----

----

I Tiedonantoja

Tilintarkastustuomioistuin

----

ERITYISKERTOMUS nro 1/2006

koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäisemiseen liittyvästä Euroopan sosiaalirahaston tuesta sekä komission vastaukset

(annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)

(2006/C 99/01)

SISÄLLYS

SANASTO

Liitteet 1—3

Komission vastaukset

SANASTO

TIIVISTELMÄ

JOHDANTO

Koulunkäynnin keskeyttäneiden määrä tarkoitus puolittaa vuoteen 2010 mennessä

ESR:n käyttö koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäisemisessä

Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa

TARKASTUKSEEN PERUSTUVAT HUOMAUTUKSET

Komission hallinnointitehtävän täyttäminen

ESR:sta yhteisrahoitettujen toimien hallinnointi jäsenvaltioissa

Edelsikö rahoituksen myöntämistä odotetun taloudellisen hyödyn asianmukainen analysointi?

Taulukko 1

EU:n yhteisrahoittamiin koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäisemistoimiin liittyvien suunniteltujen ja toteutuneiden menojen kokonaismäärä tarkastetuissa kuudessa jäsenvaltiossa

Yksilöitiinkö edunsaajat ja kohdennettiinko varat erityistarpeiden mukaan?

Taulukko 2

Koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäisemistoimien edunsaajaryhmät jäsenvaltioittain

Kohdennettiinko varat niitä eniten tarvitseville?

Maksimoiko hankehallinnointi tuen vaikutuksen?

Yksittäiset edunsaajat yksilöitävä paremmin

Suppeat hallinnoinnin tietojärjestelmät ja tiedonvaihto

Oliko seuranta ja arviointi asianmukaista?

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

a)   Oliko komissio täyttänyt hallinnointitehtävänsä alaan liittyvän ESR:n rahoituksen moitteettoman varainhoidon kannalta?

b)   Edelsikö rahoituksen myöntämistä odotetun taloudellisen hyödyn asianmukainen analysointi?

c)   Oliko edunsaajat yksilöity ja resurssit kohdennettu osapuolten erityistarpeiden mukaan ja järkevästi sekä kustannustehokkuuden kannalta tarkoituksenmukaisesti?

d)   Toteutettiinko hankkeet siten, että toimien erityistavoitteet ja koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäisemistä koskeva yleistavoite olivat saavutettavissa?

e)   Suoritettiinko jäsenvaltioissa asianmukaisia seuranta- ja arviointitoimia sen varmistamiseksi, että toimet kohdentuvat tehokkaasti asetettuihin tavoitteisiin?

Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 23. helmikuuta 2006 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Hubert WEBER

presidentti

----

(1)  Koulunkäynnin keskeyttäjiksi määriteltiin 18—24-vuotiaat, joilla oli korkeintaan alemman keskiasteen koulutus ja jotka eivät olleet yleissivistävässä tai ammatillisessa koulutuksessa.

(2)  Eurostatin työmarkkinatutkimus.

(3)  Alemman keskiasteen koulutus tai peruskoulutuksen toinen vaihe. Tämän vaiheen koulutus vastaa yleensä sisällöltään ISCED 1 -tasolta alkaneen peruskoulutuksen suorittamista. Koulutuksen tavoitteena on useissa, ellei peräti useimmissa maissa elinikäisen oppimisen ja yksilönkehityksen perustan luominen. Opetusohjelmat perustuvat tällä tasolla yleensä aineopetukseen ja niiden yhteydessä käytetään useimmissa tapauksissa useita erikoistuneita opettajia, jotka antavat opetusta erikoistumisalallaan. Kaikkien perustaitojen opetus tapahtuu tällä tasolla. Tämän tason päättymisvaihe osuu usein yksiin oppivelvollisuuden päättymisen kanssa maissa, joissa oppivelvollisuus on olemassa.

(4)  Koulunkäynnin keskeyttäjiksi määriteltiin 18—24-vuotiaat, joilla oli korkeintaan alemman keskiasteen koulutus ja jotka eivät olleet yleissivistävässä tai ammatillisessa koulutuksessa.

(5)  Komission vuonna 2002 antaman tiedonannon Koulutuksen eurooppalaiset vertailuarvot: Lissabonin Eurooppa-neuvoston seuranta mukaan EU:n keskimääräinen osuus oli 19 prosenttia. Tiedonannossa todettiin, että ongelmaan oltiin puuttumassa monien toimien avulla (opinto-ohjaus; varhaiseen havaitsemiseen ja ennaltaehkäisyyn perustuvat järjestelmät; yksittäiset riskiryhmille suunnattavat tukialoitteet sekä opetuksen sisällön ja lähestymistapojen rikastamiseen liittyvät toimenpiteet).

(6)  Neuvoston päätös 2002/177/EY (EYVL L 60, 1.3.2002, s. 60).

(7)  KOM(2005) 549, 30. marraskuuta 2005, s. 19.

