# Eiropas Savienības C 124E/2006

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 124E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 49. sējums2006. gada 25. maijs |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 124E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

49. sējums2006. gada 25. maijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Eiropas Parlaments |
| | Pirmdiena, 2005. gada 6. jūnijs |
| 2006/C 124E/1 | PROTOKOLS | 1 |
| SĒDES NORISE


  Sesijas atklāšana


  Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana


  Priekšsēdētāja paziņojums


  Parlamenta sastāvs


  Politisko grupu sastāvs


  Neuzticības izteikšana Komisijai


  Dokumentu iesniegšana


  Padomes nosūtītie nolīgumu teksti


  Koplēmuma procedūrā pieņemto tiesību aktu parakstīšana


  Darba kārtība


  Vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem


  Pamatnostādnes Eiropas enerğētikas tīkliem ***I (debates)


  enerğijas gala patēriņa efektivitāte un enerğijas pakalpojumi ***I (debates)


  Kopienu finansiālo interešu aizsardzība un krāpšanas apkarošana (debates)


  Kopienas telpiskās informācijas infrastruktūra (INSPIRE) ***I (debates)


  Pārapdrošināšana ***I (debates)


  Atbalsts lauku attīstībai no EAFRD * (debates)


  Nākamās sēdes darba kārtība


  Sēdes slēgšana |
| APMEKLĒJUMU REĢISTRS | 12 |
| | Otrdiena, 2005. gada 7. jūnijs |
| 2006/C 124E/2 | PROTOKOLS | 13 |
| SĒDES NORISE


  Sēdes atklāšana


  Dokumentu iesniegšana


  Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa (paziņošana par iesniegtajiem rezolūcijas priekšlikumiem)


  Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (paziņošana par iesniegtajiem rezolūcijas priekšlikumiem)


  Cīņa pret terorismu (debates)


  Balsošanas laiks


  Pamatnostādnes Eiropas enerğētikas tīkliem ***I (balsojums)


  Enerğijas gala patēriņa efektivitāte un enerğijas pakalpojumi ***I (balsojums)


  Kopienas telpiskās informācijas infrastruktūra (INSPIRE) ***I (balsojums)


  Pārapdrošināšana ***I (balsojums)


  Atbalsts lauku attīstībai no EAFRD * (balsojums)


  Informācijas apmaiņa saistībā ar smagiem pārkāpumiem un terora aktiem * (balsojums)


  Informācijas apmaiņa un sadarbība attiecībā uz teroristiskiem pārkāpumiem * (balsojums)


  Noziegumu un noziedzīgu nodarījumu, tai skaitā terorisma, novēršana, izmeklēšana, atklāšana un kriminālvajāšana * (balsojums)


  Kopienu finansiālo interešu aizsardzība un krāpšanas apkarošana (balsojums)


  Eiropas Savienības Rīcības plāns terorisma apkarošanai (balsojums)


  Teroristu uzbrukumi: novēršana, sagatavošanās un reağēšana (balsojums)


  Kritisku infrastruktūru aizsardzība saistībā ar terorisma apkarošanu (balsojums)


  Cīņa pret terorisma finansēšanu (balsojums)


  Informācijas apmaiņa un sadarbība teroristu noziegumu jomā (balsojums)


  Balsojuma skaidrojumi


  Balsojuma labojumi


  Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana


  Komiteju un delegāciju sastāvs


  Paplašinātās ES politikas uzdevumi un budžeta līdzekļi 2007.–2013. gadam (debates)


  Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai)


  Minoritāšu aizsardzība un diskriminācijas novēršanas politika paplašinātajā Eiropā (debates)


  Saistība starp legālo un nelegālo imigrāciju un migrantu integrāciju (debates)


  Skaidras naudas aprites kontrole ***II (debates)


  Akcīzes preces * (debates)


  Pacientu mobilitāte, veselības aprūpes attīstība (debates)


  Nākamās sēdes darba kārtība


  Sēdes slēgšana |
| APMEKLĒJUMU REĢISTRS | 29 |
| I PIELIKUMS | 31 |
| II PIELIKUMS | 43 |
| PIEŅEMTIE TEKSTI | 68 |
| P6_TA(2005)0211Eiropas enerģētikas tīkli ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko nosaka pamatnostādnes Eiropas enerģētikas tīkliem un atceļ Lēmumus 96/391/EK un 1229/2003/EK (KOM(2003)0742 — C5–0064/2004 — 2003/0297(COD)) | 68 |
| P6_TC1-COD(2003)0297Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 7. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2005/EK, ar ko nosaka pamatnostādnes trans-Eiropas enerģētikas tīkliem un atceļ Lēmumus 96/391/EK un Nr. 1229/2003/EK | 68 |
| I PIELIKUMSTRANS-EIROPAS ENERĢĒTIKAS TĪKLI | 78 |
| II PIELIKUMSTRANS-EIROPAS ENERĢĒTIKAS TĪKLIPapildu kritēriji 6. panta 2. punktā minētajiem vispārējas intereses projektiem | 81 |
| III PIELIKUMSTRANS-EIROPAS ENERĢĒTIKAS TĪKLI | 85 |
| P6_TA(2005)0212Enerģijas gala patēriņa efektivitāte un enerģijas pakalpojumi ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par enerģijas gala patēriņa efektivitāti un enerģijas pakalpojumiem (KOM(2003)0739 — C5-0642/2003 — 2003/0300(COD)) | 95 |
| P6_TC1-COD(2003)0300Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 7. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/.../EK par enerģijas gala patēriņa efektivitāti un energoefektivitātes pakalpojumiem | 95 |
| I PIELIKUMSGALA PATĒRIŅA EFEKTIVITĀTES MĒRĶU APRĒĶINĀŠANAS METODE | 109 |
| II PIELIKUMSPRIMĀRĀS ENERĢIJAS SATURS ATSEVIŠĶOS DEGVIELAS VEIDOS GALA PATĒRĒTĀJIEM — PĀRRĒĶINU TABULA | 109 |
| III PIELIKUMSPIEMĒROTAS ENERGOEFEKTIVITĀTES PROGRAMMAS UN CITI ENERGOEFEKTIVITĀTES PASĀKUMI | 110 |
| IV PIELIKUMSENERĢIJAS IETAUPĪJUMU UZSKAITES UN PĀRBAUDES PAMATNOSTĀDNES | 112 |
| V PIELIKUMS | 115 |
| P6_TA(2005)0213Telpiskās informācijas infrastruktūra Kopienā (INSPIRE) ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko nosaka telpiskās informācijas infrastruktūru Kopienā (INSPIRE) (KOM(2004)0516 — C6–0099/2004 — 2004/0175(COD)) | 116 |
| P6_TC1-COD(2004)0175Eiropas Parlamenta nstāja pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 7. jūnijā nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/.../EK, ar ko nosaka telpiskās informācijas infrastruktūru Kopienā (INSPIRE) | 116 |
| I PIELIKUMSTELPISKO DATU TEMATI, KAS MINĒTI 6.A PANTĀ, 10. PANTA 1. PUNKTĀ UN 11.A PANTĀ | 129 |
| II PIELIKUMSTELPISKO DATU TEMATI, KAS MINĒTI 6.A PANTĀ, 10. PANTA 1. PUNKTĀ UN 11.B PANTĀ | 129 |
| III PIELIKUMSTELPISKO DATU TEMATI, KAS MINĒTI 6.B PANTĀ UN 11.B PANTĀ | 130 |
| P6_TA(2005)0214Pārapdrošināšana ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pārapdrošināšanu un Padomes Direktīvu 73/239/EEK un 92/49/EEK grozījumiem, kā arī Direktīvu 98/78/EK un 2002/83/EK grozījumiem (KOM(2004)0273 — C6–0038/2004 — 2004/0097(COD)) | 132 |
| P6_TC1-COD(2004)0097Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 7. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/.../EK par pārapdrošināšanu un Padomes Direktīvu 73/239/EEK un 92/49/EEK grozījumiem, kā arī Direktīvu 98/78/EK un 2002/83/EK grozījumiem | 132 |
| I PIELIKUMS | 183 |
| II PIELIKUMS | 184 |
| P6_TA(2005)0215Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (EAFRD) *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par atbalstu lauku attīstībai, ko sniedz Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (EAFRD) (KOM(2004)0490 — C6-0181/2004 — 2004/0161(CNS)) | 191 |
| P6_TA(2005)0216Tiesībaizsardzības iestāžu informācijas un izlūkdatu apmaiņas vienkāršošana *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Zviedrijas Karalistes iniciatīvu Padomes pamatlēmumam par Eiropas Savienības dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu informācijas un izlūkdatu apmaiņas vienkāršošanu, jo īpaši attiecībā uz smagiem pārkāpumiem, tostarp terora aktiem (10215/2004 — C6–0153/2004 — 2004/0812(CNS)) | 215 |
| P6_TA(2005)0217Informācijas apmaiņa attiecībā uz teroristiskiem pārkāpumiem *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par informācijas apmaiņu un sadarbību attiecībā uz teroristiskiem pārkāpumiem (15599/2004 — C6–0007/2004 — 2004/0069(CNS)) | 223 |
| P6_TA(2005)0218Finansiālo interešu aizsardzība un krāpšanas apkarošanaEiropas Parlamenta rezolūcija par Kopienu finansiālo interešu aizsardzību un krāpšanas apkarošanu (2004/2198(INI)) | 232 |
| P6_TA(2005)0219ES Rīcības plāns terorisma apkarošanaiEiropas Parlamenta ieteikums Eiropadomei un Padomei par ES Rīcības plānu terorisma apkarošanai (2004/2214(INI)) | 241 |
| P6_TA(2005)0220Teroristu uzbrukumi — novēršana, sagatavošanās un reaģēšanaEiropas Parlamenta ieteikums Eiropadomei par teroristu uzbrukumiem — novēršana, sagatavošanās un reaģēšana (2005/2043(INI)) | 246 |
| P6_TA(2005)0221Kritisko infrastruktūru aizsardzībaEiropas Parlamenta ieteikums Eiropadomei un Padomei par kritisku infrastruktūru aizsardzību saistībā ar terorisma apkarošanu (2005/2044(INI)) | 250 |
| P6_TA(2005)0222Cīņa pret terorisma finansēšanuEiropas Parlamenta ieteikums Eiropadomei un Padomei par cīņu pret terorisma finansēšanu (2005/2065(INI)) | 254 |
| P6_TA(2005)0223Sadarbība attiecībā uz teroristiskiem pārkāpumiemEiropas Parlamenta ieteikums Eiropadomei un Padomei par informācijas apmaiņu un sadarbību attiecībā uz teroristiskiem pārkāpumiem (2005/2046(INI)) | 258 |
| | Trešdiena, 2005. gada 8. jūnijs |
| 2006/C 124E/3 | PROTOKOLS | 262 |
| SĒDES NORISE


  Sēdes atklāšana


  Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 116. pants)


  Eiropadomes sagatavošana, Eiropas Savienības nākotne pēc referendumiem par Konstitūciju Eiropai (2005. gada 16.— 17. jūnijā Briselē) (debates)


  Oficiāla sveikšana


  Politisko grupu sastāvs


  Balsošanas laiks


  Priekšlikums izteikt neuzticību Komisijai (balsojums)


  Paplašinātās ES politikas uzdevumi un budžeta līdzekļi 2007.—2013. gadam (balsojums)


  Skaidras naudas aprites kontrole ***II (balsojums)


  Akcīzes preces * (balsojums)


  Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa (balsojums)


  Minoritāšu aizsardzība un diskriminācijas novēršanas politika paplašinātajā Eiropā (balsojums)


  Balsojuma skaidrojumi


  Balsojumu labojumi


  Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana


  ANO reforma (debates)


  Transatlantiskās attiecības (debates)


  Situācija Uzbekistānā (debates)


  Vienošanās starp Komisiju un dalībvalstīm un Philipp Morris par krāpšanas apkarošanu (debates)


  Jautājumu laiks (jautājumi Padomei)


  Budžeta stāvokļa uzraudzība un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšana **I — Pārmērīgs budžeta deficīts * (debates)


  Eiropas Savienības konkurētspējas stiprināšana (debates)


  Pildeļļu un riepu sastāvā esošie policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži ***I (debates)


  Kopienas patents (debates)


  Nākamās sēdes darba kārtība


  Sēdes slēgšana |
| APMEKLĒJUMU REĢISTRS | 273 |
| I PIELIKUMS | 275 |
| II PIELIKUMS | 288 |
| PIEŅEMTIE TEKSTI | 373 |
| P6_TA(2005)0224Politikas uzdevumi un budžeta līdzekļi (2007.–2013. gads)Eiropas Parlamenta rezolūcija par paplašinātās Eiropas Savienības politikas uzdevumiem un budžeta līdzekļiem 2007.–2013. gadam (2004/2209(INI)) | 373 |
| PIELIKUMSFinanšu shēma 2007.-2013. gadam | 389 |
| P6_TA(2005)0225Skaidras naudas kontrole ***IIEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par skaidras naudas kontroli, kuru ieved Kopienas teritorijā vai izved no tās (14843/1/2004 — C6–0038/2005 — 2002/0132(COD)) | 390 |
| P6_TC2-COD(2002)0132Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2005. gada 8. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas18 mēnešus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2005 par skaidras naudas kontroli, kuru ieved Kopienas teritorijā vai izved no tās | 390 |
| P6_TA(2005)0226Akcīzes preces *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 92/12/EEK par vispārēju režīmu akcīzes precēm, un par šādu preču glabāšanu, apriti un uzraudzību (KOM(2004)0227 — C6–0039/2004 — 2004/0072(CNS)) | 395 |
| P6_TA(2005)0227Brīvības, drošības un tiesiskuma telpaEiropas Parlamenta rezolūcija par 2004. gadā panākto progresu brīvības, drošības un tiesiskuma telpas (BDTT) izveidē (ES līguma 2. un 39. panti) | 398 |
| P6_TA(2005)0228Minoritāšu aizsardzība un diskriminācijas novēršanas politika paplašinātajā EiropāEiropas Parlamenta rezolūcija par minoritāšu aizsardzību un diskriminācijas novēršanas politiku paplašinātajā Eiropā (2005/2008(INI)) | 405 |
| | Ceturtdiena, 2005. gada 9. jūnijs |
| 2006/C 124E/4 | PROTOKOLS | 416 |
| SĒDES NORISE


  Sēdes atklāšana


  Politisko grupu sastāvs


  Dokumentu iesniegšana


  Apropriāciju pārvietojumi


  Vidusjūras zivju resursu ilgtspējīga izmantošana * (debates)


  Nolīgums par Starptautisko delfīnu saudzēšanas programmu * (debates)


  Sociālā integrācija jaunajās dalībvalstīs (debates)


  Pieprasījums atcelt deputāta neaizskaramību


  Balsošanas laiks


  Nolīgums par Starptautisko delfīnu saudzēšanas programmu * (Reglamenta 131. pants) (balsojums)


  Eiropas Savienības konkurētspējas stiprināšana (Reglamenta 131. pants) (balsojums)


  Budžeta stāvokļa uzraudzība un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšana **I (balsojums)


  Pildeļļu un riepu sastāvā esošie policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži ***I (balsojums)


  Pārmērīgs budžeta deficīts * (balsojums)


  Vidusjūras zivju resursu ilgtspējīga izmantošana * (balsojums)


  Saistība starp legālo un nelegālo imigrāciju un migrantu integrāciju (balsojums)


  Pacientu mobilitāte, veselības aprūpes attīstība (balsojums)


  ANO reforma (balsojums)


  Transatlantiskās attiecības (balsojums)


  Situācija Uzbekistānā (balsojums)


  Nodarbinātības un darba ražīguma ieguldījums ekonomikas izaugsmē (balsojums)


  Balsojuma skaidrojumi


  Balsojuma labojumi


  Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana


  Nākamās sesijas darba kārtība


  Sociālā integrācija jaunajās dalībvalstīs (debašu turpināšana)


  Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (debates)


  Balsošanas laiks


  Bolīvija (balsojums)


  Preses bīvība Alžīrijā (balsojums)


  Azerbaidžāna (balsojums)


  Sociālā integrācija jaunajās dalībvalstīs (Reglamenta 131. pants) (balsojums)


  Balsojuma skaidrojumi


  Balsojuma labojumi


  Lēmumi par atsevišķiem dokumentiem


  Parlamenta sastāvs (2005. gada 6. jūnija protokola precizējums)


  Rakstiskas deklarācijas, kas ir iekļautas reğistrā (Reglamenta 116. pants)


  Sēdē pieņemto tekstu nosūtīšana


  Nākamo sēžu datumi


  Sesijas pārtraukšana |
| APMEKLĒJUMU REĢISTRS | 433 |
| I PIELIKUMS | 435 |
| II PIELIKUMS | 454 |
| PIEŅEMTIE TEKSTI | 507 |
| P6_TA(2005)0229Delfīnu saudzēšana *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, ka Eiropas Kopiena noslēdz Nolīgumu par Starptautisko delfīnu saudzēšanas programmu (KOM(2004)0764 — C6–0245/2004 — 2004/0268(CNS)) | 507 |
| P6_TA(2005)0230Eiropas konkurētspējas attīstībaEiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas konkurētspējas attīstību: industriālu pārmaiņu ietekme uz politiku un MVU nozīme (2004/2154(INI)) | 510 |
| P6_TA(2005)0231Budžeta stāvoklis un ekonomikas politika **IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (KOM(2005)0154 — C6-0119/2005 — 2005/0064(SYN)) | 517 |
| P6_TA(2005)0232Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumiem atsevišķiem policikliskiem aromātiskiem ogļūdeņražiem pildeļļās un riepās (Padomes Direktīvas 76/769/EEK divdesmit septītais grozījums) (KOM(2004)0098 — C5-0081/2004 — 2004/0036(COD)) | 521 |
| P6_TC1-COD(2004)0036Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 9. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/.../EK par tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumiem atsevišķiem policikliskiem aromātiskiem ogļūdeņražiem pildeļļās un riepās (Padomes Direktīvas 76/769/EEK divdesmit septītais grozījums) | 521 |
| PIELIKUMS | 524 |
| P6_TA(2005)0233Pārmērīga deficīta procedūra *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (KOM(2005)0155 — C6–0120/2005 — 2005/0061(CNS)) | 524 |
| P6_TA(2005)0234Ilgstpējīga Vidusjūras zvejas resursu izmantošana *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par apsaimniekošanas pasākumiem Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgai izmantošanai un Regulu (EEK) Nr. 2847/93 un (EK) Nr. 973/2001 grozīšanu (KOM(2003)0589 — C5–0480/2003 — 2003/0229(CNS)) | 527 |
| P6_TA(2005)0235Legālā un nelegāla imigrācija un migrantu integrācijaEiropas Parlamenta rezolūcija par saitēm starp legālo un nelegālo imigrāciju un migrantu integrāciju (2004/2137(INI)) | 535 |
| P6_TA(2005)0236Pacientu mobilitāte un veselības aprūpes attīstība Eiropas SavienībāEiropas Parlamenta rezolūcija par pacientu mobilitāti un veselības aprūpes attīstību Eiropas Savienībā (2004/2148(INI)) | 543 |
| P6_TA(2005)0237Apvienoto Nāciju Organizācijas reformaEiropas Parlamenta rezolūcija par Apvienoto Nāciju Organizācijas reformu | 549 |
| P6_TA(2005)0238Transatlantiskās attiecībasEiropas Parlamenta rezolūcija par gaidāmās ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmes Vašingtonā 2005. gada 20. jūnijā panākumu nodrošināšanu | 556 |
| P6_TA(2005)0239UzbekistānaEiropas Parlamenta rezolūcija par Uzbekistānu | 560 |
| P6_TA(2005)0240Nodarbinātība un darba ražīgumsEiropas Parlamenta rezolūcija par nodarbinātību un darba ražīgumu un to ieguldījumu ekonomikas izaugsmē (2004/2188(INI)) | 563 |
| P6_TA(2005)0241BolīvijaEiropas Parlamenta rezolūcija par situāciju Bolīvijā | 566 |
| P6_TA(2005)0242Preses brīvība AlžīrijāEiropas Parlamenta rezolūcija par preses brīvību Alžīrijā | 567 |
| P6_TA(2005)0243AzerbaidžānaEiropas Parlamenta rezolūcija par Azerbaidžānu | 569 |
| P6_TA(2005)0244Sociālā integrācija jaunajās dalībvalstīsEiropas Parlamenta rezolūcija par sociālo integrāciju jaunajās dalībvalstīs (2004/2210(INI)) | 572 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Eiropas Parlaments

Pirmdiena, 2005. gada 6. jūnijs

2006/C 124E/1

PROTOKOLS

1

SĒDES NORISE

Sesijas atklāšana

Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Priekšsēdētāja paziņojums

Parlamenta sastāvs

Politisko grupu sastāvs

Neuzticības izteikšana Komisijai

Dokumentu iesniegšana

Padomes nosūtītie nolīgumu teksti

Koplēmuma procedūrā pieņemto tiesību aktu parakstīšana

Darba kārtība

Vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem

Pamatnostādnes Eiropas enerğētikas tīkliem ***I (debates)

enerğijas gala patēriņa efektivitāte un enerğijas pakalpojumi ***I (debates)

Kopienu finansiālo interešu aizsardzība un krāpšanas apkarošana (debates)

Kopienas telpiskās informācijas infrastruktūra (INSPIRE) ***I (debates)

Pārapdrošināšana ***I (debates)

Atbalsts lauku attīstībai no EAFRD * (debates)

Nākamās sēdes darba kārtība

Sēdes slēgšana

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

12

Otrdiena, 2005. gada 7. jūnijs

2006/C 124E/2

PROTOKOLS

13

SĒDES NORISE

Sēdes atklāšana

Dokumentu iesniegšana

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa (paziņošana par iesniegtajiem rezolūcijas priekšlikumiem)

Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (paziņošana par iesniegtajiem rezolūcijas priekšlikumiem)

Cīņa pret terorismu (debates)

Balsošanas laiks

Pamatnostādnes Eiropas enerğētikas tīkliem ***I (balsojums)

Enerğijas gala patēriņa efektivitāte un enerğijas pakalpojumi ***I (balsojums)

Kopienas telpiskās informācijas infrastruktūra (INSPIRE) ***I (balsojums)

Pārapdrošināšana ***I (balsojums)

Atbalsts lauku attīstībai no EAFRD * (balsojums)

Informācijas apmaiņa saistībā ar smagiem pārkāpumiem un terora aktiem * (balsojums)

Informācijas apmaiņa un sadarbība attiecībā uz teroristiskiem pārkāpumiem * (balsojums)

Noziegumu un noziedzīgu nodarījumu, tai skaitā terorisma, novēršana, izmeklēšana, atklāšana un kriminālvajāšana * (balsojums)

Kopienu finansiālo interešu aizsardzība un krāpšanas apkarošana (balsojums)

Eiropas Savienības Rīcības plāns terorisma apkarošanai (balsojums)

Teroristu uzbrukumi: novēršana, sagatavošanās un reağēšana (balsojums)

Kritisku infrastruktūru aizsardzība saistībā ar terorisma apkarošanu (balsojums)

Cīņa pret terorisma finansēšanu (balsojums)

Informācijas apmaiņa un sadarbība teroristu noziegumu jomā (balsojums)

Balsojuma skaidrojumi

Balsojuma labojumi

Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Komiteju un delegāciju sastāvs

Paplašinātās ES politikas uzdevumi un budžeta līdzekļi 2007.–2013. gadam (debates)

Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai)

Minoritāšu aizsardzība un diskriminācijas novēršanas politika paplašinātajā Eiropā (debates)

Saistība starp legālo un nelegālo imigrāciju un migrantu integrāciju (debates)

Skaidras naudas aprites kontrole ***II (debates)

Akcīzes preces * (debates)

Pacientu mobilitāte, veselības aprūpes attīstība (debates)

Nākamās sēdes darba kārtība

Sēdes slēgšana

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

29

I PIELIKUMS

31

II PIELIKUMS

43

PIEŅEMTIE TEKSTI

68

P6_TA(2005)0211Eiropas enerģētikas tīkli ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko nosaka pamatnostādnes Eiropas enerģētikas tīkliem un atceļ Lēmumus 96/391/EK un 1229/2003/EK (KOM(2003)0742 — C5–0064/2004 — 2003/0297(COD))

68

P6_TC1-COD(2003)0297Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 7. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2005/EK, ar ko nosaka pamatnostādnes trans-Eiropas enerģētikas tīkliem un atceļ Lēmumus 96/391/EK un Nr. 1229/2003/EK

68

I PIELIKUMSTRANS-EIROPAS ENERĢĒTIKAS TĪKLI

78

II PIELIKUMSTRANS-EIROPAS ENERĢĒTIKAS TĪKLIPapildu kritēriji 6. panta 2. punktā minētajiem vispārējas intereses projektiem

81

III PIELIKUMSTRANS-EIROPAS ENERĢĒTIKAS TĪKLI

85

P6_TA(2005)0212Enerģijas gala patēriņa efektivitāte un enerģijas pakalpojumi ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par enerģijas gala patēriņa efektivitāti un enerģijas pakalpojumiem (KOM(2003)0739 — C5-0642/2003 — 2003/0300(COD))

95

P6_TC1-COD(2003)0300Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 7. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/.../EK par enerģijas gala patēriņa efektivitāti un energoefektivitātes pakalpojumiem

2005

95

I PIELIKUMSGALA PATĒRIŅA EFEKTIVITĀTES MĒRĶU APRĒĶINĀŠANAS METODE

109

II PIELIKUMSPRIMĀRĀS ENERĢIJAS SATURS ATSEVIŠĶOS DEGVIELAS VEIDOS GALA PATĒRĒTĀJIEM — PĀRRĒĶINU TABULA

109

III PIELIKUMSPIEMĒROTAS ENERGOEFEKTIVITĀTES PROGRAMMAS UN CITI ENERGOEFEKTIVITĀTES PASĀKUMI

110

IV PIELIKUMSENERĢIJAS IETAUPĪJUMU UZSKAITES UN PĀRBAUDES PAMATNOSTĀDNES

112

V PIELIKUMS

115

P6_TA(2005)0213Telpiskās informācijas infrastruktūra Kopienā (INSPIRE) ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko nosaka telpiskās informācijas infrastruktūru Kopienā (INSPIRE) (KOM(2004)0516 — C6–0099/2004 — 2004/0175(COD))

INSPIRE

116

P6_TC1-COD(2004)0175Eiropas Parlamenta nstāja pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 7. jūnijā nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/.../EK, ar ko nosaka telpiskās informācijas infrastruktūru Kopienā (INSPIRE)

116

I PIELIKUMSTELPISKO DATU TEMATI, KAS MINĒTI 6.A PANTĀ, 10. PANTA 1. PUNKTĀ UN 11.A PANTĀ

129

II PIELIKUMSTELPISKO DATU TEMATI, KAS MINĒTI 6.A PANTĀ, 10. PANTA 1. PUNKTĀ UN 11.B PANTĀ

129

III PIELIKUMSTELPISKO DATU TEMATI, KAS MINĒTI 6.B PANTĀ UN 11.B PANTĀ

130

P6_TA(2005)0214Pārapdrošināšana ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pārapdrošināšanu un Padomes Direktīvu 73/239/EEK un 92/49/EEK grozījumiem, kā arī Direktīvu 98/78/EK un 2002/83/EK grozījumiem (KOM(2004)0273 — C6–0038/2004 — 2004/0097(COD))

132

P6_TC1-COD(2004)0097Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 7. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/.../EK par pārapdrošināšanu un Padomes Direktīvu 73/239/EEK un 92/49/EEK grozījumiem, kā arī Direktīvu 98/78/EK un 2002/83/EK grozījumiem

2005

EK

132

I PIELIKUMS

183

II PIELIKUMS

184

P6_TA(2005)0215Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (EAFRD) *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par atbalstu lauku attīstībai, ko sniedz Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (EAFRD) (KOM(2004)0490 — C6-0181/2004 — 2004/0161(CNS))

EAFRD

EAFRD

191

P6_TA(2005)0216Tiesībaizsardzības iestāžu informācijas un izlūkdatu apmaiņas vienkāršošana *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Zviedrijas Karalistes iniciatīvu Padomes pamatlēmumam par Eiropas Savienības dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu informācijas un izlūkdatu apmaiņas vienkāršošanu, jo īpaši attiecībā uz smagiem pārkāpumiem, tostarp terora aktiem (10215/2004 — C6–0153/2004 — 2004/0812(CNS))

215

P6_TA(2005)0217Informācijas apmaiņa attiecībā uz teroristiskiem pārkāpumiem *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par informācijas apmaiņu un sadarbību attiecībā uz teroristiskiem pārkāpumiem (15599/2004 — C6–0007/2004 — 2004/0069(CNS))

223

P6_TA(2005)0218Finansiālo interešu aizsardzība un krāpšanas apkarošanaEiropas Parlamenta rezolūcija par Kopienu finansiālo interešu aizsardzību un krāpšanas apkarošanu (2004/2198(INI))

232

P6_TA(2005)0219ES Rīcības plāns terorisma apkarošanaiEiropas Parlamenta ieteikums Eiropadomei un Padomei par ES Rīcības plānu terorisma apkarošanai (2004/2214(INI))

241

P6_TA(2005)0220Teroristu uzbrukumi — novēršana, sagatavošanās un reaģēšanaEiropas Parlamenta ieteikums Eiropadomei par teroristu uzbrukumiem — novēršana, sagatavošanās un reaģēšana (2005/2043(INI))

246

P6_TA(2005)0221Kritisko infrastruktūru aizsardzībaEiropas Parlamenta ieteikums Eiropadomei un Padomei par kritisku infrastruktūru aizsardzību saistībā ar terorisma apkarošanu (2005/2044(INI))

250

P6_TA(2005)0222Cīņa pret terorisma finansēšanuEiropas Parlamenta ieteikums Eiropadomei un Padomei par cīņu pret terorisma finansēšanu (2005/2065(INI))

254

P6_TA(2005)0223Sadarbība attiecībā uz teroristiskiem pārkāpumiemEiropas Parlamenta ieteikums Eiropadomei un Padomei par informācijas apmaiņu un sadarbību attiecībā uz teroristiskiem pārkāpumiem (2005/2046(INI))

258

Trešdiena, 2005. gada 8. jūnijs

2006/C 124E/3

PROTOKOLS

262

SĒDES NORISE

Sēdes atklāšana

Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 116. pants)

Eiropadomes sagatavošana, Eiropas Savienības nākotne pēc referendumiem par Konstitūciju Eiropai (2005. gada 16.— 17. jūnijā Briselē) (debates)

Oficiāla sveikšana

Politisko grupu sastāvs

Balsošanas laiks

Priekšlikums izteikt neuzticību Komisijai (balsojums)

Paplašinātās ES politikas uzdevumi un budžeta līdzekļi 2007.—2013. gadam (balsojums)

Skaidras naudas aprites kontrole ***II (balsojums)

Akcīzes preces * (balsojums)

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa (balsojums)

Minoritāšu aizsardzība un diskriminācijas novēršanas politika paplašinātajā Eiropā (balsojums)

Balsojuma skaidrojumi

Balsojumu labojumi

Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

ANO reforma (debates)

Transatlantiskās attiecības (debates)

Situācija Uzbekistānā (debates)

Vienošanās starp Komisiju un dalībvalstīm un Philipp Morris par krāpšanas apkarošanu (debates)

Jautājumu laiks (jautājumi Padomei)

Budžeta stāvokļa uzraudzība un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšana **I — Pārmērīgs budžeta deficīts * (debates)

Eiropas Savienības konkurētspējas stiprināšana (debates)

Pildeļļu un riepu sastāvā esošie policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži ***I (debates)

Kopienas patents (debates)

Nākamās sēdes darba kārtība

Sēdes slēgšana

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

273

I PIELIKUMS

275

II PIELIKUMS

288

PIEŅEMTIE TEKSTI

373

P6_TA(2005)0224Politikas uzdevumi un budžeta līdzekļi (2007.–2013. gads)Eiropas Parlamenta rezolūcija par paplašinātās Eiropas Savienības politikas uzdevumiem un budžeta līdzekļiem 2007.–2013. gadam (2004/2209(INI))

373

PIELIKUMSFinanšu shēma 2007.-2013. gadam

389

P6_TA(2005)0225Skaidras naudas kontrole ***IIEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par skaidras naudas kontroli, kuru ieved Kopienas teritorijā vai izved no tās (14843/1/2004 — C6–0038/2005 — 2002/0132(COD))

390

P6_TC2-COD(2002)0132Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2005. gada 8. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas18 mēnešus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2005 par skaidras naudas kontroli, kuru ieved Kopienas teritorijā vai izved no tās

dienas

390

P6_TA(2005)0226Akcīzes preces *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 92/12/EEK par vispārēju režīmu akcīzes precēm, un par šādu preču glabāšanu, apriti un uzraudzību (KOM(2004)0227 — C6–0039/2004 — 2004/0072(CNS))

395

P6_TA(2005)0227Brīvības, drošības un tiesiskuma telpaEiropas Parlamenta rezolūcija par 2004. gadā panākto progresu brīvības, drošības un tiesiskuma telpas (BDTT) izveidē (ES līguma 2. un 39. panti)

398

P6_TA(2005)0228Minoritāšu aizsardzība un diskriminācijas novēršanas politika paplašinātajā EiropāEiropas Parlamenta rezolūcija par minoritāšu aizsardzību un diskriminācijas novēršanas politiku paplašinātajā Eiropā (2005/2008(INI))

405

Ceturtdiena, 2005. gada 9. jūnijs

2006/C 124E/4

PROTOKOLS

416

SĒDES NORISE

Sēdes atklāšana

Politisko grupu sastāvs

Dokumentu iesniegšana

Apropriāciju pārvietojumi

Vidusjūras zivju resursu ilgtspējīga izmantošana * (debates)

Nolīgums par Starptautisko delfīnu saudzēšanas programmu * (debates)

