# Euroopa Liidu C 119/2006

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 119 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 49. köide19. mai 2006 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 119

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

49. köide19. mai 2006

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Kontrollikoda |
| 2006/C 119/1 | Eriaruanne nr 2/2006 programmi TACIS raames Vene Föderatsioonis rahastatavate projektide tulemuste kohta koos komisjoni vastustega | 1 |
| 2006/C 119/2 | Kontrollikoja aruanne Euroopa Keskpanga juhtimise tulemuslikkuse auditi kohta 2004. eelarveaasta osas koos Euroopa Keskpanga vastustega | 17 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Kontrollikoda

2006/C 119/1

Eriaruanne nr 2/2006 programmi TACIS raames Vene Föderatsioonis rahastatavate projektide tulemuste kohta koos komisjoni vastustega

1

2006/C 119/2

Kontrollikoja aruanne Euroopa Keskpanga juhtimise tulemuslikkuse auditi kohta 2004. eelarveaasta osas koos Euroopa Keskpanga vastustega

17

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Kontrollikoda

| 19.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 119/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 119/1

---

ERIARUANNE nr 2/2006

programmi TACIS raames Vene Föderatsioonis rahastatavate projektide tulemuste kohta koos komisjoni vastustega

(vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule)

(2006/K 119/01)

SISUKORD

LÜHENDID

| I–VII | KOKKUVÕTE |
| --- | --- |

I–VII

| 1–16 | SISSEJUHATUS |
| --- | --- |

1–16

| 1–8 | Programm TACIS |
| --- | --- |

1–8

| 9 | TACIS Vene Föderatsioonis |
| --- | --- |

9

| 10–11 | EL ja Vene Föderatsioon |
| --- | --- |

10–11

| 12–16 | Auditi ulatus ja lähenemisviis |
| --- | --- |

12–16

| 17–53 | TÄHELEPANEKUD |
| --- | --- |

17–53

| 18–19 | Eesmärgid saavutamata või vaid osaliselt saavutatud |
| --- | --- |

18–19

| 20–22 | Programmitöö raamistik |
| --- | --- |

20–22

| 23–34 | Projektide määratlemine ja kavandamine |
| --- | --- |

23–34

| 23–24 | Projektitsükli juhtimissüsteemi nõrgatasemeline rakendamine |
| --- | --- |

23–24

| 25 | Projektide kavandamisele kulub palju aega |
| --- | --- |

25

| 26–28 | Ebarealistlikud eeldused ja eesmärgid |
| --- | --- |

26–28

| 29–31 | Ebatäpsed või puuduvad eesmärgid |
| --- | --- |

29–31

| 32–34 | Abisaajate ebaõnnestunud valik ja kaasamine |
| --- | --- |

32–34

| 35–38 | Projekti rahastamine |
| --- | --- |

35–38

| 35–36 | Projekti suuruse määramisega seotud probleemid |
| --- | --- |

35–36

| 37–38 | Vähene riiklik kaasrahastamine |
| --- | --- |

37–38

| 39–49 | Projektide elluviimine |
| --- | --- |

39–49

| 39–40 | Viivitused elluviimisel |
| --- | --- |

39–40

| 41 | Lepingupartnerite tegevus oli üldiselt rahuldaval tasemel |
| --- | --- |

41

| 42 | Ebatõhusad juhtkomiteed |
| --- | --- |

42

| 43–46 | Seadmeid ei kasutatud projekti eesmärkidel |
| --- | --- |

43–46

| 47 | Kohalikelt tarnijatelt käibemaksuvabalt ostmine pole võimalik |
| --- | --- |

47

| 48–49 | Järelevalve eest vastutavate asutuste tegevus oli hea |
| --- | --- |

48–49

| 50–53 | Teabe levitamine, jätkusuutlikkus ja hindamine |
| --- | --- |

50–53

| 50–51 | Puudulik teabe levitamine |
| --- | --- |

50–51

| 52 | Nõrgatasemeline jätkusuutlikkus |
| --- | --- |

52

| 53 | Hindamise puudumine |
| --- | --- |

53

| 54–56 | JÄRELDUSED JA SOOVITUSED |
| --- | --- |

54–56

| 54–55 | Järeldused |
| --- | --- |

54–55

| 56 | Soovitused |
| --- | --- |

56

Komisjoni vastused

EuropeAid

| EuropeAid | koostöötalitus EuropeAid |
| --- | --- |
| RELEX | välissuhete peadirektoraat |
| SRÜ | Sõltumatute Riikide Ühendus |
| TACIS | Technical Assistance for the Commonwealth of Independent States |
| VKEd | väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted |

koostöötalitus EuropeAid

RELEX

välissuhete peadirektoraat

SRÜ

Sõltumatute Riikide Ühendus

TACIS

Technical Assistance for the Commonwealth of Independent States

VKEd

väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted

KOKKUVÕTE

| I. | Euroopa Liit on aastatel 1991–2006 eraldanud üle 7 000 miljoni euro programmile TACIS, (1) mille eesmärk on aidata pärast Nõukogude Liidu lagunemist loodud Sõltumatute Riikide Ühendust. Nimetatud programmi eesmärk oli ja on toetada neid riike turumajandusele üleminekul ning demokraatia ja õigusriigi põhimõtte tugevdamisel. Euroopa Komisjoni talitused töötavad praegu välja alates 2007. aastast antava abi uut kontseptsiooni ja õiguslikku alust (vt punkte 1–8). |
| --- | --- |

I.

Euroopa Liit on aastatel 1991–2006 eraldanud üle 7 000 miljoni euro programmile TACIS, (1) mille eesmärk on aidata pärast Nõukogude Liidu lagunemist loodud Sõltumatute Riikide Ühendust. Nimetatud programmi eesmärk oli ja on toetada neid riike turumajandusele üleminekul ning demokraatia ja õigusriigi põhimõtte tugevdamisel. Euroopa Komisjoni talitused töötavad praegu välja alates 2007. aastast antava abi uut kontseptsiooni ja õiguslikku alust (vt punkte 1–8).

| II. | Vene Föderatsioon sai programmi TACIS suurima abisaajana ligikaudu 40 % kõigist programmi raames antavatest vahenditest. Vene Föderatsioonile on kokku eraldatud umbes 200 miljoni euro väärtuses TACISe vahendeid igal aastal. TACISe eesmärk on aidata luua stabiilse majanduskasvu tingimused ja arendada tõelist partnerlust Vene Föderatsiooni ja ELi vahel (vt punkte 9–11). |
| --- | --- |

II.

Vene Föderatsioon sai programmi TACIS suurima abisaajana ligikaudu 40 % kõigist programmi raames antavatest vahenditest. Vene Föderatsioonile on kokku eraldatud umbes 200 miljoni euro väärtuses TACISe vahendeid igal aastal. TACISe eesmärk on aidata luua stabiilse majanduskasvu tingimused ja arendada tõelist partnerlust Vene Föderatsiooni ja ELi vahel (vt punkte 9–11).

| III. | Kontrollikoja auditi eesmärk oli hinnata, kas komisjon juhtis programmi TACIS projekte Vene Föderatsioonis nii, et need olid tõhusad. Kontrollikoda uuris 29 lepingut (projekti) aastal 2000 või hiljem sõlmitud 275 lepingust maksimaalse kehtivusajaga kuni 2003. aasta lõpuni ehk kõige värskemaid projekte, mille puhul oli võimalik hinnata jätkusuutlikkust. Nimetatud projekte rahastati perioodi 1997–2000 tegevusprogrammide raames ja viidi ellu peamiselt 2002. ja 2003. aastal. Auditeeritud lepingute koguväärtus ulatus üle 56 miljoni euro, kusjuures kõigi lepingute koguväärtus oli 109 miljonit eurot (vt punkte 12–16). |
| --- | --- |

III.

Kontrollikoja auditi eesmärk oli hinnata, kas komisjon juhtis programmi TACIS projekte Vene Föderatsioonis nii, et need olid tõhusad. Kontrollikoda uuris 29 lepingut (projekti) aastal 2000 või hiljem sõlmitud 275 lepingust maksimaalse kehtivusajaga kuni 2003. aasta lõpuni ehk kõige värskemaid projekte, mille puhul oli võimalik hinnata jätkusuutlikkust. Nimetatud projekte rahastati perioodi 1997–2000 tegevusprogrammide raames ja viidi ellu peamiselt 2002. ja 2003. aastal. Auditeeritud lepingute koguväärtus ulatus üle 56 miljoni euro, kusjuures kõigi lepingute koguväärtus oli 109 miljonit eurot (vt punkte 12–16).

| IV. | Kontrollikoja üldjäreldus on, et auditeeritud projektidest üheksa täitis oma eesmärgid. Kaheksal juhul saavutati eesmärgid osaliselt ja 12 juhul neid ei saavutatud. Viie projekti tulemused olid jätkusuutlikud. Võttes arvesse nimetatud audititulemusi, millest nähtub, et TACISe vahendite kasutamise tõhusus on olnud vähene, ei ole kontrollikojal võimalik anda positiivset hinnangut TACISe projektide tulemustele Vene Föderatsioonis. Siiski näitas audit, et lepingupartnerite ja järelevalve teostajate tegevus vastas nende lepingujärgsetele nõuetele (vt punkti 55). |
| --- | --- |

IV.

Kontrollikoja üldjäreldus on, et auditeeritud projektidest üheksa täitis oma eesmärgid. Kaheksal juhul saavutati eesmärgid osaliselt ja 12 juhul neid ei saavutatud. Viie projekti tulemused olid jätkusuutlikud. Võttes arvesse nimetatud audititulemusi, millest nähtub, et TACISe vahendite kasutamise tõhusus on olnud vähene, ei ole kontrollikojal võimalik anda positiivset hinnangut TACISe projektide tulemustele Vene Föderatsioonis. Siiski näitas audit, et lepingupartnerite ja järelevalve teostajate tegevus vastas nende lepingujärgsetele nõuetele (vt punkti 55).

| V. | Kontrollikoda täheldas, et komisjonil olid põhjalikud programmitöösüsteemid. Siiski kujunes programmitöö aeganõudvaks protsessiks ja hoolimata komisjoni jõupingutustest puudus tegelik dialoog komisjoni ning Venemaa ametiasutuste ja abisaajate vahel. Selle tulemusel esines juhtumeid, kus Venemaa ametiasutused võtsid vastu toetusi, mida lõplikud abisaajad tegelikult ei soovinud. See avaldas projektide tõhususele negatiivset mõju (vt punkte 20–22). |
| --- | --- |

V.

Kontrollikoda täheldas, et komisjonil olid põhjalikud programmitöösüsteemid. Siiski kujunes programmitöö aeganõudvaks protsessiks ja hoolimata komisjoni jõupingutustest puudus tegelik dialoog komisjoni ning Venemaa ametiasutuste ja abisaajate vahel. Selle tulemusel esines juhtumeid, kus Venemaa ametiasutused võtsid vastu toetusi, mida lõplikud abisaajad tegelikult ei soovinud. See avaldas projektide tõhususele negatiivset mõju (vt punkte 20–22).

| VI. | Lisaks täheldati, et projektide eesmärgid ei olnud alati täpsed ega mõõdetavad ning mõnel juhul puudusid täiesti ning et kohati olid nende aluseks olevad eeldused ebarealistlikud (vt punkte 26–31). Abisaajate valik ja kaasamine ei olnud mõnel juhul edukas (vt punkte 32–34). Probleeme esines seoses projekti suuruse määratlemisega. Mõnel juhul liideti üksikprojektid teatud töösuuniste kogumiga vaid nõrga seose alusel. Kaasrahastamist ei kasutatud peaaegu üldse (vt punkte 37 ja 38). 29 juhtumist 12-l esines rakendamises pikaajalisi viivitusi, kuid kohustuste üleandmise tulemusel delegatsioonidele muutus projektijuhtimise protsess tõhusamaks (vt punke 39 ja 40). Juhtkomiteed ei toiminud hästi. Sageli ei kasutatud seadmeid vastavalt projekti eesmärgile (vt punkte 43–46). Projekti mõjude järelhindamist ei tehtud (vt punkte 48 ja 53). |
| --- | --- |

VI.

Lisaks täheldati, et projektide eesmärgid ei olnud alati täpsed ega mõõdetavad ning mõnel juhul puudusid täiesti ning et kohati olid nende aluseks olevad eeldused ebarealistlikud (vt punkte 26–31). Abisaajate valik ja kaasamine ei olnud mõnel juhul edukas (vt punkte 32–34). Probleeme esines seoses projekti suuruse määratlemisega. Mõnel juhul liideti üksikprojektid teatud töösuuniste kogumiga vaid nõrga seose alusel. Kaasrahastamist ei kasutatud peaaegu üldse (vt punkte 37 ja 38). 29 juhtumist 12-l esines rakendamises pikaajalisi viivitusi, kuid kohustuste üleandmise tulemusel delegatsioonidele muutus projektijuhtimise protsess tõhusamaks (vt punke 39 ja 40). Juhtkomiteed ei toiminud hästi. Sageli ei kasutatud seadmeid vastavalt projekti eesmärgile (vt punkte 43–46). Projekti mõjude järelhindamist ei tehtud (vt punkte 48 ja 53).

| VII. | Kontrollikoja peamised soovitused on järgmised (vt punkti 56): |
| --- | --- |

VII.

Kontrollikoja peamised soovitused on järgmised (vt punkti 56):

| — | välistegevuse programmide kavandamine peaks põhinema komisjoni ja abisaajate tegelikul dialoogil. Rahastada tuleks ainult selliseid projekte, mille eesmärgid on selged ning komisjoni ja abisaajate vahel kooskõlastatud, |
| --- | --- |

—

välistegevuse programmide kavandamine peaks põhinema komisjoni ja abisaajate tegelikul dialoogil. Rahastada tuleks ainult selliseid projekte, mille eesmärgid on selged ning komisjoni ja abisaajate vahel kooskõlastatud,

| — | komisjon peaks oma süsteemide toimimise parandamiseks rakendama võimaluse korral projektitsükli juhtimist, sh loogilist raamistikku, ning vältima väikeste, erineva eesmärgi ja abisaajatega projektide ühendamist, |
| --- | --- |

—

komisjon peaks oma süsteemide toimimise parandamiseks rakendama võimaluse korral projektitsükli juhtimist, sh loogilist raamistikku, ning vältima väikeste, erineva eesmärgi ja abisaajatega projektide ühendamist,

| — | komisjon peaks projektide kavandamise jooksul hindama jätkusuutlikkuse potentsiaali lähtuvalt tegelikust olukorrast ja tagama lõpetatud projektide järelhindamise, et õppida nii headest kui halbadest kogemustest; samuti peaks komisjon esitama projekte ja nende tulemusi käsitlevat teavet levitamise eesmärgil. |
| --- | --- |

—

komisjon peaks projektide kavandamise jooksul hindama jätkusuutlikkuse potentsiaali lähtuvalt tegelikust olukorrast ja tagama lõpetatud projektide järelhindamise, et õppida nii headest kui halbadest kogemustest; samuti peaks komisjon esitama projekte ja nende tulemusi käsitlevat teavet levitamise eesmärgil.

SISSEJUHATUS

Programm TACIS

| 1. | Pärast Nõukogude Liidu lagunemist töötas Euroopa Liit välja tehnilise abi programmi vastloodud Sõltumatute Riikide Ühendusse (SRÜ) kuuluvatele riikidele. Selle programmi eesmärk, mis sai nimeks TACIS, oli toetada neid riike turumajandusele üleminekul ning demokraatia ja õigusriigi põhimõtte tugevdamisel. |
| --- | --- |

1.

Pärast Nõukogude Liidu lagunemist töötas Euroopa Liit välja tehnilise abi programmi vastloodud Sõltumatute Riikide Ühendusse (SRÜ) kuuluvatele riikidele. Selle programmi eesmärk, mis sai nimeks TACIS, oli toetada neid riike turumajandusele üleminekul ning demokraatia ja õigusriigi põhimõtte tugevdamisel.

| 2. | Aastaid 1991–1999 käsitleva kahe nõukogu määruse (2) alusel toetati partnerriike (Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Kasahstan, Kõrgõzstan, Moldova, Mongoolia, Vene Föderatsioon, Tadžikistan, Türkmenistan, Ukraina ja Usbekistan) ligikaudu 4 221 miljoni euroga. Nõukogu 29. detsembri 1999. aasta määruses ((EÜ, Euratom) nr 99/2000 (3)) määratakse 3 138 miljonit eurot programmi TACIS toetusteks aastatel 2000–2006. Euroopa Komisjoni talitustes töötatakse praegu välja nendele riikidele alates 2007. aastast antava abi uut kontseptsiooni ja õiguslikku alust. |
| --- | --- |

2.

Aastaid 1991–1999 käsitleva kahe nõukogu määruse (2) alusel toetati partnerriike (Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Kasahstan, Kõrgõzstan, Moldova, Mongoolia, Vene Föderatsioon, Tadžikistan, Türkmenistan, Ukraina ja Usbekistan) ligikaudu 4 221 miljoni euroga. Nõukogu 29. detsembri 1999. aasta määruses ((EÜ, Euratom) nr 99/2000 (3)) määratakse 3 138 miljonit eurot programmi TACIS toetusteks aastatel 2000–2006. Euroopa Komisjoni talitustes töötatakse praegu välja nendele riikidele alates 2007. aastast antava abi uut kontseptsiooni ja õiguslikku alust.

| 3. | TACISe eesmärk on oskusteabe edastamine tehnilise abi kaudu, sh uuringute tegemise, kavade koostamise ning nõustamise ja koolituse pakkumisega. ELi riikide konsultandid teevad koostööd abisaajatega, et edastada teadmisi ja oskusi, mida saaksid kasutada ka teised abisaajariigi projektid ja organisatsioonid. Abi rahastatakse ühenduse eelarvest otse tehtavate maksete kaudu tehnilist abi pakkuvatele Euroopa lepingupartneritele. |
| --- | --- |

3.

TACISe eesmärk on oskusteabe edastamine tehnilise abi kaudu, sh uuringute tegemise, kavade koostamise ning nõustamise ja koolituse pakkumisega. ELi riikide konsultandid teevad koostööd abisaajatega, et edastada teadmisi ja oskusi, mida saaksid kasutada ka teised abisaajariigi projektid ja organisatsioonid. Abi rahastatakse ühenduse eelarvest otse tehtavate maksete kaudu tehnilist abi pakkuvatele Euroopa lepingupartneritele.

| 4. | Lisaks nõukogu määrusele (vt punkti 2) põhinevad Euroopa Liidu ja TACISe riikide vahelised suhted partnerlus- ja koostöölepingutel, mis sõlmitakse ELi, liikmesriikide ja konkreetsete partnerriikide vahel. Välissuhete peadirektoraat (RELEX) vastutab TACISe programmitöö eest koostöös partnerriikidega. Programmi TACIS rakendamine määratakse vastavalt mitmeaastaste riiklike ja/või piirkondlike strateegiadokumentidega ning mitmeaastaste näidisprogrammidega (nii riiklikke kui piirkondlikke või mitmeid riike hõlmavate programmidega). Enne mitmeaastaste näidisprogrammide koostamist peab komisjon uute iseseisvate riikide komiteega (TACISe komitee) (4) prioriteedid läbi arutama. |
| --- | --- |

4.

Lisaks nõukogu määrusele (vt punkti 2) põhinevad Euroopa Liidu ja TACISe riikide vahelised suhted partnerlus- ja koostöölepingutel, mis sõlmitakse ELi, liikmesriikide ja konkreetsete partnerriikide vahel. Välissuhete peadirektoraat (RELEX) vastutab TACISe programmitöö eest koostöös partnerriikidega. Programmi TACIS rakendamine määratakse vastavalt mitmeaastaste riiklike ja/või piirkondlike strateegiadokumentidega ning mitmeaastaste näidisprogrammidega (nii riiklikke kui piirkondlikke või mitmeid riike hõlmavate programmidega). Enne mitmeaastaste näidisprogrammide koostamist peab komisjon uute iseseisvate riikide komiteega (TACISe komitee) (4) prioriteedid läbi arutama.

| 5. | Koostöötalitus EuropeAid tegeleb praegu mitmeaastaste näidisprogrammide aastasteks või kaheaastasteks tegevusprogrammideks muutmisega, pidades samaaegselt dialoogi riiklike koordinaatoritega, asjaomaste ministeeriumidega ja muude organisatsioonidega abisaajariikides; enne programmi muutmist konsulteerib EuropeAid ka komisjoniga. TACISe komitee peab esitama arvamuse tegevusprogrammide sisu, sh projektide nimekirja kohta. Nimetatud dokumentide juurde kuuluvad ka finantsprotokollid (ELi ja abisaajariikide vahelised rahastatavate projektide lepingud) ja üksikprojektide kavandamisdokumendid (töösuunised). TACISe piiriülese koostöö programmil ja TACISe tuumaohutustegevusel on eraldi strateegiadokumendid ja tegevuskavad. |
| --- | --- |

5.