(8)  Komission tiedonanto Koulutuksen eurooppalaiset vertailuarvot: Lissabonin Eurooppa-neuvoston seuranta, KOM(2002) 629 lopullinen, 20. marraskuuta 2002 (ei julkaistu virallisessa lehdessä).

(9)EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1.

(10)EYVL L 63, 3.3.2001, s. 21.

(11)  34 artiklan 1 kohdan c alakohta ja 37 artikla.

(12)  Lausunto nro 2/2005 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä (KOM(2004) 492 lopullinen, 14. heinäkuuta 2004) (EUVL C 121, 20.5.2005, s. 14).

(13)  Komission tiedonanto: ohjelmien laatimisohjeet ohjelmakaudeksi 2000—2006, toinen osa: C: työllistettävyyden, taitojen ja liikkuvuuden lisääminen elinikäisen oppimisen avulla, 1. heinäkuuta 1999.

(14)  The EU Economy: 2004 Review, komission valmisteluasiakirja, SEC(2004) 1368, 26. lokakuuta 2004, kohta 4.1. ”There is no solid evidence that education influences the aggregate employment rate ... partly because researchers have not had access to data ... on functional competences, as opposed to years of schooling. On the other hand, encouraging more people to complete upper-secondary education would have the effect of evening out the distribution of skills ... and might be expected to have a positive long-term employment impact” [Ei ole pätevää osoitusta siitä, että koulutus vaikuttaisi yleiseen työllisyystasoon...osittain siksi, että tutkijoilla ei ole ollut käytettävissään tietoja ... toiminnallisesta pätevyydestä koulutusvuosiin nähden. Toisaalta kannustettaessa useampia henkilöitä suorittamaan loppuun ylemmän keskiasteen opinnot pätevyys jakautuisi tasaisemmin ... ja saattaisi vaikuttaa myönteisesti työllisyyteen pitkällä aikavälillä].

(15)  Espanja (Andalusia), Ranska, Portugali, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta.

(16)  Määrät ovat joissakin tapauksissa arvioita, koska tarkkoja lukuja koulunkäynnin keskeyttämistä koskevista toimista ei ollut saatavissa.

(17)  Ainoastaan toteutuneet menot vuosilta 2000—2002.

(18)  Ainoastaan toteutuneet menot vuosilta 2000—2001.

(19)  Espanja, Ranska, Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta.

(20)Improving Student retention and Achievement, P. Martinez, 2001, Learning and Skills Development Agency.

(21)  Espanja (Andalusia), Ranska, Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta.

(22)  Lähde: DfES Statistical Service.

(23)  Espanja, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta.

(24)  ”Constructions sociales des absentéïsmes et des décrochages scolaires en France et en Angleterre”, maaliskuu 2003. Raportti kehityksestä ja ohjelmatyöstä vastaavalle Ranskan opetusministeriön osastolle, laatija: ”Le Laboratoire de recherches sociales en éducation et formation — FARSEF — Observatoire Européen de la Violence Scolaire”.

(25)  Espanja (Andalusia) ja Alankomaat.

(26)  Irlanti, Ranska ja Yhdistynyt kuningaskunta.

(27)  Youth Inc.

(28)  Portugali ja Espanja (Andalusia ja Katalonia).

(29)  Irlanti, Ranska, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta.

(30)  Työllisyydestä, työstä ja sosiaalisesta osallisuudesta vastaavan ministerin kirje, 6. elokuuta 2004.

(31)  Kiertokirje 03/06, ”Strategic Area Reviews”, maaliskuu 2003, Learning and Skills Council.

(32)  Espanja, Ranska, Irlanti, Alankomaat, Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta.

(33)  Future Train.

----

LIITE 1

NIIDEN 18—24-VUOTIAIDEN KOKONAISMÄÄRÄ, JOILLA ON KORKEINTAAN ALEMMAN KESKIASTEEN KOULUTUS JA JOTKA EIVÄT OLE JATKOKOULUTUKSESSA TAI AMMATILLISESSA KOULUTUKSESSA

”Koulunkäynnin keskeyttäjillä” tarkoitetaan 18—24-vuotiaita henkilöitä, jotka täyttävät seuraavat kaksi ehtoa: koulutustaso on korkeintaan ISCED 0, 1 tai 2 ja vastaajat eivät ilmoituksensa mukaan ole olleet yleissivistävässä tai ammatillisessa koulutuksessa kyselyä edeltäneiden neljän viikon aikana (osoittaja). Nimittäjän muodostaa saman ikäryhmän kokonaismäärä, lukuun ottamatta niitä, jotka jättivät vastaamatta kysymyksiin ”ylin koulutustaso tai ammatillinen koulutus” ja ”osallistuminen yleissivistävään tai ammatilliseen koulutukseen”. Sekä osoittajat että nimittäjät ovat peräisin EU:n työvoimatutkimuksesta.