Sociālā integrācija jaunajās dalībvalstīs (debates)

Pieprasījums atcelt deputāta neaizskaramību

Balsošanas laiks

Nolīgums par Starptautisko delfīnu saudzēšanas programmu * (Reglamenta 131. pants) (balsojums)

Eiropas Savienības konkurētspējas stiprināšana (Reglamenta 131. pants) (balsojums)

Budžeta stāvokļa uzraudzība un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšana **I (balsojums)

Pildeļļu un riepu sastāvā esošie policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži ***I (balsojums)

Pārmērīgs budžeta deficīts * (balsojums)

Vidusjūras zivju resursu ilgtspējīga izmantošana * (balsojums)

Saistība starp legālo un nelegālo imigrāciju un migrantu integrāciju (balsojums)

Pacientu mobilitāte, veselības aprūpes attīstība (balsojums)

ANO reforma (balsojums)

Transatlantiskās attiecības (balsojums)

Situācija Uzbekistānā (balsojums)

Nodarbinātības un darba ražīguma ieguldījums ekonomikas izaugsmē (balsojums)

Balsojuma skaidrojumi

Balsojuma labojumi

Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Nākamās sesijas darba kārtība

Sociālā integrācija jaunajās dalībvalstīs (debašu turpināšana)

Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (debates)

Balsošanas laiks

Bolīvija (balsojums)

Preses bīvība Alžīrijā (balsojums)

Azerbaidžāna (balsojums)

Sociālā integrācija jaunajās dalībvalstīs (Reglamenta 131. pants) (balsojums)

Balsojuma skaidrojumi

Balsojuma labojumi

Lēmumi par atsevišķiem dokumentiem

Parlamenta sastāvs (2005. gada 6. jūnija protokola precizējums)

Rakstiskas deklarācijas, kas ir iekļautas reğistrā (Reglamenta 116. pants)

Sēdē pieņemto tekstu nosūtīšana

Nākamo sēžu datumi

Sesijas pārtraukšana

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

433

I PIELIKUMS

435

II PIELIKUMS

454

PIEŅEMTIE TEKSTI

507

P6_TA(2005)0229Delfīnu saudzēšana *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, ka Eiropas Kopiena noslēdz Nolīgumu par Starptautisko delfīnu saudzēšanas programmu (KOM(2004)0764 — C6–0245/2004 — 2004/0268(CNS))

507

P6_TA(2005)0230Eiropas konkurētspējas attīstībaEiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas konkurētspējas attīstību: industriālu pārmaiņu ietekme uz politiku un MVU nozīme (2004/2154(INI))

510

P6_TA(2005)0231Budžeta stāvoklis un ekonomikas politika **IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (KOM(2005)0154 — C6-0119/2005 — 2005/0064(SYN))

517

P6_TA(2005)0232Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumiem atsevišķiem policikliskiem aromātiskiem ogļūdeņražiem pildeļļās un riepās (Padomes Direktīvas 76/769/EEK divdesmit septītais grozījums) (KOM(2004)0098 — C5-0081/2004 — 2004/0036(COD))

521

P6_TC1-COD(2004)0036Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 9. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/.../EK par tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumiem atsevišķiem policikliskiem aromātiskiem ogļūdeņražiem pildeļļās un riepās (Padomes Direktīvas 76/769/EEK divdesmit septītais grozījums)

521

PIELIKUMS

524

P6_TA(2005)0233Pārmērīga deficīta procedūra *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (KOM(2005)0155 — C6–0120/2005 — 2005/0061(CNS))

524

P6_TA(2005)0234Ilgstpējīga Vidusjūras zvejas resursu izmantošana *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par apsaimniekošanas pasākumiem Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgai izmantošanai un Regulu (EEK) Nr. 2847/93 un (EK) Nr. 973/2001 grozīšanu (KOM(2003)0589 — C5–0480/2003 — 2003/0229(CNS))

527

P6_TA(2005)0235Legālā un nelegāla imigrācija un migrantu integrācijaEiropas Parlamenta rezolūcija par saitēm starp legālo un nelegālo imigrāciju un migrantu integrāciju (2004/2137(INI))

535

P6_TA(2005)0236Pacientu mobilitāte un veselības aprūpes attīstība Eiropas SavienībāEiropas Parlamenta rezolūcija par pacientu mobilitāti un veselības aprūpes attīstību Eiropas Savienībā (2004/2148(INI))

543

P6_TA(2005)0237Apvienoto Nāciju Organizācijas reformaEiropas Parlamenta rezolūcija par Apvienoto Nāciju Organizācijas reformu

549

P6_TA(2005)0238Transatlantiskās attiecībasEiropas Parlamenta rezolūcija par gaidāmās ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmes Vašingtonā 2005. gada 20. jūnijā panākumu nodrošināšanu

556

P6_TA(2005)0239UzbekistānaEiropas Parlamenta rezolūcija par Uzbekistānu

560

P6_TA(2005)0240Nodarbinātība un darba ražīgumsEiropas Parlamenta rezolūcija par nodarbinātību un darba ražīgumu un to ieguldījumu ekonomikas izaugsmē (2004/2188(INI))

563

P6_TA(2005)0241BolīvijaEiropas Parlamenta rezolūcija par situāciju Bolīvijā

566

P6_TA(2005)0242Preses brīvība AlžīrijāEiropas Parlamenta rezolūcija par preses brīvību Alžīrijā

567

P6_TA(2005)0243AzerbaidžānaEiropas Parlamenta rezolūcija par Azerbaidžānu

569

P6_TA(2005)0244Sociālā integrācija jaunajās dalībvalstīsEiropas Parlamenta rezolūcija par sociālo integrāciju jaunajās dalībvalstīs (2004/2210(INI))

572

| | |
| --- | --- |
| 2006/C 124E/5 | | s17 |

2006/C 124E/5

s17

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Eiropas Parlaments

Pirmdiena, 2005. gada 6. jūnijs

| 25.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 124/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 124/1

---

PROTOKOLS

(2006/C 124 E/01)

SĒDES NORISE

SĒDI VADA: Josep BORRELL FONTELLES

Priekšsēdētājs

1.   Sesijas atklāšana

Sēde tika atklāta plkst. 17.05.

2.   Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Balsojumu labojumi:

Sēdes datums: 12.4.2005.

ziņojums Glenys Kinnock — A6-0075/2005

| — | rezolūcija (kopumā)






  — | pret: Zbigniew Zaleski |
| --- | --- | --- |

—

rezolūcija (kopumā)

—

pret: Zbigniew Zaleski

pret:

Sēdes datums: 26.5.2005.

ziņojums Philippe Morillon — A6-0113/2005

| — | rezolūcija (kopumā)






  — | par: Henri Weber |
| --- | --- | --- |

—

rezolūcija (kopumā)

—

par: Henri Weber

par:

ziņojums Adriana Poli Bortone — A6-0128/2005

| — | grozījums Nr. 29






  — | par: Hartmut Nassauer |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 29

—

par: Hartmut Nassauer

par:

| — | grozījums Nr. 47






  — | pret: Anders Samuelsen |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 47

—

pret: Anders Samuelsen

pret:

| — | grozījums Nr. 48






  — | pret: Henrik Dam Kristensen, Poul Nyrup Rasmussen |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 48

—

pret: Henrik Dam Kristensen, Poul Nyrup Rasmussen

pret:

| — | grozījums Nr. 55






  — | par: Henrik Dam Kristensen |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 55

—

par: Henrik Dam Kristensen

par:

| — | grozījums Nr. 57






  — | pret: Poul Nyrup Rasmussen |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 57

—

pret: Poul Nyrup Rasmussen

pret:

| — | grozījums Nr. 58






  — | pret: Poul Nyrup Rasmussen |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 58

—

pret: Poul Nyrup Rasmussen

pret:

| — | grozījums Nr. 66






  — | pret: Henrik Dam Kristensen |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 66

—

pret: Henrik Dam Kristensen

pret:

| — | grozījums Nr. 69






  — | pret: Henrik Dam Kristensen |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 69

—

pret: Henrik Dam Kristensen

pret:

| — | grozījums Nr. 70






  — | par: Henrik Dam Kristensen |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 70

—

par: Henrik Dam Kristensen

par:

| — | grozījums Nr. 109






  — | pret: Henrik Dam Kristensen |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 109

—

pret: Henrik Dam Kristensen

pret:

| — | grozījums Nr. 101






  — | par: Poul Nyrup Rasmussen |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 101

—

par: Poul Nyrup Rasmussen

par:

| — | grozījums Nr. 99 (1. daļa)






  — | par: Jean Marie Beaupuy, Jean-Louis Bourlanges, Anders Samuelsen |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 99 (1. daļa)

—

par: Jean Marie Beaupuy, Jean-Louis Bourlanges, Anders Samuelsen

par:

| — | grozījums Nr. 102 (1. daļa)






  — | par: Jean Marie Beaupuy, Jean-Louis Bourlanges, Poul Nyrup Rasmussen, Anders Samuelsen |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 102 (1. daļa)

—

par: Jean Marie Beaupuy, Jean-Louis Bourlanges, Poul Nyrup Rasmussen, Anders Samuelsen

par:

| — | grozījums Nr. 29






  — | par: Markus Ferber, Othmar Karas, Hartmut Nassauer |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 29

—

par: Markus Ferber, Othmar Karas, Hartmut Nassauer

par:

| — | pret: Daniel Marc Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Helga Trüpel, Johannes Voggenhuber |
| --- | --- |

—

pret: Daniel Marc Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Helga Trüpel, Johannes Voggenhuber

pret:

| — | grozījums Nr. 104






  — | par: Henrik Dam Kristensen, Poul Nyrup Rasmussen, Henri Weber |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 104

—

par: Henrik Dam Kristensen, Poul Nyrup Rasmussen, Henri Weber

par:

| — | grozījums Nr. 108






  — | pret: Henrik Dam Kristensen |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 108

—

pret: Henrik Dam Kristensen

pret:

| — | rezolūcija (kopumā)






  — | pret: Henrik Dam Kristensen, Poul Nyrup Rasmussen |
| --- | --- | --- |

—

rezolūcija (kopumā)

—

pret: Henrik Dam Kristensen, Poul Nyrup Rasmussen

pret:

ziņojums Cecilia Malmström — A6-0135/2005

| — | grozījums Nr. 43






  — | pret: Ole Christensen, Dan Jørgensen, Britta Thomsen |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 43

—

pret: Ole Christensen, Dan Jørgensen, Britta Thomsen

pret:

| — | grozījums Nr. 16 (1. daļa)






  — | pret: Britta Thomsen |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 16 (1. daļa)

—

pret: Britta Thomsen

pret:

| — | grozījums Nr. 16 (2. daļa)






  — | par: Poul Nyrup Rasmussen |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 16 (2. daļa)

—

par: Poul Nyrup Rasmussen

par:

| — | rezolūcija (kopumā)






  — | pret: Henrik Dam Kristensen |
| --- | --- | --- |

—

rezolūcija (kopumā)

—

pret: Henrik Dam Kristensen

pret:

ziņojums Robert Goebbels — A6-0150/2005

| — | grozījums Nr. 6






  — | pret: Henri Weber |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 6

—

pret: Henri Weber

pret:

| — | grozījums Nr. 11 (2. daļa)






  — | pret: Ole Christensen, Dan Jørgensen |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 11 (2. daļa)

—

pret: Ole Christensen, Dan Jørgensen

pret:

| — | rezolūcija (kopumā)






  — | pret: Henrik Dam Kristensen |
| --- | --- | --- |

—

rezolūcija (kopumā)

—

pret: Henrik Dam Kristensen

pret:

| — | atturas: Henri Weber |
| --- | --- |

—

atturas: Henri Weber

atturas:

ziņojums Ria Oomen-Ruijten — A6-0142/2005

| — | rezolūcija (kopumā)






  — | par: Othmar Karas |
| --- | --- | --- |

—

rezolūcija (kopumā)

—

par: Othmar Karas

par:

*

- *

Genowefa Grabowska informēja, ka viņa piedalījās 2005. gada 25. maija sēdē, bet viņas vārda apmeklējumu reğistrā nav.

Iepriekšējās sēdes protokols tika apstiprināts.

3.   Priekšsēdētāja paziņojums

Priekšsēdētājs sniedza īsu paziņojumu, kurā norādīja, ka 1991. gada Saharova prēmijas laureātei Aung San Suu Kyi pārvietošanās brīvību vēl arvien liedz Birmā valdošais režīms, kas turpina sistemātiski pārkāpt cilvēktiesības. Priekšsēdētājs atkārtoti izteica Parlamenta aicinājumu atbrīvot Aung San Suu Kyi un viņas biedrus no apcietinājuma un Parlamenta vārdā kategoriski nosodīja Birmā valdošā režīma pieļautos pārkāpumus.

4.   Parlamenta sastāvs

Ar Francijas prezidenta 2005. gada 2. jūnija dekrētu Brice Hortefeux ir iecelts par Francijas valdības locekli.

Tā kā saskaņā ar 7. panta 1. punktu Aktā par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu vispārējās tiešās vēlēšanās šis amats nav savienojams ar Eiropas Parlamenta deputāta pienākumu pildīšanu, Parlaments, pamatojoties uz Reglamenta 4. panta 4. punktu, konstatēja, ka kopš 2005. gada 2. jūnija ir atbrīvojusies deputāta vieta, un par to informēja attiecīgo dalībvalsti.

5.   Politisko grupu sastāvs

Giovanni Rivera kopš 2005. gada 6. jūnija ir pie grupām nepiederošs deputāts.

6.   Neuzticības izteikšana Komisijai

Sēdes vadītājs paziņoja, ka André Brie ir atsaucis parakstu no neuzticības izteikšanas pieprasījuma Komisijai (parakstītāju sarakstu skatīt 2005. gada 12. maija protokolā).

(parakstītāju sarakstu skatīt 2005. gada 12. maija protokolā).

Balsošana notiks trešdien.

7.   Dokumentu iesniegšana

Tika iesniegti turpmāk minētie dokumenti.

| 1. | Parlamenta komitejas







  1.1. | Ziņojumi







  — | Ziņojums par nodarbinātību un darba ražīgumu un to ieguldījumu ekonomikas izaugsmē (2004/2188(INI)) — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja
  Referente Juknevičienė Ona (A6-0109/2005). |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Parlamenta komitejas

Parlamenta komitejas

1.1.

Ziņojumi

Ziņojumi

—

Ziņojums par nodarbinātību un darba ražīgumu un to ieguldījumu ekonomikas izaugsmē (2004/2188(INI)) — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja

Referente Juknevičienė Ona (A6-0109/2005).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izstrādā melnā paltusa resursu atjaunošanas plānu Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas ietvaros (COM(2004)0640 — C6-0197/2004 — 2004/0229(CNS)) — Zivsaimniecības komiteja
  Referents Kristensen Henrik Dam (A6-0116/2005). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izstrādā melnā paltusa resursu atjaunošanas plānu Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas ietvaros (COM(2004)0640 — C6-0197/2004 — 2004/0229(CNS)) — Zivsaimniecības komiteja

Referents Kristensen Henrik Dam (A6-0116/2005).

| — | Ziņojums par sociālo integrāciju jaunajās dalībvalstīs (2004/2210(INI)) — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja
  Referents Őry Csaba (A6-0125/2005). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par sociālo integrāciju jaunajās dalībvalstīs (2004/2210(INI)) — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja

Referents Őry Csaba (A6-0125/2005).

| — | Ziņojums par pacientu mobilitāti un veselības aprūpes attīstību Eiropas Savienībā (2004/2148(INI)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja
  Referents Bowis John (A6-0129/2005). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par pacientu mobilitāti un veselības aprūpes attīstību Eiropas Savienībā (2004/2148(INI)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja

Referents Bowis John (A6-0129/2005).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par enerğijas gala patēriņa efektivitāti un enerğētikas pakalpojumiem (COM(2003)0739 — C5-0642/2003 — 2003/0300(COD)) — Rūpniecības, pētniecības un enerğētikas komiteja
  Referente Rothe Mechtild (A6-0130/2005). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par enerğijas gala patēriņa efektivitāti un enerğētikas pakalpojumiem (COM(2003)0739 — C5-0642/2003 — 2003/0300(COD)) — Rūpniecības, pētniecības un enerğētikas komiteja

Referente Rothe Mechtild (A6-0130/2005).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko nosaka vairākas pamatnostādnes attiecībā uz Eiropas enerğētikas tīkliem un atceļ lēmumu Nr. 96/391/EK un 1229/2003/EK (COM(2003)0742 — C5-0064/2004 —2003/0297(COD)) — Rūpniecības, pētniecības un enerğētikas komiteja
  Referente Laperrouze Anne (A6-0134/2005). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko nosaka vairākas pamatnostādnes attiecībā uz Eiropas enerğētikas tīkliem un atceļ lēmumu Nr. 96/391/EK un 1229/2003/EK (COM(2003)0742 — C5-0064/2004 —2003/0297(COD)) — Rūpniecības, pētniecības un enerğētikas komiteja

Referente Laperrouze Anne (A6-0134/2005).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 92/12/EEK par vispārēju režīmu akcīzes precēm, un par šādu preču glabāšanu, apriti un uzraudzību (COM(2004)0227 — C6-0039/2004 — 2004/0072(CNS)) — Ekonomikas un monetārā komiteja
  Referents Rosati Dariusz (A6-0138/2005). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 92/12/EEK par vispārēju režīmu akcīzes precēm, un par šādu preču glabāšanu, apriti un uzraudzību (COM(2004)0227 — C6-0039/2004 — 2004/0072(CNS)) — Ekonomikas un monetārā komiteja

Referents Rosati Dariusz (A6-0138/2005).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai par atbalstu lauku attīstībai, ko sniedz Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (EAFRD) (COM(2004)0490 — C6-0181/2004 —2004/0161(CNS)) — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja
  Referente Schierhuber Agnes (A6-0145/2005). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai par atbalstu lauku attīstībai, ko sniedz Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (EAFRD) (COM(2004)0490 — C6-0181/2004 —2004/0161(CNS)) — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja

Referente Schierhuber Agnes (A6-0145/2005).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pārapdrošināšanu un Padomes Direktīvu 73/239/EEK un 92/49/EEK grozījumiem, kā arī Direktīvu 98/78/EK un 2002/83/EK grozījumiem (COM(2004)0273 — C6-0038/2004 — 2004/0097(COD)) — Ekonomikas un monetārā komiteja
  Referents Skinner Peter (A6-0146/2005). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pārapdrošināšanu un Padomes Direktīvu 73/239/EEK un 92/49/EEK grozījumiem, kā arī Direktīvu 98/78/EK un 2002/83/EK grozījumiem (COM(2004)0273 — C6-0038/2004 — 2004/0097(COD)) — Ekonomikas un monetārā komiteja

Referents Skinner Peter (A6-0146/2005).

| — | Ziņojums par jautājumu “Eiropas Savienības konkurētspējas stiprināšana: industriālu pārmaiņu ietekme uz politiku un MVU nozīme” (2004/2154(INI)) — Rūpniecības, pētniecības un enerğētikas komiteja
  Referente Vlasto Dominique (A6-0148/2005). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par jautājumu “Eiropas Savienības konkurētspējas stiprināšana: industriālu pārmaiņu ietekme uz politiku un MVU nozīme” (2004/2154(INI)) — Rūpniecības, pētniecības un enerğētikas komiteja

Referente Vlasto Dominique (A6-0148/2005).

| — | Ziņojums par Kopienu finansiālo interešu aizsardzību un krāpšanas apkarošanu (2004/2198(INI)) — Budžeta kontroles komiteja
  Referents Bösch Herbert (A6-0151/2005). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Kopienu finansiālo interešu aizsardzību un krāpšanas apkarošanu (2004/2198(INI)) — Budžeta kontroles komiteja

Referents Bösch Herbert (A6-0151/2005).

| — | Ziņojums par paplašinātās ES politikas uzdevumiem un budžeta līdzekļiem 2007.—2013. gadam (2004/2209(INI)) — Pagaidu komitejas izveide saistībā ar paplašinātās Eiropas Savienības politikas uzdevumiem un budžeta līdzekļiem no 2007. gada līdz 2013. gadam.
  Referents Böge Reimer (A6-0153/2005). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par paplašinātās ES politikas uzdevumiem un budžeta līdzekļiem 2007.—2013. gadam (2004/2209(INI)) — Pagaidu komitejas izveide saistībā ar paplašinātās Eiropas Savienības politikas uzdevumiem un budžeta līdzekļiem no 2007. gada līdz 2013. gadam.

Referents Böge Reimer (A6-0153/2005).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, ka Eiropas Kopiena noslēdz Nolīgumu par Starptautisko delfīnu saudzēšanas programmu (COM(2004)0764 — C6-0245/2004 — 2004/0268(CNS)) — Zivsaimniecības komiteja
  Referents Freitas Duarte (A6-0157/2005). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, ka Eiropas Kopiena noslēdz Nolīgumu par Starptautisko delfīnu saudzēšanas programmu (COM(2004)0764 — C6-0245/2004 — 2004/0268(CNS)) — Zivsaimniecības komiteja

Referents Freitas Duarte (A6-0157/2005).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (COM(2005)0155 — C6-0120/2005 — 2005/0061(CNS)) — Ekonomikas un monetārā komiteja
  Referents Karas Othmar (A6-0158/2005). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (COM(2005)0155 — C6-0120/2005 — 2005/0061(CNS)) — Ekonomikas un monetārā komiteja

Referents Karas Othmar (A6-0158/2005).

| — | Ziņojums ar Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par cīņu pret terorisma finansēšanu (2005/2065(INI)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja
  Referents Borghezio Mario (A6-0159/2005). |
| --- | --- |

—

Ziņojums ar Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par cīņu pret terorisma finansēšanu (2005/2065(INI)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

Referents Borghezio Mario (A6-0159/2005).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par informācijas apmaiņu un sadarbību attiecībā uz teroristiskiem pārkāpumiem (COM(2004)0221 — C6-0007/2004 — 2004/0069(CNS)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja
  Referents Duquesne Antoine (A6-0160/2005). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par informācijas apmaiņu un sadarbību attiecībā uz teroristiskiem pārkāpumiem (COM(2004)0221 — C6-0007/2004 — 2004/0069(CNS)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

Referents Duquesne Antoine (A6-0160/2005).

| — | Ziņojums ar Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par kritisku infrastruktūru aizsardzību saistībā ar terorisma apkarošanu (2005/2044(INI)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja
  Referents Lambrinidis Stavros (A6-0161/2005). |
| --- | --- |

—

Ziņojums ar Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par kritisku infrastruktūru aizsardzību saistībā ar terorisma apkarošanu (2005/2044(INI)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

Referents Lambrinidis Stavros (A6-0161/2005).

| — | * Ziņojums par Zviedrijas Karalistes iniciatīvu Padomes pamatlēmumam par Eiropas Savienības dalībvalstu tiesībsargājošo iestāžu informācijas un izlūkdatu apmaiņas vienkāršošanu, jo īpaši attiecībā uz smagiem pārkāpumiem, tostarp terora aktiem (10215/2004 — C6-0153/2004 — 2004/0812(CNS)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja
  Referents Duquesne Antoine (A6-0162/2005). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par Zviedrijas Karalistes iniciatīvu Padomes pamatlēmumam par Eiropas Savienības dalībvalstu tiesībsargājošo iestāžu informācijas un izlūkdatu apmaiņas vienkāršošanu, jo īpaši attiecībā uz smagiem pārkāpumiem, tostarp terora aktiem (10215/2004 — C6-0153/2004 — 2004/0812(CNS)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

Referents Duquesne Antoine (A6-0162/2005).

| — | Ziņojums par Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par ES Rīcības plānu terorisma apkarošanai (2004/2214(INI)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja
  Referente Díez González Rosa (A6-0164/2005). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par ES Rīcības plānu terorisma apkarošanai (2004/2214(INI)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

Referente Díez González Rosa (A6-0164/2005).

| — | Ziņojums par Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par informācijas apmaiņu un sadarbību teroristu noziegumu jomā (2005/2046(INI)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja
  Referents Duquesne Antoine (A6-0165/2005). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par informācijas apmaiņu un sadarbību teroristu noziegumu jomā (2005/2046(INI)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

Referents Duquesne Antoine (A6-0165/2005).

| — | Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta ieteikumam Padomei par teroristu uzbrukumiem — novēršana, sagatavošanās un reaēšana (2005/2043(INI)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja
  Referents Mayor Oreja Jaime (A6-0166/2005). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta ieteikumam Padomei par teroristu uzbrukumiem — novēršana, sagatavošanās un reaēšana (2005/2043(INI)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

Referents Mayor Oreja Jaime (A6-0166/2005).

| — | **I Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (COM(2005)0154 — C6-0119/2005 — 2005/0064(SYN)) — Ekonomikas un monetārā komiteja
  Referents Karas Othmar (A6-0168/2005). |
| --- | --- |

—

**I Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (COM(2005)0154 — C6-0119/2005 — 2005/0064(SYN)) — Ekonomikas un monetārā komiteja

Referents Karas Othmar (A6-0168/2005).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kompensāciju gadījumos, kad nav ievērotas līgumā noteiktās kvalitātes prasības attiecībā uz dzelzceļa kravu pārvadājumiem (COM(2004)0144 — C6-0004/2004 — 2004/0050(COD)) — Transporta un tūrisma komiteja
  Referents Zīle Roberts (A6-0171/2005). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kompensāciju gadījumos, kad nav ievērotas līgumā noteiktās kvalitātes prasības attiecībā uz dzelzceļa kravu pārvadājumiem (COM(2004)0144 — C6-0004/2004 — 2004/0050(COD)) — Transporta un tūrisma komiteja

Referents Zīle Roberts (A6-0171/2005).

| — | * Ziņojums par Apvienotās Karalistes, Francijas Republikas, Īrijas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu pieņemt Padomes ietvarlēmumu par to datu dublikāta saglabāšanu, kas ir apstrādāti un uzkrāti saistībā ar piekļuves nodrošināšanu publiskajiem elektronisko sakaru dienestiem, vai arī tādu datu saglabāšanu un uzkrāšanu, kas ir pieejami publiskajos sakaru tīklos, ar mērķi izmantot tos noziedzīgu nodarījumu, tai skaitā terorisma, novēršanā, izmeklēšanā, atklāšanā un kriminālvajāšanas īstenošanā (8958/2004 — C6-0198/2004 — 2004/0813(CNS)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja
  Referents Alvaro Alexander Nuno (A6-0174/2005). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par Apvienotās Karalistes, Francijas Republikas, Īrijas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu pieņemt Padomes ietvarlēmumu par to datu dublikāta saglabāšanu, kas ir apstrādāti un uzkrāti saistībā ar piekļuves nodrošināšanu publiskajiem elektronisko sakaru dienestiem, vai arī tādu datu saglabāšanu un uzkrāšanu, kas ir pieejami publiskajos sakaru tīklos, ar mērķi izmantot tos noziedzīgu nodarījumu, tai skaitā terorisma, novēršanā, izmeklēšanā, atklāšanā un kriminālvajāšanas īstenošanā (8958/2004 — C6-0198/2004 — 2004/0813(CNS)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

Referents Alvaro Alexander Nuno (A6-0174/2005).

| 1.2. | Ieteikumi otrajam lasījumam







  — | ***II Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par kontroli attiecībā uz skaidras naudas ievešanu Kopienā vai izvešanu no tās (14843/1/2004 — C6-0038/2005 — 2002/0132(COD)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja
  Referents Peillon Vincent (A6-0167/2005). |
| --- | --- | --- |

1.2.

Ieteikumi otrajam lasījumam

Ieteikumi otrajam lasījumam

—

***II Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par kontroli attiecībā uz skaidras naudas ievešanu Kopienā vai izvešanu no tās (14843/1/2004 — C6-0038/2005 — 2002/0132(COD)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

Referents Peillon Vincent (A6-0167/2005).

| 2. | Deputāti







  2.1. | Mutiski jautājumi jautājumu laikam (Reglamenta 109. pants) (B6-0246/2005)







  — | Antoniozzi Alfredo, Matsis Yiannakis, Alvaro Alexander Nuno, McGuinness Mairead, Mavrommatis Manolis, Westlund Åsa, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Posselt Bernd, Moraes Claude, Crowley Brian, El Khadraoui Saïd, Papastamkos Georgios, Czarnecki Ryszard, Pafilis Athanasios, Bowis John, Mitchell Gay, Kinnock Glenys, Hedh Anna, Rutowicz Leopold Józef, Andersson Jan, Paleckis Justas Vincas, López-Istúriz White Antonio, Medina Ortega Manuel, Herranz García María Esther, Moreno Sánchez Javier, Purvis John, Tarabella Marc, Schlyter Carl, Masip Hidalgo Antonio, Goudin Hélène, Hennis-Plasschaert Jeanine, Ortuondo Larrea Josu, Newton Dunn Bill, McAvan Linda, Martin David, Isler Béguin Marie Anne, Ryan Eoin, Ó Neachtain Seán, Beglitis Panagiotis, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof, Agnoletto Vittorio, Riera Madurell Teresa, Karas Othmar, Toussas Georgios, De Rossa Proinsias, Carnero González Carlos, Ayuso González María del Pilar, Manolakou Diamanto, Aylward Liam, Casaca Paulo, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Landsbergis Vytautas, Van Hecke Johan, Riis-Jørgensen Karin, García-Margallo y Marfil José Manuel, Martin Hans-Peter, Trakatellis Antonios, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Sjöstedt Jonas, Herranz García María Esther, Moreno Sánchez Javier, Posselt Bernd, Hennicot-Schoepges Erna, Newton Dunn Bill, Martin David, McGuinness Mairead, Moraes Claude, Ryan Eoin, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Aylward Liam, Beglitis Panagiotis, Agnoletto Vittorio, Belet Ivo, Papadimoulis Dimitrios, Mitchell Gay, Mavrommatis Manolis, Claeys Philip, Pafilis Athanasios, Czarnecki Ryszard, Manolakou Diamanto, Landsbergis Vytautas, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Van Hecke Johan, Toussas Georgios, Martin Hans-Peter, Trakatellis Antonios |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Deputāti

Deputāti

2.1.

Mutiski jautājumi jautājumu laikam (Reglamenta 109. pants) (B6-0246/2005)

Mutiski jautājumi jautājumu laikam (Reglamenta 109. pants) (B6-0246/2005)

—

Antoniozzi Alfredo, Matsis Yiannakis, Alvaro Alexander Nuno, McGuinness Mairead, Mavrommatis Manolis, Westlund Åsa, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Posselt Bernd, Moraes Claude, Crowley Brian, El Khadraoui Saïd, Papastamkos Georgios, Czarnecki Ryszard, Pafilis Athanasios, Bowis John, Mitchell Gay, Kinnock Glenys, Hedh Anna, Rutowicz Leopold Józef, Andersson Jan, Paleckis Justas Vincas, López-Istúriz White Antonio, Medina Ortega Manuel, Herranz García María Esther, Moreno Sánchez Javier, Purvis John, Tarabella Marc, Schlyter Carl, Masip Hidalgo Antonio, Goudin Hélène, Hennis-Plasschaert Jeanine, Ortuondo Larrea Josu, Newton Dunn Bill, McAvan Linda, Martin David, Isler Béguin Marie Anne, Ryan Eoin, Ó Neachtain Seán, Beglitis Panagiotis, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof, Agnoletto Vittorio, Riera Madurell Teresa, Karas Othmar, Toussas Georgios, De Rossa Proinsias, Carnero González Carlos, Ayuso González María del Pilar, Manolakou Diamanto, Aylward Liam, Casaca Paulo, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Landsbergis Vytautas, Van Hecke Johan, Riis-Jørgensen Karin, García-Margallo y Marfil José Manuel, Martin Hans-Peter, Trakatellis Antonios, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Sjöstedt Jonas, Herranz García María Esther, Moreno Sánchez Javier, Posselt Bernd, Hennicot-Schoepges Erna, Newton Dunn Bill, Martin David, McGuinness Mairead, Moraes Claude, Ryan Eoin, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Aylward Liam, Beglitis Panagiotis, Agnoletto Vittorio, Belet Ivo, Papadimoulis Dimitrios, Mitchell Gay, Mavrommatis Manolis, Claeys Philip, Pafilis Athanasios, Czarnecki Ryszard, Manolakou Diamanto, Landsbergis Vytautas, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Van Hecke Johan, Toussas Georgios, Martin Hans-Peter, Trakatellis Antonios

| 2.2. | Rakstiskas deklarācijas iekļaušanai reğstrā (Reglamenta 116. pants)







  — | Alyn Smith par nabadzības izskaušanu (33/2005); |
| --- | --- | --- |

2.2.

Rakstiskas deklarācijas iekļaušanai reğstrā (Reglamenta 116. pants)

Rakstiskas deklarācijas iekļaušanai reğstrā (Reglamenta 116. pants)

—

Alyn Smith par nabadzības izskaušanu (33/2005);

| — | Richard Corbett par UEFA (34/2005); |
| --- | --- |

—

Richard Corbett par UEFA (34/2005);

| — | Glenys Kinnock un Catherine Stihler par panākumiem Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanā (35/2005); |
| --- | --- |

—

Glenys Kinnock un Catherine Stihler par panākumiem Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanā (35/2005);

| — | Glenys Kinnock par situāciju, kādā atrodas Aung San Suu Kyi, un demokrātijas veicināšanu Birmā (36/2005). |
| --- | --- |

—

Glenys Kinnock par situāciju, kādā atrodas Aung San Suu Kyi, un demokrātijas veicināšanu Birmā (36/2005).