Koostöötalitus EuropeAid tegeleb praegu mitmeaastaste näidisprogrammide aastasteks või kaheaastasteks tegevusprogrammideks muutmisega, pidades samaaegselt dialoogi riiklike koordinaatoritega, asjaomaste ministeeriumidega ja muude organisatsioonidega abisaajariikides; enne programmi muutmist konsulteerib EuropeAid ka komisjoniga. TACISe komitee peab esitama arvamuse tegevusprogrammide sisu, sh projektide nimekirja kohta. Nimetatud dokumentide juurde kuuluvad ka finantsprotokollid (ELi ja abisaajariikide vahelised rahastatavate projektide lepingud) ja üksikprojektide kavandamisdokumendid (töösuunised). TACISe piiriülese koostöö programmil ja TACISe tuumaohutustegevusel on eraldi strateegiadokumendid ja tegevuskavad.

| 6. | TACISe sekkumise kavandamine peaks põhinema dialoogil. See tähendab, et komisjon ja abisaajariigid peaksid prioriteetide ja projektide suhtes kokkuleppele jõudma kõigil programmitöö tasanditel ja projekti määratlemise etappides. Seepärast tuleb kõik nimetatud dokumendid alates mitmeaastastest näidisprogrammidest kuni töösuunisteni läbi arutada ning allkirjastada komisjoni ja abisaajariikide esindajate poolt. |
| --- | --- |

6.

TACISe sekkumise kavandamine peaks põhinema dialoogil. See tähendab, et komisjon ja abisaajariigid peaksid prioriteetide ja projektide suhtes kokkuleppele jõudma kõigil programmitöö tasanditel ja projekti määratlemise etappides. Seepärast tuleb kõik nimetatud dokumendid alates mitmeaastastest näidisprogrammidest kuni töösuunisteni läbi arutada ning allkirjastada komisjoni ja abisaajariikide esindajate poolt.

| 7. | EuropeAidil on üldvastutus projektitsükli juhtimise eest, alates projekti määratlemisest kuni hindamise, rahastamise, rakendamise ja lõpliku hindamiseni. |
| --- | --- |

7.

EuropeAidil on üldvastutus projektitsükli juhtimise eest, alates projekti määratlemisest kuni hindamise, rahastamise, rakendamise ja lõpliku hindamiseni.

| 8. | 2000. aastal alustas komisjon oma välisabi programmide juhtimise ulatuslikku reformimist (5). Peamiseks eesmärgiks oli oluliselt parandada EÜ välisabi andmise kiirust ja kvaliteeti. Reformi peamiseks eesmärgiks oli abi korraldamisega seotud ülesannete ja kohustuste üleandmine komisjoni delegatsioonidele. Üleandmise tulemusel siirdus vastutus projektide ettevalmistamise, rahastamise ja tehnilise rakendamise eest delegatsioonidele. Brüsselis asuvate kesktalituste roll on projektide otsese juhtimise asemel järjest enam suunatud delegatsioonide järelevalvele ja toetamisele. |
| --- | --- |

8.

2000. aastal alustas komisjon oma välisabi programmide juhtimise ulatuslikku reformimist (5). Peamiseks eesmärgiks oli oluliselt parandada EÜ välisabi andmise kiirust ja kvaliteeti. Reformi peamiseks eesmärgiks oli abi korraldamisega seotud ülesannete ja kohustuste üleandmine komisjoni delegatsioonidele. Üleandmise tulemusel siirdus vastutus projektide ettevalmistamise, rahastamise ja tehnilise rakendamise eest delegatsioonidele. Brüsselis asuvate kesktalituste roll on projektide otsese juhtimise asemel järjest enam suunatud delegatsioonide järelevalvele ja toetamisele.

TACIS Vene Föderatsioonis

| 9. | Vene Föderatsioon sai programmi TACIS suurima abisaajana ligikaudu 40 % kõigist programmi kaudu antavatest vahenditest. Vene Föderatsioonile on igal aastal kokku eraldatud umbes 200 miljoni euro väärtuses TACISe vahendeid. |
| --- | --- |

9.

Vene Föderatsioon sai programmi TACIS suurima abisaajana ligikaudu 40 % kõigist programmi kaudu antavatest vahenditest. Vene Föderatsioonile on igal aastal kokku eraldatud umbes 200 miljoni euro väärtuses TACISe vahendeid.

EL ja Vene Föderatsioon

| 10. | Euroopa Liidu poliitika Vene Föderatsiooni suhtes on suunatud järgmisele: õigusriigi põhimõtte tugevdamine tõhusate asutuste arendamise ning samuti efektiivsete seadusandlike, haldus- ja kohtusüsteemide kaudu; investeerimiskliima parandamine; õigusaktide ELiga ühtlustamise tõhustamine; koostöö justiits- ja siseküsimuste, keskkonna ja tuumaohutuse valdkondades. Nimetatud meetmed peaksid aitama luua tingimused stabiilseks majanduskasvuks Vene Föderatsioonis ning tõelise partnerluse arendamiseks ELiga. |
| --- | --- |

10.

Euroopa Liidu poliitika Vene Föderatsiooni suhtes on suunatud järgmisele: õigusriigi põhimõtte tugevdamine tõhusate asutuste arendamise ning samuti efektiivsete seadusandlike, haldus- ja kohtusüsteemide kaudu; investeerimiskliima parandamine; õigusaktide ELiga ühtlustamise tõhustamine; koostöö justiits- ja siseküsimuste, keskkonna ja tuumaohutuse valdkondades. Nimetatud meetmed peaksid aitama luua tingimused stabiilseks majanduskasvuks Vene Föderatsioonis ning tõelise partnerluse arendamiseks ELiga.

| 11. | Euroopa Liidu ja Vene Föderatsiooni vahelise partnerlus- ja koostöölepinguga reguleeritakse Euroopa Liidu ja Vene Föderatsiooni vahelisi poliitilisi, majandus- ja kultuurisuhteid. Leping sõlmiti 1994. aastal ning see jõustus 1. detsembril 1997; lepingu esialgne kestus oli kümme aastat. Komisjon ja Vene ametiasutused töötavad praegu välja uut vahendit praeguse partnerlus- ja koostöölepingu lõpule järgnevaks perioodiks. |
| --- | --- |

11.

Euroopa Liidu ja Vene Föderatsiooni vahelise partnerlus- ja koostöölepinguga reguleeritakse Euroopa Liidu ja Vene Föderatsiooni vahelisi poliitilisi, majandus- ja kultuurisuhteid. Leping sõlmiti 1994. aastal ning see jõustus 1. detsembril 1997; lepingu esialgne kestus oli kümme aastat. Komisjon ja Vene ametiasutused töötavad praegu välja uut vahendit praeguse partnerlus- ja koostöölepingu lõpule järgnevaks perioodiks.

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 12. | Auditi eesmärk oli hinnata, kas komisjon juhtis programmi TACIS projekte Vene Föderatsioonis nii, et need olid tõhusad. Selle eesmärgi saavutamiseks auditeeris kontrollikoda projektidest koosnevat valimit, et kindlaks määrata, (i) millises ulatuses projektide eesmärgid saavutati ning (ii) kui jätkusuutlikud projektid olid. Auditi läbiviimisel järgis kontrollikoda komisjoni projektitsükli juhtimise etappe: programmitöö; projekti määratlemine ja kavandamine; projekti rahastamine; projekti rakendamine ja hindamine. |
| --- | --- |

12.

Auditi eesmärk oli hinnata, kas komisjon juhtis programmi TACIS projekte Vene Föderatsioonis nii, et need olid tõhusad. Selle eesmärgi saavutamiseks auditeeris kontrollikoda projektidest koosnevat valimit, et kindlaks määrata, (i) millises ulatuses projektide eesmärgid saavutati ning (ii) kui jätkusuutlikud projektid olid. Auditi läbiviimisel järgis kontrollikoda komisjoni projektitsükli juhtimise etappe: programmitöö; projekti määratlemine ja kavandamine; projekti rahastamine; projekti rakendamine ja hindamine.

| 13. | Kuna audit oli suunatud projektitasandile, piirdus programmitöö hindamine aspektidega, mis avaldasid otsest mõju auditeeritavate projektide kavandamisele. Audit ei hõlmanud projektide muid üldiseid ja mittemõõdetavaid poliitilisi eesmärke. |
| --- | --- |

13.

Kuna audit oli suunatud projektitasandile, piirdus programmitöö hindamine aspektidega, mis avaldasid otsest mõju auditeeritavate projektide kavandamisele. Audit ei hõlmanud projektide muid üldiseid ja mittemõõdetavaid poliitilisi eesmärke.

| 14. | Selle auditi käigus tegi kontrollikoda koostööd Vene Föderatsiooni Riigikontrolliga. Vene Föderatsiooni Riigikontroll viis läbi paralleelse TACISe projektide auditi asjaomaste Vene ametiasutuste tasandil. Vene Föderatsiooni Riigikontrolli aruanne avaldatakse 2006. aasta alguses. |
| --- | --- |

14.

Selle auditi käigus tegi kontrollikoda koostööd Vene Föderatsiooni Riigikontrolliga. Vene Föderatsiooni Riigikontroll viis läbi paralleelse TACISe projektide auditi asjaomaste Vene ametiasutuste tasandil. Vene Föderatsiooni Riigikontrolli aruanne avaldatakse 2006. aasta alguses.

| 15. | Kontrollikoda uuris 29 lepingut (projekti) aastal 2000 või hiljem sõlmitud 275 lepingust maksimaalse kehtivusajaga kuni 2003. aasta lõpuni ehk kõige värskemaid projekte, mille puhul oli võimalik hinnata jätkusuutlikkust. Nimetatud projekte rahastati aastate 1997–2000 tegevusprogrammide raames ning viidi ellu peamiselt 2002. ja 2003. aastal. Auditeeritud lepingute koguväärtus oli üle 56 miljoni euro, kusjuures kõigi lepingute koguväärtus oli 109 miljonit eurot (6). Tuumaohutuse projektid ja TACISe piiriülese koostöö projektid jäeti valimist välja, kuna kontrollikoda on avaldanud eriaruandeid nimetatud valdkondades 1998. aastal (7) (koos 2000. eelarveaasta aastaaruandes sisalduva järelkontrolliga) ja 2001. aastal (8) tehtud auditite põhjal. |
| --- | --- |

15.

Kontrollikoda uuris 29 lepingut (projekti) aastal 2000 või hiljem sõlmitud 275 lepingust maksimaalse kehtivusajaga kuni 2003. aasta lõpuni ehk kõige värskemaid projekte, mille puhul oli võimalik hinnata jätkusuutlikkust. Nimetatud projekte rahastati aastate 1997–2000 tegevusprogrammide raames ning viidi ellu peamiselt 2002. ja 2003. aastal. Auditeeritud lepingute koguväärtus oli üle 56 miljoni euro, kusjuures kõigi lepingute koguväärtus oli 109 miljonit eurot (6). Tuumaohutuse projektid ja TACISe piiriülese koostöö projektid jäeti valimist välja, kuna kontrollikoda on avaldanud eriaruandeid nimetatud valdkondades 1998. aastal (7) (koos 2000. eelarveaasta aastaaruandes sisalduva järelkontrolliga) ja 2001. aastal (8) tehtud auditite põhjal.

| 16. | Valim hõlmas erinevat laadi sekkumismeetmeid ja -valdkondi. Lisaks suurtele, vähemalt 2 miljoni euro suuruse eelarvega TACISe projektidele kaasati ka kolm väiksemat Bistro (9) projekti, kolm varasemate projektide väiksemahulist täiendprojekti ja üks teostatavusuuringu leping. |
| --- | --- |

16.

Valim hõlmas erinevat laadi sekkumismeetmeid ja -valdkondi. Lisaks suurtele, vähemalt 2 miljoni euro suuruse eelarvega TACISe projektidele kaasati ka kolm väiksemat Bistro (9) projekti, kolm varasemate projektide väiksemahulist täiendprojekti ja üks teostatavusuuringu leping.

TÄHELEPANEKUD

| 17. | Enamiku projektidega tekkis probleeme projektitsükli ühe või mitme etapi jooksul. Neid probleeme lahatakse allpool. 1. tabel kajastab auditi käigus avastatud projektide arvu, millega kaasnesid põhiprobleemid.
  1. tabel
  Auditi käigus avastatud projektide arv, millega kaasnesid põhiprobleemid | Probleemidega projektide arv | Probleemideta projektide arv |
| --- | --- | --- | --- |
| 29 auditeeritud projekti | | |
| Projektide määratlemine ja kavandamine |
| Projektide kavandamise pikk ajakava | 8 | 21 |
| Ebarealistlikud eeldused | 12 | 17 |
| Ebarealistlikud eesmärgid | 9 | 20 |
| Ebatäpsed või puuduvad eesmärgid | 16 | 13 |
| Abisaajate ebaõnnestunud valik ja kaasamine | 11 | 18 |
| Projekti rahastamine |
| Ebatäpne projekti suuruse määramine | 8 | 21 |
| Projekti rakendamine |
| Viivitused rakendamisel | 12 | 17 |
| Lepingupartnerite tegevusega seotud probleemid | 6 | 23 |
| Ebatõhus järelevalve | 3 | 26 |
| Eesmärke ei saavutatud või saavutati vaid osaliselt | 12/8 | 9 |
| Tingimusi ei seatud või ei järgitud | 8 | 21 |
| Teabe levitamine ja jätkusuutlikkus |
| Puudulik teabe levitamine | 17 | 12 |
| Nõrgatasemeline jätkusuutlikkus | 24 | 5 |
| Hindamise puudumine | 27 | 2 |

17.

Enamiku projektidega tekkis probleeme projektitsükli ühe või mitme etapi jooksul. Neid probleeme lahatakse allpool. 1. tabel kajastab auditi käigus avastatud projektide arvu, millega kaasnesid põhiprobleemid.

1. tabel

Auditi käigus avastatud projektide arv, millega kaasnesid põhiprobleemid

Probleemidega projektide arv

Probleemideta projektide arv

29 auditeeritud projekti

Projektide määratlemine ja kavandamine

Projektide kavandamise pikk ajakava

8

21

Ebarealistlikud eeldused

12

17

Ebarealistlikud eesmärgid

9

20

Ebatäpsed või puuduvad eesmärgid

16

13

Abisaajate ebaõnnestunud valik ja kaasamine

11

18

Projekti rahastamine

Ebatäpne projekti suuruse määramine

8

21

Projekti rakendamine

Viivitused rakendamisel

12

17

Lepingupartnerite tegevusega seotud probleemid

6

23

Ebatõhus järelevalve

3

26

Eesmärke ei saavutatud või saavutati vaid osaliselt

12/8

9

Tingimusi ei seatud või ei järgitud

8

21

Teabe levitamine ja jätkusuutlikkus

Puudulik teabe levitamine

17

12

Nõrgatasemeline jätkusuutlikkus

24

5

Hindamise puudumine

27

2

Eesmärgid saavutamata või vaid osaliselt saavutatud

| 18. | Üheksa projekti eesmärgid saavutati täielikult. Kaheksal juhul saavutati eesmärgid osaliselt ning 12 juhul eesmärke ei saavutatud.



  1. selgitus

  Ühel projektil oli mitu erieesmärki. Üheks eesmärgiks oli seaduslike teestandardite ühtlustamine ELi ja Vene Föderatsiooni vahel. Seda eesmärki ei olnud võimalik saavutada, kuna puudub vastav ELi standard. Teiseks eesmärgiks oli võimaldada teematerjalide võrdlusteste, varustades Venemaa asutusi testimisseadmetega. Seadmed toimetati küll kohale, kuid peaaegu kaks aastat pärast projekti lõppu ei oldud neid ikka veel kasutatud. Kolmas eesmärk – abisaaja töötajate koolitamine – tühistati projekti keskel. |
| --- | --- |

18.

Üheksa projekti eesmärgid saavutati täielikult. Kaheksal juhul saavutati eesmärgid osaliselt ning 12 juhul eesmärke ei saavutatud.

1. selgitus

  Ühel projektil oli mitu erieesmärki. Üheks eesmärgiks oli seaduslike teestandardite ühtlustamine ELi ja Vene Föderatsiooni vahel. Seda eesmärki ei olnud võimalik saavutada, kuna puudub vastav ELi standard. Teiseks eesmärgiks oli võimaldada teematerjalide võrdlusteste, varustades Venemaa asutusi testimisseadmetega. Seadmed toimetati küll kohale, kuid peaaegu kaks aastat pärast projekti lõppu ei oldud neid ikka veel kasutatud. Kolmas eesmärk – abisaaja töötajate koolitamine – tühistati projekti keskel.

| 19. | Üldiselt olid eesmärkide saavutamist silmas pidades kõige edukamad väikeprojektid, mille eesmärgid olid hästi ja selgelt määratletud. Samuti toimisid piirkondlikult rakendatud projektid üldiselt paremini kui kesktasandil ministeeriumidele suunatud projektid, kuna esimeste puhul näitasid abisaajad üles suuremat kohusetundlikkust ja omanikutunnet ning töötajad olid paremini motiveeritud. |
| --- | --- |

19.

Üldiselt olid eesmärkide saavutamist silmas pidades kõige edukamad väikeprojektid, mille eesmärgid olid hästi ja selgelt määratletud. Samuti toimisid piirkondlikult rakendatud projektid üldiselt paremini kui kesktasandil ministeeriumidele suunatud projektid, kuna esimeste puhul näitasid abisaajad üles suuremat kohusetundlikkust ja omanikutunnet ning töötajad olid paremini motiveeritud.

Programmitöö raamistik

| 20. | Komisjon on aastate jooksul välja töötanud välistegevuse programmitöösüsteemi. Teoorias on see süsteem terviklik ja loogiline. Süsteem on olnud stabiilne juba aastaid. Sarnaselt teistele välistegevuse programmidele koostatakse mitmeid dokumente erinevatel TACISe programmitöö- ja rakendustasanditel (vt punkte 4 ja 5). |
| --- | --- |

20.

Komisjon on aastate jooksul välja töötanud välistegevuse programmitöösüsteemi. Teoorias on see süsteem terviklik ja loogiline. Süsteem on olnud stabiilne juba aastaid. Sarnaselt teistele välistegevuse programmidele koostatakse mitmeid dokumente erinevatel TACISe programmitöö- ja rakendustasanditel (vt punkte 4 ja 5).

| 21. | Programmitöö koos sise- ja väliskonsultatsioonidega on aga siiski aeganõudev. See vähendas üksikprojektide puhul projektide määratlemiseks ja kavandamisdokumentide koostamiseks kasutatavat aega ning selle tulemusel oli projektide esitamise tähtaja lähenedes töösuuniste kvaliteet ebapiisav (vt punkti 26). |
| --- | --- |

21.

Programmitöö koos sise- ja väliskonsultatsioonidega on aga siiski aeganõudev. See vähendas üksikprojektide puhul projektide määratlemiseks ja kavandamisdokumentide koostamiseks kasutatavat aega ning selle tulemusel oli projektide esitamise tähtaja lähenedes töösuuniste kvaliteet ebapiisav (vt punkti 26).

| 22. | Auditeeritud projektide tulemused ja nendega seonduvate probleemide analüüs näitavad, et vaatamata komisjoni ametlike konsultatsioonide jooksul tehtud ilmsetele jõupingutustele toimus kavandamine ja sellele järgnev projekti määratlemine koos finantsprotokollide ja konkreetsete töösuuniste koostamisega ilma adekvaatse dialoogita (vt punkti 6) erinevate tasandite ehk programmi TACIS haldavate Vene ametiasutuste ning abisaajate (ministeeriumid ja muud organisatsioonid) vahel. Mõne sekkumisvaldkonna puhul ei vastanud reformi edenemine Vene Föderatsioonis ootustele või ei olnud abisaaja poliitiline keskkond piisavalt küps konstruktiivse dialoogi pidamiseks komisjoniga. Selle tulemusel esines juhtusid, kus Venemaa ametiasutused võtsid vastu toetusi, mida lõplikud abisaajad tegelikult ei soovinud. Dialoogi puudumine ja pikaajaline kavandamine (vt punkti 21) avaldasid negatiivset mõju projektide tõhususele. |
| --- | --- |

22.