Eurostatin rakenteelliset indikaattorit / Sosiaalinen koheesio / Koulunkäynnin keskeyttäjät

Sellaisten 18—24-vuotiaiden osuus, joilla on korkeintaan alemman keskiasteen koulutus ja jotka eivät ole jatkokoulutuksessa tai ammatillisessa koulutuksessa.i: HuomautuksetKyselyssä sovellettiin yhdenmukaistettuja käsitteitä ja määritelmiä, joten yleissivistävää ja ammatillista koulutusta koskevat tiedot eivät ole seuraavilta osin vertailtavissa edeltäviin vuosiin:
—

2003 (CZ, DK, EL, IE, CY, HU, AT, SI, FI, SE, NO ja CH) ja 2004 (BE, LT, MT, PL, PT ja RO) opetuksen laajemman kattavuuden takia

—

2003 (SK) itseopiskelua koskevien rajoitusten takia

—

2003 (DE) harrastepohjaisten kurssien huomiotta jättämisen takia

—

1999 (NL), 2000 (PT), 2003 (FR ja CH) viitejakson muutosten takia (aiemmin: kyselyä edeltävä viikko; CH: ammatillisen koulutuksen osalta 12 kuukautta neljän viikon sijasta)

—

1999 (LU) alemman keskiasteen koulutustason uuden määrittelyn takia

—

EU15, euroalue ja EU25 eivät ole vertailtavissa.
Kyselytyypin muutosten takia tiedot eivät ole vertailtavissa edeltäviin vuosiin seuraavissa tapauksissa: IT (vuodesta 1993 alkaen), PT (vuodesta 1998 alkaen), BE ja UK (vuodesta 1999 alkaen), FI (vuodesta 2000 alkaen), SE ja BG (vuodesta 2001 alkaen), LV ja LT (vuodesta 2002 alkaen), HU (vuodesta 2003 alkaen), FI (vuoden 2003 ensimmäisen neljänneksen osalta) ja AT (vuoden 2003 toisen neljänneksen osalta).Tulosten suureen ajankohdittaiseen vaihteluun on osasyynä pieni otantakoko (DK, LU, IS, NO, EE, LV, LT, CY, MT ja SI).Perusjoukkoon (nimittäjä) eivät sisälly ulkomailla opiskelevat (CY).EU:n aggregaatit perustuvat
—

vuoteen 1999 saakka saatavissa olleisiin maakohtaisiin tietoihin

—

vuodesta 1999 lähtien lähimmältä vuodelta peräisin oleviin tuloksiin maakohtaisten tietojen puuttuessa ja Yhdistyneen kuningaskunnan kohdalla väliaikaisiin tietoihin (kaikki GCSE-tasot on jätetty huomiotta kunnes uusi ISCED 3c -tason määritelmä otetaan käyttöön EU:n tasolla vuonna 2005).

Lähde: Eurostat.

----

LIITE 2

JÄSENVALTIOISSA TARKASTETUT OHJELMAT

ESPANJA

Sopeuttavat tukiohjelmat (Social Guarantee Programmes, SGP)

Andalusia — tavoite 1 toimenpideohjelma, toimintalinja 4A, toimenpide 15 A

Ohjelman luonne? Sopeuttavien tukiohjelmien kohderyhmänä ovat oppilaat, jotka eivät opetusohjelmaan sisällytetyistä erityiskursseista huolimatta täytä ylemmän keskiasteen koulutuksen päättötodistuksen saamiseen edellytettäviä vähimmäisvaatimuksia. Tavoitteena on helpottaa heidän siirtymistään työmarkkinoille antamalla heille samalla mahdollisuus opintojen jatkamiseen erityisessä ammatillisessa koulutuksessa. Osallistujat ovat yleensä 16—21-vuotiaita ja kurssien kesto vaihtelee kuudesta kuukaudesta kahteen lukuvuoteen. Kullakin luokalla on enintään 20 oppilasta.

Yhteisrahoitetut toimet? Sopeuttavat tukiohjelmat ovat kansallisia ohjelmia, joita opetusministeriö toteuttaa valtion kouluissa kullakin alueella alueellisten erityisasetusten nojalla. Ohjelmilla on yhteinen viisialainen rakenne: erityinen ammatillinen koulutus (ammatilliset taidot); työharjoittelu ja neuvonta; henkilökohtaisia ja sosiaalisia taitoja koskeva perustason opintoneuvonta; täydentävät toimet.

Ohjelmat voidaan kohdentaa myös erityisryhmiin, kuten nuoriin, joilla on erityisiä koulutustarpeita; kohteena voivat olla niin ikään epäsuotuisassa asemassa oleviin etnisiin vähemmistöihin kuuluvat nuoret tai esimerkiksi vangit. Toimien toteuttajana voivat olla keskiasteen koulut, kunnat tai voittoa tavoittelemattomat yhdistykset.

Ohjelman vaikuttavuuteen liittyneet näkökohdat? Kursseista jaettiin tietoa esimerkiksi Internet-sivustoilla ja työryhmien, postin ja mainonnan välityksellä; näin varmistettiin sopeuttavien tukiohjelmien laaja tunnettuus. Ohjelman täytäntöönpanijat olivat erittäin kiinnostuneita, sitoutuneita ja tehtävään omistautuneita, mitä pidettiin tarkastuksen yhteydessä tärkeänä tekijänä ohjelman onnistumiselle. Yhtenä vaikeutena oli kuitenkin se, että koulunkäynnin keskeyttämisongelmaan puuttumiselle ei ollut asianmukaista analyyttistä perustaa ja että toimenpiteeseen ei kohdistettu erityisarviointia eikä seurantatoimia.