8.   Padomes nosūtītie nolīgumu teksti

Padome ir nosūtījusi oficiāli apstiprinātu kopiju šādam dokumentam:

| — | Protokols, ar kuru laikposmam no 2004. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim nosaka tunzivju zvejas iespējas un finansiālo kompensāciju, kas paredzēta Eiropas Ekonomikas kopienas un Madagaskaras Demokrātiskās Republikas Nolīgumā par zveju Madagaskaras ūdeņos |
| --- | --- |

—

Protokols, ar kuru laikposmam no 2004. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim nosaka tunzivju zvejas iespējas un finansiālo kompensāciju, kas paredzēta Eiropas Ekonomikas kopienas un Madagaskaras Demokrātiskās Republikas Nolīgumā par zveju Madagaskaras ūdeņos

9.   Koplēmuma procedūrā pieņemto tiesību aktu parakstīšana

Priekšsēdētājs ir paziņojis, ka saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 68. pantu kopā ar Padomes priekšsēdētāju trešdien parakstīs šādu koplēmuma procedūrā pieņemto dokumentu:

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai attiecībā uz pārejas pasākumu perioda pagarināšanu (3620/1/2005 — C6-0179/2005 — 2004/0270(COD)). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai attiecībā uz pārejas pasākumu perioda pagarināšanu (3620/1/2005 — C6-0179/2005 — 2004/0270(COD)).

10.   Darba kārtība

Nākamais punkts bija darba kārtība.

Izdalīja jūnija I un II plenārsēdes darba kārtības galīgo projektu, kuram iesniedza turpmāk minētos grozījumus (Reglamenta 132. pants).

2005. gada 6. un 9. jūnija sēdes

2005. gada 6. un 9. jūnija sēdes

Pirmdiena

Pirmdiena

| — | bez izmaiņām |
| --- | --- |

—

bez izmaiņām

Otrdiena

Otrdiena

| — | bez izmaiņām |
| --- | --- |

—

bez izmaiņām

Trešdiena

Trešdiena

| — | PSE grupas pieprasījums svītrot jautājumu laiku Padomei (galīgā darba kārtības projekta 40. punkts).

  Uzstājās: Hannes Swoboda PSE grupas vārdā un norādīja, ka faktiski pieprasījums attiecas uz jautājumu laika saīsināšanu līdz 30 minūtēm, lai varētu atvēlēt vairāk laika pēcpusdienas debatēm līdz plkst. 18.30, kā arī Bill Newton Dunn ALDE grupas vārdā par šo pieprasījumu.
  Parlaments šo pieprasījumu apstiprināja. |
| --- | --- |

—

PSE grupas pieprasījums svītrot jautājumu laiku Padomei (galīgā darba kārtības projekta 40. punkts).

(galīgā darba kārtības projekta 40. punkts).

Uzstājās: Hannes Swoboda PSE grupas vārdā un norādīja, ka faktiski pieprasījums attiecas uz jautājumu laika saīsināšanu līdz 30 minūtēm, lai varētu atvēlēt vairāk laika pēcpusdienas debatēm līdz plkst. 18.30, kā arī Bill Newton Dunn ALDE grupas vārdā par šo pieprasījumu.

Parlaments šo pieprasījumu apstiprināja.

| — | Uzstājās: Hans-Gert Poettering PPE-DE grupas vārdā un prasīja papildināt debašu punktu par Eiropadomes sagatavošanu (Briselē 2005. gada 16. un 17. jūnijā) (galīgā darba kārtības projekta 28. punkts) ar piebildi “Eiropas Savienības nākotne pēc referendumiem par Konstitucionālo līgumu”, un Daniel Marc Cohn-Bendit Verts/ALE grupas vārdā, kurš atbalstīja šo pieprasījumu.
  Parlaments šo pieprasījumu apstiprināja. |
| --- | --- |

—

Uzstājās: Hans-Gert Poettering PPE-DE grupas vārdā un prasīja papildināt debašu punktu par Eiropadomes sagatavošanu (Briselē 2005. gada 16. un 17. jūnijā) (galīgā darba kārtības projekta 28. punkts) ar piebildi “Eiropas Savienības nākotne pēc referendumiem par Konstitucionālo līgumu”, un Daniel Marc Cohn-Bendit Verts/ALE grupas vārdā, kurš atbalstīja šo pieprasījumu.

(galīgā darba kārtības projekta 28. punkts)

Parlaments šo pieprasījumu apstiprināja.

| — | Uzstājās Bernd Posselt, kurš iebilda pret jautājumu laika saīsināšanu. |
| --- | --- |

—

Uzstājās Bernd Posselt, kurš iebilda pret jautājumu laika saīsināšanu.

Ceturtdiena

Ceturtdiena

| — | bez izmaiņām |
| --- | --- |

—

bez izmaiņām

2005. gada 22. un 23. jūnija sēdes

2005. gada 22. un 23. jūnija sēdes

| — | bez izmaiņām |
| --- | --- |

—

bez izmaiņām

*

- *

Tādējādi darba kārtība tika noteikta.

11.   Vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem

Saskaņā ar Reglamenta 144. pantu ar vienu minūti ilgu runu uzstājās šādi deputāti, kuri vēlējās pievērst Parlamenta uzmanību politiski svarīgiem jautājumiem:

Antonio Masip Hidalgo, Carl Schlyter, Zita Pleštinská, Jo Leinen, Roberts Zīle, Ashley Mote, Proinsias De Rossa, Jim Higgins, Glenys Kinnock, Alyn Smith, Borut Pahor, Ryszard Czarnecki, Zsolt László Becsey, Csaba Sándor Tabajdi, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Miguel Angel Martínez Martínez, Zdzisław Zbigniew Podkański, Georgios Papastamkos, Sarah Ludford, Panagiotis Beglitis, Jörg Leichtfried, Othmar Karas, Gerard Batten, Eluned Morgan, Georgios Karatzaferis, Mojca Drčar Murko, Adam Jerzy Bielan, Robert Evans, Agnes Schierhuber, Albert Deß un Geoffrey Van Orden.

12.   Pamatnostādnes Eiropas enerğētikas tīkliem ***I (debates)

(debates)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko nosaka pamatnostādnes Eiropas enerğētikas tīkliem un atceļ Lēmumus 96/391/EK un 1229/2003/EK [COM(2003)0742 — C5-0064/2004 — 2003/0297(COD)] — Rūpniecības, pētniecības un enerğētikas komiteja.

Referente: Anne Laperrouze (A6-0134/2005).

Uzstājās Andris Piebalgs (Komisijas loceklis).

SĒDI VADA: Dagmar ROTH-BEHRENDT

Priekšsēdētāja vietniece

Anne Laperrouze (referente) iepazīstināja ar ziņojumu..

Uzstājās: Guntars Krasts (ECON komitejas atzinuma sagatavotājs), María del Pilar Ayuso González PPE-DE grupas vārdā, Hannes Swoboda PSE grupas vārdā, Šarūnas Birutis ALDE grupas vārdā, Rebecca Harms Verts/ALE grupas vārdā, Angelika Niebler, Reino Paasilinna un Andris Piebalgs

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 7. jūnija protokola 6.1. punkts.

2005. gada 7. jūnija protokola 6.1. punkts

13.   enerğijas gala patēriņa efektivitāte un enerğijas pakalpojumi ***I (debates)

(debates)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par enerğijas gala patēriņa efektivitāti un enerğijas pakalpojumiem [COM(2003)0739 — C5-0642/2003 — 2003/0300(COD)] — Rūpniecības, pētniecības un enerğētikas komiteja.

Referente: Mechtild Rothe (A6-0130/2005).

Uzstājās Andris Piebalgs (Komisijas loceklis).

Mechtild Rothe (referente) iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Corien Wortmann-Kool (ECON komitejas atzinuma sagatavotāja), Eija-Riitta Korhola (ENVI komitejas atzinuma sagatavotāja), Alejo Vidal-Quadras Roca PPE-DE grupas vārdā, Reino Paasilinna PSE grupas vārdā, Fiona Hall ALDE grupas vārdā, Rebecca Harms Verts/ALE grupas vārdā, Paul Rübig, Dorette Corbey, Manuel António dos Santos un Catherine Stihler.

SĒDI VADA: Manuel António dos SANTOS

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās Andris Piebalgs.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 7. jūnija protokola 6.2. punkts.

2005. gada 7. jūnija protokola 6.2. punkts

14.   Kopienu finansiālo interešu aizsardzība un krāpšanas apkarošana (debates)

(debates)

Ziņojums par Kopienu finansiālo interešu aizsardzību un krāpšanas apkarošanu [2004/2198(INI)] — Budžeta kontroles komiteja.

Referents: Herbert Bösch (A6-0151/2005).

Herbert Bösch (referents) iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Siim Kallas (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks).

Uzstājās: Katerina Batzeli (AGRI komitejas atzinuma sagatavotāja), Simon Busuttil PPE-DE grupas vārdā, Szabolcs Fazakas PSE grupas vārdā, Jan Mulder ALDE grupas vārdā, Bart Staes Verts/ALE grupas vārdā, Nils Lundgren IND/DEM grupas vārdā, Mogens N.J. Camre UEN grupas vārdā, Hans-Peter Martin, pie grupām nepiederošs deputāts, Lorenzo Cesa, Paulo Casaca, Hans-Peter Martin un Siim Kallas.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 7. jūnija protokola 6.9. punkts.

2005. gada 7. jūnija protokola 6.9. punkts

15.   Kopienas telpiskās informācijas infrastruktūra (INSPIRE) ***I (debates)

(debates)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko nosaka telpiskās informācijas infrastruktūru Kopienā (INSPIRE) [COM(2004)0516 — C6-0099/2004 — 2004/0175(COD)] — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referente: Frederika Brepoels (A6-0108/2005).

Uzstājās Stavros Dimas (Komisijas loceklis).

Frederika Brepoels (referente) iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Richard Seeber PPE-DE grupas vārdā, María Isabel Salinas García PSE grupas vārdā, Vittorio Prodi ALDE grupas vārdā, Satu Hassi Verts/ALE grupas vārdā, Gerard Batten IND/DEM grupas vārdā, Eija-Riitta Korhola, Urszula Krupa un Stavros Dimas.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 7. jūnija protokola 6.3. punkts.

2005. gada 7. jūnija protokola 6.3. punkts

16.   Pārapdrošināšana ***I (debates)

(debates)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pārapdrošināšanu un Padomes Direktīvu 73/239/EEK un 92/49/EEK grozījumiem, kā arī Direktīvu 98/78/EK un 2002/83/EK grozījumiem [COM(2004)0273 — C6-0038/2004 — 2004/0097(COD)] — Ekonomikas un monetārā komiteja.

Referents: Peter Skinner (A6-0146/2005).

Uzstājās Stavros Dimas (Komisijas loceklis).

Peter Skinner (referents) iepazīstināja ar ziņojumu.

SĒDI VADA: Mario MAURO

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Karsten Friedrich Hoppenstedt PPE-DE grupas vārdā un Harald Ettl PSE grupas vārdā.

SĒDI VADA: Luigi COCILOVO

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Sarah Ludford ALDE grupas vārdā, Wiesław Stefan Kuc, Charlie McCreevy (Komisijas loceklis) un Peter Skinner, lai uzdotu jautājumu, uz kuru atbild Charlie McCreevy.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 7. jūnija protokola 6.4. punkts.

2005. gada 7. jūnija protokola 6.4. punkts

17.   Atbalsts lauku attīstībai no EAFRD * (debates)

(debates)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai par atbalstu lauku attīstībai, ko sniedz Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (EAFRD) [COM(2004)0490 — C6-0181/2004 — 2004/0161(CNS)] — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja.

Referente: Agnes Schierhuber (A6-0145/2005).

Uzstājās Charlie McCreevy (Komisijas loceklis).

Agnes Schierhuber (referente) iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Armando Dionisi PPE-DE grupas vārdā, Rosa Miguélez Ramos PSE grupas vārdā, Kyösti Tapio Virrankoski ALDE grupas vārdā, Ilda Figueiredo GUE/NGL grupas vārdā, Kathy Sinnott IND/DEM grupas vārdā, Liam Aylward UEN grupas vārdā, James Hugh Allister, pie grupām nepiederošs deputāts, Elisabeth Jeggle, Katerina Batzeli, Jan Mulder, Bairbre de Brún, Mieczysław Edmund Janowski, Lambert van Nistelrooij, Csaba Sándor Tabajdi, Anne Laperrouze, James Nicholson, Astrid Lulling, Zdzisław Zbigniew Podkański, Czesław Adam Siekierski, Ljudmila Novak, Tunne Kelam, Zbigniew Zaleski, Mariann Fischer Boel (Komisijas locekle) un Agnes Schierhuber par Mariann Fischer Boel uzstāšanos.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 7. jūnija protokola 6.5. punkts.

2005. gada 7. jūnija protokola 6.5. punkts

18.   Nākamās sēdes darba kārtība

Tika noteikta nākamās dienas sēdes darba kārtība (dokuments “Darba kārtība” PE 357.269/OJMA).

19.   Sēdes slēgšana

Sēde tika slēgta plkst. 22.10.

Julian PRIESTLEY

ğenerālsekretārs

Josep BORRELL FONTELLES

priekšsēdētājs

---

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

Parakstīja:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Allister, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bersani, Bertinotti, Bielan, Birutis, Blokland, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Booth, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Cottigny, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dobolyi, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fazakas, Ferber, Fernandes, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hannan, Harangozó, Harbour, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Hudacký, Hudghton, Ibrisagic, Ilves, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kamall, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krarup, Krasts, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, Laschet, Lavarra, Lax, Lechner, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Letta, Lévai, Liberadzki, Libicki, Liotard, Lipietz, Locatelli, López-Istúriz White, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McMillan-Scott, Madeira, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Özdemir, Olajos, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Borut Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Pavilionis, Peillon, Pęk, Pflüger, Piecyk, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Rapkay, Remek, Resetarits, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Sánchez Presedo, dos Santos, Saryusz-Wolski, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sonik, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stevenson, Stihler, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Trakatellis, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vidal-Quadras Roca, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wallis, Walter, Watson, Weiler, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wierzejski, Wijkman, Wise, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zani, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

Otrdiena, 2005. gada 7. jūnijs

| 25.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 124/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 124/13

---

PROTOKOLS

(2006/C 124 E/02)

SĒDES NORISE

SĒDI VADA: Antonios TRAKATELLIS

Priekšsēdētāja vietnieks

1.   Sēdes atklāšana

Sēde tika atklāta plkst. 9.00.

2.   Dokumentu iesniegšana

Tika iesniegti turpmāk minētie dokumenti Padome un Komisija

| — | Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2092/91 par lauksaimniecības produktu bioloisku ražošanu un norādēm par to uz lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem (COM(2005)0194 — C6-0140/2005 2005/0094(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: AGRI |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2092/91 par lauksaimniecības produktu bioloisku ražošanu un norādēm par to uz lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem (COM(2005)0194 — C6-0140/2005 2005/0094(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: AGRI

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 1210/90, ar ko izveido Eiropas Vides aentūru un Eiropas vides informācijas un novērojumu tīklu, attiecībā uz aentūras izpilddirektora amata pilnvaru termiņu (COM(2005)0190 [01] C6-0141/2005 2005/0072(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: JURI
  atzinums: ENVI |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 1210/90, ar ko izveido Eiropas Vides aentūru un Eiropas vides informācijas un novērojumu tīklu, attiecībā uz aentūras izpilddirektora amata pilnvaru termiņu (COM(2005)0190 [01] C6-0141/2005 2005/0072(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: JURI

atzinums: ENVI

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 337/75, ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, attiecībā uz centra direktora amata pilnvaru termiņu (COM(2005)0190 [02] C6-0142/2005 2005/0073(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: JURI
  atzinums: EMPL |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 337/75, ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, attiecībā uz centra direktora amata pilnvaru termiņu (COM(2005)0190 [02] C6-0142/2005 2005/0073(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: JURI

atzinums: EMPL

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 1365/75 par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda izveidi attiecībā uz fonda direktora un direktora vietnieka amata pilnvaru termiņu (COM(2005)0190 [03] C6-0143/2005 2005/0074(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: JURI
  atzinums: EMPL |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 1365/75 par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda izveidi attiecībā uz fonda direktora un direktora vietnieka amata pilnvaru termiņu (COM(2005)0190 [03] C6-0143/2005 2005/0074(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: JURI

atzinums: EMPL

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1360/90, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņu (COM(2005)0190 [04] — C6-0144/2005 — 2005/0075(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: JURI
  atzinums: EMPL |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1360/90, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņu (COM(2005)0190 [04] — C6-0144/2005 — 2005/0075(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: JURI

atzinums: EMPL

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 302/93, ar ko izveido Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņu (COM(2005)0190 [05] — C6-0145/2005 — 2005/0076(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: JURI
  atzinums: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 302/93, ar ko izveido Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņu (COM(2005)0190 [05] — C6-0145/2005 — 2005/0076(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: JURI

atzinums: LIBE

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 178/2002 attiecībā uz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes izpilddirektora amata pilnvaru termiņu (COM(2005)0190 [10] — C6-0146/2005 — 2005/0081(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: JURI
  atzinums: ENVI |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 178/2002 attiecībā uz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes izpilddirektora amata pilnvaru termiņu (COM(2005)0190 [10] — C6-0146/2005 — 2005/0081(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: JURI

atzinums: ENVI

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņu (COM(2005)0190 [11] — C6-0147/2005 — 2005/0082(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: JURI
  atzinums: ENVI |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņu (COM(2005)0190 [11] — C6-0147/2005 — 2005/0082(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: JURI

atzinums: ENVI

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 726/2004 attiecībā uz Eiropas Zāļu aentūras izpilddirektora amata pilnvaru termiņu (Teksts ar EEA nozīmi) (COM(2005)0190 [12] — C6-0148/2005 — 2005/0083(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: JURI
  atzinums: ENVI |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 726/2004 attiecībā uz Eiropas Zāļu aentūras izpilddirektora amata pilnvaru termiņu (Teksts ar EEA nozīmi) (COM(2005)0190 [12] — C6-0148/2005 — 2005/0083(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: JURI

atzinums: ENVI

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2062/94, ar ko izveido Eiropas aentūru drošībai un veselības aizsardzībai darbā, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņu (COM(2005)0190 [14] — C6-0149/2005 — 2005/0085(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: JURI
  atzinums: EMPL |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2062/94, ar ko izveido Eiropas aentūru drošībai un veselības aizsardzībai darbā, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņu (COM(2005)0190 [14] — C6-0149/2005 — 2005/0085(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: JURI

atzinums: EMPL

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aentūras izveidošanu attiecībā uz izpilddirektora amata pilnvaru termiņu (Teksts ar EEA nozīmi) (COM(2005)0190 [15] — C6-0150/2005 — 2005/0086(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: JURI
  atzinums: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aentūras izveidošanu attiecībā uz izpilddirektora amata pilnvaru termiņu (Teksts ar EEA nozīmi) (COM(2005)0190 [15] — C6-0150/2005 — 2005/0086(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: JURI

atzinums: TRAN

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1592/2002 attiecībā uz Eiropas Aviācijas drošības aentūras izpilddirektora un direktoru amata pilnvaru termiņu (Teksts ar EEA nozīmi) (COM(2005)0190 [16] — C6-0151/2005 — 2005/0087(COD)).







  nodots | : | atbildīgajai komitejai: JURI
  atzinums: TRAN |
| --- | --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1592/2002 attiecībā uz Eiropas Aviācijas drošības aentūras izpilddirektora un direktoru amata pilnvaru termiņu (Teksts ar EEA nozīmi) (COM(2005)0190 [16] — C6-0151/2005 — 2005/0087(COD)).

nodots

:

atbildīgajai komitejai: JURI

atzinums: TRAN

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aentūras izveidošanu attiecībā uz izpilddirektora amata pilnvaru termiņu (COM(2005)0190 [17] — C6-0152/2005 — 2005/0088(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: JURI
  atzinums: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aentūras izveidošanu attiecībā uz izpilddirektora amata pilnvaru termiņu (COM(2005)0190 [17] — C6-0152/2005 — 2005/0088(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: JURI

atzinums: TRAN

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par daudzgadu finansējumu Eiropas Jūras drošības aentūras rīcībai reaēšanas pasākumu kuu izraisīto piesārņojumu jomā un par Regulas (EK) Nr. 1406/2002 grozījumiem (COM(2005)0210 — C6-0153/2005 — 2005/0098(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: TRAN
  atzinums: BUDG, CONT, ENVI, ITRE |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par daudzgadu finansējumu Eiropas Jūras drošības aentūras rīcībai reaēšanas pasākumu kuu izraisīto piesārņojumu jomā un par Regulas (EK) Nr. 1406/2002 grozījumiem (COM(2005)0210 — C6-0153/2005 — 2005/0098(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: TRAN

atzinums: BUDG, CONT, ENVI, ITRE

| — | Priekšlikums Padomes regulai par protokola noslēgšanu, ar ko nosaka tunzivju zvejas iespējas un finanšu kompensāciju, kas paredzēta nolīgumā starp Eiropas Ekonomikas Kopienu un Komoru Islāma Federatīvo Republiku par zveju pie Komoru salām, laikposmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim (COM(2005)0187 — C6-0154/2005 — 2005/0092(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: PECH
  atzinums: DEVE, BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes regulai par protokola noslēgšanu, ar ko nosaka tunzivju zvejas iespējas un finanšu kompensāciju, kas paredzēta nolīgumā starp Eiropas Ekonomikas Kopienu un Komoru Islāma Federatīvo Republiku par zveju pie Komoru salām, laikposmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim (COM(2005)0187 — C6-0154/2005 — 2005/0092(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: PECH

atzinums: DEVE, BUDG

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par labojumiem Direktīvā 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (COM(2005)0214 — C6-0155/2005 — 2005/0100(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: IMCO
  atzinums: ECON, EMPL, ENVI, ITRE |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par labojumiem Direktīvā 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (COM(2005)0214 — C6-0155/2005 — 2005/0100(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: IMCO

atzinums: ECON, EMPL, ENVI, ITRE

| — | Priekšlikums Padomes regulai par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (8977/2005 — C6-0156/2005 — 2005/0806(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: DEVE
  atzinums: AFET, INTA, BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes regulai par piekļuvi Kopienas ārējai palīdzībai (8977/2005 — C6-0156/2005 — 2005/0806(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: DEVE

atzinums: AFET, INTA, BUDG

| — | Priekšlikums Padomes lēmumam par nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Horvātijas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem un par šā nolīguma pagaidu piemērošanu (COM(2005)0159 — C6-0173/2005 — 2005/0059(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes lēmumam par nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Horvātijas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem un par šā nolīguma pagaidu piemērošanu (COM(2005)0159 — C6-0173/2005 — 2005/0059(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: TRAN

3.   Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa (paziņošana par iesniegtajiem rezolūcijas priekšlikumiem)

(paziņošana par iesniegtajiem rezolūcijas priekšlikumiem)

Debates notika 11.04.2005. (2005. gada 11. aprīļa protokola 15. punkts ).

Rezolūcijas priekšlikums, kas saskaņā ar Reglamenta 108. panta 5. punktu ir iesniegts debašu noslēgumā:

| — | Jean-Marie Cavada LIBE komitejas vārdā par 2004. gadā panākto progresu brīvības, drošības un tiesiskuma telpas (BDTT) izveidē (ES līguma 2. un 39. pants) (B6-0327/2005). |
| --- | --- |

—

Jean-Marie Cavada LIBE komitejas vārdā par 2004. gadā panākto progresu brīvības, drošības un tiesiskuma telpas (BDTT) izveidē (ES līguma 2. un 39. pants) (B6-0327/2005).

4.   Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (paziņošana par iesniegtajiem rezolūcijas priekšlikumiem)

(paziņošana par iesniegtajiem rezolūcijas priekšlikumiem)

Saskaņā ar Reglamenta 115. pantu turpmāk minētie deputāti vai politiskās grupas iesniedza pieprasījumus organizēt debates par šādiem rezolūcijas priekšlikumiem.

| I | BOLĪVIJA







  — | Annemie Neyts-Uyttebroeck ALDE grupas vārdā par situāciju Bolīvijā (B6-0361/2005); |
| --- | --- | --- |

I

BOLĪVIJA

BOLĪVIJA

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck ALDE grupas vārdā par situāciju Bolīvijā (B6-0361/2005);

| — | Pasqualina Napoletano un Margrietus van den Berg PSE grupas vārdā par situāciju Bolīvijā (B6-0362/2005); |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano un Margrietus van den Berg PSE grupas vārdā par situāciju Bolīvijā (B6-0362/2005);

| — | Alain Lipietz, Monica Frassoni, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Raül Romeva i Rueda un Eva Lichtenberger Verts/ALE grupas vārdā par situāciju Bolīvijā (B6-0365/2005); |
| --- | --- |

—

Alain Lipietz, Monica Frassoni, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Raül Romeva i Rueda un Eva Lichtenberger Verts/ALE grupas vārdā par situāciju Bolīvijā (B6-0365/2005);

| — | Jonas Sjöstedt, Helmuth Markov, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto, Ilda Figueiredo un Athanasios Pafilis GUE/NGL grupas vārdā par situāciju Bolīvijā (B6-0367/2005); |
| --- | --- |

—

Jonas Sjöstedt, Helmuth Markov, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto, Ilda Figueiredo un Athanasios Pafilis GUE/NGL grupas vārdā par situāciju Bolīvijā (B6-0367/2005);

| — | Fernando Fernández Martín, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra un Bernd Posselt PPE-DE grupas vārdā par situāciju Bolīvijā (B6-0376/2005). |
| --- | --- |

—

Fernando Fernández Martín, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra un Bernd Posselt PPE-DE grupas vārdā par situāciju Bolīvijā (B6-0376/2005).

| II | PRESES BRĪVĪBA ALŽĪRIJĀ







  — | Annemie Neyts-Uyttebroeck ALDE grupas vārdā par Alžīriju (B6-0359/2005); |
| --- | --- | --- |

II

PRESES BRĪVĪBA ALŽĪRIJĀ

PRESES BRĪVĪBA ALŽĪRIJĀ

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck ALDE grupas vārdā par Alžīriju (B6-0359/2005);

| — | Pasqualina Napoletano un Raimon Obiols i Germà PSE grupas vārdā par preses brīvību Alžīrijā (B6-0363/2005); |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano un Raimon Obiols i Germà PSE grupas vārdā par preses brīvību Alžīrijā (B6-0363/2005);

| — | Hélène Flautre un Raül Romeva i Rueda Verts/ALE grupas vārdā par preses brīvību Alžīrijā (B6-0366/2005); |
| --- | --- |

—

Hélène Flautre un Raül Romeva i Rueda Verts/ALE grupas vārdā par preses brīvību Alžīrijā (B6-0366/2005);

| — | Francis Wurtz GUE/NGL grupas vārdā par preses brīvību Alžīrijā (B6-0368/2005); |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz GUE/NGL grupas vārdā par preses brīvību Alžīrijā (B6-0368/2005);

| — | Ģirts Valdis Kristovskis UEN grupas vārdā par preses brīvību Alžīrijā (B6-0380/2005); |
| --- | --- |

—

Ģirts Valdis Kristovskis UEN grupas vārdā par preses brīvību Alžīrijā (B6-0380/2005);

| — | Luisa Fernanda Rudi Ubeda PPE-DE grupas vārdā par preses brīvību Alžīrijā (B6-0381/2005). |
| --- | --- |

—

Luisa Fernanda Rudi Ubeda PPE-DE grupas vārdā par preses brīvību Alžīrijā (B6-0381/2005).

| III | AZERBAIDŽĀNA







  — | Annemie Neyts-Uyttebroeck ALDE grupas vārdā par Azerbaidžānu (B6-0360/2005); |
| --- | --- | --- |

III

AZERBAIDŽĀNA

AZERBAIDŽĀNA

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck ALDE grupas vārdā par Azerbaidžānu (B6-0360/2005);

| — | Pasqualina Napoletano, Hannes Swoboda un Jan Marinus Wiersma PSE grupas vārdā par Azerbaidžānu (B6-0364/2005); |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Hannes Swoboda un Jan Marinus Wiersma PSE grupas vārdā par Azerbaidžānu (B6-0364/2005);

| — | Vittorio Agnoletto GUE/NGL grupas vārdā par situāciju Azerbaidžānā (B6-0369/2005); |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto GUE/NGL grupas vārdā par situāciju Azerbaidžānā (B6-0369/2005);

| — | Charles Tannock, Vytautas Landsbergis, Árpád Duka-Zólyomi un Bernd Posselt PPE-DE grupas vārdā par Azerbaidžānu (B6-0375/2005); |
| --- | --- |

—

Charles Tannock, Vytautas Landsbergis, Árpád Duka-Zólyomi un Bernd Posselt PPE-DE grupas vārdā par Azerbaidžānu (B6-0375/2005);

| — | Bastiaan Belder IND/DEM grupas vārdā par Azerbaidžānu (B6-0378/2005); |
| --- | --- |

—

Bastiaan Belder IND/DEM grupas vārdā par Azerbaidžānu (B6-0378/2005);

| — | Marie Anne Isler Béguin un Cem Özdemir Verts/ALE grupas vārdā par cilvēktiesību pārkāpumiem Azerbaidžānā (B6-0379/2005); |
| --- | --- |

—

Marie Anne Isler Béguin un Cem Özdemir Verts/ALE grupas vārdā par cilvēktiesību pārkāpumiem Azerbaidžānā (B6-0379/2005);

| — | Anna Elzbieta Fotyga UEN grupas vārdā par cilvēktiesībām un demokrātiju Azerbaidžānā (B6-0382/2005). |
| --- | --- |

—

Anna Elzbieta Fotyga UEN grupas vārdā par cilvēktiesībām un demokrātiju Azerbaidžānā (B6-0382/2005).

Uzstāšanās laiku sadalīs saskaņā ar Reglamenta 142. pantu.

5.   Cīņa pret terorismu (debates)

(debates)

Eiropas Savienības Rīcības plāns terorisma apkarošanai

Eiropas Savienības Rīcības plāns terorisma apkarošanai

Ziņojums par Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par ES Rīcības plānu terorisma apkarošanai [2004/2214(INI)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referente: Rosa Díez González (A6-0164/2005)

Teroristu uzbrukumi: novēršana, sagatavošanās un reaģēšana

Teroristu uzbrukumi: novēršana, sagatavošanās un reaģēšana

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta ieteikumam Padomei par teroristu uzbrukumiem — novērošana, sagatavošanās un reaģēšana [2005/2043(INI)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Jaime Mayor Oreja (A6-0166/2005)

Kritisku infrastruktūru aizsardzība saistībā ar terorisma apkarošanu

Kritisku infrastruktūru aizsardzība saistībā ar terorisma apkarošanu

Ziņojums ar Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par kritisku infrastruktūru aizsardzību saistībā ar terorisma apkarošanu [2005/2044(INI)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Stavros Lambrinidis (A6-0161/2005)

Cīņa pret terorisma finansēšanu

Cīņa pret terorisma finansēšanu

Ziņojums ar Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par cīņu pret terorisma finansēšanu [2005/2065(INI)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Mario Borghezio (A6-0159/2005)

Informācijas apmaiņa saistībā ar smagiem pārkāpumiem un terora aktiem *

Informācijas apmaiņa saistībā ar smagiem pārkāpumiem un terora aktiem *

Ziņojums par Zviedrijas Karalistes iniciatīvu Padomes pamatlēmumam par Eiropas Savienības dalībvalstu tiesībsargājošo iestāžu informācijas un izlūkdatu apmaiņas vienkāršošanu, jo īpaši attiecībā uz smagiem pārkāpumiem, tostarp terora aktiem [10215/2004 — C6-0153/2004 — 2004/0812(CNS)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Antoine Duquesne (A6-0162/2005)

Informācijas apmaiņa un sadarbība attiecībā uz teroristiskiem pārkāpumiem *

Informācijas apmaiņa un sadarbība attiecībā uz teroristiskiem pārkāpumiem *

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par informācijas apmaiņu un sadarbību attiecībā uz teroristiskiem pārkāpumiem [15599/2004 — C6–0007/2004 — 2004/0069(CNS)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Antoine Duquesne (A6-0160/2005)

Informācijas apmaiņa un sadarbība teroristu noziegumu jomā

Informācijas apmaiņa un sadarbība teroristu noziegumu jomā

Ziņojums par Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par informācijas apmaiņu un sadarbību teroristu noziegumu jomā [2005/2046(INI)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Antoine Duquesne (A6-0165/2005)

Noziegumu un noziedzīgu nodarījumu, tai skaitā terorisma, novēršana, izmeklēšana, atklāšana un kriminālvajāšana *

Noziegumu un noziedzīgu nodarījumu, tai skaitā terorisma, novēršana, izmeklēšana, atklāšana un kriminālvajāšana *

Ziņojums par Apvienotās Karalistes, Francijas Republikas, Īrijas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu pieņemt Padomes ietvarlēmumu par to datu dublikāta saglabāšanu, kas ir apstrādāti un uzkrāti saistībā ar piekļuves nodrošināšanu publiskajiem elektronisko sakaru dienestiem, vai arī tādu datu saglabāšanu un uzkrāšanu, kas ir pieejami publiskajos sakaru tīklos, ar mērķi izmantot tos noziedzīgu nodarījumu, tai skaitā terorisma, novēršanā, izmeklēšanā, atklāšanā un kriminālvajāšanas īstenošanā [8958/2004 — C6-0198/2004 — 2004/0813(CNS)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Alexander Nuno Alvaro (A6-0174/2005)

Bioterorisms

Bioterorisms

Mutisks jautājums, ko uzdeva Karl-Heinz Florenz ENVI komitejas vārdā Padomei par Eiropas Savienības spēju atbildēt uz bioterorisma radītajiem draudiem sabiedrības veselībai (B6-0243/2005)

Mutisks jautājums, ko uzdeva Karl-Heinz Florenz ENVI komitejas vārdā Komisijai par Eiropas Savienības spēju atbildēt uz bioterorisma radītajiem draudiem sabiedrības veselībai (B6-0244/2005)

Rosa Díez González iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0164/2005).

Jaime Mayor Oreja iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0166/2005).