Auditeeritud projektide tulemused ja nendega seonduvate probleemide analüüs näitavad, et vaatamata komisjoni ametlike konsultatsioonide jooksul tehtud ilmsetele jõupingutustele toimus kavandamine ja sellele järgnev projekti määratlemine koos finantsprotokollide ja konkreetsete töösuuniste koostamisega ilma adekvaatse dialoogita (vt punkti 6) erinevate tasandite ehk programmi TACIS haldavate Vene ametiasutuste ning abisaajate (ministeeriumid ja muud organisatsioonid) vahel. Mõne sekkumisvaldkonna puhul ei vastanud reformi edenemine Vene Föderatsioonis ootustele või ei olnud abisaaja poliitiline keskkond piisavalt küps konstruktiivse dialoogi pidamiseks komisjoniga. Selle tulemusel esines juhtusid, kus Venemaa ametiasutused võtsid vastu toetusi, mida lõplikud abisaajad tegelikult ei soovinud. Dialoogi puudumine ja pikaajaline kavandamine (vt punkti 21) avaldasid negatiivset mõju projektide tõhususele.

Projektide määratlemine ja kavandamine

Projektitsükli juhtimissüsteemi nõrgatasemeline rakendamine

| 23. | 1992. aastal võttis komisjon vastu projektitsükli juhtimise metoodika, milles kehtestatakse rahastamisettepanekute vorm ja sisu ning mis sisaldab ka loogilise raamistiku (10) koostamise nõuet eesmärgiga parandada projektijuhtimist. Sellele vaatamata muutis komisjon projektitsükli juhtimise metoodika ja loogiliste raamistike kasutuse kohustuslikuks, aga alles alates 2001. aastast. |
| --- | --- |

23.

1992. aastal võttis komisjon vastu projektitsükli juhtimise metoodika, milles kehtestatakse rahastamisettepanekute vorm ja sisu ning mis sisaldab ka loogilise raamistiku (10) koostamise nõuet eesmärgiga parandada projektijuhtimist. Sellele vaatamata muutis komisjon projektitsükli juhtimise metoodika ja loogiliste raamistike kasutuse kohustuslikuks, aga alles alates 2001. aastast.

| 24. | 2001. aastal avaldas kontrollikoda eriaruande nr 21/2000 komisjoni välisabiprogrammide haldamise kohta. Ühe leiuna kajastati aruandes seda, et loogilised raamistikud projektitsükli juhtimise osana ei olnud sageli hästi ette valmistatud (11) TACISe audit näitas, et komisjon ei kasutanud ikka veel süstemaatiliselt projektitsükli juhtimist, sh loogilisi raamistikke. Auditi käigus leiti ka, et enamikul juhtudest, kui loogilisi raamistikke kasutati tõhusalt, saavutasid projektid paremaid tulemusi. Projektitsükli raamistiku kasutamine tingis põhjalikuma projekti kavandamise. |
| --- | --- |

24.

2001. aastal avaldas kontrollikoda eriaruande nr 21/2000 komisjoni välisabiprogrammide haldamise kohta. Ühe leiuna kajastati aruandes seda, et loogilised raamistikud projektitsükli juhtimise osana ei olnud sageli hästi ette valmistatud (11) TACISe audit näitas, et komisjon ei kasutanud ikka veel süstemaatiliselt projektitsükli juhtimist, sh loogilisi raamistikke. Auditi käigus leiti ka, et enamikul juhtudest, kui loogilisi raamistikke kasutati tõhusalt, saavutasid projektid paremaid tulemusi. Projektitsükli raamistiku kasutamine tingis põhjalikuma projekti kavandamise.

Projektide kavandamisele kulub palju aega

| 25. | Ajavahemik alates algsest ideest või projekti rahastamistaotlusest kuni projekti tegeliku alguseni oli väga pikk. Konsultatsiooniprojekti algatamiseks võib kuluda kuni kolm aastat, mis on liiga pikk aeg, kuna abisaajate vajadused ja olukorrad muutuvad. Viivituste tõttu olid eelkõige poliitika arendamise või kriisijuhtimisega seotud projektid aegunud juba enne käivitumist. Et aja jooksul olid algsed probleemid juba lahenenud, pidid lepingupartnerid projektide lähenemisviise muutma, mistõttu tekkisid täiendavad viivitused projektide rakendamisel.



  2. selgitus

  Enne rahapesuvastase tegevuse valdkonnale abi andmist nõudis komisjon teostatavusuuringu koostamist. Peamiselt komisjoni talituste vahelise sisemise kooskõlastamisega seotud raskuste tõttu, aga ka seepärast, et abisaaja organisatsioonil kulus põhjendamatult kaua aega oma töösuuniste kinnitamiseks, viibis selle ettevalmistava projekti algus kaks aastat. Selle tulemusel viibis tehnilise abi projekt viis aastat; projekt oli nii poliitiliselt kui majanduslikult Vene Föderatsioonile tähtis ja ka kiireloomuline. |
| --- | --- |

25.

Ajavahemik alates algsest ideest või projekti rahastamistaotlusest kuni projekti tegeliku alguseni oli väga pikk. Konsultatsiooniprojekti algatamiseks võib kuluda kuni kolm aastat, mis on liiga pikk aeg, kuna abisaajate vajadused ja olukorrad muutuvad. Viivituste tõttu olid eelkõige poliitika arendamise või kriisijuhtimisega seotud projektid aegunud juba enne käivitumist. Et aja jooksul olid algsed probleemid juba lahenenud, pidid lepingupartnerid projektide lähenemisviise muutma, mistõttu tekkisid täiendavad viivitused projektide rakendamisel.

2. selgitus

  Enne rahapesuvastase tegevuse valdkonnale abi andmist nõudis komisjon teostatavusuuringu koostamist. Peamiselt komisjoni talituste vahelise sisemise kooskõlastamisega seotud raskuste tõttu, aga ka seepärast, et abisaaja organisatsioonil kulus põhjendamatult kaua aega oma töösuuniste kinnitamiseks, viibis selle ettevalmistava projekti algus kaks aastat. Selle tulemusel viibis tehnilise abi projekt viis aastat; projekt oli nii poliitiliselt kui majanduslikult Vene Föderatsioonile tähtis ja ka kiireloomuline.

Ebarealistlikud eeldused ja eesmärgid

| 26. | Pika kavandamisperioodiga ei saadud mitte alati hea kvaliteediga töösuuniseid. Üheksal juhul kehtestati projekti kavandamisetapis läbiviidud ebapiisavate taustauuringute põhjal ebarealistlikud eesmärgid. Tihti ei arvestatud projektikavades õiguslikke piiranguid projektide rakendamisel või jäid eesmärgid abisaaja pädevusest välja või olid eesmärgid lihtsalt liiga pikaleulatuvad ja abstraktsed, et neid üksikprojekti abil saavutada. Näiteks ebaõnnestus enamik projekte, mille eesmärgid või ülesanded olid seotud poliitika väljatöötamisega, sh õigusaktide kehtestamisega.



  3. selgitus

  Koostati pilootprojekt katsetamaks uut mudelit, mis soodustab uute ettevõtete loomist. Sarnane mudel oli aga Kanada tehnilise toetuse abiga 1990. aastate keskel Vene Föderatsioonis juba loodud. |
| --- | --- |

26.

Pika kavandamisperioodiga ei saadud mitte alati hea kvaliteediga töösuuniseid. Üheksal juhul kehtestati projekti kavandamisetapis läbiviidud ebapiisavate taustauuringute põhjal ebarealistlikud eesmärgid. Tihti ei arvestatud projektikavades õiguslikke piiranguid projektide rakendamisel või jäid eesmärgid abisaaja pädevusest välja või olid eesmärgid lihtsalt liiga pikaleulatuvad ja abstraktsed, et neid üksikprojekti abil saavutada. Näiteks ebaõnnestus enamik projekte, mille eesmärgid või ülesanded olid seotud poliitika väljatöötamisega, sh õigusaktide kehtestamisega.

3. selgitus

  Koostati pilootprojekt katsetamaks uut mudelit, mis soodustab uute ettevõtete loomist. Sarnane mudel oli aga Kanada tehnilise toetuse abiga 1990. aastate keskel Vene Föderatsioonis juba loodud.

| 27. | Nii Vene partnerite kui ka komisjoni peadirektoraatide panus kavandamisdokumentide koostamisse ja kinnitamisse oli suuresti erinev ning seda võib mõnel juhul pidada ebapiisavaks, tagamaks realistlikku kavandamist.



  4. selgitus

  Ühel juhul oli linn kaasatud keskkütte ja energia projekti, kuid linna ei esitatud peamise abisaajana. Selle tulemusel ei kinnitanud linn töösuuniseid, mille tulemusel projekt viibis ja seisis silmitsi teiste, linnavalitsuse panuse puudumisest tingitud juhtimisalaste probleemidega. |
| --- | --- |

27.

Nii Vene partnerite kui ka komisjoni peadirektoraatide panus kavandamisdokumentide koostamisse ja kinnitamisse oli suuresti erinev ning seda võib mõnel juhul pidada ebapiisavaks, tagamaks realistlikku kavandamist.

4. selgitus

  Ühel juhul oli linn kaasatud keskkütte ja energia projekti, kuid linna ei esitatud peamise abisaajana. Selle tulemusel ei kinnitanud linn töösuuniseid, mille tulemusel projekt viibis ja seisis silmitsi teiste, linnavalitsuse panuse puudumisest tingitud juhtimisalaste probleemidega.

| 28. | Ebarealistlike eelduste ja eesmärkide kohta võib tuua järgmisi näiteid: abisaaja institutsiooniline raamistik ei olnud adekvaatne või puudus üldse, sihtgrupp ei huvitunud pakutud teenustest, kohalike ametkondade koostööpotentsiaal oli ülehinnatud või ei olnud abisaajal seadusega lubatud projektiga ettenähtud teenuseid või teavet pakkuda. |
| --- | --- |

28.

Ebarealistlike eelduste ja eesmärkide kohta võib tuua järgmisi näiteid: abisaaja institutsiooniline raamistik ei olnud adekvaatne või puudus üldse, sihtgrupp ei huvitunud pakutud teenustest, kohalike ametkondade koostööpotentsiaal oli ülehinnatud või ei olnud abisaajal seadusega lubatud projektiga ettenähtud teenuseid või teavet pakkuda.

5. selgitus

  Kõrvalise asukohaga ja kohaliku tähtsusega teedehaldusprojektil oli ebaadekvaatne eesmärk “korraldada kaubandust ELi ja Vene Föderatsiooni vahel”.
  Veel üks näide ebarealistliku eesmärgi kohta on toodud punkti 18 juures olevas selgituses ning see käsitleb teestandardite ühtlustamist.

Ebatäpsed või puuduvad eesmärgid

| 29. | 13 auditeeritud projektil olid selged eesmärgid. Auditeeritud projektidest 16s oli aga töösuunistes sisalduvates algsetes projekti eesmärkides kirjeldatud üksnes kavandatud tegevusi või sisendit selgete ja mõõdetavate eesmärkide püstitamise asemel; või olid eesmärgid sarnaselt poliitiliste programmitöödokumentidega vormistatud üldisel viisil, mis sunnib lepingupartnereid projektide rakendamise käigus määratlema nende täpset otstarvet. Projektidel ei olnud eesmärke, mis oleks määratlenud lahendamist vajavaid probleeme, ega ka eesmärke, mille abil oleks olnud võimalik projekti edenemist mõõta. |
| --- | --- |

29.

13 auditeeritud projektil olid selged eesmärgid. Auditeeritud projektidest 16s oli aga töösuunistes sisalduvates algsetes projekti eesmärkides kirjeldatud üksnes kavandatud tegevusi või sisendit selgete ja mõõdetavate eesmärkide püstitamise asemel; või olid eesmärgid sarnaselt poliitiliste programmitöödokumentidega vormistatud üldisel viisil, mis sunnib lepingupartnereid projektide rakendamise käigus määratlema nende täpset otstarvet. Projektidel ei olnud eesmärke, mis oleks määratlenud lahendamist vajavaid probleeme, ega ka eesmärke, mille abil oleks olnud võimalik projekti edenemist mõõta.

| 30. | Enamiku auditeeritud projektide puhul ei määratletud objektiivselt kontrollitavaid indikaatoreid. Teistel juhtudel, kus eesmärgid olid selged ja üldarusaadavad, esines erinevusi tegeliku projektitegevuse ja töösuunistes sisalduvate projekti algsete eesmärkide vahel. Ühel juhul teostati projekt ilma konkreetsete eesmärkide ja objektiivselt kontrollitavate indikaatoriteta. Selle asemel keskenduti projektiga juhuslike teenuste pakkumisele ühele ministeeriumile, ilma et töö eesmärke oleks selgelt määratletud. Ühe teise projekti puhul said erasektori abisaajad toetust äritegevuse arendamiseks, mida projekti üldeesmärk tegelikult ei hõlmanud. |
| --- | --- |

30.

Enamiku auditeeritud projektide puhul ei määratletud objektiivselt kontrollitavaid indikaatoreid. Teistel juhtudel, kus eesmärgid olid selged ja üldarusaadavad, esines erinevusi tegeliku projektitegevuse ja töösuunistes sisalduvate projekti algsete eesmärkide vahel. Ühel juhul teostati projekt ilma konkreetsete eesmärkide ja objektiivselt kontrollitavate indikaatoriteta. Selle asemel keskenduti projektiga juhuslike teenuste pakkumisele ühele ministeeriumile, ilma et töö eesmärke oleks selgelt määratletud. Ühe teise projekti puhul said erasektori abisaajad toetust äritegevuse arendamiseks, mida projekti üldeesmärk tegelikult ei hõlmanud.

| 31. | Mõne projekti puhul oli kavandamine liiga keeruline, hõlmates liiga palju erinevaid ja omavahelise seoseta ülesandeid ja eesmärke.



  6. selgitus

  Ühel projektil oli 23 erinevat peamist väljundit või eesmärki, mis olid koondatud kaheksa eri osa alla. Sinna kuulusid teemad, nagu keskkonnakaitse naftatootmisel, energiasäästmise meetmed ja kalahaudejaamade uuringud. Keerukuse tõttu ei saavutatud täielikult mitmeid kavandatud eesmärke, sh kahte kõige tähtsamat. |
| --- | --- |

31.

Mõne projekti puhul oli kavandamine liiga keeruline, hõlmates liiga palju erinevaid ja omavahelise seoseta ülesandeid ja eesmärke.

6. selgitus

  Ühel projektil oli 23 erinevat peamist väljundit või eesmärki, mis olid koondatud kaheksa eri osa alla. Sinna kuulusid teemad, nagu keskkonnakaitse naftatootmisel, energiasäästmise meetmed ja kalahaudejaamade uuringud. Keerukuse tõttu ei saavutatud täielikult mitmeid kavandatud eesmärke, sh kahte kõige tähtsamat.

Abisaajate ebaõnnestunud valik ja kaasamine

| 32. | Projektipartneriteks sobivate abisaajate valik osutus väga problemaatiliseks, kuna mõnikord jäid projekti eesmärgid projektipartneri pädevusest välja või ei olnud abisaaja valmis toetust saama või kasutama. Ühel juhul soovis komisjon toetada ühte Vene Föderatsiooni riigiasutust poliitilistel põhjustel, pidades silmas tulevasi koostööalaseid läbirääkimisi ELi ja Vene Föderatsiooni vahel. Lõpuks ei osalenud nimetatud asutus siiski tegelikel läbirääkimistel. |
| --- | --- |

32.

Projektipartneriteks sobivate abisaajate valik osutus väga problemaatiliseks, kuna mõnikord jäid projekti eesmärgid projektipartneri pädevusest välja või ei olnud abisaaja valmis toetust saama või kasutama. Ühel juhul soovis komisjon toetada ühte Vene Föderatsiooni riigiasutust poliitilistel põhjustel, pidades silmas tulevasi koostööalaseid läbirääkimisi ELi ja Vene Föderatsiooni vahel. Lõpuks ei osalenud nimetatud asutus siiski tegelikel läbirääkimistel.

| 33. | Kui ühel projektil oli mitu abisaajat, tekkis rakendamisel mitmeid probleeme. Tavaliselt puudus koostöö riiklike ja piirkondlike ametiasutuste vahel või erinevate riiklike ametiasutuste vahel ja erinevate piirkondlike ametiasutuste vahel. Kuigi nimetatud puudus oli ilmne, ei võetud seda kavandamise käigus arvesse.



  7. selgitus

  Ühel juhul oli algatuse teinud abisaaja tegev ainult piirkondlikul tasandil. Projekti eelarve minimaalsete suurusnõuete täitmiseks tuli seda suurendada, katmaks mitmeid piirkondi. Probleemi lahendamiseks loodi uus abisaaja, kes eksisteeris aga ainult paberil. Abisaajal ei olnud juriidilise isiku staatust ning ta ei eksisteerinud ka muul viisil väljaspool projekti kavandamisdokumente. |
| --- | --- |

33.

Kui ühel projektil oli mitu abisaajat, tekkis rakendamisel mitmeid probleeme. Tavaliselt puudus koostöö riiklike ja piirkondlike ametiasutuste vahel või erinevate riiklike ametiasutuste vahel ja erinevate piirkondlike ametiasutuste vahel. Kuigi nimetatud puudus oli ilmne, ei võetud seda kavandamise käigus arvesse.

7. selgitus

  Ühel juhul oli algatuse teinud abisaaja tegev ainult piirkondlikul tasandil. Projekti eelarve minimaalsete suurusnõuete täitmiseks tuli seda suurendada, katmaks mitmeid piirkondi. Probleemi lahendamiseks loodi uus abisaaja, kes eksisteeris aga ainult paberil. Abisaajal ei olnud juriidilise isiku staatust ning ta ei eksisteerinud ka muul viisil väljaspool projekti kavandamisdokumente.

| 34. | Viiel auditeeritud juhul ei olnud abisaajad kaasatud projekti kavandamisse või ei olnud neid kaasatud õigeaegselt, et avaldada mõju projekti kavandamisele. |
| --- | --- |

34.

Viiel auditeeritud juhul ei olnud abisaajad kaasatud projekti kavandamisse või ei olnud neid kaasatud õigeaegselt, et avaldada mõju projekti kavandamisele.

Projekti rahastamine

Projekti suuruse määramisega seotud probleemid

| 35. | Programmisuuniste kohaselt peab TACISe projektide eelarve minimaalne suurus Vene Föderatsioonis olema 2 miljonit eurot, et saavutada piisav mõju ja nähtavus. Programmiga on aga võimalik rahastada mitmeid väiksemaid algatusi, sh Bistro projekte. Enamuse auditeeritud valimis sisalduvate projektide eelarve jäi 2 ja 3 miljoni euro vahele (vt punkti 16). Kaheksal juhul ei selgunud projekti dokumentidest, mille põhjal projekti eelarved koostati. Kui projekti eesmärgid ei ole selged, on hästi põhjendatud eelarve määramine raske. |
| --- | --- |

35.

Programmisuuniste kohaselt peab TACISe projektide eelarve minimaalne suurus Vene Föderatsioonis olema 2 miljonit eurot, et saavutada piisav mõju ja nähtavus. Programmiga on aga võimalik rahastada mitmeid väiksemaid algatusi, sh Bistro projekte. Enamuse auditeeritud valimis sisalduvate projektide eelarve jäi 2 ja 3 miljoni euro vahele (vt punkti 16). Kaheksal juhul ei selgunud projekti dokumentidest, mille põhjal projekti eelarved koostati. Kui projekti eesmärgid ei ole selged, on hästi põhjendatud eelarve määramine raske.

| 36. | Mõnel juhul tekitas minimaalne suurus probleeme. Mitme hästi põhjendatud ja eesmärgistatud projekti algatamise asemel koondati hulgaliselt omavahel nõrgalt seotud või üldse ilma sünergiata ülesandeid ühte töösuuniste kogumisse (vt punkti 31). Auditi tulemused näitavad, et selline eelarvest ajendatud lähenemisviis, mis kunstlikult loob suuremaid projekte, ei suurenda tõenäoliselt projektide mõju ega nähtavust.



  8. selgitus

  Tööstusliku ümberkujundamisprojekti osas kavandati 30 allprojekti. Eelarve koostamise eesmärgiks oli allprojektide vajaduste täitmise asemel minimaalse suuruse saavutamine. |
| --- | --- |

36.

Mõnel juhul tekitas minimaalne suurus probleeme. Mitme hästi põhjendatud ja eesmärgistatud projekti algatamise asemel koondati hulgaliselt omavahel nõrgalt seotud või üldse ilma sünergiata ülesandeid ühte töösuuniste kogumisse (vt punkti 31). Auditi tulemused näitavad, et selline eelarvest ajendatud lähenemisviis, mis kunstlikult loob suuremaid projekte, ei suurenda tõenäoliselt projektide mõju ega nähtavust.