Katalonia — tavoite 3 toimenpideohjelma, toimenpide 4.4

Ohjelman luonne? Sopeuttavat tukiohjelmat otettiin Espanjassa käyttöön vasta vuonna 1992, mutta Katalonian opetusministeriö ja työministeriö olivat panneet täytäntöön vastaavanlaisia, päättötodistuksettomiin oppilaisiin kohdennettuja kursseja lukuvuodesta 1986/87 alkaen. Sopeuttavat tukiohjelmat toteutetaan yleensä opetusministeriön ja kuntien välisen yhteistyön avulla, tavallisen koulutusjärjestelmän ulkopuolella.

Yhteisrahoitetut toimet? Kurssit koostuivat ensinnäkin kahden opettajan opetusministeriön ja kunnan nimissä antamasta peruskoulutuksesta ja toiseksi ammatillisesta koulutuksesta.

Ohjelman vaikuttavuuteen liittyneet näkökohdat? Ministeriö suunnittelee ja koordinoi kurssit kullekin kunnalle vuosittain tarveanalyysin perusteella. Se, että ministeriö hallinnoi sopeuttavia tukiohjelmia ja vastaavia kursseja suoraan yhteistyössä kuntien kanssa, takaa kurssien vähimmäistarjonnan ja samalla myös ohjelman vakauden. Kurssien toteuttamisesta vastaa useiden vuosien ajan sama työryhmä, mikä puolestaan merkitsee kokemukseen ja taitotietoon perustuvaa lisäarvoa. Myös arviointi kuului tärkeänä osana ohjelmaan; oppilaiden edistyminen ja saavutukset olivat seurannan ja arvioinnin kohteena.

Ohjelman onnistumista osoittivat esimerkiksi seuraavat tekijät: kurssit keskittyivät lähinnä käytännön aiheisiin, ne toteutettiin yleensä koulujärjestelmän ulkopuolella, ja opetuksesta vastasi ainoastaan kaksi tutoria koko kurssin keston ajan, minkä lisäksi luokkakoot olivat pieniä (yleensä 15 oppilasta), joten opetus oli henkilökohtaisempaa. Toimista vastasi useiden vuosien ajan sama ryhmä; jatkuvuus mahdollisti tärkeän taitotiedon kehittymisen ja loi verkoston, joka helpotti hyvien käytäntöjen siirtoa ja korkeatasoista tukea ja seurantaa kunkin kurssin kohdalla.

RANSKA

Elinikäinen koulutus ja oppiminen, tavoite 3, yhtenäinen ohjelma-asiakirja kaudelle 2000—2006

Ohjelman luonne? ESR tuki koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämistä Ranskassa kolmen erillisen, elinikäisen oppimisen alaan kuuluvan toiminnon kautta, jotka toteutettiin tavoitteen 3 piirissä yhtenäisen, kautta 2000—2006 koskevan ohjelma-asiakirjan perusteella. Toiminnot oli ryhmitelty seuraavan tavoitteen alle: ”uusien mahdollisuuksien tarjoaminen koulunkäynnin keskeyttäneille nuorille”.

Keskeisenä toimintatapana oli tukea olemassa olevia, kansallisiin asetuksiin perustuvia toimia, joiden tavoitteena oli auttaa oppilaita saavuttamaan ylemmän keskiasteen koulutus. Koulunkäynnin keskeyttämismääritelmästä riippuen koulunkäynnin lopettaa vuosittain 60 000—150 000 nuorta, joilla ei ole minkäänlaista tutkintoa. Niiden 18—24-vuotiaiden, joilla on korkeintaan alemman keskiasteen koulutus, osuudeksi arvioitiin 14,2 prosenttia (2004 (1)).

Yhteisrahoitetut toimet?”Sosiaalisen sopeuttamisen suunnitelma” (Mission Générale d'Insertion — MGI) koostuu erityiskursseista, joiden avulla pyritään motivoimaan ja kannustamaan oppilaita saavuttamaan ylemmän asteinen tutkinto. Kursseille hyväksytyt oppilaat olivat yli 16-vuotiaita nuoria, jotka eivät olleet siirtyneet ylemmän keskiasteen koulutukseen ja olivat kokeneet koulussa vaikeuksia tai olivat olleet poissa koulusta alle vuoden. Paikallisten asetusten nojalla kyseisillä oppilailla oli mahdollisuus pyytää arviointikeskustelua koulun työryhmän ja koulutuspsykologin kanssa. Kurssin valintalautakunta ehdotti opiskelijalle sopivaa tukikurssia, josta sovittiin nuoren kanssa kurssityöryhmän suorittaman haastattelun perusteella.