Stavros Lambrinidis iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0161/2005).

Mario Borghezio iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0159/2005).

Antoine Duquesne iepazīstina ar saviem ziņojumiem (A6-0162/2005, A6-0160/2005 un A6-0165/2005).

Alexander Nuno Alvaro iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0174/2005).

Karl-Heinz Florenz izvērsa mutiskos jautājumus (B6-0243/2005 un B6-0244/2005).

Uzstājās Franco Frattini (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks).

Uzstājās: Jaime Mayor Oreja (AFET komitejas atzinuma sagatavotājs) (A6-0164/2005), István Szent-Iványi (AFET komitejas atzinuma sagatavotājs) (A6-0160/2005), Antonio López-Istúriz White (JURI komitejas atzinuma sagatavotājs) (A6-0160/2005) un Angelika Niebler (ITRE komitejas atzinuma sagatavotāja) (A6-0174/2005).

SĒDI VADA: Gérard ONESTA

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Manuel Medina Ortega (JURI komitejas atzinuma sagatavotājs) (A6-0174/2005), Agustín Díaz de Mera García Consuegra PPE-DE grupas vārdā, Martine Roure PSE grupas vārdā, Ignasi Guardans Cambó ALDE grupas vārdā, Johannes Voggenhuber Verts/ALE grupas vārdā, Giusto Catania GUE/NGL grupas vārdā, James Hugh Allister pie grupām nepiederošs deputāts, Frederika Brepoels, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Sarah Ludford, Kathalijne Maria Buitenweg, Kyriacos Triantaphyllides, Georgios Karatzaferis, Frank Vanhecke, Panayiotis Demetriou, Edith Mastenbroek, Sophia in 't Veld, Hélène Flautre, Sylvia-Yvonne Kaufmann un Carlos Coelho.

SĒDI VADA: Ingo FRIEDRICH

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Genowefa Grabowska, Anneli Jäätteenmäki, Athanasios Pafilis, Ioannis Varvitsiotis, Erika Mann, Alexander Stubb, Marek Maciej Siwiec, Timothy Kirkhope, Nikolaos Sifunakis, Charlotte Cederschiöld, Proinsias De Rossa, Piia-Noora Kauppi, Lasse Lehtinen, John Bowis, Luís Queiró, Geoffrey Van Orden, Herbert Reul, Nicolas Schmit (amatā esošais Padomes priekšsēdētājs) un Franco Frattini.

SĒDI VADA: Pierre MOSCOVICI

Priekšsēdētāja vietnieks

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 7. jūnija protokola 6.10. punkts, 2005. gada 7. jūnija protokola 6.11. punkts, 2005. gada 7. jūnija protokola 6.12. punkts, 2005. gada 7. jūnija protokola 6.13. punkts, 2005. gada 7. jūnija protokola 6.6. punkts, 2005. gada 7. jūnija protokola 6.7. punkts, 2005. gada 7. jūnija protokola 6.14. punkts un 2005. gada 7. jūnija protokola 6.8. punkts.

2005. gada 7. jūnija protokola 6.10. punkts, 2005. gada 7. jūnija protokola 6.11. punkts, 2005. gada 7. jūnija protokola 6.12. punkts, 2005. gada 7. jūnija protokola 6.13. punkts, 2005. gada 7. jūnija protokola 6.6. punkts, 2005. gada 7. jūnija protokola 6.7. punkts, 2005. gada 7. jūnija protokola 6.14. punkts un 2005. gada 7. jūnija protokola 6.8. punkts

6.   Balsošanas laiks

Sīkāka informācija par balsojumiem (grozījumi, atsevišķi balsojumi un balsojumi pa daļām) ir sniegta protokola 1. pielikumā.

6.1.   Pamatnostādnes Eiropas enerğētikas tīkliem ***I (balsojums)

(balsojums)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko nosaka pamatnostādnes Eiropas enerğētikas tīkliem un atceļ Lēmumus 96/391/EK un 1229/2003/EK [COM(2003)0742 — C5-0064/2004 — 2003/0297(COD)] — Rūpniecības, pētniecības un enerğētikas komiteja.

Referente: Anne Laperrouze (A6-0134/2005)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 1. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 1. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2005)0211)

(P6_TA(2005)0211)

NORMATĪVAS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2005)0211)

(P6_TA(2005)0211)

6.2.   Enerğijas gala patēriņa efektivitāte un enerğijas pakalpojumi ***I (balsojums)

(balsojums)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par enerğijas gala patēriņa efektivitāti un enerğijas pakalpojumiem [COM(2003)0739 — C5-0642/2003 — 2003/0300(COD)] — Rūpniecības, pētniecības un enerğētikas komiteja.

Referente: Mechtild Rothe (A6-0130/2005)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 2. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 2. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2005)0212)

(P6_TA(2005)0212)

NORMATĪVAS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2005)0212)

(P6_TA(2005)0212)

6.3.   Kopienas telpiskās informācijas infrastruktūra (INSPIRE) ***I (balsojums)

(balsojums)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko nosaka telpiskās informācijas infrastruktūru Kopienā (INSPIRE) [COM(2004)0516 — C6-0099/2004 — 2004/0175(COD)] — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referente: Frederika Brepoels (A6-0108/2005)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 3. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 3. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2005)0213)

(P6_TA(2005)0213)

NORMATĪVAS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2005)0213)

(P6_TA(2005)0213)

6.4.   Pārapdrošināšana ***I (balsojums)

(balsojums)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pārapdrošināšanu un Padomes Direktīvu 73/239/EEK un 92/49/EEK grozījumiem, kā arī Direktīvu 98/78/EK un 2002/83/EK grozījumiem [COM(2004)0273 — C6-0038/2004 — 2004/0097(COD)] — Ekonomikas un monetārā komiteja.

Referents: Peter Skinner (A6-0146/2005)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 4. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 4. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2005)0214)

(P6_TA(2005)0214)

NORMATĪVAS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2005)0214)

(P6_TA(2005)0214)

6.5.   Atbalsts lauku attīstībai no EAFRD * (balsojums)

(balsojums)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai par atbalstu lauku attīstībai, ko sniedz Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (EAFRD) [COM(2004)0490 — C6-0181/2004 — 2004/0161(CNS)] — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja.

Referente: Agnes Schierhuber (A6-0145/2005)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 5. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 5. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2005)0215)

(P6_TA(2005)0215)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2005)0215)

(P6_TA(2005)0215)

6.6.   Informācijas apmaiņa saistībā ar smagiem pārkāpumiem un terora aktiem * (balsojums)

(balsojums)

Ziņojums par Zviedrijas Karalistes iniciatīvu Padomes pamatlēmumam par Eiropas Savienības dalībvalstu tiesībsargājošo iestāžu informācijas un izlūkdatu apmaiņas vienkāršošanu, jo īpaši attiecībā uz smagiem pārkāpumiem, tostarp terora aktiem [10215/2004 — C6-0153/2004 — 2004/0812(CNS)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Antoine Duquesne (A6-0162/2005)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 6. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 6. punkts)

ZVIEDRIJAS KARALISTES INICIATĪVA

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2005)0216)

(P6_TA(2005)0216)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2005)0216)

(P6_TA(2005)0216)

6.7.   Informācijas apmaiņa un sadarbība attiecībā uz teroristiskiem pārkāpumiem * (balsojums)

(balsojums)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par informācijas apmaiņu un sadarbību attiecībā uz teroristiskiem pārkāpumiem [15599/2004 — C6-0007/2004 — 2004/0069(CNS)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Antoine Duquesne (A6-0160/2005)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 7. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 7. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2005)0217)

(P6_TA(2005)0217)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2005)0217)

(P6_TA(2005)0217)

6.8.   Noziegumu un noziedzīgu nodarījumu, tai skaitā terorisma, novēršana, izmeklēšana, atklāšana un kriminālvajāšana * (balsojums)

(balsojums)

Ziņojums par Apvienotās Karalistes, Francijas Republikas, Īrijas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu pieņemt Padomes ietvarlēmumu par to datu dublikāta saglabāšanu, kas ir apstrādāti un uzkrāti saistībā ar piekļuves nodrošināšanu publiskajiem elektronisko sakaru dienestiem, vai arī tādu datu saglabāšanu un uzkrāšanu, kas ir pieejami publiskajos sakaru tīklos, ar mērķi izmantot tos noziedzīgu nodarījumu, tai skaitā terorisma, novēršanā, izmeklēšanā, atklāšanā un kriminālvajāšanas īstenošanā [8958/2004 — C6-0198/2004 — 2004/0813(CNS)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Alexander Nuno Alvaro (A6-0174/2005)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 8. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 8. punkts)

APVIENOTĀS KARALISTES, FRANCIJAS REPUBLIKAS, ĪRIJAS UN ZVIEDRIJAS KARALISTES INICIATĪVA

Noraidīts

Uzstājās Nicolas Schmit (amatā esošais Padomes priekšsēdētājs) un norādīja, ka Padome uztur spēkā savu priekšlikumu.

Saskaņā ar Reglamenta 52. panta 3. punktu to nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai.

6.9.   Kopienu finansiālo interešu aizsardzība un krāpšanas apkarošana (balsojums)

(balsojums)

Ziņojums par Kopienu finansiālo interešu aizsardzību un krāpšanas apkarošanu [2004/2198(INI)] — Budžeta kontroles komiteja.

Referents: Herbert Bösch (A6-0151/2005)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 9. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 9. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2005)0218)

(P6_TA(2005)0218)

6.10.   Eiropas Savienības Rīcības plāns terorisma apkarošanai (balsojums)

(balsojums)

Ziņojums par Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par ES Rīcības plānu terorisma apkarošanai [2004/2214(INI)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referente: Rosa Díez González (A6-0164/2005)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 10. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 10. punkts)

IETEIKUMA PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2005)0219)

(P6_TA(2005)0219)

Par balsojumu uzstājās:

Par balsojumu uzstājās:

| — | Martine Roure norādīja, ka PSE grupa ir atsaukusi 14. grozījumu. |
| --- | --- |

—

Martine Roure norādīja, ka PSE grupa ir atsaukusi 14. grozījumu.

6.11.   Teroristu uzbrukumi: novēršana, sagatavošanās un reağēšana (balsojums)

(balsojums)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta ieteikumam Padomei par teroristu uzbrukumiem — novēršana, sagatavošanās un reaēšana [2005/2043(INI)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Jaime Mayor Oreja (A6-0166/2005)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 11. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 11. punkts)

IETEIKUMA PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2005)0220)

(P6_TA(2005)0220)

Par balsojumu uzstājās:

Par balsojumu uzstājās:

| — | Vytautas Landsbergis iesniedza mutisku grozījumu C apsvērumam, taču tas netika iekļauts, jo tam nepiekrita vairāk kā 37 deputāti. |
| --- | --- |

—

Vytautas Landsbergis iesniedza mutisku grozījumu C apsvērumam, taču tas netika iekļauts, jo tam nepiekrita vairāk kā 37 deputāti.

6.12.   Kritisku infrastruktūru aizsardzība saistībā ar terorisma apkarošanu (balsojums)

(balsojums)

Ziņojums ar Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par kritisku infrastruktūru aizsardzību saistībā ar terorisma apkarošanu [2005/2044(INI)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Stavros Lambrinidis (A6-0161/2005)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 12. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 12. punkts)

IETEIKUMA PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2005)0221)

(P6_TA(2005)0221)

6.13.   Cīņa pret terorisma finansēšanu (balsojums)

(balsojums)

Ziņojums ar Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par cīņu pret terorisma finansēšanu [2005/2065(INI)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Mario Borghezio (A6-0159/2005)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 13. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 13. punkts)

IETEIKUMA PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2005)0222)

(P6_TA(2005)0222)

Par balsojumu uzstājās:

Par balsojumu uzstājās:

| — | Giusto Catania par 1. grozījumu; |
| --- | --- |

—

Giusto Catania par 1. grozījumu;

| — | Sarah Ludford ALDE grupas vārdā iesniedza mutisku grozījumu 4./rév grozījumam, un tas tika iekļuts; |
| --- | --- |

—

Sarah Ludford ALDE grupas vārdā iesniedza mutisku grozījumu 4./rév grozījumam, un tas tika iekļuts;

| — | Rosa Díez González PSE grupas vārdā atbalstīja Sarah Ludford iesniegto mutisko grozījumu. |
| --- | --- |

—

Rosa Díez González PSE grupas vārdā atbalstīja Sarah Ludford iesniegto mutisko grozījumu.

6.14.   Informācijas apmaiņa un sadarbība teroristu noziegumu jomā (balsojums)

(balsojums)

Ziņojums par Eiropas Parlamenta ieteikuma priekšlikumu Padomei par informācijas apmaiņu un sadarbību teroristu noziegumu jomā [2005/2046(INI)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Antoine Duquesne (A6-0165/2005)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 14. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 14. punkts)

IETEIKUMA PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2005)0223)

(P6_TA(2005)0223)

7.   Balsojuma skaidrojumi

Rakstiski balsojuma skaidrojumi

Rakstiski balsojuma skaidrojumi

Balsojuma skaidrojumi, kas saskaņā ar Reglamenta 163. panta 3. punktu ir iesniegti rakstiski, ir iekļauti šīs sēdes stenogrammā.

Mutiski balsojuma skaidrojumi

Mutiski balsojuma skaidrojumi

Antoine Duquesne ziņojums — A6-0162/2005

Andreas Mölzer

8.   Balsojuma labojumi

Turpmāk minētie deputāti iesniedza šādus balsojuma labojumus.

Mechtild Rothe ziņojums — A6-0130/2005

| — | grozījums Nr. 28






  — | par: John Attard-Montalto, Anders Wijkman |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 28

—

par: John Attard-Montalto, Anders Wijkman

par:

| — | pret: Maria Martens |
| --- | --- |

—

pret: Maria Martens

pret:

Agnes Schierhuber ziņojums — A6-0145/2005

| — | grozījums Nr. 114






  — | par: Claude Turmes |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 114

—

par: Claude Turmes

par:

| — | grozītais priekšlikums






  — | par: Claude Turmes |
| --- | --- | --- |

—

grozītais priekšlikums

—

par: Claude Turmes

par:

| — | normatīvā rezolūcija






  — | par: Charlotte Cederschiöld, Claude Turmes |
| --- | --- | --- |

—

normatīvā rezolūcija

—

par: Charlotte Cederschiöld, Claude Turmes

par:

Antoine Duquesne ziņojums — A6-0160/2005

| — | normatīvā rezolūcija






  — | par: John Attard-Montalto |
| --- | --- | --- |

—

normatīvā rezolūcija

—

par: John Attard-Montalto

par:

Jaime Mayor Oreja ziņojums — A6-0166/2005

| — | grozījums Nr. 13






  — | par: Charlotte Cederschiöld, Claude Turmes |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 13

—

par: Charlotte Cederschiöld, Claude Turmes

par:

| — | pret: Othmar Karas |
| --- | --- |

—

pret: Othmar Karas

pret:

| — | grozījums Nr. 5






  — | pret: Othmar Karas |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 5

—

pret: Othmar Karas

pret:

| — | grozījums Nr. 10






  — | par: Evelyne Gebhardt, Willi Piecyk, Pierre Schapira |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 10

—

par: Evelyne Gebhardt, Willi Piecyk, Pierre Schapira

par:

| — | grozījumi Nr. 1/11 (identiski)






  — | pret: Luis de Grandes Pascual |
| --- | --- | --- |

—

grozījumi Nr. 1/11 (identiski)

—

pret: Luis de Grandes Pascual

pret:

(Sēde tika pārtraukta plkst. 12.50 un atsākta plkst. 15.00.)

(Sēde tika pārtraukta plkst. 12.50 un atsākta plkst. 15.00.)

SĒDI VADA: Josep BORRELL FONTELLES

Priekšsēdētājs

9.   Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Iepriekšējās sēdes protokols tika apstiprināts.

Marie-Hélène Descamps informēja, ka viņa bija klāt, bet viņas vārda apmeklējumu reğistrā nav.

10.   Komiteju un delegāciju sastāvs

Pēc PSE grupas pieprasījuma Parlaments apstiprināja turpmāk minēto deputātu iecelšanu amatā.

| — | AFET komiteja: Pasqualina Napoletano vietā Massimo D'Alema. |
| --- | --- |

—

AFET komiteja: Pasqualina Napoletano vietā Massimo D'Alema.

| — | INTA komiteja: Massimo D'Alema vietā Pasqualina Napoletano. |
| --- | --- |

—

INTA komiteja: Massimo D'Alema vietā Pasqualina Napoletano.

| — | Delegācija attiecībām ar ASEAN dalībvalstīm, Dienvidaustrumu Āziju un Korejas Republiku: Vincenzo Lavarra. |
| --- | --- |

—

Delegācija attiecībām ar ASEAN dalībvalstīm, Dienvidaustrumu Āziju un Korejas Republiku: Vincenzo Lavarra.

11.   Paplašinātās ES politikas uzdevumi un budžeta līdzekļi 2007.–2013. gadam (debates)

(debates)

Ziņojums par paplašinātās ES politikas uzdevumiem un budžeta līdzekļiem 2007.–2013. gadam [2004/2209(INI)] — Pagaidu komitejas izveidi saistībā ar paplašinātās Eiropas Savienības politikas uzdevumiem un budžeta līdzekļiem no 2007. gada līdz 2013.

Referents: Reimer Böge (A6-0153/2005)

Reimer Böge iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Nicolas Schmit (amatā esošais Padomes priekšsēdētājs) un José Manuel Barroso (Komisijas priekšsēdētājs).

Uzstājās: Véronique De Keyser (AFET komitejas atzinuma sagatavotāja), Margrietus van den Berg (DEVE komitejas atzinuma sagatavotājs), Pierre Jonckheer (INTA komitejas atzinuma sagatavotājs), ENr.ico Letta (ECON komitejas atzinuma sagatavotājs), Jamila Madeira (EMPL komitejas atzinuma sagatavotāja), Jutta D. Haug (ENVI komitejas atzinuma sagatavotāja), Paul Rübig (ITRE komitejas atzinuma sagatavotājs), Phillip Whitehead (IMCO komitejas atzinuma sagatavotājs), Etelka Barsi-Pataky (TRAN komitejas atzinuma sagatavotāja), Constanze Angela Krehl (REGI komitejas atzinuma sagatavotāja), Albert Jan Maat (AGRI komitejas atzinuma sagatavotājs), Ruth Hieronymi (CULT komitejas atzinuma sagatavotāja), Gérard Deprez (LIBE komitejas atzinuma sagatavotājs), Johannes Voggenhuber (AFCO komitejas atzinuma sagatavotājs), Ilda Figueiredo (FEMM komitejas atzinuma sagatavotāja), Jan Mulder (CONT komitejas atzinuma sagatavotājs), Paulo Casaca (PECH komitejas atzinuma sagatavotājs), Alain Lamassoure PPE-DE grupas vārdā, Catherine Guy-Quint PSE grupas vārdā, Anne E. Jensen ALDE grupas vārdā, Kathalijne Maria Buitenweg Verts/ALE grupas vārdā, Esko Seppänen GUE/NGL grupas vārdā un Dariusz Maciej Grabowski IND/DEM grupas vārdā.

SĒDI VADA: Edward McMILLAN-SCOTT

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Wojciech Roszkowski UEN grupas vārdā, Jana Bobošíková, pie grupām nepiederoša deputāte, Gerardo Galeote Quecedo, Bárbara Dührkop Dührkop, Jean Marie Beaupuy, Alyn Smith, Helmuth Markov, Hélène Goudin, Umberto Pirilli, Jean-Claude Martinez, Janusz Lewandowski, Terence Wynn, Bronisław Geremek, Helga Trüpel, Pedro Guerreiro, Vladimír Železný, Roberta Angelilli, Hans-Peter Martin, Ville Itälä, Dariusz Rosati, Jan Mulder, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Dimitrios Papadimoulis, Seán Ó Neachtain, Ryszard Czarnecki, Markus Ferber, Ralf Walter, Kyösti Tapio Virrankoski, Elisabeth Schroedter, Sergej Kozlík, Othmar Karas, Inés Ayala Sender, Margarita Starkevičiūtė, Françoise Grossetête, Szabolcs Fazakas, Chris Davies, Konstantinos Hatzidakis, Robert Goebbels, László Surján, Giovanni Pittella, Francesco Musotto, Catherine Trautmann, José Albino Silva Peneda, Marilisa Xenogiannakopoulou, Jean-Luc Dehaene, Valdis Dombrovskis, Rolf Berend un James Elles.

SĒDI VADA: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

Priekšsēdētāja vietniece

Uzstājās: José Manuel García-Margallo y Marfil, Gunnar Hökmark, Timothy Kirkhope, Nicolas Schmit, José Manuel Barroso un Reimer Böge.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 8. jūnija protokola 6.2. punkts.

2005. gada 8. jūnija protokola 6.2. punkts

12.   Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai)

(jautājumi Komisijai)

Parlaments izskatīja vairākus jautājumus Komisijai (B6-0246/2005).

Pirmā daļa

Pirmā daļa

Jautājums Nr. 31 (Alfredo Antoniozzi): Itāliešu valodas popularizēšana Eiropā (Eurydice 2005. gada ziņojums) un noteikumu izstrādāšana valodu lietošanai Eiropas iestādēs

Eurydice

Ján Figeľ (Komisijas loceklis) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Alfredo Antoniozzi un Paul Rübig.

Jautājums Nr. 32 (Yiannakis Matsis): Kipras piedalīšanās programmā “Partnerattiecības mieram” un attiecībās ar NATO

Ján Figeľ atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Yiannakis Matsis un Georgios Papastamkos.

Jautājums Nr. 33 (Alexander Nuno Alvaro): Biometriskie dati vīzās

Franco Frattini (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Paul Rübig, David Martin un Alexander Nuno Alvaro.

Otrā daļa

Otrā daļa

Jautājums Nr. 34 (Mairead McGuinness): Sabiedrisko apraides pakalpojumu licences maksa

Viviane Reding (Komisijas locekle) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Mairead McGuinness.

Jautājums Nr. 35 (Manolis Mavrommatis): Programma MEDIA

MEDIA

Viviane Reding atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Manolis Mavrommatis.

Jautājums Nr. 36 (Åsa Westlund): Sabiedriskie pakalpojumi gaidāmajā jaunajā direktīvā par televīzijas paraidi

Viviane Reding atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Åsa Westlund.

Jautājums Nr. 37 (Marie Panayotopoulos-Cassiotou): Pasākumi Eiropas Jaunatnes pakta īstenošanai

Ján Figeľ atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Marie Panayotopoulos-Cassiotou.

Jautājums Nr. 38 (Bernd Posselt): Pārrobežu atbalsts kultūras pasākumiem

Ján Figeľ atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Bernd Posselt.

Uz jautājumiem Nr. 39 līdz 44 sniegs rakstiskas atbildes.

Jautājums Nr. 45 (Bart Staes): Līdzekļi pētniecībai un attīstībai atjaunīgās enerğijas jomā

Janez Potočnik (Komisijas loceklis) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Bart Staes.

Uzstājās Gay Mitchell, 47.jautājuma autors, par jautājumu laika norisi.

Jautājums Nr. 46 (John Bowis): Pētījumi par kurlumu un dzirdes pavājināšanos

Janez Potočnik atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva John Bowis.

Uz jautājumiem Nr. 47 līdz 88 sniegs rakstiskas atbildes.

Komisijai atvēlētais jautājumu laiks ir beidzies.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 19.45 un atsākta plkst. 21.00.)

SĒDI VADA: Miroslav OUZKÝ

Priekšsēdētāja vietnieks

13.   Minoritāšu aizsardzība un diskriminācijas novēršanas politika paplašinātajā Eiropā (debates)

(debates)

Ziņojums par minoritāšu aizsardzību un diskriminācijas novēršanas politiku paplašinātajā Eiropā [2005/2008(INI)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Claude Moraes (A6-0140/2005)

Claude Moraes iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Vladimír Špidla (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Maria Matsouka (EMPL komitejas atzinuma sagatavotāja), Edit Bauer PPE-DE grupas vārdā, Martine Roure PSE grupas vārdā, Sophia in 't Veld ALDE grupas vārdā, Tatjana Ždanoka Verts/ALE grupas vārdā, Giusto Catania GUE/NGL grupas vārdā, Johannes Blokland IND/DEM grupas vārdā, Romano Maria La Russa UEN grupas vārdā, Csaba Sándor Tabajdi, HeNr.ik Lax, Jean Lambert, Mary Lou McDonald, Ģirts Valdis Kristovskis, Panagiotis Beglitis, Proinsias De Rossa un Vladimír Špidla.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 8. jūnija protokola 6.6. punkts.

2005. gada 8. jūnija protokola 6.6. punkts

14.   Saistība starp legālo un nelegālo imigrāciju un migrantu integrāciju (debates)

(debates)

Ziņojums par saistību starp legālo un nelegālo imigrāciju un migrantu integrāciju [2004/2137(INI)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Patrick Gaubert (A6-0136/2005)

Patrick Gaubert iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Franco Frattini (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks).

Uzstājās: Martine Roure PSE grupas vārdā, Sophia in 't Veld ALDE grupas vārdā, Cem Özdemir Verts/ALE grupas vārdā, Giusto Catania GUE/NGL grupas vārdā, Gerard Batten IND/DEM grupas vārdā, Jan Tadeusz Masiel, pie grupām nepiederošs deputāts, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Magda Kósáné Kovács, Jacky Henin, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Ioannis Varvitsiotis, Simon Busuttil un Franco Frattini.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 9. jūnija protokola 9.7. punkts.

2005. gada 9. jūnija protokola 9.7. punkts

15.   Skaidras naudas aprites kontrole ***II (debates)

(debates)

Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par kontroli attiecībā uz skaidras naudas ievešanu Kopienā vai izvešanu no tās [14843/1/2004 — C6-0038/2005 — 2002/0132(COD)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Vincent Peillon (A6-0167/2005)

Uzstājās László Kovács (Komisijas loceklis).

Vincent Peillon iepazīstināja ar ieteikumu otrajam lasījumam.

Uzstājās: Gerard Batten IND/DEM grupas vārdā un László Kovács.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 8. jūnija protokola 6.3. punkts.

2005. gada 8. jūnija protokola 6.3. punkts

16.   Akcīzes preces * (debates)

(debates)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes direktīvai, kas groza Direktīvu 92/12/EEK par akcīzes preču vispārējo režīmu, glabāšanu, apriti un uzraudzību [COM(2004)0227 — C6-0039/2004 — 2004/0072(CNS)] — Ekonomikas un monetārā komiteja.

Referents: Dariusz Rosati (A6-0138/2005)

Dariusz Rosati iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās László Kovács (Komisijas loceklis)

Uzstājās: Astrid Lulling PPE-DE grupas vārdā, Katerina Batzeli PSE grupas vārdā, Margarita Starkevičiūtė ALDE grupas vārdā, Carl Schlyter Verts/ALE grupas vārdā, John Purvis, Zsolt László Becsey, László Kovács un Othmar Karas.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 8. jūnija protokola 6.4. punkts.

2005. gada 8. jūnija protokola 6.4. punkts

17.   Pacientu mobilitāte, veselības aprūpes attīstība (debates)

(debates)

Ziņojums par pacientu mobilitāti un veselības aprūpes attīstību Eiropas Savienībā [2004/2148(INI)] — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referents: John Bowis (A6-0129/2005)

John Bowis iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Markos Kyprianou (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Avril Doyle PPE-DE grupas vārdā, Karin Jöns PSE grupas vārdā, Jules Maaten ALDE grupas vārdā, Jean Lambert Verts/ALE grupas vārdā, Adamos Adamou GUE/NGL grupas vārdā, Urszula Krupa IND/DEM grupas vārdā, Irena Belohorská, pie grupām nepiederoša deputāte, Dorette Corbey, Christofer Fjellner, Othmar Karas un Markos Kyprianou.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 9. jūnija protokola 9.8. punkts.

2005. gada 9. jūnija protokola 9.8. punkts

18.   Nākamās sēdes darba kārtība

Tika noteikta nākamās dienas sēdes darba kārtība (dokuments “Darba kārtība” PE 357.269/OJME).

19.   Sēdes slēgšana

Sēde tika slēgta plkst. 00.05.

Julian PRIESTLEY

ģenerālsekretārs

Ingo FRIEDRICH

priekšsēdētāja vietnieks

---

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

Parakstīja:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Bersani, Bertinotti, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Cirino Pomicino, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Fontaine, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Goudin, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Laschet, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Letta, Lévai, Janusz Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Louis, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Borut Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Pavilionis, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wallis, Walter, Watson, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wierzejski, Wijkman, Wise, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

I PIELIKUMS

BALSOŠANAS REZULTĀTI

Saīsinājumu un simbolu saraksts

| + | pieņemts |
| --- | --- |
| - | noraidīts |
| ↓ | zaudējis spēku |
| A | atsaukts |
| PS (..., ..., ...) | balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas) |
| EB (..., ..., ...) | elektroniskā balsošana (par, pret, atturas) |
| bd | balsošana pa daļām |
| ats. | atsevišķa balsošana |
| groz. | grozījums |
| KG | kompromisa grozījums |
| AD | attiecīgā daļa |
| S | svītrojošs grozījums |
| = | identiski grozījumi |
| § | punkts |
| pants | pants |
| apsv. | apsvērums |
| RP | rezolūcijas priekšlikums |
| KRP | kopīgs rezolūcijas priekšlikums |
| AIZKL | aizklāta balsošana |

+

pieņemts

-

noraidīts

↓

zaudējis spēku

A

atsaukts

PS (..., ..., ...)

balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas)

EB (..., ..., ...)

elektroniskā balsošana (par, pret, atturas)

bd

balsošana pa daļām

ats.

atsevišķa balsošana

groz.

grozījums

KG

kompromisa grozījums

AD

attiecīgā daļa

S

svītrojošs grozījums

=

identiski grozījumi

§

punkts

pants

pants

apsv.

apsvērums

RP

rezolūcijas priekšlikums

KRP

kopīgs rezolūcijas priekšlikums

AIZKL

aizklāta balsošana

1.   Eiropas enerģētikas tīkli ***I

Ziņojums: Anne LAPERROUZE (A6-0134/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1-17
  22-30 | komiteja | | + | |
| 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts | 34 | Verts/ALE | | - | |
| 6. panta 1. punkta pirmā daļa, aiz b) apakšpunkta | 35 | Verts/ALE | | - | |
| 8. pants | 32 | Verts/ALE | | - | |
| 18 | komiteja | | + | |
| 19 | komiteja | | + | |
| 9. pants | 36 | Verts/ALE | | - | |
| 10. pants | 33 | Verts/ALE | | - | |
| 38 | ALDE | | + | |
| 20 | komiteja | | ↓ | |
| 21 | komiteja | | + | |
| 1. pielikums | 37 | PPE-DE | EB | - | 141, 392, 35 |
| 2. pielikums | 39 | PPE-DE | | - | |
| 9. apsvērums | 31 | Verts/ALE | | - | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1-17

22-30

komiteja

+

4. panta 1. punkta a) apakšpunkts

34

Verts/ALE

-

6. panta 1. punkta pirmā daļa, aiz b) apakšpunkta

35

Verts/ALE

-

8. pants

32

Verts/ALE

-

18

komiteja

+

19

komiteja

+

9. pants

36

Verts/ALE

-

10. pants

33

Verts/ALE

-

38

ALDE

+

20

komiteja

↓

21

komiteja

+

1. pielikums

37

PPE-DE

EB

-

141, 392, 35

2. pielikums

39

PPE-DE

-

9. apsvērums

31

Verts/ALE

-

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

2.   Enerģijas gala patēriņa efektivitāte ***I

Ziņojums: Mechtild ROTHE (A6-0130/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1—18
  20—27
  30—34
  38
  40—41
  43—51
  53—60
  63—66
  68—72
  74—79
  81—96
  98—99 | komiteja | | + | |
| | 28 | komiteja | PS | + | 458, 148, 27 |
| § | sākotnējais teksts




  (4. panta 1. punkts) | | ↓ | |
| 42 | komiteja | ats. | - | |
| 52 | komiteja | ats./
  EB | + | 344, 275, 5 |
| 61 | komiteja | ats. | + | |
| 62 | komiteja | ats. | + | |
| 67 | komiteja | ats./
  EB | + | 370, 265, 3 |
| 80 | komiteja | ats. | + | |
| 3. panta c) apakšpunkts | 101 | PPE-DE | | + | |
| 19 | komiteja | | ↓ | |
| 4. pants, 2. § | 103 | Verts/ALE | | - | |
| 29 | komiteja | | + | |
| 4. pants, 6. § | 104 | Verts/ALE | EB | + | 335, 292, 7 |
| 35 | komiteja | | ↓ | |
| 4. pants, aiz 7. § | 108 | PSE, PPE-DE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 36 | komiteja | | ↓ | |
| 107 | PSE, PPE-DE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 37 | komiteja | | ↓ | |
| 73 | komiteja | | ↓ | |
| 5. pants, 2. § | 105 | Verts/ALE | | - | |
| 39 | komiteja | | + | |
| 6. pants, aiz b) apakšpunkta | 102 | PPE-DE | | - | |
| 3. pielikums | 106 | Verts/ALE | | - | |
| 97 | komiteja | | - | |
| Aiz 4. pielikuma | 109 | PSE, PPE-DE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1—18

20—27

30—34

38

40—41

43—51

53—60

63—66

68—72

74—79

81—96

98—99

komiteja

+

28

komiteja

PS

+

458, 148, 27

§

sākotnējais teksts

(4. panta 1. punkts)

↓

42

komiteja

ats.

-

52

komiteja

ats./

EB

+

344, 275, 5

61

komiteja

ats.

+

62

komiteja

ats.

+

67

komiteja

ats./

EB

+

370, 265, 3

80

komiteja

ats.