8. selgitus

  Tööstusliku ümberkujundamisprojekti osas kavandati 30 allprojekti. Eelarve koostamise eesmärgiks oli allprojektide vajaduste täitmise asemel minimaalse suuruse saavutamine.

Vähene riiklik kaasrahastamine

| 37. | Vastavalt TACISe määrusele pidi komisjon projektide riiklikku kaasrahastamist aktiivselt toetama. Vene Föderatsioonis läbiviidavate TACISe projektide kaasrahastamisnõudeid esineb aga harva, kuigi kaasrahastamine peaks avaldama positiivset mõju abisaaja ja lepingupartneri panusele soovitavate tulemuste saavutamisel. Auditeeritud projektide hulgas oli ainult kaks juhtu, kui abisaaja tegevusi kaasrahastas. Kaasrahastamine mõjutas positiivselt abisaajate omanikutunnet projektide suhtes, mille tulemusel saavutati projektide eesmärgid. |
| --- | --- |

37.

Vastavalt TACISe määrusele pidi komisjon projektide riiklikku kaasrahastamist aktiivselt toetama. Vene Föderatsioonis läbiviidavate TACISe projektide kaasrahastamisnõudeid esineb aga harva, kuigi kaasrahastamine peaks avaldama positiivset mõju abisaaja ja lepingupartneri panusele soovitavate tulemuste saavutamisel. Auditeeritud projektide hulgas oli ainult kaks juhtu, kui abisaaja tegevusi kaasrahastas. Kaasrahastamine mõjutas positiivselt abisaajate omanikutunnet projektide suhtes, mille tulemusel saavutati projektide eesmärgid.

| 38. | Enamik projektidest sisaldab abisaajate mitterahalist osalust, nagu kohaliku personali või tööruumide lepingupartnerile võimaldamise kohustusi. Kaheksal juhul oli probleeme seoses sellise kaudse kaasrahastamisega, kuna kohustusi ei täidetud, eelkõige Moskva projektide puhul. Üldiselt ei ole Vene Föderatsiooni ministeeriumitel vastavalt seadusele lubatud anda lepingupartneritele kontoriruume ministeeriumile kuuluvates ruumides. Kuigi komisjon oli probleemist teadlik, jätkati ikkagi selliste tingimuste lisamist töösuunistesse. |
| --- | --- |

38.

Enamik projektidest sisaldab abisaajate mitterahalist osalust, nagu kohaliku personali või tööruumide lepingupartnerile võimaldamise kohustusi. Kaheksal juhul oli probleeme seoses sellise kaudse kaasrahastamisega, kuna kohustusi ei täidetud, eelkõige Moskva projektide puhul. Üldiselt ei ole Vene Föderatsiooni ministeeriumitel vastavalt seadusele lubatud anda lepingupartneritele kontoriruume ministeeriumile kuuluvates ruumides. Kuigi komisjon oli probleemist teadlik, jätkati ikkagi selliste tingimuste lisamist töösuunistesse.

Projektide elluviimine

Viivitused elluviimisel

| 39. | 17 projekti viidi ellu kehtestatud tähtaja jooksul. Ülejäänud 12 juhul viibis elluviimine kaua. Seoses sellega oli kõige olulisemaks osaks algetapp, millele kulus tavaliselt kavandatust rohkem aega. Nimetatud viivitused olid enamasti seotud projektide ettevalmistamise ebapiisava kvaliteediga. Nõrgatasemeliste töösuuniste tõttu tuli projektidesse algetapis ja elluviimisel mitmeid muudatusi teha. Projekti lähenemisviisi muutmine lisade abil on aeganõudev. Isegi personali suhtes tehtavad muudatused eeldavad sama protsessi mis projekti tegeliku sisu muutmine. |
| --- | --- |

39.

17 projekti viidi ellu kehtestatud tähtaja jooksul. Ülejäänud 12 juhul viibis elluviimine kaua. Seoses sellega oli kõige olulisemaks osaks algetapp, millele kulus tavaliselt kavandatust rohkem aega. Nimetatud viivitused olid enamasti seotud projektide ettevalmistamise ebapiisava kvaliteediga. Nõrgatasemeliste töösuuniste tõttu tuli projektidesse algetapis ja elluviimisel mitmeid muudatusi teha. Projekti lähenemisviisi muutmine lisade abil on aeganõudev. Isegi personali suhtes tehtavad muudatused eeldavad sama protsessi mis projekti tegeliku sisu muutmine.

| 40. | Projektijuhtimiskohustuste üleandmise tulemusel komisjoni peakorterilt delegatsioonile muutus juhtimine tõhusamaks tänu projektijuhtide ja projekti huvirühmade suurenenud otsekontaktidele; tegelikult võib isegi öelda, et delegatsioonipoolne aktiivsem juhtimine päästis mitmeid projekte tõsistest raskustest. Need tähelepanekud on kooskõlas kontrollikoja eriaruandes nr 10/2004 EÜ välisabi korraldamise komisjoni delegatsioonidele üleandmise kohta avaldatud audititähelepanekutega (12). Brüsselis tsentraliseeritult kavandatud ja ettevalmistatud projektide rakendamisel, mis 2002./2003. aastal viidi üle Euroopa Komisjoni delegatsiooni Moskvas (ligikaudu pool kõigist auditeeritud projektidest), esines aga nimetatud üleviimise tõttu ühekordseid viivitusi ja ilmseid juhtimisalaseid puudujääke. |
| --- | --- |

40.

Projektijuhtimiskohustuste üleandmise tulemusel komisjoni peakorterilt delegatsioonile muutus juhtimine tõhusamaks tänu projektijuhtide ja projekti huvirühmade suurenenud otsekontaktidele; tegelikult võib isegi öelda, et delegatsioonipoolne aktiivsem juhtimine päästis mitmeid projekte tõsistest raskustest. Need tähelepanekud on kooskõlas kontrollikoja eriaruandes nr 10/2004 EÜ välisabi korraldamise komisjoni delegatsioonidele üleandmise kohta avaldatud audititähelepanekutega (12). Brüsselis tsentraliseeritult kavandatud ja ettevalmistatud projektide rakendamisel, mis 2002./2003. aastal viidi üle Euroopa Komisjoni delegatsiooni Moskvas (ligikaudu pool kõigist auditeeritud projektidest), esines aga nimetatud üleviimise tõttu ühekordseid viivitusi ja ilmseid juhtimisalaseid puudujääke.

Lepingupartnerite tegevus oli üldiselt rahuldaval tasemel

| 41. | Hoolimata sellest, et eesmärke tihtipeale ei saavutatud või saavutati vaid osaliselt (vt punkti 18), saavutasid lepingupartnerid enamikul juhtudel väljundi (tulemused), mis vastas algsetele töösuunistele või lisadega muudetud töösuunistele. Lepingupartnerite tüüpiliseks probleemiks oli sobiva personali leidmine kaugematesse projektipiirkondadesse, kui algselt määratud personal ei olnud oma tööülesandeid võimeline täitma. Ainult üks väikeprojekt ebaõnnestus lepingupartneri väljundi puudumise tõttu. Ühel teisel lepingupartneril tekkisid finantsprobleemid projekti rakendamisel, mis põhjustas märkimisväärseid viivitusi. |
| --- | --- |

41.

Hoolimata sellest, et eesmärke tihtipeale ei saavutatud või saavutati vaid osaliselt (vt punkti 18), saavutasid lepingupartnerid enamikul juhtudel väljundi (tulemused), mis vastas algsetele töösuunistele või lisadega muudetud töösuunistele. Lepingupartnerite tüüpiliseks probleemiks oli sobiva personali leidmine kaugematesse projektipiirkondadesse, kui algselt määratud personal ei olnud oma tööülesandeid võimeline täitma. Ainult üks väikeprojekt ebaõnnestus lepingupartneri väljundi puudumise tõttu. Ühel teisel lepingupartneril tekkisid finantsprobleemid projekti rakendamisel, mis põhjustas märkimisväärseid viivitusi.

Ebatõhusad juhtkomiteed

| 42. | Üldjuhul ei toiminud asutatud juhtkomiteed tõhusalt ega mõjusalt. See takistas projektide rakendamist. Komisjon piiras komiteede volitusi, mistõttu Vene liikmed ei saanud aru, mis mõju juhtkomiteed võivad avaldada, ega osalenud ka seetõttu aktiivselt koosolekutel. Lepingupartneri projektijuhid olid kohustatud ise (osaliselt) juhtkomiteede ülesanded üle võtma. |
| --- | --- |

42.

Üldjuhul ei toiminud asutatud juhtkomiteed tõhusalt ega mõjusalt. See takistas projektide rakendamist. Komisjon piiras komiteede volitusi, mistõttu Vene liikmed ei saanud aru, mis mõju juhtkomiteed võivad avaldada, ega osalenud ka seetõttu aktiivselt koosolekutel. Lepingupartneri projektijuhid olid kohustatud ise (osaliselt) juhtkomiteede ülesanded üle võtma.

Seadmeid ei kasutatud projekti eesmärkidel

| 43. | TACISe määruse (Euratom, EÜ) nr 1279/96 kohaselt kaetakse programmiga tehnilise abi rakendamise toetamiseks vajalike tarnete mõistlikud kulud (13). TACISe määruses (EÜ, Euratom) nr 99/2000 sätestatakse, et investeeringuteks võib eraldada maksimaalselt 20 % aastaeelarvest (14). Praktikas lisati teenuslepingutesse vahendite komponent, mis kohustas tehnilise abi eest vastutavaid lepingupartnereid koostöös abisaajatega määratlema tarnete tehnilised kirjeldused ja juhtima hankemenetlust vastavalt TACISe hankelepingute sõlmimise korrale. |
| --- | --- |

43.

TACISe määruse (Euratom, EÜ) nr 1279/96 kohaselt kaetakse programmiga tehnilise abi rakendamise toetamiseks vajalike tarnete mõistlikud kulud (13). TACISe määruses (EÜ, Euratom) nr 99/2000 sätestatakse, et investeeringuteks võib eraldada maksimaalselt 20 % aastaeelarvest (14). Praktikas lisati teenuslepingutesse vahendite komponent, mis kohustas tehnilise abi eest vastutavaid lepingupartnereid koostöös abisaajatega määratlema tarnete tehnilised kirjeldused ja juhtima hankemenetlust vastavalt TACISe hankelepingute sõlmimise korrale.

| 44. | Tehnilise abi ja projektide raames pakutavate seadmete vahel ei olnud alati selget sünergiat. Samuti puudusid tõendid selle kohta, et seadmete komponendi all oleks käsitletud määruses või suunistes määratletud erivaldkondi (15). Abisaajad käsitlesid seadmete komponenti (enamasti kontori- ja IT-seadmed) enamasti kui konsultatsiooni vastuvõtmisega kaasnevat lisaboonust. |
| --- | --- |

44.

Tehnilise abi ja projektide raames pakutavate seadmete vahel ei olnud alati selget sünergiat. Samuti puudusid tõendid selle kohta, et seadmete komponendi all oleks käsitletud määruses või suunistes määratletud erivaldkondi (15). Abisaajad käsitlesid seadmete komponenti (enamasti kontori- ja IT-seadmed) enamasti kui konsultatsiooni vastuvõtmisega kaasnevat lisaboonust.

| 45. | Mitmel juhul toimetati pika hankemenetluse tõttu seadmed kohale projekti lõpus, seega ei olnud neid võimalik projektitegevuses kasutada. |
| --- | --- |

45.

Mitmel juhul toimetati pika hankemenetluse tõttu seadmed kohale projekti lõpus, seega ei olnud neid võimalik projektitegevuses kasutada.

| 46. | Seadmed (sh tarvikute varud) vajavad pärast projekti lõppu hooldust. Nimetatud hooldust aga alati ei tehtud.



  9. selgitus

  Ühel juhul puudusid tolliasutustel eelarvevahendid laboratooriumitarvete ostmiseks. Ühte teist laboratooriumi ei kasutatud peaaegu üldse, kuna abisaajal puudusid sobivad tööruumid seadmete kasutamiseks.
  Üks riiklik abisaaja keeldus IT-seadmeid vastu võtmast vormistamisega seotud põhjustel (kuna abisaaja ei pidanud seadmete eest maksma, ei osanud ta seda bilanssi kirjendada).
  Ühel teisel juhul müüs abisaaja osa seadmetest, kuna ei osanud neid kasutada. Osa seadmetest ei olnud võimalik kasutada, kuna puudus selleks vajalik Interneti-ühendus. Osa spordiseadmetest ei sobinud kasutamiseks sihtrühmale – lastele – ning seda kasutasid kohaliku sõjaväekooli kadetid. |
| --- | --- |

46.

Seadmed (sh tarvikute varud) vajavad pärast projekti lõppu hooldust. Nimetatud hooldust aga alati ei tehtud.

9. selgitus

  Ühel juhul puudusid tolliasutustel eelarvevahendid laboratooriumitarvete ostmiseks. Ühte teist laboratooriumi ei kasutatud peaaegu üldse, kuna abisaajal puudusid sobivad tööruumid seadmete kasutamiseks.
  Üks riiklik abisaaja keeldus IT-seadmeid vastu võtmast vormistamisega seotud põhjustel (kuna abisaaja ei pidanud seadmete eest maksma, ei osanud ta seda bilanssi kirjendada).
  Ühel teisel juhul müüs abisaaja osa seadmetest, kuna ei osanud neid kasutada. Osa seadmetest ei olnud võimalik kasutada, kuna puudus selleks vajalik Interneti-ühendus. Osa spordiseadmetest ei sobinud kasutamiseks sihtrühmale – lastele – ning seda kasutasid kohaliku sõjaväekooli kadetid.

Kohalikelt tarnijatelt käibemaksuvabalt ostmine ei ole võimalik

| 47. | Lepingupartnerid viitasid seadmete ja teenuste hankimisega seotud probleemidele ka siseturul. TACISe määruse (16) kohaselt ei ole maksud ega tollimaksud abikõlblikud kulud. Vene Föderatsioonis kohalikelt tarnijatelt käibemaksuvabalt ostmine oli võimatu, kuna Venemaa teiseste õigusaktidega ei ole seda ette nähtud. See ei ole kooskõlas ELi ja Vene Föderatsiooni vahelise lepinguga (17). |
| --- | --- |

47.

Lepingupartnerid viitasid seadmete ja teenuste hankimisega seotud probleemidele ka siseturul. TACISe määruse (16) kohaselt ei ole maksud ega tollimaksud abikõlblikud kulud. Vene Föderatsioonis kohalikelt tarnijatelt käibemaksuvabalt ostmine oli võimatu, kuna Venemaa teiseste õigusaktidega ei ole seda ette nähtud. See ei ole kooskõlas ELi ja Vene Föderatsiooni vahelise lepinguga (17).

Järelevalve eest vastutavate asutuste tegevus oli hea

| 48. | Projektiväline konsultatsioonifirma vastutas projektide järelevalve eest projektide kogu kestuse jooksul. Konsultandid (järelevalve eest vastutavad asutused) esitavad arvamuse projektide ülesehituse, tõhususe, mõjususe, mõju ja jätkusuutlikkuse kohta. Arvamuses ei käsitleta projekti rahalist külge. Samuti ei olnud ega ole projekti mõju hindamine pärast projektitegevuse lõppu komisjoni ja järelevalve eest vastutavate asutuste vahelise lepingu osa. Nimetatud hindamise puudumist ei asendatud muude hinnangutega. |
| --- | --- |

48.

Projektiväline konsultatsioonifirma vastutas projektide järelevalve eest projektide kogu kestuse jooksul. Konsultandid (järelevalve eest vastutavad asutused) esitavad arvamuse projektide ülesehituse, tõhususe, mõjususe, mõju ja jätkusuutlikkuse kohta. Arvamuses ei käsitleta projekti rahalist külge. Samuti ei olnud ega ole projekti mõju hindamine pärast projektitegevuse lõppu komisjoni ja järelevalve eest vastutavate asutuste vahelise lepingu osa. Nimetatud hindamise puudumist ei asendatud muude hinnangutega.

| 49. | Üldiselt tegutsesid järelevalve eest vastutavad asutused vastavalt nende lepingutes sätestatud nõuetele. Järelevalve eest vastutavate asutuste aruannetes korrati siiski mõnel juhul edasisi kavatsusi väljendavaid avaldusi, nagu oleksid need projektist tulenevad. Aruannetes ei väljendatud piisavalt selgelt rakendamisega seotud probleeme, millega võib osaliselt seletada parandusmeetmete võtmata jätmist. |
| --- | --- |

49.

Üldiselt tegutsesid järelevalve eest vastutavad asutused vastavalt nende lepingutes sätestatud nõuetele. Järelevalve eest vastutavate asutuste aruannetes korrati siiski mõnel juhul edasisi kavatsusi väljendavaid avaldusi, nagu oleksid need projektist tulenevad. Aruannetes ei väljendatud piisavalt selgelt rakendamisega seotud probleeme, millega võib osaliselt seletada parandusmeetmete võtmata jätmist.

Teabe levitamine, jätkusuutlikkus ja hindamine

Puudulik teabe levitamine

| 50. | Tüüpilised teabe levitamise viisid olid seminarid, veebileht ja brošüürid. Mõne projekti puhul jagati mõningal määral teavet projekti rakendamise ajal, kuid see lakkas pärast projektitegevuse lõppu. Näiteks ei uuendanud abisaaja kuue projekti veebilehtesid pärast projekti lõppemist. Teatud määral näitab see ka saavutatud tulemustele antavat väärtust, kuna komisjon ja Venemaa ametiasutused ei eraldanud piisavalt vahendeid tulemusi puudutava teabe levitamiseks. |
| --- | --- |

50.

Tüüpilised teabe levitamise viisid olid seminarid, veebileht ja brošüürid. Mõne projekti puhul jagati mõningal määral teavet projekti rakendamise ajal, kuid see lakkas pärast projektitegevuse lõppu. Näiteks ei uuendanud abisaaja kuue projekti veebilehtesid pärast projekti lõppemist. Teatud määral näitab see ka saavutatud tulemustele antavat väärtust, kuna komisjon ja Venemaa ametiasutused ei eraldanud piisavalt vahendeid tulemusi puudutava teabe levitamiseks.

| 51. | Komisjonil ei olnud ka korralikke süsteeme ja juhiseid TACISe projektide tulemuste ja nendest saadud kogemuste kohta tõhusaks teabe levitamiseks. Näiteks puudub TACISe projektide avalik koondandmebaas. Samuti ei oma Venemaa ametiasutused täielikku teavet TACISe projektide tulemuste kohta. |
| --- | --- |

51.

Komisjonil ei olnud ka korralikke süsteeme ja juhiseid TACISe projektide tulemuste ja nendest saadud kogemuste kohta tõhusaks teabe levitamiseks. Näiteks puudub TACISe projektide avalik koondandmebaas. Samuti ei oma Venemaa ametiasutused täielikku teavet TACISe projektide tulemuste kohta.

Nõrgatasemeline jätkusuutlikkus

| 52. | Nagu eespool märgitud, esines mitmeid probleeme seoses projektide tulemuste saavutamise ja tulemuste kohta teabe levitamisega. Lisaks on abisaajad vaid harva kasutanud või edasi arendanud selliseid väljundeid nagu aruanded ja mudelid. Ainult viie auditeeritud projekti tulemused olid jätkusuutlikud. |
| --- | --- |

52.

Nagu eespool märgitud, esines mitmeid probleeme seoses projektide tulemuste saavutamise ja tulemuste kohta teabe levitamisega. Lisaks on abisaajad vaid harva kasutanud või edasi arendanud selliseid väljundeid nagu aruanded ja mudelid. Ainult viie auditeeritud projekti tulemused olid jätkusuutlikud.

Hindamise puudumine

| 53. | Komisjon viib läbi üleriigilisi või sektoreid hõlmavaid hindamisi, kuid üksikprojektidele keskendutakse vaid harvadel juhtudel. 29 auditeeritud projektist hinnati ainult kahte. Arvestades paljude projektide kavandatud pilootprojekti staatust ning projektidega seotud rahasummade suurust, on see ebapiisav ega võimalda tulevaste projektide kavandamist parandada. |
| --- | --- |

53.