”Erityistarpeisiin tarkoitettuja luokkia” (dispositifs relais) perustettiin oppilaille, jotka kävivät keskiasteen koulua ja joilla oli oppimisvaikeuksia. Pienten, korkeintaan 12 oppilaan luokkien avulla pyrittiin vastaamaan oppilaiden erityistarpeisiin. Yksilöllinen opetussuunnitelma, aikataulut ja opetussuunnitelman ulkopuoliset toiminnot (esimerkiksi urheilu) auttoivat motivaationsa menettäneitä nuoria pääsemään takaisin tavalliseen opetusohjelmaan.

”Pilottitoimet” (les actions pilotes) olivat paikallisiin tarpeisiin perustuvia erityishankkeita. Niiden yhteydessä oppilaille tarjottiin yleensä opetusohjelman ulkopuolista toimintaa (esimerkiksi koulun jälkeen järjestettäviä kotitehtävätunteja, retkiä sekä kulttuuri-, taide ja urheilutoimintaa). Iältään 15—20-vuotiaiden nuorten kohdalla toimien avulla tuettiin uravalintaa ja autettiin kartuttamaan työkokemusta paikallisissa yrityksissä. ”Uuden mahdollisuuden koulu” -pilottihankkeen tavoitteena oli nuorten sopeuttaminen talouselämään tarjoamalla räätälöityjä kursseja ja työkokemusta vanhemmille opiskelijoille, jotka olivat keskeyttäneet normaalin koulunkäynnin. Rahoitusta saatiin myös paikallisilta yrityksiltä perityn veron avulla. Kurssit kestivät 8—10 kuukautta.

Ohjelman vaikuttavuuteen liittyneet näkökohdat? Kursseihin ja toimintoihin liittyi tärkeänä näkökohtana se, että ne oli räätälöity tarkasti opiskelijoiden erityistarpeita vastaaviksi. Metzin kouluhallinnollisen alueen MGI-toimi (”ammatillisen sopeuttamisen tukikurssit”) oli joustava toimi, jonka yhteydessä kurssilla opetettavia aineita ei määritetty etukäteen, vaan ne mukautettiin kyseisten oppilaiden tarpeisiin.

IRLANTI

Tavoite 1, 2000—2003 Irlanti, toimenpide 05, työllisyys ja inhimilliset voimavarat, koulun loppuunsuorittamisohjelma (School Completion Programme)

Ohjelman luonne? Ohjelmasta vastasi keskitetysti koulutus- ja tiedeministeriö. Kansallisen oppilas- ja koulutietokannan avulla analysoitiin aluksi yksityiskohtaisesti perusasteen ja keskiasteen oppilaat (7—18-vuotiaat), jotka keskeyttivät koulunkäynnin. Tämän jälkeen koulut asetettiin prioriteettijärjestykseen painotettuja koulutukseen liittyviä haittatekijöitä koskevaa mallia soveltaen. Kouluja pyydettiin esittämään toimintasuunnitelmat, joissa on eritelty koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäisemiseen tähtäävistä toimista aiheutuvat kustannukset. Ohjelman toisessa vaiheessa kouluyhtymät ja paikalliset nuorisotoimintaan ja yhteiskunnalliseen kehittämiseen osallistuvat organisaatiot toimittivat ehdotuksia ja rahoitussuunnitelmia, joiden osalta tutkittiin sellaisenaan rahoituskelpoisuutta koulun loppuunsuorittamisohjelman yhteydessä. Arvioinnin ja hyväksymisen jälkeen vuotuinen rahoitus myönnettiin yksityiskohtaisten yhteistoimintasuunnitelmien perusteella. Hankevastaavana toiminut koulu vastasi hankkeen yleisestä hallinnoinnista ja koordinoi alueellaan sijaitsevien muiden koulujen sekä peruskoulujen, joista tiettyjen lukioiden oppilaat tulevat (primary feeder schools), tarpeita ja toimia.

Yhteisrahoitetut toimet? Rahoituksen konkreettisimpiin ja hyödyllisimpiin käyttömuotoihin lukeutui läsnäolon rekisteröinti- ja seurantajärjestelmien tukeminen kouluissa tietokoneistamisen ja seurantamenettelyiden perustamisen avulla. Koulujen johtajien mukaan menettely oli vaikuttanut myönteisesti sekä oppilaiden käyttäytymiseen että vanhempien asenteisiin. Rahoitusta käytettiin myös pienempien erityistarveryhmien perustamiseen kouluihin, breakfast club -toiminnan (aloite, jonka tavoitteena oli tarjota kouluun varhain saapuville tai kotoaan ilman aamiaista lähteneille koululaisille kunnon aamiainen) perustamiseen sekä opetusohjelman ulkopuolisen, oppilaiden motivointiin ja poissaolojen vähentämiseen tähtäävän toiminnan järjestämiseen.