+

3. panta c) apakšpunkts

101

PPE-DE

+

19

komiteja

↓

4. pants, 2. §

103

Verts/ALE

-

29

komiteja

+

4. pants, 6. §

104

Verts/ALE

EB

+

335, 292, 7

35

komiteja

↓

4. pants, aiz 7. §

108

PSE, PPE-DE, ALDE + Verts/ALE

+

36

komiteja

↓

107

PSE, PPE-DE, ALDE + Verts/ALE

+

37

komiteja

↓

73

komiteja

↓

5. pants, 2. §

105

Verts/ALE

-

39

komiteja

+

6. pants, aiz b) apakšpunkta

102

PPE-DE

-

3. pielikums

106

Verts/ALE

-

97

komiteja

-

Aiz 4. pielikuma

109

PSE, PPE-DE, ALDE + Verts/ALE

+

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

100. grozījums ir atcelts.

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE 28. groz.

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PPE-DE 35., 52., 61., 62., 67. un 80. groz.

ALDE 42. groz.

3.   Kopienas telpiskās informācijas infrastruktūra (
  INSPIRE

  ) ***I

Ziņojums: Frederika BREPOELS (A6-0108/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1—3
  5—6
  8—13
  16—20
  23—47
  49 | komiteja | | + | |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķs balsojums | 7 | komiteja | ats. | + | |
| 8. pants, 3. § | 14 | komiteja | | + | |
| 51 | IND/DEM | | - | |
| 9. pants | 15 | komiteja | | + | |
| 54 | IND/DEM | | - | |
| 14. pants | 21 | komiteja | | + | |
| 52/
  rev. | IND/DEM | | - | |
| 15. pants | 53 | IND/DEM | | - | |
| 22 | komiteja | | + | |
| 3. pielikuma 12. punkts | 55 | IND/DEM | | - | |
| 48 | komiteja | | + | |
| 22. apsvērums | 4 | komiteja | | + | |
| 50 | IND/DEM | | ↓ | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1—3

5—6

8—13

16—20

23—47

49

komiteja

+

Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķs balsojums

7

komiteja

ats.

+

8. pants, 3. §

14

komiteja

+

51

IND/DEM

-

9. pants

15

komiteja

+

54

IND/DEM

-

14. pants

21

komiteja

+

52/

rev.

IND/DEM

-

15. pants

53

IND/DEM

-

22

komiteja

+

3. pielikuma 12. punkts

55

IND/DEM

-

48

komiteja

+

22. apsvērums

4

komiteja

+

50

IND/DEM

↓

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

Pieprasījumi balsot atsevišķi

IND/DEM: 7. groz.

4.   Pārapdrošināšana ***I

Ziņojums: Peter SKINNER (A6-0146/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1—54 | komiteja | | + | |
| 1. pielikums | 56 | PSE | | + | |
| 55 | komiteja | | ↓ | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1—54

komiteja

+

1. pielikums

56

PSE

+

55

komiteja

↓

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

5.   Atbalsts lauku attīstībai no
  EAFRD *

Ziņojums: Agnes SCHIERHUBER (A6-0145/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1—14
  16—48
  50—61
  63—65
  67—78
  80—113
  115—129 | komiteja | | + | |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi | 15 | komiteja | ats. | + | |
| 66 | komiteja | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 79 | | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 114 | komiteja | PS | + | 520, 91, 38 |
| 19. panta c) apakšpunkta ii) daļa | 130 | PSE + Verts/ALE | | + | |
| 49 | komiteja | | ↓ | |
| 26. pants, 1. § | 132/
  rev. | Wojchiechowski un citi | | - | |
| 62 | komiteja | | + | |
| 30. pants, 1. §, b) apakšpunkts | 131 | PSE + Verts/ALE | | + | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | PS | + | 570, 23, 57 |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | PS | + | 559, 26, 61 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1—14

16—48

50—61

63—65

67—78

80—113

115—129

komiteja

+

Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi

15

komiteja

ats.

+

66

komiteja

bd

1

+

2

+

79

bd

1

+

2

+

114

komiteja

PS

+

520, 91, 38

19. panta c) apakšpunkta ii) daļa

130

PSE + Verts/ALE

+

49

komiteja

↓

26. pants, 1. §

132/

rev.

Wojchiechowski un citi

-

62

komiteja

+

30. pants, 1. §, b) apakšpunkts

131

PSE + Verts/ALE

+

Balsojums: grozītais priekšlikums

PS

+

570, 23, 57

Balsojums: normatīvā rezolūcija

PS

+

559, 26, 61

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE grozītais priekšlikums un galīgais balsojums

IND/DEM 114. groz. un grozītais priekšlikums

Pieprasījumi balsot pa daļām

ALDE

66. groz.

1. daļa:“Atbalsts, ko paredz ... kā arī ūdenssaimniecību,”

2. daļa:“kā arī finansējumu ... lauksaimnieciskas izcelmes pārtikas nozarē.”

79. groz.

1. daļa: Svītro vārdus “uz vietas”

2. daļa: pārējais teksts

Pieprasījumi balsot atsevišķi

ALDE 15. groz.

6.   Informācijas un izlūkdatu apmaiņas vienkāršošana (smagi pārkāpumi, tostarp terora akti) *

Ziņojums: Antoine DUQUESNE (A6-0162/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1—17
  19—23 | komiteja | | + | |
| Aiz 9. panta | 27 | PSE | | - | |
| 18 | komiteja | | + | |
| 11. pants, aiz vienīgās daļas | 25 | PPE-DE | | + | |
| 1. apsvērums | 24 | PPE-DE | | + | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1—17

19—23

komiteja

+

Aiz 9. panta

27

PSE

-

18

komiteja

+

11. pants, aiz vienīgās daļas

25

PPE-DE

+

1. apsvērums

24

PPE-DE

+

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

26. grozījums ir atcelts.

7.   Informācijas apmaiņa un sadarbība attiecībā uz teroristiskiem pārkāpumiem *

Ziņojums: Antoine DUQUESNE (A6-0160/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1—9
  12—26
  28—31 | komiteja | | + | |
| Aiz 9. panta | 32 | PSE | | - | |
| 27 | komiteja | | + | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | PS | + | 581, 28, 37 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1—9

12—26

28—31

komiteja

+

Aiz 9. panta

32

PSE

-

27

komiteja

+

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

PS

+

581, 28, 37

10. un 11. grozījums ir atcelts.

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

8.   Datu saglabāšana, lai novērstu noziegumus, tostarp terorismu *

Ziņojums: Nuno ALVARO (A6-0174/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Balsojums: iniciatīvas teksts | | - | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Balsojums: iniciatīvas teksts

-

Saskaņā ar Reglamenta 52. panta 3. punktu jautājums ir nosūtīts atpakaļ atbildīgajai komitejai.

9.   Kopienas finansiālo interešu aizsardzība un krāpšanas apkarošana

Ziņojums: Herbert BÖSCH (A6-0151/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 31 | 7 | Verts/ALE | | - | |
| § 32 | 1 | PSE | | + | |
| § 46 | 2 | PSE | | + | |
| Aiz 51. § | 5 | Verts/ALE | EB | + | 362, 269, 14 |
| § 55 | 3 | PSE | | + | |
| Aiz 55. § | 6 | Verts/ALE | | - | |
| Aiz 75. § | 8 | Verts/ALE | | + | |
| Aiz 6. atsauces | 4 | Verts/ALE | | - | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

§ 31

7

Verts/ALE

-

§ 32

1

PSE

+

§ 46

2

PSE

+

Aiz 51. §

5

Verts/ALE

EB

+

362, 269, 14

§ 55

3

PSE

+

Aiz 55. §

6

Verts/ALE

-

Aiz 75. §

8

Verts/ALE

+

Aiz 6. atsauces

4

Verts/ALE

-

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

10.   ES Rīcības plāns terorisma apkarošanai

Ziņojums: Rosa DÍEZ GONZÁLEZ (A6-0164/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. §, a) apakšpunkts | 15 | PSE | | + | |
| 1 | ALDE | | ↓ | |
| 1. §, b) apakšpunkts | 2 =
  16 = | ALDE
  PSE | EB | + | 392, 249, 8 |
| § | sākotnējais teksts | | ↓ | |
| 1. §, c) apakšpunkts | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3/EB | + | 473, 164, 11 |
| 1. §, d) apakšpunkts | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 1. §, e) apakšpunkts | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 1. §, g) apakšpunkts | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 1. §, k) apakšpunkts | 9 | GUE/NGL | | - | |
| 1. §, m) apakšpunkts | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 1. §, n) apakšpunkts | 3/rev | ALDE | EB | + | 331, 290, 16 |
| 17 | PSE | | + | |
| 5 | GUE/NGL | | - | |
| 6 | GUE/NGL | | - | |
| § | sākotnējais teksts | | ↓ | |
| 1. §, p) apakšpunkts | 4 =
  10 =
  18 = | ALDE
  GUE/NGL
  PSE | EB | + | 357, 281, 10 |
| 1. §, r) apakšpunkts | 11 | GUE/NGL | | - | |
| J apsvērums | 7 | GUE/NGL | | - | |
| 12 | PSE | | + | |
| L apsvērums | 8 | GUE/NGL | | - | |
| Aiz L apsvēruma | 13 | PSE | PS | + | 598, 8, 48 |
| Q apsvērums | 14.S | PSE | PS | A | |
| Balsojums: ieteikums (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

1. §, a) apakšpunkts

15

PSE

+

1

ALDE

↓

1. §, b) apakšpunkts

2 =

16 =

ALDE

PSE

EB

+

392, 249, 8

§

sākotnējais teksts

↓

1. §, c) apakšpunkts

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

3/EB

+

473, 164, 11

1. §, d) apakšpunkts

§

sākotnējais teksts

ats.

+

1. §, e) apakšpunkts

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

1. §, g) apakšpunkts

§

sākotnējais teksts

ats.

+

1. §, k) apakšpunkts

9

GUE/NGL

-

1. §, m) apakšpunkts

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

1. §, n) apakšpunkts

3/rev

ALDE

EB

+

331, 290, 16

17

PSE

+

5

GUE/NGL

-

6

GUE/NGL

-

§

sākotnējais teksts

↓

1. §, p) apakšpunkts

4 =

10 =

18 =

ALDE

GUE/NGL

PSE

EB

+

357, 281, 10

1. §, r) apakšpunkts

11

GUE/NGL

-

J apsvērums

7

GUE/NGL

-

12

PSE

+

L apsvērums

8

GUE/NGL

-

Aiz L apsvēruma

13

PSE

PS

+

598, 8, 48

Q apsvērums

14.S

PSE

PS

A

Balsojums: ieteikums (kopumā)

+

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PSE: 13. groz.

PPE-DE: 14. groz.

Pieprasījumi balsot pa daļām

IND/DEM:

1. §, m) apakšpunkts

1. daļa:“saskaņā ar ... vairākuma balsojumam Padomē”

2. daļa:“kā arī nodotas Eiropas Kopienu Tiesas jurisdikcijā”

GUE/NGL:

1. §, c) apakšpunkts

1. daļa:“starp dalībvalstu iestādēm ... terorisma noziegumu izdarītājus un viņu līdzdalībniekus”, izņemot vārdus “saskaņā ar ... Konstitucionālā līguma garu”

2. daļa:“saskaņā ar ... Konstitucionālā līguma garu”

3. daļa:“un radīt juridiskus priekšnoteikumus ... veiktu šos uzdevumus”

1. §, e) apakšpunkts

1. daļa:“piešķirt prioritāti ... datu aizsardzības principu ievērošanu”

2. daļa:“stiprināt Eiropola un Eurojust sadarbības un informācijas apmaiņas mehānismus, precizējot to sadarbības metodes”

Pieprasījumi balsot atsevišķi

GUE/NGL: 1. §, d) apakšpunkts un 1. §, g) apakšpunkts

11.   Teroristu uzbrukumi: novēršana, sagatavošanās un reaģēšana

Ziņojums: Jaime MAYOR OREJA (A6-0166/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. § A daļas f) apakšpunkts | 13 | PSE | PS | + | 323, 307, 7 |
| 1. § A daļas h) apakšpunkts | 5 | PSE | PS | + | 350, 267, 12 |
| 1. § B daļas b) apakšpunkts | 14 | PSE | EB | + | 349, 286, 7 |
| 1. § B daļas c) apakšpunkts | 15 | PSE | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 1. § B daļas d) apakšpunkts | 8 | GUE/NGL | | - | |
| A apsvērums | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| B apsvērums | 9.S | PSE | PS | + | 395, 243, 9 |
| Aiz B apsvēruma | 7 | GUE/NGL | | - | |
| E apsvērums | 10 | PSE | PS | + | 324, 299, 24 |
| Aiz E apsvēruma | 6 | GUE/NGL | | - | |
| I apsvērums | 1.S=
  11.S= | ALDE
  PSE | PS | + | 363, 277, 12 |
| § | sākotnējais teksts | | ↓ | |
| K apsvērums | 3 | PSE | | - | |
| M apsvērums | 12 | PSE | EB | + | 352, 283, 12 |
| N apsvērums | 4 | PSE | PS | + | 354, 273, 26 |
| 2 | ALDE | | ↓ | |
| Balsojums: ieteikums (kopumā) | PS | + | 540, 92, 19 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

1. § A daļas f) apakšpunkts

13

PSE

PS

+

323, 307, 7

1. § A daļas h) apakšpunkts

5

PSE

PS

+

350, 267, 12

1. § B daļas b) apakšpunkts

14

PSE

EB

+

349, 286, 7

1. § B daļas c) apakšpunkts

15

PSE

bd

1

+

2

+

1. § B daļas d) apakšpunkts

8

GUE/NGL

-

A apsvērums

§

sākotnējais teksts

ats.

+

B apsvērums

9.S

PSE

PS

+

395, 243, 9

Aiz B apsvēruma

7

GUE/NGL

-

E apsvērums

10

PSE

PS

+

324, 299, 24

Aiz E apsvēruma

6

GUE/NGL

-

I apsvērums

1.S=

11.S=

ALDE

PSE

PS

+

363, 277, 12

§

sākotnējais teksts

↓

K apsvērums

3

PSE

-

M apsvērums

12

PSE

EB

+

352, 283, 12

N apsvērums

4

PSE

PS

+

354, 273, 26

2

ALDE

↓

Balsojums: ieteikums (kopumā)

PS

+

540, 92, 19

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE 13., 5., 9.S, 10., 1.S/11.S un 4. groz., kā arī galīgais balsojums

Pieprasījumi balsot atsevišķi

GUE/NGL A apsvērums

Pieprasījumi balsot pa daļām

PPE-DE

15. groz.

1. daļa:“atbalstīt šādus pasākumus, kas paredzēti ... uzziņu un kontaktpunkts ES iestādēs,”

2. daļa: pārējais grozījuma teksts

12.   Kritisku infrastruktūru aizsardzība

Ziņojums: Stavros LAMBRINIDIS (A6-0161/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Balsojums: ieteikums (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Balsojums: ieteikums (kopumā)

+

13.   Cīņa pret terorisma finansēšanu

Ziņojums: Mario BORGHEZIO (A6-0159/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. §, a) apakšpunkts | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 1. §, b) apakšpunkts | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 1. §, e) apakšpunkts | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 1. §, h) apakšpunkts | § | sākotnējais teksts | bd/
  PS | | |
| 1 | + | 579, 62, 5 |
| 2 | - | 286, 341, 9 |
| 1. §, i) apakšpunkts | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 335, 296, 8 |
| 3 | - | |
| 1. §, l) apakšpunkts | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 1. §, p) apakšpunkts | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 1. §, t) apakšpunkts | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Aiz A apsvēruma | 2 | GUE/NGL | | - | |
| 3 | GUE/NGL | | - | |
| D apsvērums | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| E apsvērums | § | sākotnējais teksts | ats./
  EB | + | 339, 281, 27 |
| Aiz E apsvēruma | 1 | GUE/NGL | EB | + | 325, 273, 14 |
| F apsvērums | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| H apsvērums | 4/rev | PPE-DE | PS | + | mutisks grozījums
  505, 26, 98 |
| I apsvērums | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| J apsvērums | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| L apsvērums | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Balsojums: ieteikums (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

1. §, a) apakšpunkts

§

sākotnējais teksts

ats.

+

1. §, b) apakšpunkts

§

sākotnējais teksts

ats.

+

1. §, e) apakšpunkts

§

sākotnējais teksts

ats.

+

1. §, h) apakšpunkts

§

sākotnējais teksts

bd/

PS

1

+

579, 62, 5

2

-

286, 341, 9

1. §, i) apakšpunkts

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/EB

+

335, 296, 8

3

-

1. §, l) apakšpunkts

§

sākotnējais teksts

ats.

+

1. §, p) apakšpunkts

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

1. §, t) apakšpunkts

§

sākotnējais teksts

ats.

+

Aiz A apsvēruma

2

GUE/NGL

-

3

GUE/NGL

-

D apsvērums

§

sākotnējais teksts

ats.

+

E apsvērums

§

sākotnējais teksts

ats./

EB

+

339, 281, 27

Aiz E apsvēruma

1

GUE/NGL

EB

+

325, 273, 14

F apsvērums

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

H apsvērums

4/rev

PPE-DE

PS

+

mutisks grozījums

505, 26, 98

I apsvērums

§

sākotnējais teksts

ats.

+

J apsvērums

§

sākotnējais teksts

ats.

+

L apsvērums

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

Balsojums: ieteikums (kopumā)

+

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PSE: 1. §, h) apakšpunkts

PPE-DE 4.rev. groz.

Pieprasījumi balsot pa daļām

IND/DEM

L apsvērums

1. daļa:“tā kā cīņā pret terorisma finansēšanu ... Pamattiesību hartas 7. un 8. pantam”

2. daļa:“lai nepieļautu ... kurā visu uzrauga;”

PPE-DE

1. §, h) apakšpunkts

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās,”

2. daļa: šie vārdi

GUE/NGL, IND/DEM

1. §, i) apakšpunkts

1. daļa:“ieviest pasākumus, lai uzraudzītu ... un iefiltrējas tajās,”

2. daļa:“vienlaicīgi atbalstot priekšlikumu ... grāmatvedības pārbaudes noteikumus;”

3. daļa: vārdus “un pašreglamentācijas”

GUE/NGL

1. §, p) apakšpunkts

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “un bezpeļņas organizācijas”

2. daļa: šie vārdi

F apsvērums

1. daļa:“tā kā teroristu tīklu organizācijai, ... sistēmām kā Hawala”

2. daļa:“vai izmantojot noteiktas labdarības organizācijas;”

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PPE-DE D un E apsvērums

GUE/NGL I un J apsvērums, 1. § a), b) un l) apakšpunkts

IND/DEM E apsvērums, 1. § t) apakšpunkts

Sarah Ludford iepazīstināja ar šādu 4.rev. grozījuma mutisko grozījumu, kas skar H apsvērumu:

| “H. | tā kā pašreizējā situācijā, kad finanšu pārskaitījumu daudzskaitlīguma un ekonomikas nepārtraukti mainīgā rakstura dēļ pasaules tirgū ir vērojamas milzīgas valūtas plūsmas, ir ļoti grūti un sarežģīti noteikt un novērst nelikumīgus darījumus saistībā ar šiem pārskaitījumiem, piemēram, tādas nelikumīgi iegūtas peļņas legalizēšanu, kas gūta no nodokļu un muitas pārkāpumiem, korupcijas un organizētās noziedzības un mafijas darbībām, tostarp narkotiku, ieroču un cilvēku tirdzniecības,
  kā arī finansējuma iegūšana, izmantojot izspiešanu, tostarp tā saukto revolucionāro nodokli;” |
| --- | --- |

“H.

tā kā pašreizējā situācijā, kad finanšu pārskaitījumu daudzskaitlīguma un ekonomikas nepārtraukti mainīgā rakstura dēļ pasaules tirgū ir vērojamas milzīgas valūtas plūsmas, ir ļoti grūti un sarežģīti noteikt un novērst nelikumīgus darījumus saistībā ar šiem pārskaitījumiem, piemēram, tādas nelikumīgi iegūtas peļņas legalizēšanu, kas gūta no nodokļu un muitas pārkāpumiem, korupcijas un organizētās noziedzības un mafijas darbībām, tostarp narkotiku, ieroču un cilvēku tirdzniecības,
  kā arī finansējuma iegūšana, izmantojot izspiešanu, tostarp tā saukto revolucionāro nodokli;”

14.   Informācijas apmaiņa un sadarbība teroristu noziegumu jomā

Ziņojums: Antoine DUQUESNE (A6-0165/2005)

Ziņojums: Antoine DUQUESNE (A6-0165/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Balsojums: ieteikums (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Balsojums: ieteikums (kopumā)

Balsojums: ieteikums (kopumā)

+

---

II PIELIKUMS

REZULTĀTI BALSOJUMIEM PĒC SARAKSTA

1.   M. Rothe ziņojums A6-0130/2005

28. grozījums

Par: 458

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Andrikienė, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Belet, Brepoels, Caspary, Chmielewski, Daul, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Fatuzzo, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hybášková, Iturgaiz Angulo, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Liese, López-Istúriz White, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Novak, Olajos, Pálfi, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Rack, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Sudre, Surján, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Didžiokas, Libicki, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 148

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Coveney, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deva, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Friedrich, Gahler, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Goepel, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lehne, Lulling, McMillan-Scott, Mauro, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Reul, Saryusz-Wolski, Schöpflin, Siekierski, Škottová, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Toubon, Ulmer, Van Orden, Vlasák, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Pirilli

Atturas: 27

ALDE: Chatzimarkakis, Krahmer

IND/DEM: Železný

NI: Baco, Belohorská, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Rutowicz

PPE-DE: Brejc, Coelho, Hatzidakis, Konrad, Pleštinská, Radwan, Schmitt Ingo, Sommer, Sonik, Szájer, Ventre, Zieleniec

UEN: Camre, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

2.   A. Schierhuber ziņojums A6-0145/2005

114. grozījums

Par: 520

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Morillon, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Prodi, Ries, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Kaufmann, Morgantini, Musacchio, Ransdorf, Remek

IND/DEM: Adwent, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 91

ALDE: Alvaro, Birutis, Budreikaitė, Chatzimarkakis, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Maaten, Malmström, Manders, Mulder, Newton Dunn, Samuelsen, Watson

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Verges

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, Konrad, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Camre

Atturas: 38

ALDE: Davies, Duquesne, Ek, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Matsakis, Pistelli

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Claeys, Dillen, Kozlík, Vanhecke

PPE-DE: Pieper

PSE: Leichtfried

Verts/ALE: van Buitenen

3.   A. Schierhuber ziņojums A6-0145/2005

Komisijas priekšlikums

Par: 570

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Resetarits, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 23

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

PPE-DE: Buzek, Jałowiecki, Kudrycka, Kuźmiuk, Olbrycht, Piskorski, Saryusz-Wolski, Siekierski, Zwiefka

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 57

ALDE: Manders

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Sjöstedt

NI: Allister, Czarnecki Marek Aleksander, Kozlík, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Konrad, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wojciechowski, Zahradil, Zvěřina

PSE: Castex, Golik

UEN: Fotyga, Janowski, Szymański

Verts/ALE: van Buitenen

4.   A. Schierhuber ziņojums A6-0145/2005

Rezolūcija

Par: 559

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 26

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

PPE-DE: Buzek, Jałowiecki, Korhola, Kudrycka, Kuźmiuk, Olbrycht, Piskorski, Podkański, Saryusz-Wolski, Siekierski, Zaleski, Zwiefka

UEN: Camre

Atturas: 61

ALDE: Manders

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Sjöstedt, Svensson

NI: Allister, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Masiel, Mote

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Konrad, Landsbergis, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wojciechowski, Zahradil, Zvěřina

PSE: Golik

UEN: Fotyga, Janowski, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: van Buitenen

5.   A. Duquesne ziņojums A6-0160/2005

Rezolūcija

Par: 581

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, Wierzejski

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 28

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Kohlíček, Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Pflüger, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

PPE-DE: Wuermeling

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 37

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Rizzo, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Borghezio, Coûteaux, Karatzaferis, Krupa, Louis, Speroni, Železný

NI: Baco, Bobošíková, Mote

PPE-DE: Ventre

Verts/ALE: van Buitenen

6.   R. Diez Gonzalez ziņojums A6-0164/2005

13. grozījums

Par: 598

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Louis, Lundgren, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Crowley, Foglietta, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 8

ALDE: Takkula

GUE/NGL: Adamou, Triantaphyllides

IND/DEM: Bloom

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Mote, Rutowicz

Atturas: 48

GUE/NGL: Bertinotti, Figueiredo, Pafilis

IND/DEM: Adwent, Batten, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Kozlík

PPE-DE: Sonik

PSE: Beňová

UEN: Berlato, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Pavilionis, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

7.   J. Mayor Oreja ziņojums A6-0166/2005

13. grozījums

Par: 323

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Fjellner, Grosch, Hökmark, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Schnellhardt, Wijkman, Wojciechowski

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 307

ALDE: Cornillet, Degutis, Deprez, Duquesne, Neyts-Uyttebroeck, Ries, Takkula

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Siwiec

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Atturas: 7

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Esteves, Hieronymi

PSE: Beňová

UEN: Muscardini

Verts/ALE: van Buitenen

8.   J. Mayor Oreja ziņojums A6-0166/2005

5. grozījums

Par: 350

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Cederschiöld, Esteves, Gargani, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 267

ALDE: Cornillet, Degutis, Deprez, Duquesne, Neyts-Uyttebroeck, Ries, Takkula

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, López-Istúriz White, Lulling, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Beňová, Siwiec

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 12

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Karatzaferis, Krupa

NI: Baco, Kozlík, Mote

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: van Buitenen

9.   J. Mayor Oreja ziņojums A6-0166/2005

9. grozījums

Par: 395

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Castiglione, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, García-Margallo y Marfil, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Landsbergis, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Pieper, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wijkman, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 243

ALDE: Cornillet, Degutis, Deprez, Duquesne, Neyts-Uyttebroeck, Ries, Takkula

IND/DEM: Borghezio, Coûteaux, Karatzaferis, Salvini, Speroni, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Siwiec

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Atturas: 9

ALDE: Ek

IND/DEM: Louis

NI: Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Vanhecke

PSE: Beňová

Verts/ALE: van Buitenen

10.   J. Mayor Oreja ziņojums A6-0166/2005

10. grozījums

Par: 324

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Goudin, Lundgren, Speroni

NI: Battilocchio, Resetarits

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Grosch, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hybášková, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Roithová, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz

Pret: 299

ALDE: Cornillet, Deprez, Duquesne, Neyts-Uyttebroeck, Ries, Takkula

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Correia, Gebhardt, Kindermann, Krehl, Paleckis, Piecyk

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 24

ALDE: Ek, Krahmer

IND/DEM: Karatzaferis, Louis, Salvini, Železný

NI: Baco, Claeys, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Konrad

PSE: Beňová

UEN: Krasts, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

11.   J. Mayor Oreja ziņojums A6-0166/2005

1. + 11. grozījums

Par: 363

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Cederschiöld, Esteves, Fjellner, de Grandes Pascual, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Didžiokas, Ó Neachtain, Pavilionis, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 277

ALDE: Cornillet, Degutis, Deprez, Duquesne, Fourtou, Ries, Takkula

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski

NI: Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Casaca, Siwiec

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Atturas: 12

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Mölzer, Mote, Vanhecke

PSE: Peillon

UEN: Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

12.   J. Mayor Oreja ziņojums A6-0166/2005

4. grozījums

Par: 354

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Bonde, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Antoniozzi, Cederschiöld, Esteves, Fjellner, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Wijkman, Wojciechowski

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Ryan, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 273

ALDE: Cornillet, Degutis, Deprez, Duquesne, Fourtou, Ries, Takkula

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Lundgren, Nattrass, Pęk, Salvini, Speroni, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Masiel, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Camre, Szymański

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 26

GUE/NGL: Figueiredo, Pafilis

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Allister, Baco, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PSE: Beňová

UEN: Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Roszkowski, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

13.   J. Mayor Oreja ziņojums A6-0166/2005

Rezolūcija

Par: 540

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langendries, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 92

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Bobošíková

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, García-Margallo y Marfil, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Langen, Lauk, McMillan-Scott, Nicholson, Őry, Parish, Purvis, Reul, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

Atturas: 19

GUE/NGL: Kaufmann, McDonald

IND/DEM: Borghezio, Karatzaferis, Krupa, Louis, Salvini, Speroni, Železný

NI: Allister, Baco, Kozlík, Mote

PPE-DE: Jarzembowski, Lechner, Rack, Zatloukal

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

14.   M. Borghezio ziņojums A6-0159/2005

1. punkta h) apakšpunkta pirmā daļa

Par: 579

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 62

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Claeys, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

Atturas: 5

NI: Baco, Dillen, Kozlík

UEN: Krasts

Verts/ALE: van Buitenen

15.   M. Borghezio ziņojums A6-0159/2005

1. punkta h) apakšpunkta otrā daļa

Par: 286

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Bowis, Hökmark, Lechner, Ouzký

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Muscardini, Pirilli, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 341

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Martinez, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Lienemann

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Libicki, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Atturas: 9

IND/DEM: Coûteaux, Karatzaferis, Krupa, Louis

NI: Baco, Dillen, Kozlík

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen

16.   M. Borghezio ziņojums A6-0159/2005

4./rév. grozījums

Par: 505

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Brie, Catania, Flasarová, Henin, Kohlíček, Morgantini, Pflüger, Portas, Seppänen, Triantaphyllides, Uca, Verges, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Salvini, Sinnott, Speroni

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Resetarits, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Brejc, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Horáček, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber

Pret: 26

GUE/NGL: Strož

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Mussolini

PPE-DE: Konrad

Atturas: 98

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, de Brún, Guidoni, Kaufmann, Krarup, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Svensson, Wurtz

IND/DEM: Goudin, Karatzaferis

NI: Allister, Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote, Romagnoli

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Lauk, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sumberg, Tannock, Van Orden, Ventre, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Navarro, Roth-Behrendt

UEN: Fotyga, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Turmes, Ždanoka

---

PIEŅEMTIE TEKSTI

P6_TA(2005)0211

Eiropas enerģētikas tīkli ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko nosaka pamatnostādnes Eiropas enerģētikas tīkliem un atceļ Lēmumus 96/391/EK un 1229/2003/EK (KOM(2003)0742 — C5–0064/2004 — 2003/0297(COD))

(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2003)0742) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2003)0742) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 156. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija Eiropas Parlamentam ir iesniegusi priekšlikumu (C5–0064/2004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 156. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija Eiropas Parlamentam ir iesniegusi priekšlikumu (C5–0064/2004),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus (A6–0134/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus (A6–0134/2005),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod tā Priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod tā Priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Vēl nav publicēts OV.