Komisjon viib läbi üleriigilisi või sektoreid hõlmavaid hindamisi, kuid üksikprojektidele keskendutakse vaid harvadel juhtudel. 29 auditeeritud projektist hinnati ainult kahte. Arvestades paljude projektide kavandatud pilootprojekti staatust ning projektidega seotud rahasummade suurust, on see ebapiisav ega võimalda tulevaste projektide kavandamist parandada.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

Järeldused

| 54. | Vene Föderatsioon on ELile tähtis kaubandus- ja poliitiline partner. Tõhus ELi abi, mille eesmärgiks on luua tingimused demokraatia arenguks, õigusriigi põhimõtte järgimiseks ja stabiilseks majanduskasvuks Vene Föderatsioonis ning luua tõeline partnerlus ELi ja Vene Föderatsiooni vahel, võib olla tähtsaks ja tähenduslikuks vahendiks. |
| --- | --- |

54.

Vene Föderatsioon on ELile tähtis kaubandus- ja poliitiline partner. Tõhus ELi abi, mille eesmärgiks on luua tingimused demokraatia arenguks, õigusriigi põhimõtte järgimiseks ja stabiilseks majanduskasvuks Vene Föderatsioonis ning luua tõeline partnerlus ELi ja Vene Föderatsiooni vahel, võib olla tähtsaks ja tähenduslikuks vahendiks.

| 55. | Ligikaudu üks kolmandik auditeeritud projektidest täitsid oma eesmärgid täielikult. Kaheksal juhul saavutati eesmärgid osaliselt ja 12 juhul neid ei saavutatud (vt punkti 18). Viie auditeeritud projekti tulemused olid jätkusuutlikud (vt punkti 52). Võttes arvesse nimetatud audititulemusi, millest nähtub, et TACISe vahendeid ei kasutatud tõhusalt, ei ole kontrollikojal võimalik anda positiivset hinnangut TACISe projektide tulemustele Vene Föderatsioonis. Siiski leiti auditi käigus, et lepingupartnerite ja järelevalve eest vastutavate asutuste tegevus oli kooskõlas nende lepingust tulenevate nõuetega. Peamised ebaõnnestumised olid järgmised:






  a) | komisjon on programmi TACIS ja teiste samalaadsete programmide kavandamiseks ja juhtimiseks loonud süsteeme programmitööks ja projektitsükli juhtimiseks. Nimetatud süsteemide raamistiku eesmärk on tagada tegevusele eraldatud vahendite tõhus kasutamine, kuigi programmitöödokumentide koostamine ja heakskiitmine ning sellega seotud konsultatsioonid muutsid programmitöö pikaajaliseks. Vaatamata põhjalikele programmitöösüsteemidele ja komisjoni jõupingutustele, jäi tegelik dialoog Venemaa ametiasutuste ja abisaajate vahel sageli toimumata, mille tulemusel võtsid Venemaa ametiasutused mõnel juhul vastu sellist abi, mida lõplikud abisaajad tegelikult ei soovinud. Sellistes tingimustes tuli koostada väga üldised dokumendid, kajastamata abisaajate tegelikke vajadusi (vt punkte 20–22); |
| --- | --- | --- |

55.

Ligikaudu üks kolmandik auditeeritud projektidest täitsid oma eesmärgid täielikult. Kaheksal juhul saavutati eesmärgid osaliselt ja 12 juhul neid ei saavutatud (vt punkti 18). Viie auditeeritud projekti tulemused olid jätkusuutlikud (vt punkti 52). Võttes arvesse nimetatud audititulemusi, millest nähtub, et TACISe vahendeid ei kasutatud tõhusalt, ei ole kontrollikojal võimalik anda positiivset hinnangut TACISe projektide tulemustele Vene Föderatsioonis. Siiski leiti auditi käigus, et lepingupartnerite ja järelevalve eest vastutavate asutuste tegevus oli kooskõlas nende lepingust tulenevate nõuetega. Peamised ebaõnnestumised olid järgmised:

a)

komisjon on programmi TACIS ja teiste samalaadsete programmide kavandamiseks ja juhtimiseks loonud süsteeme programmitööks ja projektitsükli juhtimiseks. Nimetatud süsteemide raamistiku eesmärk on tagada tegevusele eraldatud vahendite tõhus kasutamine, kuigi programmitöödokumentide koostamine ja heakskiitmine ning sellega seotud konsultatsioonid muutsid programmitöö pikaajaliseks. Vaatamata põhjalikele programmitöösüsteemidele ja komisjoni jõupingutustele, jäi tegelik dialoog Venemaa ametiasutuste ja abisaajate vahel sageli toimumata, mille tulemusel võtsid Venemaa ametiasutused mõnel juhul vastu sellist abi, mida lõplikud abisaajad tegelikult ei soovinud. Sellistes tingimustes tuli koostada väga üldised dokumendid, kajastamata abisaajate tegelikke vajadusi (vt punkte 20–22);

| b) | eespool mainitu kajastus paljude projektide ülesehituses. Eesmärgid olid mõnikord ebatäpsed ja mõõdetamatud ning mõnel juhul olid aluseks olevad eeldused ebarealistlikud. Selle tulemusel olid projektieelarved põhjendamatud. Mõned suuremahulistena tundunud projektid koosnesid tegelikkuses paljudest väikestest projektidest, millel oli palju eesmärke ja mitmeid abisaajaid. Abisaajate valik ja koostöö erinevate abisaajate vahel tekitas probleeme. Projektide rakendusetapis ei täitnud abisaajad tihti oma mitterahalise osaluse (personal, kontoriruumid) kohustust. Komisjoni ja Venemaa ametiasutuste dialoogi ebapiisavust illustreerib eelkõige see, et kohalikelt tarnijatelt ei olnud võimalik käibemaksuvabalt osta (vt punkte 25–34); |
| --- | --- |

b)

eespool mainitu kajastus paljude projektide ülesehituses. Eesmärgid olid mõnikord ebatäpsed ja mõõdetamatud ning mõnel juhul olid aluseks olevad eeldused ebarealistlikud. Selle tulemusel olid projektieelarved põhjendamatud. Mõned suuremahulistena tundunud projektid koosnesid tegelikkuses paljudest väikestest projektidest, millel oli palju eesmärke ja mitmeid abisaajaid. Abisaajate valik ja koostöö erinevate abisaajate vahel tekitas probleeme. Projektide rakendusetapis ei täitnud abisaajad tihti oma mitterahalise osaluse (personal, kontoriruumid) kohustust. Komisjoni ja Venemaa ametiasutuste dialoogi ebapiisavust illustreerib eelkõige see, et kohalikelt tarnijatelt ei olnud võimalik käibemaksuvabalt osta (vt punkte 25–34);

| c) | komisjon ei pööranud projektide kavandamisetapis piisavalt tähelepanu nende võimalikule jätkusuutlikkusele ning eesmärgi täitnud projektiga seotud teabe levitamine polnud tõhus. Tegevuste taaskasutamine järgmistes projektides ja kogemustest õppimine oli seega piiratud (vt punkti 52). Kaasrahastamist abisaajate suuremaks kaasamiseks praktiliselt ei kasutatudki (vt punkti 37); |
| --- | --- |

c)

komisjon ei pööranud projektide kavandamisetapis piisavalt tähelepanu nende võimalikule jätkusuutlikkusele ning eesmärgi täitnud projektiga seotud teabe levitamine polnud tõhus. Tegevuste taaskasutamine järgmistes projektides ja kogemustest õppimine oli seega piiratud (vt punkti 52). Kaasrahastamist abisaajate suuremaks kaasamiseks praktiliselt ei kasutatudki (vt punkti 37);

| d) | projektide mõju hindamine pärast projektitegevuse lõppu ei kuulunud järelevalve eest vastutavate asutuste ülesannete hulka ning seda ei asendatud ka hinnangutega. Komisjonil ei olnud seega võimalik rakendatud projektidest süstemaatiliselt õppida, et arendada tõhusamaid sekkumisvorme tulevikus (vt punkte 48 ja 53). |
| --- | --- |

d)

projektide mõju hindamine pärast projektitegevuse lõppu ei kuulunud järelevalve eest vastutavate asutuste ülesannete hulka ning seda ei asendatud ka hinnangutega. Komisjonil ei olnud seega võimalik rakendatud projektidest süstemaatiliselt õppida, et arendada tõhusamaid sekkumisvorme tulevikus (vt punkte 48 ja 53).

Soovitused

| 56. | Kontrollikoda esitab tulevikus Vene Föderatsioonile antava abi tõhustamise kohta järgmised soovitused:






  a) | komisjon peaks leidma võimalusi programmitöö lühendamiseks ning võtma kogu välistegevuse programmide kavandamise aluseks komisjoni ja vastuvõtja tegeliku dialoogi, mis suurendaks vastuvõtja seotust projektiga; |
| --- | --- | --- |

56.

Kontrollikoda esitab tulevikus Vene Föderatsioonile antava abi tõhustamise kohta järgmised soovitused:

a)

komisjon peaks leidma võimalusi programmitöö lühendamiseks ning võtma kogu välistegevuse programmide kavandamise aluseks komisjoni ja vastuvõtja tegeliku dialoogi, mis suurendaks vastuvõtja seotust projektiga;

| b) | projekte peaks rahastama vaid juhul, kui eesmärgid on eraldi määratletud, mõõdetavad, realistlikud, ajaliselt määratud ja täidetavad; eesmärgid peaksid seega olema ka tegelikkuses ühtsed nii komisjonile kui ka vastuvõtjale/abisaajale ning juhtkomiteedest tuleks võimaluse korral luua oluline juhtimisvahend, andes neile asjakohased volitused ja õiguse otsustada; lisaks osaleksid abisaajad investeerimisega seotud valdkondade (kui neid on) kaasrahastamises; samuti tuleb luua realistlik käibemaksuvabastuse ja kaudse mitterahalise kaasrahastamise kord; |
| --- | --- |

b)

projekte peaks rahastama vaid juhul, kui eesmärgid on eraldi määratletud, mõõdetavad, realistlikud, ajaliselt määratud ja täidetavad; eesmärgid peaksid seega olema ka tegelikkuses ühtsed nii komisjonile kui ka vastuvõtjale/abisaajale ning juhtkomiteedest tuleks võimaluse korral luua oluline juhtimisvahend, andes neile asjakohased volitused ja õiguse otsustada; lisaks osaleksid abisaajad investeerimisega seotud valdkondade (kui neid on) kaasrahastamises; samuti tuleb luua realistlik käibemaksuvabastuse ja kaudse mitterahalise kaasrahastamise kord;

| c) | kontrollikoda rõhutab vajadust luua stabiilne organisatsioon ning põhjalik ja täpne tegevuskava kooskõlas kehtestatud korra ja suunistega – projektitsükli juhtimist koos loogilise raamistikuga tuleks võimaluse korral alati rakendada; komisjon peaks vältima väikeprojektide ühendamist suuremahuliseks projektiks, millel on mitmeid eesmärke ja erinevaid abisaajaid; komisjon peaks kohe reageerima projekti rakendamise käigus ilmnevatele puudustele ning kehtestama kiirust kirjeldavad võrdleva hindamise kriteeriumid haldusmenetlustele ja muudele programmitöö- ja lepingudokumentidele ning aruannetele vastamise kohta; |
| --- | --- |

c)

kontrollikoda rõhutab vajadust luua stabiilne organisatsioon ning põhjalik ja täpne tegevuskava kooskõlas kehtestatud korra ja suunistega – projektitsükli juhtimist koos loogilise raamistikuga tuleks võimaluse korral alati rakendada; komisjon peaks vältima väikeprojektide ühendamist suuremahuliseks projektiks, millel on mitmeid eesmärke ja erinevaid abisaajaid; komisjon peaks kohe reageerima projekti rakendamise käigus ilmnevatele puudustele ning kehtestama kiirust kirjeldavad võrdleva hindamise kriteeriumid haldusmenetlustele ja muudele programmitöö- ja lepingudokumentidele ning aruannetele vastamise kohta;

| d) | projektide jätkusuutlikkusest parema ülevaate saamiseks tuleks toimida järgmiselt: komisjon peaks realistlikult hindama jätkusuutlikkuse potentsiaali projektide kavandamisetapis, tagama lõpetatud projektide järelhindamise või üldise hindamise tulevaste projektide parandamiseks, samuti tagama, et projekte ja nende tulemusi käsitlev teave oleks avalikkusele kättesaadav, ning aktiivselt otsima nii oma projektidel kui ka muude rahastajate projektidel põhinevaid parimaid tavasid. |
| --- | --- |

d)

projektide jätkusuutlikkusest parema ülevaate saamiseks tuleks toimida järgmiselt: komisjon peaks realistlikult hindama jätkusuutlikkuse potentsiaali projektide kavandamisetapis, tagama lõpetatud projektide järelhindamise või üldise hindamise tulevaste projektide parandamiseks, samuti tagama, et projekte ja nende tulemusi käsitlev teave oleks avalikkusele kättesaadav, ning aktiivselt otsima nii oma projektidel kui ka muude rahastajate projektidel põhinevaid parimaid tavasid.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 9. märtsi 2006. aasta istungil Luxembourg’is.

Kontrollikoja nimel

president

Hubert WEBER

---

(1)  TACIS: Technical Assistance for the Commonwealth of Independent States.

1

(2)  1991–1995: (EMÜ, Euratom) nr 2157/91, 15. juuli 1991; 1996–1999: (Euratom, EÜ) nr 1279/96, 25. juuni 1996.

2

(3)  EÜT L 12, 18.1.2000, lk 1.

3

(4)  Komitee koosneb liikmesriikide esindajatest ja seda juhib komisjoni esindaja.

4

(5)  Communication to the Commission on the reform of the management of external assistance, 16. mai 2000, SEK(2000) 814/5.

5

Communication to the Commission on the reform of the management of external assistance

(6)  Auditeeritavate lepingute valikul kasutati rahaühikute valimi moodustamise meetodit. Selle tulemusel sisaldab valik rohkem suuresummalisi kui väiksesummalisi lepinguid.

6

(7)  Eriaruanne nr 25/1998 Euroopa Liidu Kesk- ja Ida-Euroopas ning uutes iseseisvunud riikides tuumaohutuse valdkonnas võetud meetmete kohta (aastatel 1990–1997). Järelkontroll kontrollikoja 2000. eelarveaasta aastaaruandes, punktid 5.45–5.76.

7

(8)  Eriaruanne nr 11/2001 programmi TACIS piiriülese koostööprogrammi kohta.

8

(9)  Bistro on väikeprojektide (reeglina kuni 100 000 eurot) toetustaotlustele kiireks vastamiseks mõeldud TACISe vahend.

9

(10)  Loogiline raamistik on vahend, mille abil tuuakse selgesõnaliselt esile projektikava aluseks olev loogika, st kuidas teatud sisendid peaksid tootma teatud väljundeid, mis aitavad saavutada selliseid eesmärke, mis omakorda aitavad kaasa laiemate eesmärkide saavutamisele.

10

(11)  EÜT C 57, 22.2.2001, punkt 37.

11

(12)  ELT C 72, 22.3.2005.

12

(13)  Artikkel 3.

13

(14)  Artikkel 6.

14

(15)  Piiriülene koostöö, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd), keskkonna infrastruktuuri ja ühenduse jaoks strateegiliselt tähtsate võrkude edendamine.

15

(16)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 99/2000 artikkel 9.

16

(17)  General Rules to the Technical Assistance of the European Communities. Euroopa ühenduste poolt antava tehnilise abi üldeeskirjad, mille Euroopa Komisjon ja Vene Föderatsioon allkirjastasid 18. juulil 1997. aastal.

17

---

KOMISJONI VASTUSED

KOKKUVÕTE

| I. | Nõukogus ja Euroopa Parlamendis on praegu arutlusel 2004. aasta septembris komisjoni ettepanekul esitatud Euroopa naabrus- ja partnerlusvahend, mis moodustab Venemaaga edaspidi tehtava koostöö raamistiku. Sobival ajal esitatakse liikmesriikidele tutvumiseks riigi strateegiadokument ja 2007.–2010. aasta riiklik näidisprogramm.
  Euroopa Komisjon teeb strateegiadokumendi alusel finantskoostööd määral, mille otsustab nõukogu. |
| --- | --- |

I.

Nõukogus ja Euroopa Parlamendis on praegu arutlusel 2004. aasta septembris komisjoni ettepanekul esitatud Euroopa naabrus- ja partnerlusvahend, mis moodustab Venemaaga edaspidi tehtava koostöö raamistiku. Sobival ajal esitatakse liikmesriikidele tutvumiseks riigi strateegiadokument ja 2007.–2010. aasta riiklik näidisprogramm.

Euroopa Komisjon teeb strateegiadokumendi alusel finantskoostööd määral, mille otsustab nõukogu.

| II. | Venemaale ettenähtud vahendid on pidevalt vähenenud. Viimastel aastatel on Venemaa majandus teinud suuri edusamme ja nüüd, mil Venemaal on eelarve ülejääk ja ta maksab tagasi välisvõlgu, on oluliselt suurenenud tema ametiasutuste võimalused ise rahastada reformide läbiviimist. Rahastamine, sealhulgas horisontaalsete temaatiliste eelarveridade rahastamine, langes kokkuvõttes 150 miljonile eurole 2005. aastal ja on oodata, et 2006. aastal langeb see veelgi — umbes 120–130 miljoni euroni. |
| --- | --- |

II.

Venemaale ettenähtud vahendid on pidevalt vähenenud. Viimastel aastatel on Venemaa majandus teinud suuri edusamme ja nüüd, mil Venemaal on eelarve ülejääk ja ta maksab tagasi välisvõlgu, on oluliselt suurenenud tema ametiasutuste võimalused ise rahastada reformide läbiviimist. Rahastamine, sealhulgas horisontaalsete temaatiliste eelarveridade rahastamine, langes kokkuvõttes 150 miljonile eurole 2005. aastal ja on oodata, et 2006. aastal langeb see veelgi — umbes 120–130 miljoni euroni.

| IV. | Komisjon on tunnistanud neid puudusi, mis tulenevad osalt projektide haldamisel esinevatest puudustest, osalt aga Venemaa abisaajate osaluse ja vastutuse puudumisest. Lisaks on mõnel juhul projekti mõju vähendanud erinevate huvide olemasolu Vene ühiskonnas, mis väljendub ametiasutuste huvide lahknemisena.
  Enamik projekte täitis osaliselt või täielikult eesmärgi ja hoolimata mõne projekti vähesest tulemuslikkusest usub komisjon, et abiprogrammid on kaasa aidanud Euroopa Liidu ja Venemaa valitsuse koostöö üldisele laienemisele.
  Kuid uue riigistrateegia väljatöötamisel kavatseb komisjon nii õppida kogemusest kui ka arvestada Venemaa uut majandusolukorda. |
| --- | --- |

IV.

Komisjon on tunnistanud neid puudusi, mis tulenevad osalt projektide haldamisel esinevatest puudustest, osalt aga Venemaa abisaajate osaluse ja vastutuse puudumisest. Lisaks on mõnel juhul projekti mõju vähendanud erinevate huvide olemasolu Vene ühiskonnas, mis väljendub ametiasutuste huvide lahknemisena.

Enamik projekte täitis osaliselt või täielikult eesmärgi ja hoolimata mõne projekti vähesest tulemuslikkusest usub komisjon, et abiprogrammid on kaasa aidanud Euroopa Liidu ja Venemaa valitsuse koostöö üldisele laienemisele.

Kuid uue riigistrateegia väljatöötamisel kavatseb komisjon nii õppida kogemusest kui ka arvestada Venemaa uut majandusolukorda.

| V. | Edukaks finantskoostööks on eriti oluline, et poliitiline keskkond oleks konstruktiivne. Venemaale antava abi kontekstis on sellise keskkonna puudumine mõnikord kahjustanud programmitööd ja programmide rakendamist. Lisaks mõjutas programmitööd Venemaa 1990ndate lõpu finantskriis ja sel ajal oli dialoogi pidamine raske, kuna üldise lagunemise tõttu langes kohalik vastutus.
  Komisjon on juba tegelenud tollaste programmihalduse nõrkustega, algatades välisabi reformi (RELEXi reformi), millega ühenduse välisabi haldamine anti üle komisjoni delegatsioonidele. Üleandmise tulemusel suureneb partnerriigi osalus alates ettevalmistusest kuni rakendamiseni ja tugevneb komisjoni osatähtsus abiandja tegevuse kohapealsel koordineerimisel. |
| --- | --- |

V.

Edukaks finantskoostööks on eriti oluline, et poliitiline keskkond oleks konstruktiivne. Venemaale antava abi kontekstis on sellise keskkonna puudumine mõnikord kahjustanud programmitööd ja programmide rakendamist. Lisaks mõjutas programmitööd Venemaa 1990ndate lõpu finantskriis ja sel ajal oli dialoogi pidamine raske, kuna üldise lagunemise tõttu langes kohalik vastutus.

