ar nosacījumu, ka netiek gaidītas sekas attiecībā uz aprēķinātajām gada vai mēneša cenu izmaiņām. Tādēļ tiek uzskatīts, ka retrospektīvo datu pārskatīšana nebūs vajadzīga. |
| --- | --- |

4.

ECB piekrīt ierosinājumam, ka īstenošanu sāk no 2007. gada janvāra, ar nosacījumu, ka netiek gaidītas sekas attiecībā uz aprēķinātajām gada vai mēneša cenu izmaiņām. Tādēļ tiek uzskatīts, ka retrospektīvo datu pārskatīšana nebūs vajadzīga.

Frankfurtē pie Mainas, 2006. gada 27. februārī.

ECB priekšsēdētājs

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OV L 257, 27.10.1995., 1. lpp.

1

---