P6_TC1-COD(2003)0297

Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 7. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2005/EK, ar ko nosaka pamatnostādnes trans-Eiropas enerģētikas tīkliem un atceļ Lēmumus 96/391/EK un Nr. 1229/2003/EK

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 156. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1), pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, saskaņā ar procedūru, kas noteikta Līguma 251. pantā (2),

tā kā

| 1) | kopš ir pieņemts Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Lēmums Nr. 1229/2003/EK, ar ko nosaka vairākas pamatnostādnes attiecībā uz trans-Eiropas enerģētikas tīkliem (3)
  ir radusies vajadzība minētās vadlīnijas pilnā mērā attiecināt uz pievienošanās valstīm un turpmāk pēc vajadzības pielāgot jaunajai Eiropas Savienības tuvināšanās politikai; |
| --- | --- |

1)

kopš ir pieņemts Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Lēmums Nr. 1229/2003/EK, ar ko nosaka vairākas pamatnostādnes attiecībā uz trans-Eiropas enerģētikas tīkliem (3)
  ir radusies vajadzība minētās vadlīnijas pilnā mērā attiecināt uz pievienošanās valstīm un turpmāk pēc vajadzības pielāgot jaunajai Eiropas Savienības tuvināšanās politikai;

| 2) | trans-Eiropas enerģētikas prioritātes izriet no atvērtāka un konkurētspējīga iekšējā enerģijas tirgus radīšanas, īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Direktīvu 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Direktīvu 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem dabasgāzes iekšējam tirgum (5). Tās pamatojas uz Stokholmas Eiropadomes sanāksmē 2001. gada martā pieņemtajiem secinājumiem par tādu infrastruktūru attīstību, kas vajadzīgas enerģijas tirgus darbībai. Īpašas pūles jāvelta, lai sasniegtu mērķi vairāk izmantot neizsīkstošos enerģijas avotus, kas ir ieguldījums noturīgas attīstības politikas veicināšanā. Taču tas jāpanāk, neradot nesamērīgus traucējumus normālam tirgus līdzsvaram.
  Pilnībā jāņem vērā arī kopējās transporta politikas mērķi un it īpaši iespēja samazināt sauszemes transporta izmantošanu, dabasgāzes un olefīna transportēšanai izmantojot cauruļvadus; |
| --- | --- |

2)

trans-Eiropas enerģētikas prioritātes izriet no atvērtāka un konkurētspējīga iekšējā enerģijas tirgus radīšanas, īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Direktīvu 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Direktīvu 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem dabasgāzes iekšējam tirgum (5). Tās pamatojas uz Stokholmas Eiropadomes sanāksmē 2001. gada martā pieņemtajiem secinājumiem par tādu infrastruktūru attīstību, kas vajadzīgas enerģijas tirgus darbībai. Īpašas pūles jāvelta, lai sasniegtu mērķi vairāk izmantot neizsīkstošos enerģijas avotus, kas ir ieguldījums noturīgas attīstības politikas veicināšanā. Taču tas jāpanāk, neradot nesamērīgus traucējumus normālam tirgus līdzsvaram.
  Pilnībā jāņem vērā arī kopējās transporta politikas mērķi un it īpaši iespēja samazināt sauszemes transporta izmantošanu, dabasgāzes un olefīna transportēšanai izmantojot cauruļvadus;

| 3) | šī lēmuma mērķis ir tuvināties Barselonas Eiropadomē noteiktajam mērķim — izveidot dalībvalstu elektrības tīklu savstarpēju saslēgšanu, kas atbilst minimāli 10% no katras dalībvalsts ražošanas jaudas, tādejādi paaugstinot tīklu uzticamību un drošību, nodrošinot piegādes drošību un labu iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

3)

šī lēmuma mērķis ir tuvināties Barselonas Eiropadomē noteiktajam mērķim — izveidot dalībvalstu elektrības tīklu savstarpēju saslēgšanu, kas atbilst minimāli 10% no katras dalībvalsts ražošanas jaudas, tādejādi paaugstinot tīklu uzticamību un drošību, nodrošinot piegādes drošību un labu iekšējā tirgus darbību;

| 4) | parasti uz enerģētikas infrastruktūras būvniecību un uzturēšanu attiecas tirgus principi. Tas ir arī saskaņā ar kopīgiem noteikumiem par enerģijas iekšējā tirgus pabeigšanu un kopīgiem noteikumiem konkurences tiesību aktos, kuru mērķis ir atvērtāka un konkurētspējīga iekšējā enerģijas tirgus radīšana. Tādējādi Kopienas finansiālajam atbalstam būvniecībai un
  uzturēšanai ir
  izņēmuma raksturs. Minētie izņēmumi pienācīgi jāpamato. |
| --- | --- |

4)

parasti uz enerģētikas infrastruktūras būvniecību un uzturēšanu attiecas tirgus principi. Tas ir arī saskaņā ar kopīgiem noteikumiem par enerģijas iekšējā tirgus pabeigšanu un kopīgiem noteikumiem konkurences tiesību aktos, kuru mērķis ir atvērtāka un konkurētspējīga iekšējā enerģijas tirgus radīšana. Tādējādi Kopienas finansiālajam atbalstam būvniecībai un
  uzturēšanai ir
  izņēmuma raksturs. Minētie izņēmumi pienācīgi jāpamato.

| 5) | enerģētikas infrastruktūra jāveido un jāuztur tā, lai iekšējais enerģijas tirgus varētu efektīvi darboties,
  ievērojot procedūras par apspriešanos ar ieinteresētajiem iedzīvotājiem,
  nepasliktinot stratēģiskos kritērijus un
  sabiedrisko pakalpojumu saistības; |
| --- | --- |

5)

enerģētikas infrastruktūra jāveido un jāuztur tā, lai iekšējais enerģijas tirgus varētu efektīvi darboties,
  ievērojot procedūras par apspriešanos ar ieinteresētajiem iedzīvotājiem,
  nepasliktinot stratēģiskos kritērijus un
  sabiedrisko pakalpojumu saistības;

| 6) | trans-Eiropas enerģijas tīklu prioritāšu izvēle balstās arī uz pieaugošo trans-Eiropas enerģijas tīklu nozīmi attiecībā uz Kopienas enerģijas apgādes nodrošināšanu un dažādošanu, iekļaujot
  jauno dalībvalstu
  un kandidātvalstu enerģijas tīklus un nodrošinot enerģijas tīklu saskaņotu darbību Kopienā un tās kaimiņvalstīs
  pēc apspriešanās ar attiecīgajām dalībvalstīm
  . Eiropas Savienības kaimiņvalstīm tiešām ir svarīga loma Savienības enerģētikas politikā. Tās piegādā lielāko daļu dabasgāzes, kas nepieciešama ES, tās ir galvenie partneri primārās enerģijas tranzītā uz ES, un tās pakāpeniski kļūs svarīgas Kopienas iekšējo gāzes un elektrības tirgu dalībnieces. |
| --- | --- |

6)

trans-Eiropas enerģijas tīklu prioritāšu izvēle balstās arī uz pieaugošo trans-Eiropas enerģijas tīklu nozīmi attiecībā uz Kopienas enerģijas apgādes nodrošināšanu un dažādošanu, iekļaujot
  jauno dalībvalstu
  un kandidātvalstu enerģijas tīklus un nodrošinot enerģijas tīklu saskaņotu darbību Kopienā un tās kaimiņvalstīs
  pēc apspriešanās ar attiecīgajām dalībvalstīm
  . Eiropas Savienības kaimiņvalstīm tiešām ir svarīga loma Savienības enerģētikas politikā. Tās piegādā lielāko daļu dabasgāzes, kas nepieciešama ES, tās ir galvenie partneri primārās enerģijas tranzītā uz ES, un tās pakāpeniski kļūs svarīgas Kopienas iekšējo gāzes un elektrības tirgu dalībnieces.

| 7) | to projektu vidū, kas saistīti ar trans-Eiropas enerģētikas tīkliem, ir jāizceļ prioritārie projekti, kuri ir ļoti nozīmīgi iekšējā enerģijas tirgus darbībai vai energoapgādes drošumam. Turklāt ir jāizstrādā Eiropas interešu deklarācija attiecībā uz augstākās prioritātes projektiem un ciešāku sadarbību vajadzības gadījumā; |
| --- | --- |

7)

to projektu vidū, kas saistīti ar trans-Eiropas enerģētikas tīkliem, ir jāizceļ prioritārie projekti, kuri ir ļoti nozīmīgi iekšējā enerģijas tirgus darbībai vai energoapgādes drošumam. Turklāt ir jāizstrādā Eiropas interešu deklarācija attiecībā uz augstākās prioritātes projektiem un ciešāku sadarbību vajadzības gadījumā;

| 8) | procedūrai to vispārējas intereses projektu apzināšanai, kas saistīti ar trans-Eiropas enerģētikas tīkliem, ir jānodrošina, ka saskaņoti piemēro Padomes 1995. gada 18. septembra Regulu (EK)Nr. 2236/95, ar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršanai trans-Eiropas komunikāciju tīklu jomā (6). Šajā procedūrā ir jānošķir divi līmeņi: pirmajā līmenī nosaka ierobežotu skaitu kritēriju šādu projektu apzināšanai un otrajā līmenī sniedz šo projektu sīku aprakstu, ko sauc arī par specifikāciju; |
| --- | --- |

8)

procedūrai to vispārējas intereses projektu apzināšanai, kas saistīti ar trans-Eiropas enerģētikas tīkliem, ir jānodrošina, ka saskaņoti piemēro Padomes 1995. gada 18. septembra Regulu (EK)Nr. 2236/95, ar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršanai trans-Eiropas komunikāciju tīklu jomā (6). Šajā procedūrā ir jānošķir divi līmeņi: pirmajā līmenī nosaka ierobežotu skaitu kritēriju šādu projektu apzināšanai un otrajā līmenī sniedz šo projektu sīku aprakstu, ko sauc arī par specifikāciju;

| 9) | tā kā projektu specifikācijas var mainīt, tās ir sniegtas orientējoši. Tādējādi Komisijai ir piešķirtas tiesības atjaunināt. Tā kā projektiem var būt nopietnas politiskas,
  ar vidi saistītas
  un ekonomiskas sekas, ir būtiski rast pienācīgu līdzsvaru starp tiesību aktu pārraudzību un elastīgumu, nosakot projektus, kas pelnījuši Kopienas atbalstu. |
| --- | --- |

9)

tā kā projektu specifikācijas var mainīt, tās ir sniegtas orientējoši. Tādējādi Komisijai ir piešķirtas tiesības atjaunināt. Tā kā projektiem var būt nopietnas politiskas,
  ar vidi saistītas
  un ekonomiskas sekas, ir būtiski rast pienācīgu līdzsvaru starp tiesību aktu pārraudzību un elastīgumu, nosakot projektus, kas pelnījuši Kopienas atbalstu.

| 10) | jābūt iespējai uzlabot dažu prioritāru projektu, to daļu vai šādu projektu grupu sagatavošanu un īstenošanu, izveidojot koordinācijas grupu, kurā Kopiena ņemtu dalību visā minēto prioritāro projektu gaitā. Tādēļ Komisijai jābūt pilnvarām iecelt šādu projektu Eiropas koordinatoru, lai veicinātu lietotāju un apsaimniekotāju sadarbību, kā arī nodrošinātu vajadzīgo uzraudzību nolūkā informēt Kopienu par darba gaitu; |
| --- | --- |

10)

jābūt iespējai uzlabot dažu prioritāru projektu, to daļu vai šādu projektu grupu sagatavošanu un īstenošanu, izveidojot koordinācijas grupu, kurā Kopiena ņemtu dalību visā minēto prioritāro projektu gaitā. Tādēļ Komisijai jābūt pilnvarām iecelt šādu projektu Eiropas koordinatoru, lai veicinātu lietotāju un apsaimniekotāju sadarbību, kā arī nodrošinātu vajadzīgo uzraudzību nolūkā informēt Kopienu par darba gaitu;

| 11) | jāizveido labvēlīgāki apstākļi trans-Eiropas enerģētikas tīklu attīstībai un
  celtniecībai,
  galvenokārt stimulējot tehnisko sadarbību starp struktūrām, kas
  atbild par elektrības un gāzes sistēmu darbību un uzraudzību
  , veicinot dalībvalstīs attiecībā uz tīklu projektiem spēkā esošo atļauju izsniegšanas kārtību īstenošanu, lai samazinātu kavēšanos, un pēc vajadzības izmantojot Kopienas fondus, pasākumus un finanšu programmas, kas izmantojamas tīklu projektiem.
  Eiropas Savienībai jāatbalsta dalībvalstu pasākumi, kas izstrādāti saskaņā ar šo mērķi. |
| --- | --- |

11)

jāizveido labvēlīgāki apstākļi trans-Eiropas enerģētikas tīklu attīstībai un
  celtniecībai,
  galvenokārt stimulējot tehnisko sadarbību starp struktūrām, kas
  atbild par elektrības un gāzes sistēmu darbību un uzraudzību
  , veicinot dalībvalstīs attiecībā uz tīklu projektiem spēkā esošo atļauju izsniegšanas kārtību īstenošanu, lai samazinātu kavēšanos, un pēc vajadzības izmantojot Kopienas fondus, pasākumus un finanšu programmas, kas izmantojamas tīklu projektiem.
  Eiropas Savienībai jāatbalsta dalībvalstu pasākumi, kas izstrādāti saskaņā ar šo mērķi.

| 12) | tā kā trans-Eiropas enerģētikas tīkliem Kopienas piešķirtais budžets ir samērā neliels un galvenokārt paredzēts projektu izpētes finansēšanai, tad finansējums, ja tāds nepieciešams, šādiem saslēguma tīkliem, īpaši starpreģionu saslēguma tīkliem, ir jānodrošina ar Kopienas struktūrfondiem, finanšu programmām un instrumentiem
  . |
| --- | --- |

12)

tā kā trans-Eiropas enerģētikas tīkliem Kopienas piešķirtais budžets ir samērā neliels un galvenokārt paredzēts projektu izpētes finansēšanai, tad finansējums, ja tāds nepieciešams, šādiem saslēguma tīkliem, īpaši starpreģionu saslēguma tīkliem, ir jānodrošina ar Kopienas struktūrfondiem, finanšu programmām un instrumentiem
  .

| 13) | nosakot vispārējās intereses projektus, to specifikāciju un prioritāros projektus
  , jo īpaši, Eiropas nozīmes projektus,
  nedrīkst neņemt vērā šo projektu, plānu vai programmu ietekmes uz vidi novērtējumu rezultātus; |
| --- | --- |

13)

nosakot vispārējās intereses projektus, to specifikāciju un prioritāros projektus
  , jo īpaši, Eiropas nozīmes projektus,
  nedrīkst neņemt vērā šo projektu, plānu vai programmu ietekmes uz vidi novērtējumu rezultātus;

| 14) | šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (7); |
| --- | --- |

14)

šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (7);

| 15) | Komisijai ir periodiski jāizstrādā ziņojumi par šā lēmuma īstenošanas gaitu; |
| --- | --- |

15)

Komisijai ir periodiski jāizstrādā ziņojumi par šā lēmuma īstenošanas gaitu;

| 16) | tā kā šis lēmums attiecas uz tiem pašiem jautājumiem un jomu, kuru reglamentē Padomes 1996. gada 28. marta Lēmums 96/391/EK, ar ko nosaka pasākumu sēriju ar mērķi radīt labvēlīgākus apstākļus trans-Eiropas tīklu attīstībai enerģētikas sektorā (8), un Lēmums Nr. 1229/2003/EK, šie divi lēmumi ir jāatceļ, |
| --- | --- |

16)

tā kā šis lēmums attiecas uz tiem pašiem jautājumiem un jomu, kuru reglamentē Padomes 1996. gada 28. marta Lēmums 96/391/EK, ar ko nosaka pasākumu sēriju ar mērķi radīt labvēlīgākus apstākļus trans-Eiropas tīklu attīstībai enerģētikas sektorā (8), un Lēmums Nr. 1229/2003/EK, šie divi lēmumi ir jāatceļ,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets

Šis lēmums nosaka Kopienas rīcības raksturu un jomu, lai paredzētu pamatnostādnes trans-Eiropas enerģētikas tīkliem. Tas nosaka vairākas pamatnostādnes, kas aptver trans-Eiropas enerģētikas tīklu jomā paredzētos mērķus, prioritātes un vispārīgus darbības virzienus. Pamatnostādnes nosaka vispārējas intereses projektus
  un
  prioritāros projektus,
  tostarp Eiropas nozīmes projektus
  , trans-Eiropas elektroenerģijas un dabasgāzes tīklos.

2. pants

Darbības joma

Šo lēmumu piemēro:

| 1) | attiecībā uz elektroenerģijas tīkliem:






  a) | visām augstsprieguma līnijām, izņemot sadales tīkla līnijas, un zemūdens savienojumiem, ja šādu infrastruktūru izmanto starpreģionālai vai starptautiskai pārvadei vai savienojumam; |
| --- | --- | --- |

1)

attiecībā uz elektroenerģijas tīkliem:

a)

visām augstsprieguma līnijām, izņemot sadales tīkla līnijas, un zemūdens savienojumiem, ja šādu infrastruktūru izmanto starpreģionālai vai starptautiskai pārvadei vai savienojumam;

| b) | visam aprīkojumam vai iekārtām, kas ir svarīgas, lai attiecīgā sistēma varētu pareizi darboties, tostarp aizsardzības, uzraudzības un kontroles sistēmām; |
| --- | --- |

b)

visam aprīkojumam vai iekārtām, kas ir svarīgas, lai attiecīgā sistēma varētu pareizi darboties, tostarp aizsardzības, uzraudzības un kontroles sistēmām;

| 2) | attiecībā uz gāzes cauruļvadu tīkliem (pa kuriem transportē dabasgāzi vai olefīna gāzes):






  a) | augstspiediena gāzes cauruļvadiem, izņemot sadales tīklu cauruļvadus, kas ļauj apgādāt Kopienas reģionus no iekšējiem vai ārējiem avotiem; |
| --- | --- | --- |

2)

attiecībā uz gāzes cauruļvadu tīkliem (pa kuriem transportē dabasgāzi vai olefīna gāzes):

a)

augstspiediena gāzes cauruļvadiem, izņemot sadales tīklu cauruļvadus, kas ļauj apgādāt Kopienas reģionus no iekšējiem vai ārējiem avotiem;

| b) | pazemes krātuvēm, kas savienotas ar iepriekš minētajiem augstspiediena cauruļvadiem; |
| --- | --- |

b)

pazemes krātuvēm, kas savienotas ar iepriekš minētajiem augstspiediena cauruļvadiem;

| c) | iekārtām sašķidrinātas dabasgāzes (SDG) saņemšanai, glabāšanai un pārvēršanai atpakaļ gāzē, kā arī gāzes transportlīdzekļiem atbilstoši piegādājamai jaudai; |
| --- | --- |

c)

iekārtām sašķidrinātas dabasgāzes (SDG) saņemšanai, glabāšanai un pārvēršanai atpakaļ gāzē, kā arī gāzes transportlīdzekļiem atbilstoši piegādājamai jaudai;

| d) | visam aprīkojumam vai iekārtām, kas ir svarīgas, lai attiecīgā sistēma varētu pareizi darboties, tostarp aizsardzības, uzraudzības un kontroles sistēmām. |
| --- | --- |

d)

visam aprīkojumam vai iekārtām, kas ir svarīgas, lai attiecīgā sistēma varētu pareizi darboties, tostarp aizsardzības, uzraudzības un kontroles sistēmām.

3. pants

Mērķi

Kopiena veicina trans-Eiropas enerģētikas tīklu savstarpēju savienošanu, savstarpēju izmantojamību un attīstību, kā arī piekļuvi šādiem tīkliem saskaņā ar spēkā esošiem Kopienas tiesību aktiem ar mērķi:

| a) | rosināt iekšējā tirgus efektīvu darbību
  un attīstību
  vispār un jo sevišķi iekšējā enerģijas tirgus efektīvu darbību, vienlaikus rosinot enerģijas resursu
  racionālu ražošanu
  , transportēšanu sadali un izmantošanu, neizsīkstošo energoresursu attīstību un pieslēgumus, lai samazinātu enerģijas izmaksas patērētājam un sekmētu enerģijas avotu diversifikāciju; |
| --- | --- |

a)

rosināt iekšējā tirgus efektīvu darbību
  un attīstību
  vispār un jo sevišķi iekšējā enerģijas tirgus efektīvu darbību, vienlaikus rosinot enerģijas resursu
  racionālu ražošanu
  , transportēšanu sadali un izmantošanu, neizsīkstošo energoresursu attīstību un pieslēgumus, lai samazinātu enerģijas izmaksas patērētājam un sekmētu enerģijas avotu diversifikāciju;

| b) | sekmēt Kopienas mazāk labvēlīgo un salu reģionu attīstību un samazināt to izolētību, tādējādi palīdzot veicināt ekonomisko un sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

b)

sekmēt Kopienas mazāk labvēlīgo un salu reģionu attīstību un samazināt to izolētību, tādējādi palīdzot veicināt ekonomisko un sociālo kohēziju;

| c) | sekmēt enerģijas piegāžu drošumu, jo īpaši, enerģētikas nozarē veicinot attiecības ar trešām valstīm visu iesaistīto personu interesēs, it īpaši saskaņā ar Enerģētikas hartas nolīgumu un Kopienas noslēgtajiem sadarbības nolīgumiem; |
| --- | --- |

c)

sekmēt enerģijas piegāžu drošumu, jo īpaši, enerģētikas nozarē veicinot attiecības ar trešām valstīm visu iesaistīto personu interesēs, it īpaši saskaņā ar Enerģētikas hartas nolīgumu un Kopienas noslēgtajiem sadarbības nolīgumiem;

| d) | nostiprināt
  noturīgu attīstību
  un vides
  aizsardzību, īpaši,
  ietverot koģenerāciju, enerģijas efektivitāti, enerģētikas pakalpojumus un atjaunīgo enerģiju, kā arī
  samazinot
  sabiedrības un
  vides riskus, kas saistīti ar enerģijas transportēšanu;. |
| --- | --- |

d)

nostiprināt
  noturīgu attīstību
  un vides
  aizsardzību, īpaši,
  ietverot koģenerāciju, enerģijas efektivitāti, enerģētikas pakalpojumus un atjaunīgo enerģiju, kā arī
  samazinot
  sabiedrības un
  vides riskus, kas saistīti ar enerģijas transportēšanu;.

4. pants

Darbības prioritātes

Kopienas rīcības prioritātes saistībā ar trans-Eiropas enerģētikas tīkliem atbilst noturīgai attīstībai un ir šādas:

| 1) | attiecībā gan uz gāzes, gan elektroenerģijas tīkliem
  , īpaši olefīna gāzes tīkliem
  :






  a) | pielāgot un attīstīt enerģijas tīklus, lai sekmētu iekšējā enerģijas tirgus darbību, un jo īpaši novērst šķēršļus, kas kavē kustību, galvenokārt pārrobežu kustību, rada sastrēgumus un iztrūkstošus ķēdes posmus, kā arī, ņemot vērā vajadzības, kas izriet no elektroenerģijas un dabasgāzes iekšējā tirgus darbības un Eiropas Savienības paplašināšanās; |
| --- | --- | --- |

1)

attiecībā gan uz gāzes, gan elektroenerģijas tīkliem
  , īpaši olefīna gāzes tīkliem
  :

a)

pielāgot un attīstīt enerģijas tīklus, lai sekmētu iekšējā enerģijas tirgus darbību, un jo īpaši novērst šķēršļus, kas kavē kustību, galvenokārt pārrobežu kustību, rada sastrēgumus un iztrūkstošus ķēdes posmus, kā arī, ņemot vērā vajadzības, kas izriet no elektroenerģijas un dabasgāzes iekšējā tirgus darbības un Eiropas Savienības paplašināšanās;

| b) | izveidot enerģētikas tīklus salu, izolētos, perifēros un īpaši nomaļos reģionos, vienlaikus veicinot enerģijas avotu dažādošanu un neizsīkstošo enerģijas avotu izmantošanu, kā arī, ja vajadzīgs, minēto tīklu savienošanu; |
| --- | --- |

b)

izveidot enerģētikas tīklus salu, izolētos, perifēros un īpaši nomaļos reģionos, vienlaikus veicinot enerģijas avotu dažādošanu un neizsīkstošo enerģijas avotu izmantošanu, kā arī, ja vajadzīgs, minēto tīklu savienošanu;

| 2) | elektroenerģijas tīkliem:






  a) | pielāgot un attīstīt tīklus, lai sekmētu atjaunojamās enerģijas ražošanas iekļaušanu un pieslēgšanu; |
| --- | --- | --- |

2)

elektroenerģijas tīkliem:

a)

pielāgot un attīstīt tīklus, lai sekmētu atjaunojamās enerģijas ražošanas iekļaušanu un pieslēgšanu;

| b) | nodrošināt Kopienas elektroenerģijas tīklu un pievienošanās valstu, kā arī citu Eiropas valstu un Vidusjūras un Melnās jūras baseina valstu elektroenerģijas tīklu savstarpēja izmantojamību; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt Kopienas elektroenerģijas tīklu un pievienošanās valstu, kā arī citu Eiropas valstu un Vidusjūras un Melnās jūras baseina valstu elektroenerģijas tīklu savstarpēja izmantojamību;

| 3) | gāzes tīkliem:






  a) | attīstīt dabasgāzes tīklus tā, lai tie atbilstu Kopienas dabasgāzes patēriņa vajadzībām, un nodrošināt dabasgāzes piegādes sistēmu uzraudzību; |
| --- | --- | --- |

3)

gāzes tīkliem:

a)

attīstīt dabasgāzes tīklus tā, lai tie atbilstu Kopienas dabasgāzes patēriņa vajadzībām, un nodrošināt dabasgāzes piegādes sistēmu uzraudzību;

| b) | nodrošināt Kopienas dabasgāzes tīklu un citu Eiropas valstu, Vidusjūras, Melnās jūras un Kaspijas jūras baseina valstu, kā arī Tuvo un Vidējo Austrumu un Persijas līča reģiona valstu dabasgāzes tīklu savstarpēju izmantojamību un dabasgāzes avotu un piegāžu maršrutu dažādošanu; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt Kopienas dabasgāzes tīklu un citu Eiropas valstu, Vidusjūras, Melnās jūras un Kaspijas jūras baseina valstu, kā arī Tuvo un Vidējo Austrumu un Persijas līča reģiona valstu dabasgāzes tīklu savstarpēju izmantojamību un dabasgāzes avotu un piegāžu maršrutu dažādošanu;

| c) | attīstīt un apvienot olefīna gāzes tīklus, lai apmierinātu Kopienas rūpniecības olefīna gāzes patēriņa vajadzības. |
| --- | --- |

c)

attīstīt un apvienot olefīna gāzes tīklus, lai apmierinātu Kopienas rūpniecības olefīna gāzes patēriņa vajadzības.

5. pants

Darbības virzieni

Vispārīgie Kopienas darbības virzieni saistībā ar trans-Eiropas enerģētikas tīkliem ir šādi:

| a) | vispārīgas intereses
  un prioritāro projektu un
  , it īpaši,
  Eiropas nozīmes
  projektu apzināšana; |
| --- | --- |

a)

vispārīgas intereses
  un prioritāro projektu un
  , it īpaši,
  Eiropas nozīmes
  projektu apzināšana;

| b) | veidot labvēlīgāku vidi šādu tīklu attīstībai. |
| --- | --- |

b)

veidot labvēlīgāku vidi šādu tīklu attīstībai.

6. pants

Vispārējas intereses projektu kritēriji

1.   Vispārēji kritēriji, kas jāpiemēro, pieņemot lēmumu par vispārējas intereses projektu noteikšanu, grozījumiem, specifikācijām vai atjaunināšanas pieteikumiem, ir šādi:

| a) | uz projektiem attiecas 2. panta darbības joma; |
| --- | --- |

a)

uz projektiem attiecas 2. panta darbības joma;

| b) | projekti atbilst darbības mērķiem un prioritātēm, kas noteiktas attiecīgi 3. un 4. pantā; |
| --- | --- |

b)

projekti atbilst darbības mērķiem un prioritātēm, kas noteiktas attiecīgi 3. un 4. pantā;

| c) | projekti šķiet ekonomiski dzīvotspējīgi. |
| --- | --- |

c)

projekti šķiet ekonomiski dzīvotspējīgi.

Ekonomiskās dzīvotspējas novērtējums pamatojas uz izmaksu/ieguvumu analīzi, kas ņem vērā visas izmaksas un ieguvumus, tostarp vidējā termiņa un/vai ilgtermiņā un saistībā ar
  visiem ārējiem vides faktoriem un citiem
  vides aspektiem, piegādes drošību un ieguldījumu ekonomiskajā un sociālajā kohēzijā. Vispārējās intereses projektiem, kas attiecas uz kādas dalībvalsts teritoriju, vajadzīga šīs dalībvalsts piekrišana.

2.   Papildu kritēriji vispārējas intereses projektu noteikšanai ir noteikti II pielikumā.

Par visām izmaiņām II pielikumā izklāstītajos papildu kritērijos vispārējas intereses projektu noteikšanai lemj saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru.

3.   Regulā (EK)Nr. 2236/95 paredzēto Kopienas finansiālo atbalstu var saņemt tikai par III pielikumā uzskaitītajiem projektiem. Minētajiem projektiem jāatbilst šā panta 1. punktā un II pielikumā noteiktajiem kritērijiem.

4.   Orientējošās projektu specifikācijas, tostarp detalizēti projektu apraksti un attiecīgajā gadījumā to ģeogrāfiskais apraksts, ir izklāstītas III pielikumā. Minētās specifikācijas atjaunina saskaņā ar 14. panta 2. punktā noteikto procedūru. Atjauninājumi ir tehniska rakstura un tie drīkst attiekties tikai uz tehniskām izmaiņām projektos, noteiktā maršruta daļas grozīšanu vai projekta atrašanās vietas ierobežotu pielāgošanu.

5.   Dalībvalstis veic visus pasākumus, ko tās uzskata par vajadzīgiem, lai sekmētu un paātrinātu vispārējas intereses projektu pabeigšanu un samazinātu kavēšanos, vienlaikus ievērojot Kopienas tiesību aktus un starptautiskās vides konvencijas. Jo īpaši ātri jāpabeidz vajadzīgās apstiprināšanas procedūras.

6.   Ja vispārējas intereses projekti daļēji ir trešo valstu teritorijās, Komisija pēc apspriešanās ar attiecīgajām dalībvalstīm var iesniegt priekšlikumus attiecīgā gadījumā saistībā ar Kopienas un minēto trešo valstu nolīgumu pārvaldību un saskaņā ar Enerģētikas hartas nolīgumu attiecībā uz trešām valstīm, kas ir minētā nolīguma puses, par projektiem, kuri attiecīgajām trešām valstīm jāatzīst arī par savstarpējas intereses projektiem, lai sekmētu to īstenošanu.

7. pants

Prioritārie projekti

1.   Šā lēmuma I pielikumā izklāstītie vispārējas intereses projekti ir prioritāri attiecībā uz Regulā (EK)Nr. 2236/95 paredzētā finansiālā atbalsta piešķiršanu.

Par grozījumiem I pielikumā lemj saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru.

2.   Attiecīgās dalībvalstis un Komisija, katra atbilstoši savai kompetencei, cenšas veicināt prioritāro projektu, īpaši pārrobežu projektu, īstenošanu.

Attiecībā uz pārrobežu investīciju projektiem dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka ņemot vēra valstu atļauju piešķiršanas procedūras, šādi projekti palielina savienojumu jaudu starp divām vai vairākām dalībvalstīm un tādējādi pastiprina Eiropas piegāžu drošību, būtu izšķirošais faktors, kompetentajām valstu iestādēm pieņemot lēmumu.

3.   Prioritārie projekti ir saskanīgi ar noturīgu attīstību un atbilst šādiem kritērijiem:

| a) | tiem ir nozīmīga ietekme uz iekšējā tirgus konkurences darbību, un/vai |
| --- | --- |

a)

tiem ir nozīmīga ietekme uz iekšējā tirgus konkurences darbību, un/vai

| b) | tie stiprina piegāžu drošību Kopienā,
  un/vai |
| --- | --- |

b)

tie stiprina piegāžu drošību Kopienā,
  un/vai

| c) | to rezultātā pieaug atjaunīgās enerģijas patēriņš, enerģijas efektivitāte vai koģenerācija
  . |
| --- | --- |

c)

to rezultātā pieaug atjaunīgās enerģijas patēriņš, enerģijas efektivitāte vai koģenerācija
  .

8. pants

Eiropas nozīmes projekti

1.   Atsevišķi projekti, kas uzskatāmi par prioritāriem saskaņā ar 7. pantu, jo tie ir pārrobežu projekti vai tiem ir ievērojama ietekme uz pārrobežu transporta iespējām, tiek deklarēti kā Eiropas nozīmes projekti. Šie projekti ir uzskaitīti
  I pielikumā
  .

2.   Iesniedzot projektus, lai saņemtu atbalstu no Kohēzijas fonda saskaņā ar Padomes 1994. gada 16. maija Regulas (EK) Nr. 1164/94 par Kohēzijas fondu (9) 10. pantu, dalībvalstis piešķir pienācīgu prioritāti tiem projektiem, kas pasludināti par Eiropas nozīmes projektiem.

3.   Iesniedzot projektus, lai saņemtu atbalstu no trans-Eiropas komunikāciju tīklu budžeta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2236/95 10. pantu, dalībvalstis piešķir pienācīgu prioritāti tiem projektiem, kas pasludināti par Eiropas nozīmes projektiem.

4.   Iesniedzot projektus, lai saņemtu atbalstu no struktūrfondiem saskaņā ar Padomes 1999. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/1999, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem (10), dalībvalstis piešķir pienācīgu prioritāti tiem projektiem, kas pasludināti par Eiropas nozīmes projektiem.

5.   Komisija nodrošina, ka valstis, kuras var saņemt līdzekļus no pirmspievienošanās struktūrpolitikas instrumenta, iesniedzot projektu saskaņā ar Padomes 1999. gada 21. jūnija Regulas (EK) Nr. 1267/1999 ar ko paredz Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programmu
   (11) 2. un 7. pantu, piešķir pienācīgu prioritāti tiem projektiem, kas pasludināti par Eiropas nozīmes projektiem.

6.   Ja Komisija atklāj, ka darbu uzsākšana pie projekta, kas pasludināts par Eiropas nozīmes projektu, ievērojami aizkavējas vai šāda kavēšanās ir paredzama, tā pieprasa attiecīgajām dalībvalstīm trīs mēnešu laikā norādīt kavēšanās iemeslus.

Pēc attiecīgo dalībvalstu atbilžu saņemšanas un izskatīšanas Komisija, pienācīgi ņemot vērā proporcionalitātes principu, var lemt par Eiropas nozīmes statusa atņemšanu attiecīgajam projektam.

7.   Piecus gadus pēc Eiropas nozīmes projekta vai tā daļas pabeigšanas attiecīgās dalībvalstis novērtē tā sociālekonomisko ietekmi un ietekmi uz vidi, tostarp ietekmi uz dalībvalstu savstarpējo tirdzniecību, teritoriālo kohēziju un ilgtspējīgu attīstību.

Dalībvalstis informē Komisiju par šī novērtējuma rezultātiem.

8.   Ja projekts tiek pasludināts par Eiropas nozīmes projektu,
  lai nodrošinātu, ka projektu atļauju piešķiršanas procedūras nepārsniegtu pienācīgus termiņus,
  attiecīgās dalībvalstis pirms būvniecības atļauju saņemšanas
  saskaņo savas
  novērtēšanas procedūras
  attiecībā uz ietekmi uz vidi un sociāli ekonomisko situāciju, un
  sabiedrisko apspriešanu– ja nepieciešams, katram projekta posmam.

9.   Ja projekts ir pasludināts par Eiropas nozīmes projektu un ietver pārrobežu daļu, kas ir tehniski un finansiāli neatdalāma, tad abas attiecīgās dalībvalstis veic pārrobežu aptauju, lai novērtētu pārrobežu daļu un pirms projekta apstiprināšanas apspriestos ar sabiedrību.

10.   Šā panta 8. un 9. punktā minētās saskaņotās vai pārrobežu aptaujas procedūras piemēro, neskarot pienākumus, kas noteikti Kopienas tiesību aktos par vides aizsardzību, jo īpaši par ietekmes uz vidi novērtēšanu.

Attiecīgās dalībvalstis informē Komisiju par šādu saskaņotu vai pārrobežu apjauju procedūru sākšanu un par to rezultātiem.