Ohjelman vaikuttavuuteen liittyneet näkökohdat? Ohjelmaa hallinnoitiin keskitetysti, mutta se perustui kuitenkin useita organisaatioita sekä myös yhteisön kattavaan lähestymistapaan. Useiden tarkastuskäynnin kohteena olleiden hankkeiden kohdalla tämä yhdennetty lähestymistapa oli erittäin tehokas tapa hankkia tärkeää taloudellista ja teknistä tukea paikallisilta yhteisöiltä sekä etenkin paikallisia kumppaneita. Esimerkiksi eräässä tapauksessa (2) paikallinen kumppani tarjosi asiantuntemusta kattavan ja ammattitaitoisesti laaditun toimintasuunnitelman teossa.

Tarkastuskäynnin kohteena olleet hankkeet korostivat myös ohjelman onnistumista ”menettelystä koituvan hyödyn” kannalta. Eräs hankkeen tiedottaja totesi, että suuntautuminen kohti suunnitelman toteuttamista merkitsee paljon, vaikka kaikkea [haluttua] rahoitusta ei saataisi. Joidenkin hankkeiden yhteydessä havaittiin myös opetushenkilöstön ja vanhempien keskuudessa asennemuutos suhteessa siihen, miten koulut käsittelevät heikkenevistä koulunumeroista ja korkeista keskeyttämismääristä aiheutuvaa ongelmaa; kotiolot eivät ehkä muuttuneet merkittävästi, mutta kouluolot muuttuivat. Tarkastuksessa korostui ennen kaikkea hankkeen toteuttajien suuri kiinnostus, sitoutuminen ja omistautuminen ohjelmaan. Se lukeutui ohjelman onnistumisen olennaisimpiin tekijöihin.

ALANKOMAAT

Toimenpide 3.3 E ”koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäiseminen”

Ohjelman luonne? Koulutus-, kulttuuri- ja tiedeministeriö oli nimetty toimenpiteen ainoaksi edunsaajaksi ja se tarjosi rahoitusta kouluille ja organisaatioille, jotka järjestivät koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäisemiseen suunnattuja hankkeita tukevaa ammatillista koulutusta. Alankomaiden koulut ovat itsenäisiä, joten niillä on vapaus sitoutua tai olla sitoutumatta kyseisiin hankkeisiin. Koulut ja organisaatiot osallistuivat vuoteen 2004 asti hitaasti tällaisiin hankkeisiin, mutta nyt viranomaiset olettavat toimenpiteeseen liittyvien ESR:n yhteisrahoitusta koskevien hakemusten vievän kaudella 2000—2006 käytettävissä olevat varat.

Yhteisrahoitetut toimet? Kouluja kehotettiin kohdentamaan hankkeet yhteen tai useampaan kansallisessa lainsäädännössä säädettyyn aihealueeseen. Niihin lukeutuivat: yksilöllisen uraohjauksen sekä opiskelijoiden neuvonta- ja tukiryhmien kehittäminen ja koordinointi; opiskelijoiden hyväksymis- ja arviointimenettelyiden ja -välineiden kehittäminen; verkottumisen kehittäminen kouluissa; valmistelevan ja keskiasteen ammatillisen koulutuksen väliset siirtymäjärjestelyt; koordinointi koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäisemistä koskevien yhteisön toimintasuunnitelmien kanssa; paikallisten työmarkkinoiden uusille osa-alueille valmistavan ammatillisen koulutuksen varmentaminen yhteistyössä paikallisen ja alueellisen kauppa- ja teollisuusalan kanssa; riskiryhmiin kuuluvien lasten vanhemmille suunnattava koulutuki. Kansalliseen lainsäädäntöön sisältyivät myös seuraavat opiskelijoiden kohdentamiskriteerit: ammatillista koulutusta tarjoaviin kouluihin kirjautuneet alle 23-vuotiaat opiskelijat, joilla ei ole ”lähtötason pätevyyttä” (ammatillisen koulutuksen taso 2) ja jotka koulun näkemyksen mukaan ovat vaarassa keskeyttää koulunkäynnin.

Ohjelman vaikuttavuuteen liittyneet näkökohdat? Koulut saivat vapaasti suunnitella omat ESR-hankkeensa kansalliseen lainsäädäntöön perustuvien aihealueiden puitteissa. Ministeriö ei asettanut lisäsääntöjä eikä tarjonnut erityishankkeita koskevaa neuvontaa. Se kuitenkin edisti parhaita käytäntöjä julkaisemalla koulunkäynnin keskeyttämistä koskevia tutkimuksia, perustamalla keskustelufoorumeja kouluille ja jakamalla tietoa Internet-sivuston välityksellä. Hankkeiden aihealueet sisältyivät yleensä jo entuudestaan koulujen tavanomaiseen toimintaan, mutta ESR-hankkeet laajensivat toimia riskiryhmään kuuluvien opiskelijoiden hyväksi. Näin ollen hankkeet niveltyivät koulun ”normaaliin” päivittäiseen toimintaan. Koulujen itsenäisen aseman ja opiskelijoiden heterogeenisuuden takia koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäisemiseen tähtäävät toimet vaihtelivat suuresti tarkastuskäynnin kohteena olleiden kymmenen koulun välillä. Osa kouluista keskittyi yhteistyöhön yhteiskunnallisten tahojen ja paikallisten yritysten kanssa, kun taas osa ratkoi ongelmia itsekseen. Myös tiedonvaihtoon osallistumisen taso (tärkeä väline ESR-hankkeiden suunnittelussa) vaihteli huomattavasti koulujen välillä. Tilastotietojen luotettavuus on tärkeä tekijä ESR-hankkeiden tuloksia mitattaessa. Parantaakseen koulunkäynnin keskeyttämistä koskevien tilastotietojen luotettavuutta ministeriö laati vuonna 1999 koulunkäynnin keskeyttämisen rekisteröintiä koskevan lain, jonka seurauksena saatiin luotettavia ja kattavia tilastotietoja ja ministeriö pystyi käyttämään niitä päätöksentekoprosessinsa perustana.