Komisjon on juba tegelenud tollaste programmihalduse nõrkustega, algatades välisabi reformi (RELEXi reformi), millega ühenduse välisabi haldamine anti üle komisjoni delegatsioonidele. Üleandmise tulemusel suureneb partnerriigi osalus alates ettevalmistusest kuni rakendamiseni ja tugevneb komisjoni osatähtsus abiandja tegevuse kohapealsel koordineerimisel.

| VI. | Alates nende projektide väljatöötamisest aastail 1997–2000 on projektide haldamist oluliselt parandatud, sealhulgas on kavandatud meetmete jaoks välja töötatud selged ja mõõdetavad eesmärgid. Kontrollikoja tähelepanekutes on käsitletud ka Venemaa selle aja keerulist keskkonda. TACISe projektide 2005. aasta seirearuandest ilmneb projektide asjakohasuse, tõhususe, tulemuslikkuse, mõju ja jätkusuutlikkusega seonduva kvaliteedi oluline paranemine. Lisaks viib komisjon järjekindlalt läbi nii valdkondade hindamist kui ka tervet riiki hõlmavat hindamist.
  Komisjon, nõustudes kontrollikoja analüüsi tulemustega, mille kohaselt ei tuleks läbi viia ulatuslikumaid projekte, mille raames ühendatakse erinevate eesmärkide ja paljude abisaajatega väikeprojekte, kavandab siiski ulatuslikumaid projekte terves TACISe piirkonnas. Komisjon kavatseb uurida, kas TACISe määruse kehtivusaja lõppedes ja seoses uue finantsvahendi rakendamisega on võimalik võtta uusi rakendusmeetmeid Venemaaga tehtava koostöö programmi täiustamiseks.
  Ühisruumide üle Venemaaga poliitilise dialoogi pidamise eesmärk on võimalikult palju suurendada partnerriigi vastutust. |
| --- | --- |

VI.

Alates nende projektide väljatöötamisest aastail 1997–2000 on projektide haldamist oluliselt parandatud, sealhulgas on kavandatud meetmete jaoks välja töötatud selged ja mõõdetavad eesmärgid. Kontrollikoja tähelepanekutes on käsitletud ka Venemaa selle aja keerulist keskkonda. TACISe projektide 2005. aasta seirearuandest ilmneb projektide asjakohasuse, tõhususe, tulemuslikkuse, mõju ja jätkusuutlikkusega seonduva kvaliteedi oluline paranemine. Lisaks viib komisjon järjekindlalt läbi nii valdkondade hindamist kui ka tervet riiki hõlmavat hindamist.

Komisjon, nõustudes kontrollikoja analüüsi tulemustega, mille kohaselt ei tuleks läbi viia ulatuslikumaid projekte, mille raames ühendatakse erinevate eesmärkide ja paljude abisaajatega väikeprojekte, kavandab siiski ulatuslikumaid projekte terves TACISe piirkonnas. Komisjon kavatseb uurida, kas TACISe määruse kehtivusaja lõppedes ja seoses uue finantsvahendi rakendamisega on võimalik võtta uusi rakendusmeetmeid Venemaaga tehtava koostöö programmi täiustamiseks.

Ühisruumide üle Venemaaga poliitilise dialoogi pidamise eesmärk on võimalikult palju suurendada partnerriigi vastutust.

| VII. | (esimene taane) Komisjon kavatseb Venemaa ja Euroopa Liidu edasise koostöö rajada kokkulepitud ühisruumidele ja toetada tegevuskavadest tulenevaid algatusi. Finantskoostööga taotletakse poolte vahel juba kokku lepitud poliitiliste eesmärkide saavutamist.
  Kuid hoolimata ühisruumide poliitikat käsitleva lepingu sõlmimisele järgnenud poliitilise keskkonna üldisest paranemisest viimaste aastate jooksul, ei ole lihtne kaasata suurt Vene bürokraatiat kestvasse dialoogi tulevase finantsalase koostöö üle. Pealegi kõhklevad Vene ametiasutused endiselt tulevase koostöö vormi suhtes. Seetõttu pööratakse edaspidi veelgi suuremat rõhku niisuguste meetmete rahastamisele, mis on vastuvõetavad mõlemale poolele. Komisjon on valmis tegema finantskoostööd ELi ja Venemaa vahelise poliitilise tegevuskava edendamiseks.
  (teine taane) Komisjon muutis alates 2001. aastast kohustuslikuks projektitsükli juhtimise ja loogilise raamistiku kasutamise. Muu hulgas on projektide kvaliteeti parandatud ka välisabi reformiga, mis hõlmab projektide ja programmide järjekindlat läbivaatamist kvaliteedi toetusrühmades (projekti teema kindlaksmääramise ja projekti väljatöötamise etapis) ning tulemuslikkusele keskenduva järjekindla seire rakendamist. Projekti tasandil kasutatakse järjekindlalt objektiivselt kontrollitavate näitajate loogilist raamistikku.
  (kolmas taane) Komisjon viib järjekindlalt läbi nii valdkondade hindamist kui ka tervet riiki hõlmavat hindamist ja kaalub lisaks üksikprojektide hindamiste arvu suurendamist. Vastavalt heale tavale avaldatakse hindamise, sealhulgas projektide hindamise tulemused.
  Juba on olemas käimasolevate projektide tulemuslikkuse seire andmebaas, mida komisjon kasutab haldamise vahendina, mis võimaldab õppida nii heast kui ka halvast tavast. Tulemustest teatatakse tavaliselt ka abisaavale riigile. |
| --- | --- |

VII.

(esimene taane) Komisjon kavatseb Venemaa ja Euroopa Liidu edasise koostöö rajada kokkulepitud ühisruumidele ja toetada tegevuskavadest tulenevaid algatusi. Finantskoostööga taotletakse poolte vahel juba kokku lepitud poliitiliste eesmärkide saavutamist.

Kuid hoolimata ühisruumide poliitikat käsitleva lepingu sõlmimisele järgnenud poliitilise keskkonna üldisest paranemisest viimaste aastate jooksul, ei ole lihtne kaasata suurt Vene bürokraatiat kestvasse dialoogi tulevase finantsalase koostöö üle. Pealegi kõhklevad Vene ametiasutused endiselt tulevase koostöö vormi suhtes. Seetõttu pööratakse edaspidi veelgi suuremat rõhku niisuguste meetmete rahastamisele, mis on vastuvõetavad mõlemale poolele. Komisjon on valmis tegema finantskoostööd ELi ja Venemaa vahelise poliitilise tegevuskava edendamiseks.

(teine taane) Komisjon muutis alates 2001. aastast kohustuslikuks projektitsükli juhtimise ja loogilise raamistiku kasutamise. Muu hulgas on projektide kvaliteeti parandatud ka välisabi reformiga, mis hõlmab projektide ja programmide järjekindlat läbivaatamist kvaliteedi toetusrühmades (projekti teema kindlaksmääramise ja projekti väljatöötamise etapis) ning tulemuslikkusele keskenduva järjekindla seire rakendamist. Projekti tasandil kasutatakse järjekindlalt objektiivselt kontrollitavate näitajate loogilist raamistikku.

(kolmas taane) Komisjon viib järjekindlalt läbi nii valdkondade hindamist kui ka tervet riiki hõlmavat hindamist ja kaalub lisaks üksikprojektide hindamiste arvu suurendamist. Vastavalt heale tavale avaldatakse hindamise, sealhulgas projektide hindamise tulemused.

Juba on olemas käimasolevate projektide tulemuslikkuse seire andmebaas, mida komisjon kasutab haldamise vahendina, mis võimaldab õppida nii heast kui ka halvast tavast. Tulemustest teatatakse tavaliselt ka abisaavale riigile.

SISSEJUHATUS

| 2. | Nõukogus ja Euroopa Parlamendis on praegu arutlusel 2004. aasta septembris komisjoni ettepanekul esitatud Euroopa naabrus- ja partnerlusvahend, mis moodustab Venemaaga edaspidi tehtava koostöö raamistiku. Sobival ajal esitatakse liikmesriikidele tutvumiseks riigi strateegiadokument ja 2007.–2010. aasta riiklik näidisprogramm. |
| --- | --- |

2.

Nõukogus ja Euroopa Parlamendis on praegu arutlusel 2004. aasta septembris komisjoni ettepanekul esitatud Euroopa naabrus- ja partnerlusvahend, mis moodustab Venemaaga edaspidi tehtava koostöö raamistiku. Sobival ajal esitatakse liikmesriikidele tutvumiseks riigi strateegiadokument ja 2007.–2010. aasta riiklik näidisprogramm.

| 9. | Venemaaga finantskoostöö tegemise maht on pidevalt vähenenud, kuna toorme endiselt kõrge hind on oluliselt parandanud Venemaa finantsseisundit. Rahastamine langes kokkuvõttes 150 miljonile eurole 2005. aastal ja on oodata, et 2006. aastal langeb see veelgi – umbes 120–130 miljoni euroni. |
| --- | --- |

9.

Venemaaga finantskoostöö tegemise maht on pidevalt vähenenud, kuna toorme endiselt kõrge hind on oluliselt parandanud Venemaa finantsseisundit. Rahastamine langes kokkuvõttes 150 miljonile eurole 2005. aastal ja on oodata, et 2006. aastal langeb see veelgi – umbes 120–130 miljoni euroni.

| 10. | Euroopa Liidu Venemaa-poliitika põhineb nüüd neljal ühisruumil (ühine majandusruum, ühine õigus-, vabadus- ja turvalisusruum, ühine välisjulgeolekuruum ning ühine teadustegevust ja haridust, sealhulgas kultuuri hõlmav ruum), mille poliitikasuunad on kindlaks määratud 2005. aasta mais kokkulepitud asjakohastes tegevuskavades. |
| --- | --- |

10.

Euroopa Liidu Venemaa-poliitika põhineb nüüd neljal ühisruumil (ühine majandusruum, ühine õigus-, vabadus- ja turvalisusruum, ühine välisjulgeolekuruum ning ühine teadustegevust ja haridust, sealhulgas kultuuri hõlmav ruum), mille poliitikasuunad on kindlaks määratud 2005. aasta mais kokkulepitud asjakohastes tegevuskavades.

TÄHELEPANEKUD

| 17. | Läbivaadatud projektid ei kajasta 2002.–2005. aastani kestnud ELi välisabi reformimise järel projektide väljatöötamise menetluses tehtud parandusi, eriti ülesannete üleandmist delegatsioonidele. Reformimine on parandanud ja parandab veelgi kahepoolsete projektide rakendamist ja seiret kohapeal. |
| --- | --- |

17.

Läbivaadatud projektid ei kajasta 2002.–2005. aastani kestnud ELi välisabi reformimise järel projektide väljatöötamise menetluses tehtud parandusi, eriti ülesannete üleandmist delegatsioonidele. Reformimine on parandanud ja parandab veelgi kahepoolsete projektide rakendamist ja seiret kohapeal.

| 18. | Komisjon tunnistab, et sellel ajal oli projektide rakendamisel teatavaid puudusi, kuid need on kõrvaldatud välisabi reformi tulemusel.

  1. selgitus — vt vastust punktile 18. |
| --- | --- |

18.

Komisjon tunnistab, et sellel ajal oli projektide rakendamisel teatavaid puudusi, kuid need on kõrvaldatud välisabi reformi tulemusel.

1. selgitus — vt vastust punktile 18.

| 21. | Vahet tuleks teha konsulteerimise kahe liigi vahel: Venemaa-sarnase tähtsa partneri puhul arvestatakse vajadusega viia sisekonsulteerimine läbi enamuse, kui mitte kõikide peadirektoraatide ja talitustega. Liikmesriikidega konsulteerimise menetlus on aeganõudev, kuid õigusaktide kohaselt tuleb see läbi viia. Väliskonsulteerimine Vene poolega on tähtis dialoogi toimumise ja tegeliku vastutuse tagamiseks. Kui vähegi võimalik, viiakse sise- ja väliskonsulteerimine läbi samaaegselt.
  Mõnel juhul on Venemaa ametiasutused hiljem viivitanud tegevusprogrammidele alla kirjutamisega, mis on edasi lükanud projektide rakendamise algust. |
| --- | --- |

21.

Vahet tuleks teha konsulteerimise kahe liigi vahel: Venemaa-sarnase tähtsa partneri puhul arvestatakse vajadusega viia sisekonsulteerimine läbi enamuse, kui mitte kõikide peadirektoraatide ja talitustega. Liikmesriikidega konsulteerimise menetlus on aeganõudev, kuid õigusaktide kohaselt tuleb see läbi viia. Väliskonsulteerimine Vene poolega on tähtis dialoogi toimumise ja tegeliku vastutuse tagamiseks. Kui vähegi võimalik, viiakse sise- ja väliskonsulteerimine läbi samaaegselt.

Mõnel juhul on Venemaa ametiasutused hiljem viivitanud tegevusprogrammidele alla kirjutamisega, mis on edasi lükanud projektide rakendamise algust.

| 22. | Välisabi reformi (RELEXi reform), eeskätt EÜ välisabi haldamise komisjoni delegatsioonidele üleandmise eesmärk on tagada partnerriigi osaluse suurenemine alates ettevalmistusest kuni rakendamiseni ja tugevdada komisjoni osatähtsust abiandja tegevuse kohapealsel koordineerimisel.
  Eriti delegatsioon, kuid ka RELEXi peakontor on püüdnud, muu hulgas hiljuti (2005. aasta oktoobris) toimunud programmitöö alasel lähetusel, kaasata Venemaa valitsust niisuguse tulevikustrateegia üle peetavasse dialoogi, mis rajaneb kindlalt ühisruumidel. Komisjon on selle kohta 2005. aasta mais saanud Venemaa ametliku nõusoleku.
  Dialoog Venemaa ametiasutustega on üleandmisest alates paranenud. Riigi koordineerimisüksusega on sisse seatud korrapärane dialoog. Kuid kontaktid võiksid veelgi süveneda, kuna neid piirab praegu asjaolu, et nad ei ole Venemaa ametiasutuste jaoks esmatähtsad – näiteks TACISe programmiga töötab riigi koordineerimisüksuses ainult neli inimest. Vene ametiasutused kõhklevad endiselt tulevase koostöö vormi suhtes. |
| --- | --- |

22.

Välisabi reformi (RELEXi reform), eeskätt EÜ välisabi haldamise komisjoni delegatsioonidele üleandmise eesmärk on tagada partnerriigi osaluse suurenemine alates ettevalmistusest kuni rakendamiseni ja tugevdada komisjoni osatähtsust abiandja tegevuse kohapealsel koordineerimisel.

Eriti delegatsioon, kuid ka RELEXi peakontor on püüdnud, muu hulgas hiljuti (2005. aasta oktoobris) toimunud programmitöö alasel lähetusel, kaasata Venemaa valitsust niisuguse tulevikustrateegia üle peetavasse dialoogi, mis rajaneb kindlalt ühisruumidel. Komisjon on selle kohta 2005. aasta mais saanud Venemaa ametliku nõusoleku.

Dialoog Venemaa ametiasutustega on üleandmisest alates paranenud. Riigi koordineerimisüksusega on sisse seatud korrapärane dialoog. Kuid kontaktid võiksid veelgi süveneda, kuna neid piirab praegu asjaolu, et nad ei ole Venemaa ametiasutuste jaoks esmatähtsad – näiteks TACISe programmiga töötab riigi koordineerimisüksuses ainult neli inimest. Vene ametiasutused kõhklevad endiselt tulevase koostöö vormi suhtes.

| 24. | Alates EÜ välisabi reformist on kõik projektitsükli juhtimise osad, sealhulgas loogiliste raamistike kasutamine, muudetud ametlikuks. Loogiline raamistik võimaldab kasutada objektiivselt kontrollitavaid näitajaid ja eelnevalt kindlaks määratud vahendeid kulutuste tõhususe hindamiseks. Hiljem kontrollitakse hinnanguid sõltumatu ja järjekindla tulemuslikkuse seire ning kohustusliku vahe- ja lõpphindamise abil. Lisaks vaatavad koostöötalituse EuropeAid kvaliteedi toetusrühmad üksikmeetmete kavandamise täiustamise eesmärgil projektid ja programmid läbi kahel korral enne rahastamisotsuse vastuvõtmist – nimelt projekti teema kindlaksmääramise ja projekti väljatöötamise etapil. Projektide ja programmide kvaliteeti hinnatakse OECD arenguabikomitee kriteeriumitele vastavate kvaliteediraamil põhinevate kontrollnimekirjade alusel (kvaliteediraam on kvaliteedihinnangu andmise süsteem, mis rajaneb kolmel kvaliteedinäitajal – asjakohasus, teostatavus ning tulemuslikkus ja hea haldamine – ning põhiprobleemidega seotud 12 kriteeriumil). Lisaks on delegatsioon Venemaal kehtestanud vastastikuse kontroll-lugemise süsteemi projektikokkuvõtete ja projektide alusdokumentide läbivaatamiseks enne nende heakskiitmist. |
| --- | --- |

24.

Alates EÜ välisabi reformist on kõik projektitsükli juhtimise osad, sealhulgas loogiliste raamistike kasutamine, muudetud ametlikuks. Loogiline raamistik võimaldab kasutada objektiivselt kontrollitavaid näitajaid ja eelnevalt kindlaks määratud vahendeid kulutuste tõhususe hindamiseks. Hiljem kontrollitakse hinnanguid sõltumatu ja järjekindla tulemuslikkuse seire ning kohustusliku vahe- ja lõpphindamise abil. Lisaks vaatavad koostöötalituse EuropeAid kvaliteedi toetusrühmad üksikmeetmete kavandamise täiustamise eesmärgil projektid ja programmid läbi kahel korral enne rahastamisotsuse vastuvõtmist – nimelt projekti teema kindlaksmääramise ja projekti väljatöötamise etapil. Projektide ja programmide kvaliteeti hinnatakse OECD arenguabikomitee kriteeriumitele vastavate kvaliteediraamil põhinevate kontrollnimekirjade alusel (kvaliteediraam on kvaliteedihinnangu andmise süsteem, mis rajaneb kolmel kvaliteedinäitajal – asjakohasus, teostatavus ning tulemuslikkus ja hea haldamine – ning põhiprobleemidega seotud 12 kriteeriumil). Lisaks on delegatsioon Venemaal kehtestanud vastastikuse kontroll-lugemise süsteemi projektikokkuvõtete ja projektide alusdokumentide läbivaatamiseks enne nende heakskiitmist.

| 25. | Viivitusi projektide elluviimisel piiratakse ja vähendatakse reformiga, millega muu hulgas jaanuaris 2001 asutati koostöötalitus EuropeAid, abi haldamine anti üle komisjoni delegatsioonidele ning 2003. aasta jaanuaris võeti vastu uus finantsmäärus.
  Kiireks vastamiseks Venemaa poliitikaalase nõu taotlejatele on algatatud poliitikanõuande programm. Lisaks on kasutusele võetud uusi vahendeid (näiteks tehnilise abi üldrahastu ja sellega kaasnevad meetmed jms), mille abil tungiva vajaduse korral on võimalik kiiresti vastuseid anda. |
| --- | --- |

25.

Viivitusi projektide elluviimisel piiratakse ja vähendatakse reformiga, millega muu hulgas jaanuaris 2001 asutati koostöötalitus EuropeAid, abi haldamine anti üle komisjoni delegatsioonidele ning 2003. aasta jaanuaris võeti vastu uus finantsmäärus.

Kiireks vastamiseks Venemaa poliitikaalase nõu taotlejatele on algatatud poliitikanõuande programm. Lisaks on kasutusele võetud uusi vahendeid (näiteks tehnilise abi üldrahastu ja sellega kaasnevad meetmed jms), mille abil tungiva vajaduse korral on võimalik kiiresti vastuseid anda.

| 26. | Ülesannete üleandmise tõttu on oluliselt suurenenud delegatsioonide töötajate arv, mille tõttu peaks olema kergem läbi viia tausta- ning (kiiresti muutuva) õiguskeskkonna uuringuid. Delegatsioonide ülesannete suurenemine peaks ka aitama ära hoida probleeme, mida on nimetatud 3., 4. ja 5. selgituses. |
| --- | --- |

26.

Ülesannete üleandmise tõttu on oluliselt suurenenud delegatsioonide töötajate arv, mille tõttu peaks olema kergem läbi viia tausta- ning (kiiresti muutuva) õiguskeskkonna uuringuid. Delegatsioonide ülesannete suurenemine peaks ka aitama ära hoida probleeme, mida on nimetatud 3., 4. ja 5. selgituses.

| 27. | Pärast 2000. aastat on välja töötatud ühtlustatud programmitöö suunised ja nüüd uuritakse programmdokumentide kvaliteeti ja sidusust järjekindlalt. Seoses riigi 2007.–2013. aasta strateegiadokumendiga käidi 2005. aasta oktoobris lähetusel eesmärgiga tagada Venemaa ametiasutuste osalemine programmitöös. Vt vastust punktile 21. |
| --- | --- |

27.