9. pants

Eiropas nozīmes projektu īstenošana

1.   Eiropas nozīmes projektus īsteno ātri.

Ne vēlāk kā... (12)dalībvalstis iesniedz Komisijai grafiku minēto projektu pabeigšanai, kā arī sīku informāciju par:

| a) | projekta plānošanas apstiprinājuma procesa paredzamo norisi, |
| --- | --- |

a)

projekta plānošanas apstiprinājuma procesa paredzamo norisi,

| b) | grafiku izpētes un projektēšanas posmam, |
| --- | --- |

b)

grafiku izpētes un projektēšanas posmam,

| c) | projekta būvniecības grafiku, |
| --- | --- |

c)

projekta būvniecības grafiku,

| d) | projekta nodošanu ekspluatācijā. |
| --- | --- |

d)

projekta nodošanu ekspluatācijā.

2.   Dalībvalstis iesniedz Komisijai gada ziņojumus par progresu saistībā ar 1. punktā minētajiem projektiem.

Ja progress ir lēnāks nekā norādīts Komisijai iesniegtajā grafikā, dalībvalstīm jāiesniedz Komisijai pārskatīts plāns.

3.   Dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka apstiprināšanas procedūra Eiropas nozīmes projektiem ir efektīva un ka nerada nevajadzīgu kavēšanos.

10. pants

Eiropas koordinators

1.   
  Projektiem, kuru ieviešanā ir grūtības,
  Komisija,
  vienojoties
  ar attiecīgajām dalībvalstīm
  un apspriežoties ar Eiropas Parlamentu
  , var iecelt Eiropas koordinatoru.

Eiropas koordinators rīkojas Komisijas vārdā. Eiropas koordinators ir atbildīgs par vienu prioritāru projektu vai prioritāra projekta daļu. Vajadzības gadījumā Eiropas koordinatora darbības jomu var paplašināt, lai tā ietvertu arī citus saistītus prioritārus projektus.

2.   Eiropas koordinatoru izraugās, pamatojoties uz tā pieredzi saistībā ar Eiropas Savienības iestādēm un zināšanām par jautājumiem, kas saistīti ar lielu projektu novērtēšanu no tehniskā, finansiālā, socioekonomiskā un vides aspekta.

3.   Lēmumā, ar ko ieceļ Eiropas koordinatoru, norāda, kā koordinators veic savus uzdevumus.

4.   Eiropas koordinators:

| a) | veicina vienotas metodes projektu novērtēšanai, sniedz konsultācijas īstenotājiem par projektu finansējumu un vajadzības gadījumā sniedz atzinumu par jautājumiem saistībā ar tīklu darbību; |
| --- | --- |

a)

veicina vienotas metodes projektu novērtēšanai, sniedz konsultācijas īstenotājiem par projektu finansējumu un vajadzības gadījumā sniedz atzinumu par jautājumiem saistībā ar tīklu darbību;

| b) | sniedz Komisijai ikgada ziņojumu par panākto progresu attiecībā uz tā projekta vai to projektu īstenošanu, kuram vai kuriem viņš ir iecelts, kā arī par jaunumiem attiecībā uz regulējumu vai citiem jaunumiem, kas varētu ietekmēt projekta(-u)raksturu, un visām grūtībām vai šķēršļiem, kas varētu radīt ievērojamu kavēšanos; |
| --- | --- |

b)

sniedz Komisijai ikgada ziņojumu par panākto progresu attiecībā uz tā projekta vai to projektu īstenošanu, kuram vai kuriem viņš ir iecelts, kā arī par jaunumiem attiecībā uz regulējumu vai citiem jaunumiem, kas varētu ietekmēt projekta(-u)raksturu, un visām grūtībām vai šķēršļiem, kas varētu radīt ievērojamu kavēšanos;

| c) | sekmē dialogu ar apsaimniekotājiem, izmantotājiem, reģionālajām un vietējām iestādēm, kā arī pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, lai iegūtu vispusīgākas zināšanas par pārvades pakalpojumiem, ierobežojumiem un pakalpojumu parametriem, kas vajadzīgi, lai optimizētu attiecīgās infrastruktūras izmantošanu. |
| --- | --- |

c)

sekmē dialogu ar apsaimniekotājiem, izmantotājiem, reģionālajām un vietējām iestādēm, kā arī pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, lai iegūtu vispusīgākas zināšanas par pārvades pakalpojumiem, ierobežojumiem un pakalpojumu parametriem, kas vajadzīgi, lai optimizētu attiecīgās infrastruktūras izmantošanu.

5.   Attiecīgās dalībvalstis sadarbojas ar Eiropas koordinatoru un sniedz koordinatoram informāciju, kas vajadzīga 4. punktā minēto uzdevumu izpildei.

6.   Izskatot pieteikumus par Kopienas finansējumu tiem projektiem vai projektu grupām, Komisija var prasīt atbildīgā Eiropas koordinatora viedokli.

7.
     
  Koordinācijai jābūt proporcionālai projekta izmaksām, lai nepieļautu nevajadzīgu administratīvo slogu.

11. pants

Labvēlīgāki apstākļi

1.   Lai veicinātu daudz labvēlīgāku apstākļu radīšanu trans-Eiropas enerģētisko tīklu attīstībai un to savstarpējai izmantojamībai, Kopiena
  ņem vērā dalībvalstu pūliņus saskaņā ar šo mērķi un
  piešķir vislielāko nozīmi šādiem pasākumiem, nepieciešamības gadījumā tos veicinot:

| a) | to struktūru tehniskā sadarbība, kas ir atbildīgas par trans-Eiropas enerģētikas tīkliem, jo īpaši II pielikuma 1., 2. un 7. punktā minēto savienojumu pienācīga darbība; |
| --- | --- |

a)

to struktūru tehniskā sadarbība, kas ir atbildīgas par trans-Eiropas enerģētikas tīkliem, jo īpaši II pielikuma 1., 2. un 7. punktā minēto savienojumu pienācīga darbība;

| b) | apstiprināšanas procedūru sekmēšana projektiem trans-Eiropas enerģētikas tīklos, lai samazinātu kavēšanos; |
| --- | --- |

b)

apstiprināšanas procedūru sekmēšana projektiem trans-Eiropas enerģētikas tīklos, lai samazinātu kavēšanos;

| c) | palīdzība vispārējas nozīmes projektiem, ko sniedz no Eiropas fondiem, dokumentiem un finanšu programmām, kas attiecas uz šiem tīkliem. |
| --- | --- |

c)

palīdzība vispārējas nozīmes projektiem, ko sniedz no Eiropas fondiem, dokumentiem un finanšu programmām, kas attiecas uz šiem tīkliem.

2.   Komisija ciešā sadarbībā ar attiecīgajām dalībvalstīm uzņemas visas iniciatīvas, lai sekmētu 1. punktā minēto darbību koordinēšanu.

3.   Par pasākumiem, kas nepieciešami 1. punkta a)un b)apakšpunktā minēto darbību īstenošanai, lemj Komisija saskaņā ar 14. panta 2. punktā minēto procedūru.

12. pants

Ietekme uz konkurenci un energoapgādes drošību.

Izskatot projektus, ņem vērā to ietekmi uz konkurenci
  un energoapgādes drošību
  . Veicina privāto un ekonomisko dalībnieku finansējumu, ņemot vērā konkurences un citus ES noteikumus. Atbilstoši Līguma noteikumiem jāizvairās no jebkādiem konkurences izkropļojumiem starp tirgus dalībniekiem.

13. pants

Ierobežojumi

1.   Šis lēmums neskar finanšu saistības, kuras dalībvalsts vai Kopiena ir uzņēmusies.

2.   Šis lēmums neskar projektu, plānu vai programmu ietekmes uz vidi novērtējuma rezultātus, kas nosaka turpmāko apstiprināšanas sistēmu šādiem projektiem. Ietekmes uz vidi novērtējumu rezultātus, ja šāds novērtējums vajadzīgs saskaņā ar attiecīgiem Kopienas tiesību aktiem, ņem vērā pirms saskaņā ar attiecīgiem Kopienas tiesību aktiem faktiski ir pieņemts lēmums par projektu īstenošanu.

14. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz komiteja

2.   Ja ir norāde uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā noteiktais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

15. pants

Ziņojums

Reizi divos gados Komisija sagatavo ziņojumu par šā lēmuma īstenošanu, ko tā iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.

Šajā ziņojumā uzmanību pievērš to prioritāro projektu, kas saistīti ar pārrobežu savienojumiem, kā minēts II pielikuma 1., 2. un 7. punktā, īstenošanai un izpildē panāktajam progresam, kā arī nosacījumiem to finansēšanas kārtībai, īpaši saistībā ar Kopienas finansējuma daļu.

16. pants

Atcelšana

Lēmumu 96/391/EK un Lēmumu Nr. 1229/2003/EK sekojoši atceļ.

17. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

18. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Eiropas Parlamenta vārdā—

priekšsēdētājs

Padomes vārdā—

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 241, 28.9.2004., 17. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 7. jūnija nostāja.

2

Eiropas Parlamenta 2005. gada 7. jūnija nostāja.

(3)  OV L 176, 15.7.2003., 11. lpp.

3

(4)  OV L 176, 15.7.2003., 37. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Direktīvu 2004/85/EK (OV L 236, 7.7.2004., 10. lpp.).

4

(5)  OV L 176, 15.7.2003., 57. lpp.

5

(6)  OV L 228, 23.9.1995., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK)Nr. 807/2004 (OV L 143, 30.4.2004., 46. lpp.).

6

jaunākie

Eiropas Parlamenta un Padomes

807/2004

(7)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

7

(8)  OV L 161, 29.6.1996., 154. lpp.

8

(9)  OV L 130, 25.5.1994., 1. lpp.
  Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

9

Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

(10)  OV L 161, 26.6.1999., 1. lpp.
  Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK)Nr. 173/2005 (
  OV L 29, 2.2.2005., 3. lpp.).

10

Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK)Nr. 173/2005 (

(11)  OV L 161, 26.6.1999., 73. lpp.
  Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK)Nr. 2257/2004 (
  OV L 389, 30.12.2004., 1. lpp.).

11

Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK)Nr. 2257/2004 (

(12)  6 mēnešus pēc šī lēmuma stāšanās spēkā.

12

6 mēnešus pēc šī lēmuma stāšanās spēkā.

I PIELIKUMS

TRANS-EIROPAS ENERĢĒTIKAS TĪKLI

Prioritāro
  projektu virzieni, tostarp Eiropas nozīmes projektus
  , kas noteikti
  7. un 8. pantā

Uzskaitīti prioritārie projekti, tostarp Eiropas nozīmes projekti, kas paredzēti katrā prioritārajā virzienā.

ELEKTROENERĢIJAS TĪKLI

| EL.1. | Francija — Beļģija — Nīderlande Vācija:
  elektroenerģijas tīklu nostiprināšana, lai atrisinātu elektroenerģijas plūsmas pārlieku noslogotību Beniluksā.


  Tostarp Eiropas nozīmes projekti: | Avelinas (F) Avelgemas (BE) |
| --- | --- | --- |

EL.1.

Francija — Beļģija — Nīderlande Vācija:

elektroenerģijas tīklu nostiprināšana, lai atrisinātu elektroenerģijas plūsmas pārlieku noslogotību Beniluksā.

Tostarp Eiropas nozīmes projekti:

Avelinas (F) Avelgemas (BE)

| | Līnija Mulēnas (FR) Obanžas (BE) līnija |
| --- | --- |

Līnija Mulēnas (FR) Obanžas (BE) līnija

EL.2.

Itālijas robežas ar Franciju, Austriju, Slovēniju un Šveici:

elektrības saslēguma jaudu palielināšana.

Tostarp Eiropas nozīmes projekti:

| | Lincas (AT) Kordinjano (IT) līnija |
| --- | --- |

Lincas (AT) Kordinjano (IT) līnija

| | Jauns savienojums Itālija Slovēnija |
| --- | --- |

Jauns savienojums Itālija Slovēnija

| | Udīnes Ovestas (IT) Okroglo (SI) līnija |
| --- | --- |

Udīnes Ovestas (IT) Okroglo (SI) līnija

| | Sanfjorāno (IT) Naves (IT) Gorlago (IT) līnija. |
| --- | --- |

Sanfjorāno (IT) Naves (IT) Gorlago (IT) līnija.

| | Ziemeļvenēcijas (IT) Kordinjano (IT) līnija |
| --- | --- |

Ziemeļvenēcijas (IT) Kordinjano (IT) līnija

| | St. Peteras (AT) Tauernas (AT) līnija |
| --- | --- |

St. Peteras (AT) Tauernas (AT) līnija

| | Sidburgenlandes (AT) Kainahtālas (AT) līnija |
| --- | --- |

Sidburgenlandes (AT) Kainahtālas (AT) līnija

| | Savienojums starp Austriju un Itāliju (Tora Briksene) caur Brenneres dzelzceļa tuneli |
| --- | --- |

Savienojums starp Austriju un Itāliju (Tora Briksene) caur Brenneres dzelzceļa tuneli

EL.3.

Francija Spānija Portugāle:

elektroenerģijas savienojumu jaudas palielināšana starp šīm valstīm un Ibērijas pussalā un tīklu attīstība salu reģionos.

Tostarp Eiropas nozīmes projekti:

| | Sentmenatas (ES) Bekano (ES) Beksas (FR) |
| --- | --- |

Sentmenatas (ES) Bekano (ES) Beksas (FR)

| | Līnija Valdižemas (PT) Douro Internacional (PT) Aldeavilas (ES) līnija un Douro Internacional iekārtas |
| --- | --- |

Līnija Valdižemas (PT) Douro Internacional (PT) Aldeavilas (ES) līnija un Douro Internacional iekārtas

EL.4.

Grieķija Balkānu valstis Elektrības pārvades saskaņošanas savienības (EPSA) sistēma:

elektrības infrastruktūras attīstība, lai savienotu Grieķiju ar EPSA sistēmu un lai veicinātu Dienvidaustrumeiropas elektrības tirgus attīstību.

Tosptarp Eiropas nozīmes projekti:

| | Filipi (EL) Hamidabadas (TR) līnija |
| --- | --- |

Filipi (EL) Hamidabadas (TR) līnija

EL.5.

Apvienotā Karaliste Eiropas kontinents un Ziemeļeiropa:

elektrības saslēguma jaudu izveidošana/palielināšana un
  iespējama
  krasta vēju enerģijas integrācija.

Tostarp Eiropas nozīmes projekti:

| | Zemūdens kabelis starp Apvienoto Karalisti (UK) un Nīderlandi |
| --- | --- |

Zemūdens kabelis starp Apvienoto Karalisti (UK) un Nīderlandi

EL.6.

Īrija Apvienotā Karaliste:

elektrības saslēguma jaudu palielināšana un iespējama krasta vēju enerģijas integrācija.

Tostarp Eiropas nozīmes projekti:

| | Zemūdens kabelis starp Īriju un Velsu (UK) |
| --- | --- |

Zemūdens kabelis starp Īriju un Velsu (UK)

EL.7.

Dānija — Vācija — Baltijas gredzens (arī Norvēģija — Zviedrija — Somija — Dānija — Vācija — Polija — Baltijas valstis — Krievija):

elektrības saslēguma jaudu palielināšana un iespējama krasta vēju enerģijas integrācija.

Tostarp Eiropas nozīmes projekti:

| | Kasso (DK) — Hamburgas/Dolernas (DE) līnija |
| --- | --- |

Kasso (DK) — Hamburgas/Dolernas (DE) līnija

| | Hamburgas/Krimmelas (DE) — Švērinas līnija |
| --- | --- |

Hamburgas/Krimmelas (DE) — Švērinas līnija

| | Kasso (DK) — Revsingas (DK) — Tjēles (DK) līnija |
| --- | --- |

Kasso (DK) — Revsingas (DK) — Tjēles (DK) līnija

| | V. Hassingas (DK) — Trīges (DK) līnija |
| --- | --- |

V. Hassingas (DK) — Trīges (DK) līnija

| | Zemūdens kabelis Škageraka 4 (DK) — (NO) |
| --- | --- |

Zemūdens kabelis Škageraka 4 (DK) — (NO)

| | Savienojums starp Poliju un Lietuvu, ieskaitot nepieciešamo Polijas elektroenerģijas tīkla un PL—DE profila nostiprināšanu, lai nodrošinātu dalību enerģijas iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

Savienojums starp Poliju un Lietuvu, ieskaitot nepieciešamo Polijas elektroenerģijas tīkla un PL—DE profila nostiprināšanu, lai nodrošinātu dalību enerģijas iekšējā tirgū.

| | Zemūdens kabelis starp Somiju un Igauniju (Estlink) |
| --- | --- |

Zemūdens kabelis starp Somiju un Igauniju (Estlink)

| | Zemūdens kabelis Fennoscan starp Somiju un Zviedriju |
| --- | --- |

Zemūdens kabelis Fennoscan starp Somiju un Zviedriju

| | Halle/Zāle (DE) — Šveinfurte (DE) |
| --- | --- |

Halle/Zāle (DE) — Šveinfurte (DE)

EL.8.

Vācija — Polija — Čehijas Republika — Slovākija — Austrija — Ungārija — Slovēnija:

elektrības saslēguma jaudu palielināšana.

Tostarp Eiropas nozīmes projekti:

| | Neienhāgenas (DE) — Vīrādenas (DE) — Krajņikas (PL) līnija. |
| --- | --- |

Neienhāgenas (DE) — Vīrādenas (DE) — Krajņikas (PL) līnija.

| | Dirnroras (AT) — Slavetičas (CZ) līnija |
| --- | --- |

Dirnroras (AT) — Slavetičas (CZ) līnija

| | Jauns savienojums starp Vāciju un Poliju |
| --- | --- |

Jauns savienojums starp Vāciju un Poliju

| | Velke Kapusany (SK) —Lemesany (SK) —Moldava (SK) — Sajoivanka (HU) |
| --- | --- |

Velke Kapusany (SK) —Lemesany (SK) —Moldava (SK) — Sajoivanka (HU)

| | Gabcikovo (SK) — Velky Dur (SK) |
| --- | --- |

Gabcikovo (SK) — Velky Dur (SK)

| | Stupava (SK) — Dienvidaustrumu Vīne (AT) |
| --- | --- |

Stupava (SK) — Dienvidaustrumu Vīne (AT)

EL.9.

Vidusjūras reģiona dalībvalstis — Vidusjūras elektrības gredzens:

elektrības saslēguma jaudu palielināšana starp Vidusjūras reģiona dalībvalstīm un Maroku — Alžīriju — Tunisiju — Lībiju — Ēģipti — Tuvo Austrumu valstīm — Turciju.

Tostarp Eiropas nozīmes projekti:

| | Elektroenerģijas savienojums starp Tunisiju un Itāliju |
| --- | --- |

Elektroenerģijas savienojums starp Tunisiju un Itāliju

GĀZES TĪKLI

| NG.1. | Apvienotā Karaliste —Eiropas kontinenta ziemeļi, to vidū Nīderlande,
  Beļģija,
  Dānija
  , Zviedrija
  un Vācija — Polija — Lietuva — Latvija — Igaunija — Somija — Krievija:


  Gāzes cauruļvadi, kas savieno noteiktus Eiropas svarīgākos gāzes avotus, uzlabojot tīklu savstarpējo savienojamību un palielinot piegāžu drošību, ieskaitot
  gāzes cauruļvadus “North Transgas” un “Yamal — Europe” dabasgāzes transportēšanai,
  jaunu gāzes cauruļvadu būvniecību un tīkla jaudas palielināšana Vācijā, Dānijā un Zviedrijā, kā arī šo valstu starpā, un Polijā, Čehijas Republikā, Slovākijā, Vācijā un Austrijā, kā arī šo valstu starpā.




  Tostarp Eiropas nozīmes projekti: | Gāzes cauruļvads “North Transgas” |
| --- | --- | --- |

NG.1.

Apvienotā Karaliste —Eiropas kontinenta ziemeļi, to vidū Nīderlande,
  Beļģija,
  Dānija
  , Zviedrija
  un Vācija — Polija — Lietuva — Latvija — Igaunija — Somija — Krievija:

Gāzes cauruļvadi, kas savieno noteiktus Eiropas svarīgākos gāzes avotus, uzlabojot tīklu savstarpējo savienojamību un palielinot piegāžu drošību, ieskaitot
  gāzes cauruļvadus “North Transgas” un “Yamal — Europe” dabasgāzes transportēšanai,
  jaunu gāzes cauruļvadu būvniecību un tīkla jaudas palielināšana Vācijā, Dānijā un Zviedrijā, kā arī šo valstu starpā, un Polijā, Čehijas Republikā, Slovākijā, Vācijā un Austrijā, kā arī šo valstu starpā.

Tostarp Eiropas nozīmes projekti:

Gāzes cauruļvads “North Transgas”

| | Gāzes cauruļvads “Yamal — Europe” |
| --- | --- |

Gāzes cauruļvads “Yamal — Europe”

| | Gāzes cauruļvads dabasgāzes transportēšanai, kas savieno Dāniju, Zviedriju un Vāciju |
| --- | --- |

Gāzes cauruļvads dabasgāzes transportēšanai, kas savieno Dāniju, Zviedriju un Vāciju

| | Tranzīta jaudas nostiprināšana virzienā Vācija — Beļģija — Apvienotā Karaliste. |
| --- | --- |

Tranzīta jaudas nostiprināšana virzienā Vācija — Beļģija — Apvienotā Karaliste.

NG.2.

Alžīrija — Spānija — Itālija — Francija — kontinentālā Ziemeļeiropa:

jaunu gāzes cauruļvadu būvniecība no Alžīrijas uz Spāniju, Franciju un Itāliju, un tīklu jaudu palielināšana Spānijā, Itālijā un Francijā un starp tām.

Tostarp Eiropas nozīmes projekti:

| | Alžīrijas — Tunisijas — Itālijas gāzes cauruļvads |
| --- | --- |

Alžīrijas — Tunisijas — Itālijas gāzes cauruļvads

| | Alžīrijas — Itālijas gāzes cauruļvads caur Sardīniju un Korsiku ar atzaru uz Franciju |
| --- | --- |

Alžīrijas — Itālijas gāzes cauruļvads caur Sardīniju un Korsiku ar atzaru uz Franciju

| | Alžīrijas — Spānijas — Francijas - kontinentālās Eiropas gāzes cauruļvads Medgas |
| --- | --- |

Alžīrijas — Spānijas — Francijas - kontinentālās Eiropas gāzes cauruļvads Medgas

NG.3.

Kaspijas jūras valstis — Vidējie Austrumi — Eiropas Savienība:

jauni gāzes cauruļvadu tīkli dabasgāzes transportēšanai uz Eiropas Savienību no jauniem avotiem, tostarp Turcijas — Grieķijas, Grieķijas — Itālijas un Turcijas — Austrijas
  un Grieķijas — Slovēnijas — Austrijas (caur Rietumbalkāniem)
  gāzes cauruļvadi.

Tostarp Eiropas nozīmes projekti:

| | Tunisijas — Grieķijas — Itālijas gāzes cauruļvads |
| --- | --- |

Tunisijas — Grieķijas — Itālijas gāzes cauruļvads

| | Turcijas — Austrijas gāzes cauruļvads |
| --- | --- |

Turcijas — Austrijas gāzes cauruļvads

NG.4.

SDG termināli Beļģijā, Francijā, Spānijā, Portugālē, Itālijā
  , Grieķijā, Kiprā
  un Polijā:

SDG piegādes avotu un ieeju diversifikācija, ieskaitot SDG terminālu savienojumus ar pārvades tīklu.

NG.5.

Pazemes dabasgāzes krātuves Spānijā, Portugālē,
  Francijā,
  Itālijā, Grieķijā un Baltijas jūras reģionā:

jaudas palielināšana Spānijā,
  Francijā,
  Itālijā un Baltijas jūras reģionā un pirmo iekārtu būvniecība Portugālē un Grieķijā
  un Lietuvā
  .

NG.6.

Vidusjūras reģiona dalībvalstis — Vidusjūras austrumdaļas gāzes gredzens:

gāzes cauruļvadu būvniecība un jaudas palielināšana dabasgāzes transportēšanai starp Vidusjūras reģiona dalībvalstīm un Lībiju, Ēģipti, Jordāniju, Sīriju un Turciju.

Tostarp Eiropas nozīmes projekti:

| | Lībijas — Itālijas gāzes cauruļvads |
| --- | --- |

Lībijas — Itālijas gāzes cauruļvads

II PIELIKUMS

TRANS-EIROPAS ENERĢĒTIKAS TĪKLI

Papildu kritēriji 6. panta 2. punktā minētajiem vispārējas intereses projektiem

ELEKTROENERĢIJAS TĪKLI

| 1. | Elektroenerģijas tīklu attīstīšana salu,
  anklāva
  , perifēros un īpaši nomaļajos reģionos, vienlaikus veicinot enerģijas avotu diversifikāciju un sekmējot neizsīkstošo enerģijas avotu izmantošanu, kā arī, ja vajadzīgs, minēto reģionu elektroenerģijas tīklu savienošana.






  — | Īrija — Apvienotā Karaliste (Velsa) |
| --- | --- | --- |

1.

Elektroenerģijas tīklu attīstīšana salu,
  anklāva
  , perifēros un īpaši nomaļajos reģionos, vienlaikus veicinot enerģijas avotu diversifikāciju un sekmējot neizsīkstošo enerģijas avotu izmantošanu, kā arī, ja vajadzīgs, minēto reģionu elektroenerģijas tīklu savienošana.

—

Īrija — Apvienotā Karaliste (Velsa)

| — | Grieķija (salas) |
| --- | --- |

—

Grieķija (salas)

| — | Itālija (Sardīnija) — Francija (Korsika) — Itālija (kontinentālā daļa) |
| --- | --- |

—

Itālija (Sardīnija) — Francija (Korsika) — Itālija (kontinentālā daļa)

| — | Savienojumi salu reģionos, tostarp savienojumi ar kontinentu |
| --- | --- |

—

Savienojumi salu reģionos, tostarp savienojumi ar kontinentu

| — | Savienojumi īpaši nomaļos reģionos Francijā, Spānijā, Portugālē |
| --- | --- |

—

Savienojumi īpaši nomaļos reģionos Francijā, Spānijā, Portugālē

| 2. | Elektrības savienojumu attīstīšana starp dalībvalstīm, kas vajadzīgi iekšējam tirgum un lai nodrošinātu elektroenerģijas tīklu darbības drošību.






  — | Francija — Beļģija — Nīderlande — Vācija |
| --- | --- | --- |

2.

Elektrības savienojumu attīstīšana starp dalībvalstīm, kas vajadzīgi iekšējam tirgum un lai nodrošinātu elektroenerģijas tīklu darbības drošību.

—

Francija — Beļģija — Nīderlande — Vācija

| — | Francija — Vācija |
| --- | --- |

—

Francija — Vācija

| — | Francija — Itālija |
| --- | --- |

—

Francija — Itālija

| — | Francija — Spānija |
| --- | --- |

—

Francija — Spānija

| — | Portugāle — Spānija |
| --- | --- |

—

Portugāle — Spānija

| — | Somija — Zviedrija |
| --- | --- |

—

Somija — Zviedrija

| — | Somija — Igaunija — Latvija — Lietuva |
| --- | --- |

—

Somija — Igaunija — Latvija — Lietuva

| — | Austrija — Itālija |
| --- | --- |

—

Austrija — Itālija

| — | Itālija — Slovēnija |
| --- | --- |

—

Itālija — Slovēnija

| — | Austrija — Itālija — Slovēnija — Ungārija |
| --- | --- |

—

Austrija — Itālija — Slovēnija — Ungārija

| — | Vācija — Polija |
| --- | --- |

—

Vācija — Polija

| — | Vācija — Polija — Čehijas Republika —
  Austrija
  — Slovākija — Ungārija |
| --- | --- |

—

Vācija — Polija — Čehijas Republika —
  Austrija
  — Slovākija — Ungārija

| — | Ungārija — Slovākija |
| --- | --- |

—

Ungārija — Slovākija

| — | Ungārija — Austrija |
| --- | --- |

—

Ungārija — Austrija

| — | Polija — Lietuva |
| --- | --- |

—

Polija — Lietuva

| — | Īrija — Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija) |
| --- | --- |

—

Īrija — Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija)

| — | Vācija — Austrija —
  Slovēnija — Ungārija |
| --- | --- |

—

Vācija — Austrija —
  Slovēnija — Ungārija

| — | Nīderlande — Apvienotā Karaliste |
| --- | --- |

—

Nīderlande — Apvienotā Karaliste

| — | Vācija — Dānija — Zviedrija |
| --- | --- |

—

Vācija — Dānija — Zviedrija

| — | Grieķija — Itālija |
| --- | --- |

—

Grieķija — Itālija

| — | Ungārija — Slovēnija |
| --- | --- |

—

Ungārija — Slovēnija

| — | Malta — Itālija |
| --- | --- |

—

Malta — Itālija

| — | Somija — Igaunija |
| --- | --- |

—

Somija — Igaunija

| — | Itālija — Slovēnija |
| --- | --- |

—

Itālija — Slovēnija

| 3. | Elektroenerģijas iekšējo savienojumu attīstīšana dalībvalstīs, lai izmantotu savienojumus starp dalībvalstīm, iekšējā tirgus darbībai vai atjaunojamo enerģijas avotu savienošanai






  — | Visas dalībvalstis |
| --- | --- | --- |

3.

Elektroenerģijas iekšējo savienojumu attīstīšana dalībvalstīs, lai izmantotu savienojumus starp dalībvalstīm, iekšējā tirgus darbībai vai atjaunojamo enerģijas avotu savienošanai

—

Visas dalībvalstis

| 4. | Elektroenerģijas savienojumu attīstīšana ar trešajām valstīm,
  un it īpaši
  ar pievienošanās kandidātvalstīm, tādējādi sekmējot elektroenerģijas tīklu savstarpēju izmantojamību, elektroenerģijas tīklu drošu darbību un elektroapgādes drošību Eiropas Kopienā.






  — | Vācija — Norvēģija |
| --- | --- | --- |

4.

Elektroenerģijas savienojumu attīstīšana ar trešajām valstīm,
  un it īpaši
  ar pievienošanās kandidātvalstīm, tādējādi sekmējot elektroenerģijas tīklu savstarpēju izmantojamību, elektroenerģijas tīklu drošu darbību un elektroapgādes drošību Eiropas Kopienā.

—

Vācija — Norvēģija

| — | Nīderlande — Norvēģija |
| --- | --- |

—

Nīderlande — Norvēģija

| — | Zviedrija — Norvēģija |
| --- | --- |

—

Zviedrija — Norvēģija

| — | Apvienotā Karaliste — Norvēģija |
| --- | --- |

—

Apvienotā Karaliste — Norvēģija

| — | Baltijas elektrības gredzens: Vācija — Polija — Baltkrievija — Krievija — Lietuva — Latvija — Igaunija — Somija — Zviedrija — Norvēģija — Dānija |
| --- | --- |

—

Baltijas elektrības gredzens: Vācija — Polija — Baltkrievija — Krievija — Lietuva — Latvija — Igaunija — Somija — Zviedrija — Norvēģija — Dānija

| — | Norvēģija — Zviedrija — Somija — Krievija |
| --- | --- |

—

Norvēģija — Zviedrija — Somija — Krievija

| — | Vidusjūras elektrības gredzens: Francija — Spānija — Maroka — Alžīrija — Tunisija — Lībija — Ēģipte — Tuvo Austrumu valstis — Turcija — Grieķija — Itālija |
| --- | --- |

—

Vidusjūras elektrības gredzens: Francija — Spānija — Maroka — Alžīrija — Tunisija — Lībija — Ēģipte — Tuvo Austrumu valstis — Turcija — Grieķija — Itālija

| — | Grieķija — Turcija |
| --- | --- |

—

Grieķija — Turcija

| — | Itālija — Šveice |
| --- | --- |

—

Itālija — Šveice

| — | Austrija — Šveice |
| --- | --- |

—

Austrija — Šveice

| — | Ungārija — Rumānija |
| --- | --- |

—

Ungārija — Rumānija

| — | Ungārija — Serbija |
| --- | --- |

—

Ungārija — Serbija

| — | Ungārija — Horvātija |
| --- | --- |

—

Ungārija — Horvātija

| — | Itālija — Tunisija |
| --- | --- |

—

Itālija — Tunisija

| — | Grieķija — Balkānu valstis |
| --- | --- |

—

Grieķija — Balkānu valstis

| — | Spānija — Maroka |
| --- | --- |

—

Spānija — Maroka

| — | Spānija — Andora — Francija |
| --- | --- |

—

Spānija — Andora — Francija

| — | ES — Balkānu valstis — Baltkrievija — Krievija — Ukraina |
| --- | --- |

—

ES — Balkānu valstis — Baltkrievija — Krievija — Ukraina

| — | Melnās jūras elektrības gredzens: Krievija — Ukraina — Rumānija — Bulgārija — Turcija — Gruzija |
| --- | --- |

—

Melnās jūras elektrības gredzens: Krievija — Ukraina — Rumānija — Bulgārija — Turcija — Gruzija

| — | Bulgārija —
  BDMR/Grieķija
  — Albānija — Itālija vai Bulgārija — Grieķija — Itālija |
| --- | --- |

—

Bulgārija —
  BDMR/Grieķija
  — Albānija — Itālija vai Bulgārija — Grieķija — Itālija

| 5. | Darbības, kas uzlabo savstarpēji savienotus elektroenerģijas tīklus iekšējā tirgū, un jo īpaši,
  apzināt
  vājās vietas un trūkstošos savienojumus,
  izstrādāt
  risinājumus saistībā ar pārlieku noslogotību un
  pielāgot
  prognozēšanas un elektroenerģijas tīklu ekspluatācijas metodes.






  — | Elektroenerģijas tīklu vājo vietu un trūkstošo savienojumu apzināšana, īpaši pārrobežu savienojumos. |
| --- | --- | --- |

5.

Darbības, kas uzlabo savstarpēji savienotus elektroenerģijas tīklus iekšējā tirgū, un jo īpaši,
  apzināt
  vājās vietas un trūkstošos savienojumus,
  izstrādāt
  risinājumus saistībā ar pārlieku noslogotību un
  pielāgot
  prognozēšanas un elektroenerģijas tīklu ekspluatācijas metodes.