PORTUGALI

Toimi 1.2 PRODEP III ”vaihtoehtoisten peruskoulutustason kurssien tarjoaminen”

Ohjelman luonne? Portugalin keskeisenä lähestymistapana koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäisemiseen oli monipuolisten keskiasteen kurssien ja ammatillisten kurssien tarjoaminen kouluissa. Kurssit perustuivat kansallisiin asetuksiin ja ne oli suunnattu erityisesti sellaisille vähintään 15-vuotiaille opiskelijoille, joilla ei vielä ollut alemman keskiasteen koulutusta. Portugalissa korkeintaan alemman keskiasteen koulutuksen suorittaneiden 18—24-vuotiaiden osuudeksi arvioitiin noin 45,5 prosenttia (2004 (3)).

Yhteisrahoitetut toimet? Tarkastusotokseen kuului kahdeksan kouluissa toteutettua hanketta, joihin kuuluvien kurssien avulla pyrittiin vastaamaan koulun omien oppilaiden sekä alueen muiden nuorten tarpeisiin; kurssien avulla nuoret pystyivät suorittamaan (alemman keskiasteen) yhdeksännen luokan ja saavuttamaan ammatillisen pätevyyden. Kursseille osallistuneet oppilaat olivat sellaisia 15—18-vuotiaita, jotka — vaikka olivatkin ylittäneet koulun lopettamisen vähimmäisikärajan (15 vuotta) — eivät olleet vielä saaneet yhdeksännen luokan päättötodistusta. Kyseisille opiskelijoille oli tyypillistä lähinnä se, että he olivat epäonnistuneet koulussa tai joutuneet kertaamaan luokkia. Kurssit vastasivat heidän tarpeisiinsa keskittymällä enemmän ammatillisten erityistaitojen saavuttamiseen kuin teorian opettamiseen. Kursseihin sisältyi myös yrityksissä suoritettava työharjoittelu, jonka tavoitteena oli kannustaa opiskelijoita hankkimaan käytännön kokemusta. Tämä näkökohta oli tärkeä, sillä kyseiset opiskelijat olivat yleensä muita taipuvaisempia keskeyttämään koulunkäynnin ja siirtymään työelämään, koska he eivät olleet riittävän motivoituneita tai olivat vanhempia kuin luokkatoverinsa.

Ohjelman vaikuttavuuteen liittyneet näkökohdat? Joidenkin Lissabonin keskustan koulujen tapauksessa kursseilla tarjottiin uutta rahoitettua toimintaa kouluille, joiden oppilasmäärät olivat laskussa väestön ikärakenteen muutosten takia. Esimerkiksi Escola Secundária Marquês de Pombal (Lissabonissa toimiva valtion keskiasteen koulu, joka on perinteisesti erikoistunut sähkötekniikkaan), joka sijaitsee asujaimistoltaan ikääntyvällä vanhan kaupungin alueella, järjesti ammatillisia kursseja, joiden yhteydessä hyödynnettiin koulun erikoisvälineistöä.

Koulut hakivat hyväksymistä ja rahoitusta mainitunlaisten kurssien järjestämiseksi käytettävissä olevien tukikelpoisten osallistujien perusteella, ja menettelyyn kuului myös ”riskiryhmään” kuuluvien koulujen oppilaiden systemaattinen analysointi ja kohdentaminen. Myös lapsityövoiman käytön ehkäisemiseksi oli olemassa kansallisia aloitteita, mutta kouluilla ei ollut erityisaloitteita alle 15-vuotiaiden, koulun keskeyttämisen riskiryhmään kuuluvien oppilaiden kohdentamiseksi.

Työllisyyttä koskevan Portugalin kansallisen toimintasuunnitelman — NAP (2003—2006) — tavoitteena on koulunkäynnin keskeyttämisen vähentäminen 35 prosenttiin vuoteen 2006 mennessä ja 25 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä, mikä on yleisesti ottaen yhteneväinen Lissabonin strategian kanssa. Tavoitteiden saavuttaminen voi olla vaikeaa, kun otetaan huomioon, että käytössä ei ole koordinoitua strategiaa koulunkäynnin keskeyttämisilmiön tutkimiseksi ja siihen puuttumiseksi koulujen sisällä ennen kuin oppilaat saavuttavat 15 vuoden iän, sillä koulunkäynnin keskeyttämisen aiheuttavat tekijät saavat alkunsa ennen kyseisen iän saavuttamista. Portugalin kansallisen toimintasuunnitelman yhteydessä esitetään varhaiseen havaitsemiseen perustuvan järjestelmän käyttöönottoa koulunkäynnin keskeyttämisen riskiryhmään kuuluvien oppilaiden kohdalla sekä yksilöityä tukea oppilaille lähitulevaisuudessa.

YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

Tavoite 3, Englantia ja Gibraltaria koskeva toimenpideohjelma, 2000—2006, toimenpide 2.2

Ohjelman luonne? Tavoitteen 3 piiriin kuuluvan toimenpideohjelman yhteydessä suurin osa koulun keskeyttämisen ehkäisemiseen liittyvistä toimista sisältyi sosiaalista osallisuutta koskevaan toiminta-alaan, toimenpiteeseen 2.2, jonka tavoitteena oli kehittää paikallista ja alueellista aktiivisuutta työmarkkinoilla useilta osin epäedullisessa asemassa olevien, syrjäytymisvaaran uhkaamien yksilöiden tukemiseksi. Alkuperäisenä kohderyhmänä olivat koulunkäynnin keskeyttämisen riskiryhmään kuuluvat 13—17-vuotiaat. Väliarvioinnin jälkeen kohderyhmäksi rajattiin sellaiset 16—18-vuotiaat, jotka eivät ole yleissivistävässä tai ammatillisessa koulutuksessa tai työssä. ESR-rahoitus myönnettiin alueellisille valtion virastoille, jotka puolestaan myönsivät rahoitusta hankkeittain suoran tarjouskilpailumenettelyn sekä valtiorahoitteisten koulutuselinten kanssa tehtyjen julkisiin sopimuksiin perustuvien yhteisrahoitusjärjestelyjen perusteella.

Yhteisrahoitetut toimet? Hankkeet olivat vaihtelevia ja niiden täytäntöönpanosta vastasivat lähinnä hyväntekeväisyysjärjestöt, koulut sekä muut ammatillista koulutusta ja uraohjausta tarjoavat tahot. Hankkeisiin osallistuvat koulut valitsivat yleensä kurssien oppilaat taitojen, soveltuvuuden ja koulutaustan perusteella. Kurssien kesto vaihteli 15 päivästä yhteen vuoteen; niihin sisältyi joissakin tapauksissa työhönsijoitusta ja niiden yhteydessä tarjottiin yleishyödyllisiä sekä ammatillisia taitoja kehittävää koulutusta, neuvontaa ja henkilökohtaista tukea, ryhmätyötä, kouluajalla sekä sen ulkopuolella tapahtuvaa toimintaa ja vaihtoehtoisia opinto-ohjelmia. Oppilaat kävivät koulua myös kurssiajan ulkopuolella. Kaikkien tarkastuskohteena olleiden kurssien tavoitteena oli joidenkin opintosuoritusten saavuttaminen perustaitojen kehittämisen alalla.

Ohjelman vaikuttavuuteen liittyneet näkökohdat? Toimenpiteen 2.2 piirissä yhteisrahoitettujen toimien vaikeuksiin lukeutui se, että toimilla ei ollut yhteistä yleisohjelmaa tai yhteiset yleispiirteet rajaavia toimintapuitteita. Nuorten koulutukseen ja muihin toimenpiteiden yhteydessä tarkoitettuihin kohderyhmiin liittyviä kansallisia aloitteita oli ylenpalttisesti, mutta alaan suunnattavalle ESR:n rahoitukselle ei ollut havaittavissa tiettyä määritelmää tai tehtävää. Yhteisen lähestymistavan puute ilmeni myös hankkeiden kohdentamisessa ja niihin liittyvässä riskinarvioinnissa. Lisäksi koulunkäynnin keskeyttämisongelman käsittelyltä puuttui kunnollinen analyyttinen perusta eikä toimista alue- ja paikallistasolla vastaavien organisaatioiden välillä tapahtunut tiedonvaihtoa; myös nämä seikat vaikuttivat toimien vaikuttavuuteen. Yksittäisten hankkeiden kohdalla voitiin kuitenkin selvästi havaita hyviä käytäntöjä toimiin osallistuvien koulujen koordinoinnin ja arviointikäytäntöjen osalta. ESR:n rahoituksen seurauksena kurssien ja toimien järjestämiseen saatiin myös hyväntekeväisyyteen perustuvaa vapaaehtoistukea.

----

(1)  Eurostatin työmarkkinatutkimus, 2004.

(2)  Mullingar Community College.

(3)  Eurostatin työmarkkinatutkimus, 2004.

----

LIITE 3

TARKASTETUT TOIMENPIDEOHJELMAT, TÄYTÄNTÖÖNPANOELIMET JA HANKKEET

----

KOMISSION VASTAUKSET

TIIVISTELMÄ

TARKASTUKSEEN PERUSTUVAT HUOMAUTUKSET

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

----