Pärast 2000. aastat on välja töötatud ühtlustatud programmitöö suunised ja nüüd uuritakse programmdokumentide kvaliteeti ja sidusust järjekindlalt. Seoses riigi 2007.–2013. aasta strateegiadokumendiga käidi 2005. aasta oktoobris lähetusel eesmärgiga tagada Venemaa ametiasutuste osalemine programmitöös. Vt vastust punktile 21.

| 28. | Vt vastust punktile 26. |
| --- | --- |

28.

Vt vastust punktile 26.

| 29. | Alates 2000. aastast on komisjon tõsiselt tegelenud kavandatavate meetmete selgete ja mõõdetavate eesmärkide väljatöötamisega. Hiljuti peakontoris kasutusele võetud kvaliteeditoetuse sisemenetlus on suunatud muu hulgas ka eesmärkide asjakohasusele. |
| --- | --- |

29.

Alates 2000. aastast on komisjon tõsiselt tegelenud kavandatavate meetmete selgete ja mõõdetavate eesmärkide väljatöötamisega. Hiljuti peakontoris kasutusele võetud kvaliteeditoetuse sisemenetlus on suunatud muu hulgas ka eesmärkide asjakohasusele.

| 30.–31. | Projektide väljatöötamine on oluliselt paranenud tänu ühenduse välisabi reformimisele, millest on antud ülevaade komisjoni vastuses punktile 24.

  6. selgitus – komisjon kinnitab, et projekt oli keeruline. Kuid projekti tulemusel algas tegevus energiavarude jätkusuutliku ja keskkonnasõbraliku kasutamise valdkonnas. |
| --- | --- |

30.–31.

Projektide väljatöötamine on oluliselt paranenud tänu ühenduse välisabi reformimisele, millest on antud ülevaade komisjoni vastuses punktile 24.

6. selgitus – komisjon kinnitab, et projekt oli keeruline. Kuid projekti tulemusel algas tegevus energiavarude jätkusuutliku ja keskkonnasõbraliku kasutamise valdkonnas.

| 32. | Abisaajaid esitavad Venemaa ametiasutused. Selle protsessi muudavad aeg-ajalt keeruliseks Venemaa riigisisesed kooskõlastamisraskused ja valitsusasutustes tehtavad muutused. |
| --- | --- |

32.

Abisaajaid esitavad Venemaa ametiasutused. Selle protsessi muudavad aeg-ajalt keeruliseks Venemaa riigisisesed kooskõlastamisraskused ja valitsusasutustes tehtavad muutused.

| 33. | Venemaa poliitilise keskkonna muutumatu omadus on koostöö puudumine föderaal- ja piirkondlike asutuste vahel ning eri föderaal- ja piirkondlike asutuste vahel. Delegatsioon on igal juhul teinud kõik võimaliku, et tagada kavandatud projektide tõhus rakendamine. |
| --- | --- |

33.

Venemaa poliitilise keskkonna muutumatu omadus on koostöö puudumine föderaal- ja piirkondlike asutuste vahel ning eri föderaal- ja piirkondlike asutuste vahel. Delegatsioon on igal juhul teinud kõik võimaliku, et tagada kavandatud projektide tõhus rakendamine.

| 34. | Abisaajad peavad iga kord alla kirjutama projekti alusdokumendiga nõustumise avaldusele. Seega on neil alati võimalus esitada ettepanekuid projekti muutmise kohta. |
| --- | --- |

34.

Abisaajad peavad iga kord alla kirjutama projekti alusdokumendiga nõustumise avaldusele. Seega on neil alati võimalus esitada ettepanekuid projekti muutmise kohta.

| 35. | Alates 2007. aastast on nõutav üksmeele saavutamine projektide suhtes, et vältida niigi väheste vahendite killustamist ja piirata finantskoostöö meetmete arvu. |
| --- | --- |

35.

Alates 2007. aastast on nõutav üksmeele saavutamine projektide suhtes, et vältida niigi väheste vahendite killustamist ja piirata finantskoostöö meetmete arvu.

| 36. | Nagu on seletatud punktis 24, on projektide väljatöötamise kvaliteet oluliselt paranenud. Hiljuti peakontoris kasutusele võetud kvaliteeditoetuse sisemenetluse käigus keskendutakse muu hulgas ka eesmärkide asjakohasusele. |
| --- | --- |

36.

Nagu on seletatud punktis 24, on projektide väljatöötamise kvaliteet oluliselt paranenud. Hiljuti peakontoris kasutusele võetud kvaliteeditoetuse sisemenetluse käigus keskendutakse muu hulgas ka eesmärkide asjakohasusele.

| 37. | Nüüd käsitletakse Venemaa asutustega peetavas dialoogis ka kaasrahastamist. Kaasrahastamine on keeruline küsimus, mida saab lahendada ainult järk-järgult. |
| --- | --- |

37.

Nüüd käsitletakse Venemaa asutustega peetavas dialoogis ka kaasrahastamist. Kaasrahastamine on keeruline küsimus, mida saab lahendada ainult järk-järgult.

| 38. | Tööruume kajastatakse projekti alusdokumendis ainult Vene abisaajaga peetud diskussiooni tulemusel, mis toimub, kui abisaajal palutakse näidata oma huvitatust projektist. Tavaliselt kohustuvad abisaajad (sealhulgas ministeeriumid) andma projektile ruumid kas siis ministeeriumi hoones või mujal. Komisjon kavatseb teha üksikasjalikud ettepanekud selle kohta, kuidas Vene pool saab näidata oma huvitatust. Näiteks peaksid ametiasutused kaasa aitama rahastatavate meetmete elluviimisele. Venemaa osalust võib suurendada nii, et tal palutakse projekti kaasrahastada või anda sellesse oma mitterahaline panus. |
| --- | --- |

38.

Tööruume kajastatakse projekti alusdokumendis ainult Vene abisaajaga peetud diskussiooni tulemusel, mis toimub, kui abisaajal palutakse näidata oma huvitatust projektist. Tavaliselt kohustuvad abisaajad (sealhulgas ministeeriumid) andma projektile ruumid kas siis ministeeriumi hoones või mujal. Komisjon kavatseb teha üksikasjalikud ettepanekud selle kohta, kuidas Vene pool saab näidata oma huvitatust. Näiteks peaksid ametiasutused kaasa aitama rahastatavate meetmete elluviimisele. Venemaa osalust võib suurendada nii, et tal palutakse projekti kaasrahastada või anda sellesse oma mitterahaline panus.

| 39. | Nagu on selgitatud punktis 24, on projektide väljatöötamise kvaliteet ühenduse välisabi reformi kontekstis tunduvalt paranenud.
  Projektide rakendamise kiirusele avaldab mõju lepingute sõlmimise venimine, mis tuleneb Venemaa ametiasutuste pikaldasest allakirjutamise menetlusest. Kuid mis puudutab lepingu sõlmimisest projekti lõpetamiseni kuluvat aega, siis projektid viiakse enamasti ellu kavakohaselt. |
| --- | --- |

39.

Nagu on selgitatud punktis 24, on projektide väljatöötamise kvaliteet ühenduse välisabi reformi kontekstis tunduvalt paranenud.

Projektide rakendamise kiirusele avaldab mõju lepingute sõlmimise venimine, mis tuleneb Venemaa ametiasutuste pikaldasest allakirjutamise menetlusest. Kuid mis puudutab lepingu sõlmimisest projekti lõpetamiseni kuluvat aega, siis projektid viiakse enamasti ellu kavakohaselt.

| 40. | 2005. aasta juulis läbiviidud välisabi reformi kvaliteedianalüüsi (1) tulemused kinnitavad, et antava abi mõju on nüüd suurem ja abi hallatakse tõhusamalt. Kuid siiski tuleb teha veel parandusi ja neid tehaksegi. |
| --- | --- |

40.

2005. aasta juulis läbiviidud välisabi reformi kvaliteedianalüüsi (1) tulemused kinnitavad, et antava abi mõju on nüüd suurem ja abi hallatakse tõhusamalt. Kuid siiski tuleb teha veel parandusi ja neid tehaksegi.

| 41. | Komisjon pöörab suurt tähelepanu parimate nõustajate valimise ja nende juhtimise menetlusele. |
| --- | --- |

41.

Komisjon pöörab suurt tähelepanu parimate nõustajate valimise ja nende juhtimise menetlusele.

| 42. | Komisjon on seisukohal, et juhtkomitee on projekti suunamise tähtis vahend. Kuna juhtkomiteede liikmete huvid võivad lahkneda, võib juhtkomiteede töös esineda mõningaid puudusi. Kuid juhtkomiteede eelised kaaluvad üldjuhul üles nende puudused. |
| --- | --- |

42.

Komisjon on seisukohal, et juhtkomitee on projekti suunamise tähtis vahend. Kuna juhtkomiteede liikmete huvid võivad lahkneda, võib juhtkomiteede töös esineda mõningaid puudusi. Kuid juhtkomiteede eelised kaaluvad üldjuhul üles nende puudused.

| 43. | Alates uue finantsmääruse kehtestamisest hangib tarvikuid ühenduse delegatsioon. |
| --- | --- |

43.

Alates uue finantsmääruse kehtestamisest hangib tarvikuid ühenduse delegatsioon.

| 44. | Delegatsioon püüab vastavalt võimalustele piirata seadmete ostmist projektide raames. Kuid mõnikord teatab abisaaja, et tal on tungiv vajadus osta seadmeid. Sel juhul peab komisjon selle üle läbirääkimisi. |
| --- | --- |

44.

Delegatsioon püüab vastavalt võimalustele piirata seadmete ostmist projektide raames. Kuid mõnikord teatab abisaaja, et tal on tungiv vajadus osta seadmeid. Sel juhul peab komisjon selle üle läbirääkimisi.

| 45. | Komisjon peab tegema kõik võimaliku, et tagada hankemenetluse läbipaistvus ja õiguspärasus. Lisaviivitusi põhjustab ka Venemaa käibemaksu- ja tollimenetlus. |
| --- | --- |

45.

Komisjon peab tegema kõik võimaliku, et tagada hankemenetluse läbipaistvus ja õiguspärasus. Lisaviivitusi põhjustab ka Venemaa käibemaksu- ja tollimenetlus.

| 46. | Silmas peetakse tavapäraseid kontori- ja infotehnoloogiaseadmeid (vt punkti 44). Eeldatakse, et neid hooldavad abisaajad. |
| --- | --- |

46.

Silmas peetakse tavapäraseid kontori- ja infotehnoloogiaseadmeid (vt punkti 44). Eeldatakse, et neid hooldavad abisaajad.

| 47. | Föderaaltasandil on juba olemas asjakohased õigusaktid (kohustuslikud üldeeskirjad, maksuseaduses on sätestatud humanitaarabi ja tehniline abi), kuid puudub nende kohalikul tasandil rakendamise mehhanism (ja rakendamise soov). Maksuameti piirkondlikel talitustel ei ole rahvusvaheliste lepingute täitmiseks ja tulumaksuvabastamise kohaldamiseks vajalikke sisejuhiseid.
  Seega igapäevaelus, hoolimata vajalike õigusaktide olemasolust ja sellest, et projektidest teatatakse asjakohasele komisjonile, (2) on Venemaal tehniliselt võimatu saada maksuvabastust kohapeal ostetud kaupadele ja teenustele või saada käibemaks hiljem tagasi.
  Seda probleemi rõhutatakse korrapäraselt poliitilisel tasandil, kuid seni edutult. |
| --- | --- |

47.

Föderaaltasandil on juba olemas asjakohased õigusaktid (kohustuslikud üldeeskirjad, maksuseaduses on sätestatud humanitaarabi ja tehniline abi), kuid puudub nende kohalikul tasandil rakendamise mehhanism (ja rakendamise soov). Maksuameti piirkondlikel talitustel ei ole rahvusvaheliste lepingute täitmiseks ja tulumaksuvabastamise kohaldamiseks vajalikke sisejuhiseid.

Seega igapäevaelus, hoolimata vajalike õigusaktide olemasolust ja sellest, et projektidest teatatakse asjakohasele komisjonile, (2) on Venemaal tehniliselt võimatu saada maksuvabastust kohapeal ostetud kaupadele ja teenustele või saada käibemaks hiljem tagasi.

Seda probleemi rõhutatakse korrapäraselt poliitilisel tasandil, kuid seni edutult.

| 48. | Tulemuslikkuse seire programmi peetakse tähtsaks täienduseks projektijuhtimisele ja seda kasutatakse peale TACISe ka muudes valdkondades. Vt punkti 53. |
| --- | --- |

48.

Tulemuslikkuse seire programmi peetakse tähtsaks täienduseks projektijuhtimisele ja seda kasutatakse peale TACISe ka muudes valdkondades. Vt punkti 53.

| 49. | TACISe projektide 2005. aasta seirearuandest ilmneb 2004. aastal juba seiratud projektide kõigi nelja koostisosa – projektide asjakohasuse, tõhususe, tulemuslikkuse, mõju ja jätkusuutlikkusega seonduva kvaliteedi – oluline paranemine. Seega on parandamismeede olnud edukas. |
| --- | --- |

49.

TACISe projektide 2005. aasta seirearuandest ilmneb 2004. aastal juba seiratud projektide kõigi nelja koostisosa – projektide asjakohasuse, tõhususe, tulemuslikkuse, mõju ja jätkusuutlikkusega seonduva kvaliteedi – oluline paranemine. Seega on parandamismeede olnud edukas.

| 51. | Komisjon arvestab iga TACISe projekti kirjelduse koostamisel järjekindlalt kogemustest õpituga. Kvaliteeditoetuse direktoraadi moodustamisega soodustatakse ka eelmiste projektide tulemuste tervele asutusele ühise teadmusbaasi loomist. |
| --- | --- |

51.

Komisjon arvestab iga TACISe projekti kirjelduse koostamisel järjekindlalt kogemustest õpituga. Kvaliteeditoetuse direktoraadi moodustamisega soodustatakse ka eelmiste projektide tulemuste tervele asutusele ühise teadmusbaasi loomist.

| 52. | Projektide järelevalvet ja hindamist on aidanud tõhustada ka loogilise raamistiku kohustuslik kasutamine. See aitab jätkusuutlikkust veelgi tõsta. |
| --- | --- |

52.

Projektide järelevalvet ja hindamist on aidanud tõhustada ka loogilise raamistiku kohustuslik kasutamine. See aitab jätkusuutlikkust veelgi tõsta.

| 53. | Komisjon kaalub ka suurema hulga üksikprojektide hindamist. |
| --- | --- |

53.

Komisjon kaalub ka suurema hulga üksikprojektide hindamist.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

| 54. | Komisjon kavatseb edaspidi rõhutada rolli, mida edukas finantskoostöö võib mängida 2003. aastal kokku lepitud ELi ja Venemaa ühisruumidel rajaneva partnerluse tugevdamisel. |
| --- | --- |

54.

Komisjon kavatseb edaspidi rõhutada rolli, mida edukas finantskoostöö võib mängida 2003. aastal kokku lepitud ELi ja Venemaa ühisruumidel rajaneva partnerluse tugevdamisel.

| 55. | Komisjon on tunnistanud puudusi, mis vastavalt kontrollikoja tähelepanekutele tulenevad osalt projektitsükli eri etappide haldamisel esinevatest puudustest, osalt aga Venemaa abisaajate osaluse ja vastutuse puudumisest. Lisaks on mõnel juhul projekti mõju vähendanud huvide erinevus Vene ühiskonnas, mis väljendub eri ametiasutuste huvide lahknemisena.
  Enamik projekte täitis eesmärgi osaliselt või täielikult ja hoolimata mõne projekti vähesest tulemuslikkusest usub komisjon, et abiprogrammid on kaasa aidanud Euroopa Liidu ja Venemaa valitsuse vahelise koostöö üldisele laienemisele.
  Kuid komisjon kavatseb uue riigistrateegia väljatöötamisel nii õppida kogemusest kui ka arvestada Venemaa uut majandusolukorda.






  a) | Komisjon kavatseb riigi uue põlvkonna 2007.–2013. aasta strateegiadokumendis ja sellega kaasnevas 2007.–2010. aasta riiklikus näidisprogrammis esitada finantskoostöö kolm suurt prioriteetset valdkonda, mis põhinevad Vene Föderatsiooniga 2005. aasta mais kokku lepitud nelja ühisruumi tegevuskavadel. Prioriteetsetes valdkondades võivad esile kerkida konkreetsed eesmärgid. Uue riigi näidisprogrammi lisas loetletakse ka tegevuskavadest tulenevad võimalikud meetmed. Seetõttu peaksid riigi uus strateegiadokument ja riiklik näidisprogramm olema küll üksikasjalikud, kuid jätma ruumi ka dialoogiks. |
| --- | --- | --- |

55.

Komisjon on tunnistanud puudusi, mis vastavalt kontrollikoja tähelepanekutele tulenevad osalt projektitsükli eri etappide haldamisel esinevatest puudustest, osalt aga Venemaa abisaajate osaluse ja vastutuse puudumisest. Lisaks on mõnel juhul projekti mõju vähendanud huvide erinevus Vene ühiskonnas, mis väljendub eri ametiasutuste huvide lahknemisena.

Enamik projekte täitis eesmärgi osaliselt või täielikult ja hoolimata mõne projekti vähesest tulemuslikkusest usub komisjon, et abiprogrammid on kaasa aidanud Euroopa Liidu ja Venemaa valitsuse vahelise koostöö üldisele laienemisele.

Kuid komisjon kavatseb uue riigistrateegia väljatöötamisel nii õppida kogemusest kui ka arvestada Venemaa uut majandusolukorda.

a)

Komisjon kavatseb riigi uue põlvkonna 2007.–2013. aasta strateegiadokumendis ja sellega kaasnevas 2007.–2010. aasta riiklikus näidisprogrammis esitada finantskoostöö kolm suurt prioriteetset valdkonda, mis põhinevad Vene Föderatsiooniga 2005. aasta mais kokku lepitud nelja ühisruumi tegevuskavadel. Prioriteetsetes valdkondades võivad esile kerkida konkreetsed eesmärgid. Uue riigi näidisprogrammi lisas loetletakse ka tegevuskavadest tulenevad võimalikud meetmed. Seetõttu peaksid riigi uus strateegiadokument ja riiklik näidisprogramm olema küll üksikasjalikud, kuid jätma ruumi ka dialoogiks.

| b) | Ühenduse välisabi reformi käigus on alates 2001. aastast täiustatud kõiki projektitsükli haldamise tahke. Reformi raames on abi haldamine üle antud komisjoni delegatsioonile. Nii tagatakse abisaajate suurem osalemine projektide ettevalmistamisel ja kavandamisel.
  Venemaa ametiasutustega dialoogi pidamine on mõnikord olnud raske. Dialoogi on peetud ka käibemaksu küsimuses. Kuid toimivat lahendust ei ole Venemaa valitsus seni leidnud. |
| --- | --- |

b)

Ühenduse välisabi reformi käigus on alates 2001. aastast täiustatud kõiki projektitsükli haldamise tahke. Reformi raames on abi haldamine üle antud komisjoni delegatsioonile. Nii tagatakse abisaajate suurem osalemine projektide ettevalmistamisel ja kavandamisel.

Venemaa ametiasutustega dialoogi pidamine on mõnikord olnud raske. Dialoogi on peetud ka käibemaksu küsimuses. Kuid toimivat lahendust ei ole Venemaa valitsus seni leidnud.

| c) | Kuna projektide seiret ja hindamist on täiendatud loogilise raamistikuga, mille kasutamine on kohustuslik, peaks paranema projektide jätkusuutlikkus. Vene ametiasutustega peetavasse dialoogi on lisatud kaasrahastamise küsimus, mille tähtsust rõhutab asjaolu, et seda on mainitud Venemaad käsitlevas 2007.–2013. aasta strateegiadokumendis. |
| --- | --- |

c)

Kuna projektide seiret ja hindamist on täiendatud loogilise raamistikuga, mille kasutamine on kohustuslik, peaks paranema projektide jätkusuutlikkus. Vene ametiasutustega peetavasse dialoogi on lisatud kaasrahastamise küsimus, mille tähtsust rõhutab asjaolu, et seda on mainitud Venemaad käsitlevas 2007.–2013. aasta strateegiadokumendis.

| d) | Komisjon viib järjekindlalt läbi valdkondade ja riigi hindamist (vt punkti 53). Lisaks arvestatakse iga TACISe projekti kirjelduse koostamisel järjekindlalt kogemusti. Kvaliteeditoetuse direktoraadi moodustamine soodustab ka seniste projektide tulemuste alusel tervele asutusele ühise teadmusbaasi loomist. |
| --- | --- |

d)

Komisjon viib järjekindlalt läbi valdkondade ja riigi hindamist (vt punkti 53). Lisaks arvestatakse iga TACISe projekti kirjelduse koostamisel järjekindlalt kogemusti. Kvaliteeditoetuse direktoraadi moodustamine soodustab ka seniste projektide tulemuste alusel tervele asutusele ühise teadmusbaasi loomist.

| 56. | a) | Komisjon soovib lühendada programmitöö kestust nii, et see ei kahjustaks välisdialoogi ega avaldaks mõju vastutustundele. Dialoogi pidamine on tähtis ja Venemaa suurt bürokraatiat ei ole lihtne kaasata kestvasse dialoogi, hoolimata poliitilise keskkonna üldisest paranemisest pärast ühisruumide poliitikat käsitleva lepingu sõlmimist.
  2005. aasta oktoobris käidi programmitöö alasel lähetusel ja delegatsioon peab pidevalt dialoogi asjakohaste Venemaa asutustega.
  Õigusaktide kohaselt kohustuslik liikmesriikidega konsulteerimine on aeganõudev. Komisjoni eesmärk on lõpetada riigi 2007.–2010. aasta näidisprogrammi väljatöötamine piisavalt vara selleks, et 2007. aasta tegevusprogrammi kohaseid projekte oleks võimalik hakata ette valmistama varakult. |
| --- | --- | --- |

56.

a)

Komisjon soovib lühendada programmitöö kestust nii, et see ei kahjustaks välisdialoogi ega avaldaks mõju vastutustundele. Dialoogi pidamine on tähtis ja Venemaa suurt bürokraatiat ei ole lihtne kaasata kestvasse dialoogi, hoolimata poliitilise keskkonna üldisest paranemisest pärast ühisruumide poliitikat käsitleva lepingu sõlmimist.

2005. aasta oktoobris käidi programmitöö alasel lähetusel ja delegatsioon peab pidevalt dialoogi asjakohaste Venemaa asutustega.

Õigusaktide kohaselt kohustuslik liikmesriikidega konsulteerimine on aeganõudev. Komisjoni eesmärk on lõpetada riigi 2007.–2010. aasta näidisprogrammi väljatöötamine piisavalt vara selleks, et 2007. aasta tegevusprogrammi kohaseid projekte oleks võimalik hakata ette valmistama varakult.

| b) | Komisjon on nõus hinnanguga, et rahastada tohiks ainult neid projekte, mille eesmärgid on täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, realistlikud ja ajakavaga varustatud ning ainult juhul, kui abisaaja vastutab projekti eest. Kaasrahastamine juba ongi Venemaa ametiasutuste jaoks tähtis küsimus. |
| --- | --- |

b)

Komisjon on nõus hinnanguga, et rahastada tohiks ainult neid projekte, mille eesmärgid on täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, realistlikud ja ajakavaga varustatud ning ainult juhul, kui abisaaja vastutab projekti eest. Kaasrahastamine juba ongi Venemaa ametiasutuste jaoks tähtis küsimus.

| c) | Muu hulgas on projektide kvaliteet paranenud välisabi reformiga, mis hõlmab projektide ja programmide järjekindlat läbivaatamist kvaliteeditoetuse rühmades (projekti teema kindlaksmääramise ja projekti väljatöötamise etapis) ning tulemuslikkusele keskenduva järjekindla seire rakendamist. Objektiivselt kontrollitavate näitajate loogilisi raamistikke kasutatakse järjekindlalt projekti tasandil. Komisjon on projektitsükli juhtimist ja loogilist raamistikku järjekindlalt kasutanud alates 2001. aastast.
  Kuna komisjon on pärast ülesannete üleandmist kohapeal esindatud, saab kontrollikoja uuritud ajavahemikuga võrreldes lihtsamalt ja tõhusamalt läbi viia seiret ja seega kõrvaldada puudusi projektide elluviimisel. |
| --- | --- |

c)

Muu hulgas on projektide kvaliteet paranenud välisabi reformiga, mis hõlmab projektide ja programmide järjekindlat läbivaatamist kvaliteeditoetuse rühmades (projekti teema kindlaksmääramise ja projekti väljatöötamise etapis) ning tulemuslikkusele keskenduva järjekindla seire rakendamist. Objektiivselt kontrollitavate näitajate loogilisi raamistikke kasutatakse järjekindlalt projekti tasandil. Komisjon on projektitsükli juhtimist ja loogilist raamistikku järjekindlalt kasutanud alates 2001. aastast.

Kuna komisjon on pärast ülesannete üleandmist kohapeal esindatud, saab kontrollikoja uuritud ajavahemikuga võrreldes lihtsamalt ja tõhusamalt läbi viia seiret ja seega kõrvaldada puudusi projektide elluviimisel.

| d) | Jätkusuutlikkuse kohta vt käesoleva punkti vastust c. Komisjon viib valdkondade hindamist ja tervet riiki hõlmavat hindamist läbi järjekindlalt. Komisjon kaalub ka suurema hulga üksikprojektide hindamist (vt punkti 53). Delegatsioon Moskvas pühendab ka palju jõudu abiandja tegevuse koordineerimisele, et head tava rakendada alati, kui see on kohane ja võimalik. |
| --- | --- |

d)

Jätkusuutlikkuse kohta vt käesoleva punkti vastust c. Komisjon viib valdkondade hindamist ja tervet riiki hõlmavat hindamist läbi järjekindlalt. Komisjon kaalub ka suurema hulga üksikprojektide hindamist (vt punkti 53). Delegatsioon Moskvas pühendab ka palju jõudu abiandja tegevuse koordineerimisele, et head tava rakendada alati, kui see on kohane ja võimalik.

---

(1)  Komisjoni personali töödokument “Qualitative Assessment of the Reform of External Assistance”, SEK(2005) 963, 11. juuli 2005.

(2)  Vene Föderatsiooni valitsuse otsusega 2004. aasta juulis moodustatud “Humanitaar- ja tehnilise abi komisjon”.

---

| 19.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 119/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 119/17

---

Kontrollikoja aruanne Euroopa Keskpanga juhtimise tulemuslikkuse auditi kohta 2004. eelarveaasta osas koos Euroopa Keskpanga vastustega

(2006/C 119/02)

| 1. | Kontrollikoja audit Euroopa Keskpanga juhtimise tulemuslikkuse kohta põhines Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga (EKP) põhikirja kohta koostatud protokolli artikli 27 lõikel 2 (1). 2004. eelarveaasta auditi teemaks valiti EKP personalipoliitika tõhusus. Kontrollikoda viis läbi ka järelauditi projektide järelevalve ja väljastpoolt tellitud teenuste hankimise ja haldamise osas. |
| --- | --- |

1.

Kontrollikoja audit Euroopa Keskpanga juhtimise tulemuslikkuse kohta põhines Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga (EKP) põhikirja kohta koostatud protokolli artikli 27 lõikel 2 (1). 2004. eelarveaasta auditi teemaks valiti EKP personalipoliitika tõhusus. Kontrollikoda viis läbi ka järelauditi projektide järelevalve ja väljastpoolt tellitud teenuste hankimise ja haldamise osas.

PERSONALIPOLIITIKA

| 2. | EKP 2004. aasta eelarve oli 376,4 miljonit eurot, millest 145,9 miljonit eurot (39 %) kasutati personalikuludeks (2). |
| --- | --- |

2.

EKP 2004. aasta eelarve oli 376,4 miljonit eurot, millest 145,9 miljonit eurot (39 %) kasutati personalikuludeks (2).

| 3. | Alates EKP loomisest 1999. aastal on asutuse töötajate arv kiiresti suurenenud ning kasvanud 518 inimeselt 1999. aastal 1 309 inimeseni 2004. aasta lõpus. Personaliosakond tegeles käivitamisetapis peamiselt personali värbamise ja igapäevaste haldusülesannetega ning lahendas personalipoliitikaga seonduvaid lühiajalisi probleeme. Praeguses ühendamisetapis määratles EKP (3) personalijuhtimises mitmeid valdkondi, mis vajavad edasiarendamist ja parandusmeetmete võtmist. |
| --- | --- |

3.

Alates EKP loomisest 1999. aastal on asutuse töötajate arv kiiresti suurenenud ning kasvanud 518 inimeselt 1999. aastal 1 309 inimeseni 2004. aasta lõpus. Personaliosakond tegeles käivitamisetapis peamiselt personali värbamise ja igapäevaste haldusülesannetega ning lahendas personalipoliitikaga seonduvaid lühiajalisi probleeme. Praeguses ühendamisetapis määratles EKP (3) personalijuhtimises mitmeid valdkondi, mis vajavad edasiarendamist ja parandusmeetmete võtmist.

| 4. | Kontrollikoja auditi eesmärk oli hinnata EKP personalipoliitika tõhusust personali värbamise ja liikuvuse, palkade, hüvitiste ja puudumiste haldamise osas. Kontrollikoda hindas, kas EKP oli |
| --- | --- |

4.

Kontrollikoja auditi eesmärk oli hinnata EKP personalipoliitika tõhusust personali värbamise ja liikuvuse, palkade, hüvitiste ja puudumiste haldamise osas. Kontrollikoda hindas, kas EKP oli

| — | loonud tervikliku ja järjekindla personalipoliitika, mis vastab EKP organisatsiooni vajadustele, |
| --- | --- |

—

loonud tervikliku ja järjekindla personalipoliitika, mis vastab EKP organisatsiooni vajadustele,

| — | võtnud kesktasandil kasutusele piisavad mehhanismid personalipoliitika rakendamise järelevalveks, |
| --- | --- |

—

võtnud kesktasandil kasutusele piisavad mehhanismid personalipoliitika rakendamise järelevalveks,

| — | rakendanud personalipoliitikat nõuetekohaselt kõikidel tasanditel. |
| --- | --- |

—

rakendanud personalipoliitikat nõuetekohaselt kõikidel tasanditel.

| 5. | EKP personalipoliitika teatud valdkondade terviklikkust võrreldi teiste rahvusvaheliste organisatsioonide – Euroopa Investeerimispanga (EIP), Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) ja ELi asutuste – personalipoliitikaga. Lisaks uuris kontrollikoda EKP kesktalituste kasutuses olevat juhtimisteavet, mis on mõeldud personalipoliitika rakendamise järelevalveks. Organisatsiooniüksustest (4) koostatud valimi põhjal uuris kontrollikoda, kuidas personalipoliitika teatud valdkondi oli rakendatud. |
| --- | --- |

5.

EKP personalipoliitika teatud valdkondade terviklikkust võrreldi teiste rahvusvaheliste organisatsioonide – Euroopa Investeerimispanga (EIP), Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) ja ELi asutuste – personalipoliitikaga. Lisaks uuris kontrollikoda EKP kesktalituste kasutuses olevat juhtimisteavet, mis on mõeldud personalipoliitika rakendamise järelevalveks. Organisatsiooniüksustest (4) koostatud valimi põhjal uuris kontrollikoda, kuidas personalipoliitika teatud valdkondi oli rakendatud.

| 6. | EKP on aastate jooksul välja töötanud järjekindla personalipoliitika, mis vastab selle peamistele organisatsioonilistele vajadustele. Parandusi tuleks siiski veel teha värbamise, palgaastmete määramise, distsiplinaarmeetmete ning ka kiusamise ja ahistamise ennetamise osas. Mõne nimetatud valdkonna osas ei suudeta nõukogu direktiive veel täielikult järgida. |
| --- | --- |

6.

EKP on aastate jooksul välja töötanud järjekindla personalipoliitika, mis vastab selle peamistele organisatsioonilistele vajadustele. Parandusi tuleks siiski veel teha värbamise, palgaastmete määramise, distsiplinaarmeetmete ning ka kiusamise ja ahistamise ennetamise osas. Mõne nimetatud valdkonna osas ei suudeta nõukogu direktiive veel täielikult järgida.

| 7. | Kesktasandil on võetud kasutusele mehhanisme personalipoliitika rakendamise järelevalve teostamiseks, kuid personaliosakonna järelevalvefunktsiooni osas esines ikka veel puudusi, mis olid seotud eelkõige värbamise, organisatsiooniüksuste poolt korraldatud koolituse ning puhkuste ja puudumiste haldamisega. |
| --- | --- |

7.

Kesktasandil on võetud kasutusele mehhanisme personalipoliitika rakendamise järelevalve teostamiseks, kuid personaliosakonna järelevalvefunktsiooni osas esines ikka veel puudusi, mis olid seotud eelkõige värbamise, organisatsiooniüksuste poolt korraldatud koolituse ning puhkuste ja puudumiste haldamisega.

| 8. | Üldiselt on EKP personalipoliitikat kõigil tasanditel rakendanud lähtuvalt vastuvõetud suunistest, kuigi leiti ka terviklikkuse ja ühtsusega seotud puudusi palkade kehtestamise, lisatasude jagamise, värbamise ja koolituse osas. Suurimaks puuduseks oli aga see, et puhkuste ja puudumiste osas kehtestatud korda järgiti vaid vähesel määral. |
| --- | --- |

8.

Üldiselt on EKP personalipoliitikat kõigil tasanditel rakendanud lähtuvalt vastuvõetud suunistest, kuigi leiti ka terviklikkuse ja ühtsusega seotud puudusi palkade kehtestamise, lisatasude jagamise, värbamise ja koolituse osas. Suurimaks puuduseks oli aga see, et puhkuste ja puudumiste osas kehtestatud korda järgiti vaid vähesel määral.

| 9. | Kontrollikoda soovitab EKP-l |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoda soovitab EKP-l

| — | muuta oma personalipoliitika terviklikumaks ja ajakohastada seda regulaarsemalt kui praegu ning võtta arvesse teistes samalaadsetes rahvusvahelistes organisatsioonides toimuvat arengut, |
| --- | --- |

—

muuta oma personalipoliitika terviklikumaks ja ajakohastada seda regulaarsemalt kui praegu ning võtta arvesse teistes samalaadsetes rahvusvahelistes organisatsioonides toimuvat arengut,

| — | tugevdada personali kesktasandi järelevalvet, et tagada personalipoliitika ühtne rakendamine terves organisatsioonis ning alustada personali tulemuslikkuse hindamist, kasutades tulemuslikkuse mõõtmise põhiindikaatoreid ja kriitilisi arengutegureid, |
| --- | --- |

—

tugevdada personali kesktasandi järelevalvet, et tagada personalipoliitika ühtne rakendamine terves organisatsioonis ning alustada personali tulemuslikkuse hindamist, kasutades tulemuslikkuse mõõtmise põhiindikaatoreid ja kriitilisi arengutegureid,

| — | lahendada puhkuste ja puudumiste osas avastatud probleemid järelevalve parandamise, täpsema teabeedastuse ja kohustuste parema määratlemise abil. |
| --- | --- |

—

lahendada puhkuste ja puudumiste osas avastatud probleemid järelevalve parandamise, täpsema teabeedastuse ja kohustuste parema määratlemise abil.

EELMISTE TÄHELEPANEKUTE JÄRELKONTROLL

| 10. | Kontrollikoda viis läbi järelauditi projektide järelevalve (5) ja väljastpoolt tellitud teenuste hankimise ja haldamise (6) kohta. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoda viis läbi järelauditi projektide järelevalve (5) ja väljastpoolt tellitud teenuste hankimise ja haldamise (6) kohta.

| 11. | Kesktasandi järelevalvet teostatakse üksnes IT-alaste projektide puhul ning see hõlmab ainult IT-ressursse. Teiste projektide järelevalvet teostab iga vastav organisatsiooniüksus ikka veel ainult kohalikul tasandil ilma teise tasandi sõltumatu kontrollita prioriteetide seadmise, kinnitamise ja järelevalve etapis. Lisaks hilinesid peaaegu pooled projektid, mille suhtes teostati 2004. aastal kesktasandi järelevalvet, esialgse ajakavaga võrreldes üle 20 %. |
| --- | --- |

11.

Kesktasandi järelevalvet teostatakse üksnes IT-alaste projektide puhul ning see hõlmab ainult IT-ressursse. Teiste projektide järelevalvet teostab iga vastav organisatsiooniüksus ikka veel ainult kohalikul tasandil ilma teise tasandi sõltumatu kontrollita prioriteetide seadmise, kinnitamise ja järelevalve etapis. Lisaks hilinesid peaaegu pooled projektid, mille suhtes teostati 2004. aastal kesktasandi järelevalvet, esialgse ajakavaga võrreldes üle 20 %.

| 12. | 2003. aasta septembris väljastati uus haldusalane ringkiri EKP hankelepingute sõlmimise korra kohta. Lisaks töötati välja andmebaasi prototüüp, kuhu registreeritakse kõik hankelepingute sõlmimise korra erandid (üle 10 000 euro suurused hanked) ja kõik suured ostud (üle 250 000 euro). Vaatamata sellele ei ole EKP ikka veel rakendanud konsultantide ja tarnijate tegevuse kvaliteedikontrolli ei kesktasandil ega ka detsentraliseeritult. |
| --- | --- |

12.

2003. aasta septembris väljastati uus haldusalane ringkiri EKP hankelepingute sõlmimise korra kohta. Lisaks töötati välja andmebaasi prototüüp, kuhu registreeritakse kõik hankelepingute sõlmimise korra erandid (üle 10 000 euro suurused hanked) ja kõik suured ostud (üle 250 000 euro). Vaatamata sellele ei ole EKP ikka veel rakendanud konsultantide ja tarnijate tegevuse kvaliteedikontrolli ei kesktasandil ega ka detsentraliseeritult.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 2006. aasta 5. aprilli istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Hubert WEBER

---

(1)  Artikli 27 lõike 2 kohaselt “asutamislepingu artikli 248 sätted puudutavad üksnes EKP juhtimise tulemuslikkuse hindamist”. Euroopa Keskpanka puudutavad institutsioonilised sätted on toodud EÜ asutamislepingu artiklis 110.

1

(2)  Sellest 133,2 miljonit eurot moodustavad otsesed palgakulud ja 12,7 miljonit eurot kaudsed personalikulud, nagu kulutused värbamisele ja kolimistoetused.

2

(3)  Organisatsiooni muutust puudutava programmi “Uuenev EKP” (“ECB in Motion”) raames käivitas juhatus mitmeid personali seas läbi viidud uuringuid, mille eesmärk oli EKP tõhususe ja mõjususe parandamine.

3

ECB in Motion

(4)  Tekstis kasutatakse EKP peadirektoraatide ja direktoraatide kohta terminit “organisatsiooniüksused”.

4

(5)  ELT C 286, 23.11.2004, ja EÜT C 341, 4.12.2001.

5

(6)  ELT C 45, 20.2.2004.

6

---

EUROOPA KESKPANGA VASTUS

Euroopa Keskpank (EKP) tervitab Euroopa Kontrollikoja aruannet 2004. eelarveaasta kohta ja hindab seda, et kontrollikoda tunnustab EKP poolt välja töötatud ühtset personalijuhtimise poliitikat, mis käsitleb tema peamisi organisatsioonilisi vajadusi.

EKP võtab arvesse kontrollikoja tähelepanekuid ja parandusettepanekuid. EKP on seadnud esmatähtsateks eemärkideks arendada mitmekesisuse poliitikat ning luua kiusamise ja ahistamise vältimise raamistik. Töö nende küsimustega on jõudnud lõppjärku. Ehkki EKP tavad on kooskõlas Euroopa Liidu direktiivide sisuga, jätkab EKP edasiste täienduste tegemist, et tagada oma normide ja eeskirjade täielik vastavus direktiividele. Poliitika väljatöötamisel arvestab EKP alati nii sarnaste rahvusvaheliste organisatsioonide kui ka Euroopa Keskpankade Süsteemi kuuluvate liikmesriikide pankade arengut. Lisaks pööratakse puhkuse ja töölt puudumise reeglite täitmisega seoses lähitulevikus erilist tähelepanu töölt puudumise korralduse järelevalve parandamisele. Personalipoliitika tulemuslikkuse mõõtmise osas on EKP otsustanud järk-järgult rakendada tulemuslikkuse põhinäitajaid.

EKP projektide juhtivkomitee on alati teostanud keskset järelevalvet peamiste IT-alaste ja muude projektide üle. 2005. aasta kolmandast kvartalist alates laienes projektide juhtivkomitee kui keskse järelevalveorgani roll kõikidele IT-projektidele, mis moodustavad valdava osa EKP projektidest. Konsultantide ja hankijate töö kvaliteedi kontrollimine on tasandjuhtimise vastutusala lahutamatu osa.

---