—

Elektroenerģijas tīklu vājo vietu un trūkstošo savienojumu apzināšana, īpaši pārrobežu savienojumos.

| — | Risinājumu izstrāde elektrības plūsmas pārvaldībai, lai risinātu pārslodzes problēmas elektroenerģijas tīklos. |
| --- | --- |

—

Risinājumu izstrāde elektrības plūsmas pārvaldībai, lai risinātu pārslodzes problēmas elektroenerģijas tīklos.

| — | prognozēšanas un elektroenerģijas tīklu ekspluatācijas metožu pielāgošana, kas vajadzīga iekšējā tirgus darbībai un atjaunojamo enerģijas avotu lielas procentuālās daļas izmantošanai. |
| --- | --- |

—

prognozēšanas un elektroenerģijas tīklu ekspluatācijas metožu pielāgošana, kas vajadzīga iekšējā tirgus darbībai un atjaunojamo enerģijas avotu lielas procentuālās daļas izmantošanai.

GĀZES TĪKLI

| 6. | Dabasgāzes ieviešana jaunos reģionos, galvenokārt salu, izolētos, perifēros un īpaši nomaļajos reģionos, un gāzes tīklu attīstīšana šajos reģionos.






  — | Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija) |
| --- | --- | --- |

6.

Dabasgāzes ieviešana jaunos reģionos, galvenokārt salu, izolētos, perifēros un īpaši nomaļajos reģionos, un gāzes tīklu attīstīšana šajos reģionos.

—

Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija)

| — | Īrija |
| --- | --- |

—

Īrija

| — | Spānija |
| --- | --- |

—

Spānija

| — | Portugāle |
| --- | --- |

—

Portugāle

| — | Grieķija |
| --- | --- |

—

Grieķija

| — | Zviedrija |
| --- | --- |

—

Zviedrija

| — | Dānija |
| --- | --- |

—

Dānija

| — | Itālija (Sardīnija) |
| --- | --- |

—

Itālija (Sardīnija)

| — | Francija (Korsika) |
| --- | --- |

—

Francija (Korsika)

| — | Kipra |
| --- | --- |

—

Kipra

| — | Malta |
| --- | --- |

—

Malta

| — | Īpaši nomaļie reģioni Francijā, Spānijā, Portugālē |
| --- | --- |

—

Īpaši nomaļie reģioni Francijā, Spānijā, Portugālē

| 7. | Gāzes, arī atsevišķu gāzes
  un olefīnu gāzes
  tīklu savienojumu attīstīšana, lai apmierinātu iekšējā tirgus vajadzības vai nostiprinātu apgādes drošību.






  — | Īrija — Apvienotā Karaliste |
| --- | --- | --- |

7.

Gāzes, arī atsevišķu gāzes
  un olefīnu gāzes
  tīklu savienojumu attīstīšana, lai apmierinātu iekšējā tirgus vajadzības vai nostiprinātu apgādes drošību.

—

Īrija — Apvienotā Karaliste

| — | Francija — Spānija |
| --- | --- |

—

Francija — Spānija

| — | Francija — Šveice |
| --- | --- |

—

Francija — Šveice

| — | Portugāle — Spānija |
| --- | --- |

—

Portugāle — Spānija

| — | Austrija — Vācija |
| --- | --- |

—

Austrija — Vācija

| — | Austrija — Ungārija |
| --- | --- |

—

Austrija — Ungārija

| — | Austrija — Ungārija — Slovākija — Polija |
| --- | --- |

—

Austrija — Ungārija — Slovākija — Polija

| — | Polija — Čehijas Republika |
| --- | --- |

—

Polija — Čehijas Republika

| — | Slovākija — Čehijas Republika — Vācija — Austrija |
| --- | --- |

—

Slovākija — Čehijas Republika — Vācija — Austrija

| — | Austrija — Itālija |
| --- | --- |

—

Austrija — Itālija

| — | Grieķija — citas Balkānu valstis |
| --- | --- |

—

Grieķija — citas Balkānu valstis

| — | Austrija — Ungārija — Rumānija — Bulgārija — Grieķija — Turcija |
| --- | --- |

—

Austrija — Ungārija — Rumānija — Bulgārija — Grieķija — Turcija

| — | Francija — Itālija |
| --- | --- |

—

Francija — Itālija

| — | Grieķija — Itālija |
| --- | --- |

—

Grieķija — Itālija

| — | Austrija — Čehijas Republika |
| --- | --- |

—

Austrija — Čehijas Republika

| — | Vācija — Čehijas Republika — Austrija — Itālija |
| --- | --- |

—

Vācija — Čehijas Republika — Austrija — Itālija

| — | Austrija — Slovēnija — Horvātija |
| --- | --- |

—

Austrija — Slovēnija — Horvātija

| — | Ungārija — Horvātija |
| --- | --- |

—

Ungārija — Horvātija

| — | Ungārija — Rumānija |
| --- | --- |

—

Ungārija — Rumānija

| — | Ungārija — Slovākija |
| --- | --- |

—

Ungārija — Slovākija

| — | Ungārija — Ukraina |
| --- | --- |

—

Ungārija — Ukraina

| — | Slovēnija — Balkānu valstis |
| --- | --- |

—

Slovēnija — Balkānu valstis

| — | Beļģija — Nīderlande — Vācija |
| --- | --- |

—

Beļģija — Nīderlande — Vācija

| — | Apvienotā Karaliste — Nīderlande — Vācija |
| --- | --- |

—

Apvienotā Karaliste — Nīderlande — Vācija

| — | Vācija — Polija |
| --- | --- |

—

Vācija — Polija

| — | Dānija — Apvienotā Karaliste |
| --- | --- |

—

Dānija — Apvienotā Karaliste

| — | Dānija — Vācija — Zviedrija |
| --- | --- |

—

Dānija — Vācija — Zviedrija

| — | Dānija — Nīderlande |
| --- | --- |

—

Dānija — Nīderlande

| 8. | Jaudu attīstīšana SDG saņemšanai un dabasgāzes uzglabāšanai, kas vajadzīga, lai apmierinātu pieprasījumu, kontrolētu gāzes piegādes sistēmas un diversificētu avotus un piegādes maršrutus.






  — | Visas dalībvalstis |
| --- | --- | --- |

8.

Jaudu attīstīšana SDG saņemšanai un dabasgāzes uzglabāšanai, kas vajadzīga, lai apmierinātu pieprasījumu, kontrolētu gāzes piegādes sistēmas un diversificētu avotus un piegādes maršrutus.

—

Visas dalībvalstis

| 9. | Gāzes transportēšanas jaudas attīstīšana (gāzes cauruļvadi), kas vajadzīga, lai apmierinātu pieprasījumu un diversificētu piegādes no iekšējiem un ārējiem avotiem, kā arī piegādes maršrutus.






  — | Ziemeļu gāzes sadales tīkls: Norvēģija — Dānija — Vācija — Zviedrija — Somija — Krievija — Baltijas valstis — Polija |
| --- | --- | --- |

9.

Gāzes transportēšanas jaudas attīstīšana (gāzes cauruļvadi), kas vajadzīga, lai apmierinātu pieprasījumu un diversificētu piegādes no iekšējiem un ārējiem avotiem, kā arī piegādes maršrutus.

—

Ziemeļu gāzes sadales tīkls: Norvēģija — Dānija — Vācija — Zviedrija — Somija — Krievija — Baltijas valstis — Polija

| — | Alžīrija — Spānija — Francija |
| --- | --- |

—

Alžīrija — Spānija — Francija

| — | Krievija — Ukraina — ES |
| --- | --- |

—

Krievija — Ukraina — ES

| — | Krievija — Baltkrievija — Ukraina — ES |
| --- | --- |

—

Krievija — Baltkrievija — Ukraina — ES

| — | Krievija — Baltkrievija — ES |
| --- | --- |

—

Krievija — Baltkrievija — ES

| — | Krievija — Baltijas jūra — Vācija |
| --- | --- |

—

Krievija — Baltijas jūra — Vācija

| — | Krievija — Baltijas valstis — Polija — Vācija |
| --- | --- |

—

Krievija — Baltijas valstis — Polija — Vācija

| — | Vācija — Čehijas Republika — Polija — Vācija — citas dalībvalstis |
| --- | --- |

—

Vācija — Čehijas Republika — Polija — Vācija — citas dalībvalstis

| — | Lībija — Itālija |
| --- | --- |

—

Lībija — Itālija

| — | Tunisija — Lībija — Itālija |
| --- | --- |

—

Tunisija — Lībija — Itālija

| — | Kaspijas jūras valstis — ES |
| --- | --- |

—

Kaspijas jūras valstis — ES

| — | Krievija — Ukraina — Moldāvija — Rumānija — Bulgārija — Grieķija —
  Slovēnija
  - citas Balkānu valstis |
| --- | --- |

—

Krievija — Ukraina — Moldāvija — Rumānija — Bulgārija — Grieķija —
  Slovēnija
  - citas Balkānu valstis

| — | Krievija — Ukraina — Slovākija — Ungārija — Slovēnija — Itālija |
| --- | --- |

—

Krievija — Ukraina — Slovākija — Ungārija — Slovēnija — Itālija

| — | Nīderlande — Vācija — Šveice — Itālija |
| --- | --- |

—

Nīderlande — Vācija — Šveice — Itālija

| — | Beļģija — Francija — Šveice — Itālija |
| --- | --- |

—

Beļģija — Francija — Šveice — Itālija

| — | Dānija — (Zviedrija) — Polija |
| --- | --- |

—

Dānija — (Zviedrija) — Polija

| — | Norvēģija — Krievija — ES |
| --- | --- |

—

Norvēģija — Krievija — ES

| — | Īrija |
| --- | --- |

—

Īrija

| — | Alžīrija — Itālija — Francija |
| --- | --- |

—

Alžīrija — Itālija — Francija

| — | Alžīrija — Tunisija — Itālija |
| --- | --- |

—

Alžīrija — Tunisija — Itālija

| — | Vidējie Austrumi — Vidusjūras gāzes gredzens — ES |
| --- | --- |

—

Vidējie Austrumi — Vidusjūras gāzes gredzens — ES

| — | Sajaukšanas punkta uzstādīšana Vinkselē ziemeļu-dienvidu virzienā (H gāzes sajaukšana ar slāpekli) |
| --- | --- |

—

Sajaukšanas punkta uzstādīšana Vinkselē ziemeļu-dienvidu virzienā (H gāzes sajaukšana ar slāpekli)

| — | Jaudas palielināšana rietumu — austrumu virzienā: Zēbruge — Einattene |
| --- | --- |

—

Jaudas palielināšana rietumu — austrumu virzienā: Zēbruge — Einattene

| 10. | Darbības, kas uzlabo savstarpēji savienotus gāzes tīklus iekšējā tirgū, un jo īpaši,
  apzināt
  vājās vietas un trūkstošos savienojumus,
  izstrādāt
  risinājumus saistībā ar pārlieku noslogotību un
  pielāgot
  prognozēšanas un gāzes tīklu ekspluatācijas metodes.






  — | vājo vietu un trūkstošo savienojumu, īpaši pārrobežu līmenī, apzināšana gāzes tīklos. |
| --- | --- | --- |

10.

Darbības, kas uzlabo savstarpēji savienotus gāzes tīklus iekšējā tirgū, un jo īpaši,
  apzināt
  vājās vietas un trūkstošos savienojumus,
  izstrādāt
  risinājumus saistībā ar pārlieku noslogotību un
  pielāgot
  prognozēšanas un gāzes tīklu ekspluatācijas metodes.

—

vājo vietu un trūkstošo savienojumu, īpaši pārrobežu līmenī, apzināšana gāzes tīklos.

| — | risinājumu izstrāde dabasgāzes plūsmas pārvaldībai, lai risinātu pārliekas noslogotības problēmas gāzes tīklos. |
| --- | --- |

—

risinājumu izstrāde dabasgāzes plūsmas pārvaldībai, lai risinātu pārliekas noslogotības problēmas gāzes tīklos.

| — | prognozēšanas un dabasgāzes tīklu ekspluatācijas metožu pielāgošana, kas vajadzīga iekšējā tirgus darbībai. |
| --- | --- |

—

prognozēšanas un dabasgāzes tīklu ekspluatācijas metožu pielāgošana, kas vajadzīga iekšējā tirgus darbībai.

| — | Globāla dabasgāzes tīklu drošības nostiprināšana tranzīta valstīs. |
| --- | --- |

—

Globāla dabasgāzes tīklu drošības nostiprināšana tranzīta valstīs.

| 11. | Olefīnu gāzes transportēšanas jaudas attīstība un integrēšana, kas vajadzīga, lai apmierinātu pieprasījumu iekšējā tirgū.






  — | Visas dalībvalstis |
| --- | --- | --- |

11.

Olefīnu gāzes transportēšanas jaudas attīstība un integrēšana, kas vajadzīga, lai apmierinātu pieprasījumu iekšējā tirgū.

—

Visas dalībvalstis

III PIELIKUMS

TRANS-EIROPAS ENERĢĒTIKAS TĪKLI

| 1. | Elektroenerģijas tīklu attīstīšana anklāva reģionos |
| --- | --- |

1.

Elektroenerģijas tīklu attīstīšana anklāva reģionos

| 1.1 | Zemūdens kabelis Īrija — Velsa
  (UK) |
| --- | --- |

1.1

Zemūdens kabelis Īrija — Velsa
  (UK)

| 1.2. | Dienvidciklādu
  salu (EL) savienojums |
| --- | --- |

1.2.

Dienvidciklādu
  salu (EL) savienojums

| 1.3. | 30 kV zemūdens kabeļa savienojums starp Fajalas, Piku, Sanžorži salām (Azoru salas, PT) |
| --- | --- |

1.3.

30 kV zemūdens kabeļa savienojums starp Fajalas, Piku, Sanžorži salām (Azoru salas, PT)

| 1.4. | Tīkla savienošana un nostiprināšana Terseirā, Fajalā un Sanmigelā (Azoru salas, PT) |
| --- | --- |

1.4.

Tīkla savienošana un nostiprināšana Terseirā, Fajalā un Sanmigelā (Azoru salas, PT)

| 1.5. | Tīkla savienošana un nostiprināšana Madeirā (PT) |
| --- | --- |

1.5.

Tīkla savienošana un nostiprināšana Madeirā (PT)

| 1.6. | Zemūdens kabelis Sardīnija (IT) — kontinentālā Itālija |
| --- | --- |

1.6.

Zemūdens kabelis Sardīnija (IT) — kontinentālā Itālija

| 1.7. | Zemūdens kabelis Korsika (FR) — Itālija |
| --- | --- |

1.7.

Zemūdens kabelis Korsika (FR) — Itālija

| 1.8. | Savienojums kontinentālā Itālija — Sicīlija (IT):
  Savienojuma Sordžente (IT) — Ricikoni (IT) divkāršošana |
| --- | --- |

1.8.

Savienojums kontinentālā Itālija — Sicīlija (IT):
  Savienojuma Sordžente (IT) — Ricikoni (IT) divkāršošana

| 1.9. | Jauni
  savienojumi Baleāru un Kanāriju salās (ES) |
| --- | --- |

1.9.

Jauni
  savienojumi Baleāru un Kanāriju salās (ES)

| 2. | Elektrības savienojumu attīstīšana starp dalībvalstīm |
| --- | --- |

2.

Elektrības savienojumu attīstīšana starp dalībvalstīm

| 2.1. | Mulēnas (FR) — Obenžas (BE) līnija |
| --- | --- |

2.1.

Mulēnas (FR) — Obenžas (BE) līnija

| 2.2. | Avelenas (FR) — Avelgemas (BE) līnija |
| --- | --- |

2.2.

Avelenas (FR) — Avelgemas (BE) līnija

| 2.3. | Savienojums starp Vāciju un Beļģiju |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Vižī (FR) — Mārlenheimas (FR) līnija |
| --- | --- |

2.4.

Vižī (FR) — Mārlenheimas (FR) līnija

| 2.5. | Vižī (FR) — Uhtelfangenas (DE) līnija |
| --- | --- |

2.5.

Vižī (FR) — Uhtelfangenas (DE) līnija

| 2.6. | Lapras (FR) fāžu transformators |
| --- | --- |

2.6.

Lapras (FR) fāžu transformators

| 2.7. | Turpmāka jaudas palielināšana esošajā savienojumā starp Franciju un Itāliju |
| --- | --- |

2.7.

Turpmāka jaudas palielināšana esošajā savienojumā starp Franciju un Itāliju

| 2.8. | Jauns savienojums starp Franciju un Itāliju |
| --- | --- |

2.8.

Jauns savienojums starp Franciju un Itāliju

| 2.9. | Jauns savienojums starp Franciju un Spāniju
  caur Pirenejiem |
| --- | --- |

2.9.

Jauns savienojums starp Franciju un Spāniju
  caur Pirenejiem

| 2.10. | Austrumpireneju savienojums starp Franciju un Spāniju |
| --- | --- |

2.10.

Austrumpireneju savienojums starp Franciju un Spāniju

| 2.11. | Savienojumi starp Ziemeļportugāli un ziemeļrietumu Spāniju |
| --- | --- |

2.11.

Savienojumi starp Ziemeļportugāli un ziemeļrietumu Spāniju

| 2.12. | Sinišas (PT) — Alkevas (PT) — Bilbao (ES) līnija. |
| --- | --- |

2.12.

Sinišas (PT) — Alkevas (PT) — Bilbao (ES) līnija.

| 2.13
  . | Savienojums starp Portugāles dienvidiem un dienvidrietumu Spāniju |
| --- | --- |

2.13
  .

| 2.14. | Valdižemas (PT) — Douro Internacional ( ) — Aldeavilas (ES) līnija un Douro Internacional iekārtas |
| --- | --- |

2.14.

Valdižemas (PT) — Douro Internacional ( ) — Aldeavilas (ES) līnija un Douro Internacional iekārtas

| 2.15. | Savienojumi Botnijas līča ziemeļos
  un ar Fennoscan zemūdens kabeli
  starp Somiju un Zviedriju |
| --- | --- |

2.15.

Savienojumi Botnijas līča ziemeļos
  un ar Fennoscan zemūdens kabeli
  starp Somiju un Zviedriju

| 2.16. | Lincas (AT) — Kordinjano (IT) līnija |
| --- | --- |

2.16.

Lincas (AT) — Kordinjano (IT) līnija

| 2.17. | Savienojums Somplago (IT) — Verlmaha (AT) |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18 | Savienojums Austrija — Itālija (Tora — Briksene) caur Brenneres dzelzceļa tuneli |
| --- | --- |

2.18

| 2.19. | Savienojums
  starp Īriju un Ziemeļīriju |
| --- | --- |

2.19.

Savienojums
  starp Īriju un Ziemeļīriju

| 2.20. | Sv.Peteras (AT) — Isāras (DE) līnija |
| --- | --- |

2.20.

Sv.Peteras (AT) — Isāras (DE) līnija

| 2.21. | Zemūdens kabelis, kas savieno Anglijas dienvidaustrumdaļu un Nīderlandes vidusdaļu |
| --- | --- |

2.21.

Zemūdens kabelis, kas savieno Anglijas dienvidaustrumdaļu un Nīderlandes vidusdaļu

| 2.22. | Savienojumu nostiprināšana starp Dāniju un Vāciju, piemēram, Kaso — Hamburgas līnija |
| --- | --- |

2.22.

Savienojumu nostiprināšana starp Dāniju un Vāciju, piemēram, Kaso — Hamburgas līnija

| 2.23. | Savienojumu nostiprināšana starp Dāniju un Zviedriju |
| --- | --- |

2.23.

Savienojumu nostiprināšana starp Dāniju un Zviedriju

| 2.24. | Jauns savienojums starp Slovēniju un Ungāriju :Čirkovce (SI) — Hevica (HU) |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | Sajoivanka (HU) — Rimavska Sobota (SK) |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | Moldava — Sajoivanka (HU) |
| --- | --- |

2.26.

| 2.27. | Stupava (SK) — dienvidaustrumu Vīne (AT) |
| --- | --- |

2.27.

| 2.28. | Polijas — Vācijas (Neienhāgena (DE) — Vīrādenas (DE) — Krajņikas (PL)) līnija |
| --- | --- |

2.28.

| 2.29. | Polijas — Lietuvas (Elk — Alitus) savienojums |
| --- | --- |

2.29.

| 2.30. | Zemūdens kabelis starp Somiju un Igauniju |
| --- | --- |

2.30.

| 2.31. | Elastīgu maiņstrāvas pārvades sistēmu ierīkošana starp Itāliju un Slovēniju |
| --- | --- |

2.31.

| 2.32. | Jaunu savienojumi starp

  UCTE

  un

  CENTREL

  sistēmām |
| --- | --- |

2.32.

| 2.33. | Dirnroras (AT) — Slavetičas (CZ) līnija |
| --- | --- |

2.33.

| 2.34. | Zemūdens elektroenerģijas savienojums starp Maltu (MT) un Sicīliju (IT) |
| --- | --- |

2.34.

| 2.35. | Jauni savienojumi starp Itāliju un Slovēniju |
| --- | --- |

2.35.

| 2.36. | Udīnes Rietumu (IT) — Okroglo (SI) līnija |
| --- | --- |

2.36.

| 3. | Elektrības savienojumu attīstīšana katrā dalībvalstī |
| --- | --- |

3.

Elektrības savienojumu attīstīšana katrā dalībvalstī

| 3.1. | Savienojumi uz Dānijas austrumu — rietumu līnijas: Savienojums starp Dānijas rietumu (“UCTE”) un austrumu (“NORDEL”) tīkliem |
| --- | --- |

3.1.

Savienojumi uz Dānijas austrumu — rietumu līnijas: Savienojums starp Dānijas rietumu (“UCTE”) un austrumu (“NORDEL”) tīkliem

| 3.2. | Savienojums uz Dānijas ziemeļu — dienvidu līnijas |
| --- | --- |

3.2.

Savienojums uz Dānijas ziemeļu — dienvidu līnijas

| 3.3. | Jauni savienojumi Ziemeļfrancijā |
| --- | --- |

3.3.

Jauni savienojumi Ziemeļfrancijā

| 3.4. | Jauni savienojumi dienvidrietumu Francijā |
| --- | --- |

3.4.

Jauni savienojumi dienvidrietumu Francijā

| 3.5. | Trinovercelēzes (IT) — Lakjareles (IT) līnija |
| --- | --- |

3.5.

Trinovercelēzes (IT) — Lakjareles (IT) līnija

| 3.6. | Turbigo (IT) — Ro — Bovizio (IT) līnija |
| --- | --- |

3.6.

Turbigo (IT) — Ro — Bovizio (IT) līnija

| 3.7. | Vogeras (IT) — Lakazelas (IT) līnija |
| --- | --- |

3.7.

Vogeras (IT) — Lakazelas (IT) līnija

| 3.8. | Sanfjorāno (IT) — Naves (IT) —
  Gorlago (IT)
  līnija |
| --- | --- |

3.8.

Sanfjorāno (IT) — Naves (IT) —
  Gorlago (IT)
  līnija

| 3.9. | Ziemeļvenēcijas (IT) — Kordinjano (IT) līnija |
| --- | --- |

3.9.

Ziemeļvenēcijas (IT) — Kordinjano (IT) līnija

| 3.10. | Redipuglijas (IT) — Udīnes Ovestas (IT) līnija |
| --- | --- |

3.10.

Redipuglijas (IT) — Udīnes Ovestas (IT) līnija

| 3.11. | Jauni savienojumi uz Itālijas austrumu — rietumu līnijas |
| --- | --- |

3.11.

Jauni savienojumi uz Itālijas austrumu — rietumu līnijas

| 3.12. | Tavarnuces (IT) — Kazelinas (IT) līnija |
| --- | --- |

3.12.

Tavarnuces (IT) — Kazelinas (IT) līnija

| 3.13. | Tavarnuces (IT) — Santa Barbaras (IT) līnija |
| --- | --- |

3.13.

Tavarnuces (IT) — Santa Barbaras (IT) līnija

| 3.14. | Ricikoni (IT) — Feroleto (IT) — Laino (IT) līnija |
| --- | --- |

3.14.

Ricikoni (IT) — Feroleto (IT) — Laino (IT) līnija

| 3.15. | Jauni savienojumi uz Itālijas ziemeļu — dienvidu līnijas |
| --- | --- |

3.15.

Jauni savienojumi uz Itālijas ziemeļu — dienvidu līnijas

| 3.16. | Tīklu pārveidojumi, lai sekmētu neizsīkstošās enerģijas savienojumus Itālijā |
| --- | --- |

3.16.

Tīklu pārveidojumi, lai sekmētu neizsīkstošās enerģijas savienojumus Itālijā

| 3.17. | Jauni vēja enerģijas savienojumi Itālijā |
| --- | --- |

3.17.

Jauni vēja enerģijas savienojumi Itālijā

| 3.18. | Jauni savienojumi uz Spānijas ziemeļu līnijas |
| --- | --- |

3.18.

Jauni savienojumi uz Spānijas ziemeļu līnijas

| 3.19. | Jauni savienojumi uz Spānijas Vidusjūras līnijas |
| --- | --- |

3.19.

Jauni savienojumi uz Spānijas Vidusjūras līnijas

| 3.20. | Jauni savienojumi uz Galisijas (ES) — Centra (ES) līnijas |
| --- | --- |

3.20.

Jauni savienojumi uz Galisijas (ES) — Centra (ES) līnijas

| 3.21. | Jauni savienojumi uz Galisijas (ES) — Aragonas (ES) līnijas |
| --- | --- |

3.21.

Jauni savienojumi uz Galisijas (ES) — Aragonas (ES) līnijas

| 3.22. | Jauni savienojumi uz Aragonas (ES) — Levantes (ES) līnijas |
| --- | --- |

3.22.

Jauni savienojumi uz Aragonas (ES) — Levantes (ES) līnijas

| 3.23. | Jauni savienojumi uz Spānijas (ES) dienvidu — centra līnijas |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Jauni savienojumi uz Spānijas (ES) austrumu — centra līnijas |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Jauni savienojumi Andalūzijā (ES) |
| --- | --- |

3.25.

Jauni savienojumi Andalūzijā (ES)

| 3.26. | Pedralva (PT) — Riba d'Ave (PT) līnija un Pedralva iekārtas |
| --- | --- |

3.26.

Pedralva (PT) — Riba d'Ave (PT) līnija un Pedralva iekārtas

| 3.27. | Rekarei (PT) — Valdižemas (PT) līnija |
| --- | --- |

3.27.

Rekarei (PT) — Valdižemas (PT) līnija

| 3.28. | Pikote (PT) — Pokino (PT) līnija (uzlabošana) |
| --- | --- |

3.28.

Pikote (PT) — Pokino (PT) līnija (uzlabošana)

| 3.29. | Esošās Pegu (PT) — Cedillo (ES)/Falagueira (PT) līnijas un Falagueira iekārtu pārveidošana |
| --- | --- |

3.29.

Esošās Pegu (PT) — Cedillo (ES)/Falagueira (PT) līnijas un Falagueira iekārtu pārveidošana

| 3.30. | Pegu (PT) — Bataljas (PT) līnija un Batalja iekārtas |
| --- | --- |

3.30.

Pegu (PT) — Bataljas (PT) līnija un Batalja iekārtas

| 3.31. | Sinišas (PT) — Ferreira do Alentejo (PT) I līnija (uzlabošana) |
| --- | --- |

3.31.

Sinišas (PT) — Ferreira do Alentejo (PT) I līnija (uzlabošana)

| 3.32. | Jauni vēja enerģijas savienojumi Portugālē |
| --- | --- |

3.32.

Jauni vēja enerģijas savienojumi Portugālē

| 3.33. | Pereiros (PT) — Zezere (PT) — Santarēmas (PT) līnijas un Zezere iekārtas |
| --- | --- |

3.33.

Pereiros (PT) — Zezere (PT) — Santarēmas (PT) līnijas un Zezere iekārtas

| 3.34. | Bataljas (PT) — Riumajoras (PT) I un II līnija (uzlabošana) |
| --- | --- |

3.34.

Bataljas (PT) — Riumajoras (PT) I un II līnija (uzlabošana)

| 3.35. | Karapatelo (PT) — Mouriska (PT) līnija (uzlabošana) |
| --- | --- |

3.35.

Karapatelo (PT) — Mouriska (PT) līnija (uzlabošana)

| 3.36. | Valdidžemas (PT) — Viseu (PT) — Anadijas (PT) līnija |
| --- | --- |

3.36.

Valdidžemas (PT) — Viseu (PT) — Anadijas (PT) līnija

| 3.37. | Esošās Riumajoras (PT) — Palmelas (PT) līnijas novirzīšana uz Ribatežu (PT) un Ribatežu iekārtām |
| --- | --- |

3.37.

Esošās Riumajoras (PT) — Palmelas (PT) līnijas novirzīšana uz Ribatežu (PT) un Ribatežu iekārtām

| 3.38. | Saloniku (EL), Lamjas (EL) un Patru (EL) apakšstacijas un savienojošās līnijas |
| --- | --- |

3.38.

Saloniku (EL), Lamjas (EL) un Patru (EL) apakšstacijas un savienojošās līnijas

| 3.39. | Evijas (EL), Lakonijas (EL) un Trāķijas (EL) reģionu savienojumi |
| --- | --- |

3.39.

Evijas (EL), Lakonijas (EL) un Trāķijas (EL) reģionu savienojumi

| 3.40. | Perifēro reģionu esošo savienojumu nostiprināšana kontinentālajā Grieķijā |
| --- | --- |

3.40.

Perifēro reģionu esošo savienojumu nostiprināšana kontinentālajā Grieķijā

| 3.41. | Tinagas (IE) — Kašelas (IE) līnija |
| --- | --- |

3.41.

Tinagas (IE) — Kašelas (IE) līnija

| 3.42. | Flegfordas (IE) — Austrumsligo (IE) līnija |
| --- | --- |

3.42.

Flegfordas (IE) — Austrumsligo (IE) līnija

| 3.43. | Savienojumi Spānijas ziemeļaustrumos un rietumos, jo īpaši, lai tīklam pieslēgtu vēja enerģijas ražošanas jaudas |
| --- | --- |

3.43.

Savienojumi Spānijas ziemeļaustrumos un rietumos, jo īpaši, lai tīklam pieslēgtu vēja enerģijas ražošanas jaudas

| 3.44. | Savienojumi Basku zemē (ES), Aragonā (ES) un Navarrā (ES) |
| --- | --- |

3.44.

Savienojumi Basku zemē (ES), Aragonā (ES) un Navarrā (ES)

| 3.45. | Savienojumi Galīcijā (ES) |
| --- | --- |

3.45.

Savienojumi Galīcijā (ES)

| 3.46. | Savienojumi Zviedrijas vidienē |
| --- | --- |

3.46.

Savienojumi Zviedrijas vidienē

| 3.47. | Savienojumi Zviedrijas dienvidos |
| --- | --- |

3.47.

Savienojumi Zviedrijas dienvidos

| 3.48. | Hamburgas (DE) — Švērinas reģiona (DE) līnija |
| --- | --- |

3.48.

| 3.49. | Halles/Zāles (DE) — Švērinas reģiona (DE) līnija |
| --- | --- |

3.49.

| 3.50. | Jauni jūras un krasta vēja enerģijas savienojumi Vācijā |
| --- | --- |

3.50.

| 3.51. | 380 kV tīkla uzlabošana Vācijā, lai savienotu jūras vēja enerģijas parkus |
| --- | --- |

3.51.

| 3.52. | Savienojumi
  Ziemeļīrijā attiecībā uz savienojumiem ar Īriju |
| --- | --- |

3.52.

Savienojumi
  Ziemeļīrijā attiecībā uz savienojumiem ar Īriju

| 3.53. | Savienojumi Apvienotās Karalistes ziemeļrietumos |
| --- | --- |

3.53.

Savienojumi Apvienotās Karalistes ziemeļrietumos

| 3.54. | Savienojumi Skotijā un Anglijā, lai elektroenerģijas ražošanā vairāk izmantotu atjaunojamos enerģijas avotus |
| --- | --- |

3.54.

Savienojumi Skotijā un Anglijā, lai elektroenerģijas ražošanā vairāk izmantotu atjaunojamos enerģijas avotus

| 3.55. | Jauni jūras vēja enerģijas savienojumi Beļģijā,
  ieskaitot 380 kV tīkla uzlabošanu |
| --- | --- |

3.55.

Jauni jūras vēja enerģijas savienojumi Beļģijā,
  ieskaitot 380 kV tīkla uzlabošanu

| 3.56. | Borseles apakšstacija (NL) |
| --- | --- |

3.56.

Borseles apakšstacija (NL)

| 3.57. | Reaktīvās jaudas kompensācijas iekārtu ieviešana (NL) |
| --- | --- |

3.57.

Reaktīvās jaudas kompensācijas iekārtu ieviešana (NL)

| 3.58. | Fāžu un/vai kondensatoru transformatoru uzstādīšana Beļģijā |
| --- | --- |

3.58.

| 3.59. | 380 kV tīkla uzlabošana, lai palielinātu importēšanas jaudu |
| --- | --- |

3.59.

| 3.60. | St.Peteras (AT) — Tauernas (AT) līnija |
| --- | --- |

3.60.

St.Peteras (AT) — Tauernas (AT) līnija

| 3.61. | Dienvidburgerlandes
  (AT) — Kainahtāles (AT) līnija |
| --- | --- |

3.61.

Dienvidburgerlandes
  (AT) — Kainahtāles (AT) līnija

| 3.62. | Dunowo (PL) — Zydowo (PL) — Krzevina (PL) — Pleviska (PL) |
| --- | --- |

3.62.

| 3.63. | Patnova (PL) — Grudziadza (PL) |
| --- | --- |

3.63.

| 3.64. | Ostrova (PL) — Pleviska (PL) |
| --- | --- |

3.64.

| 3.65. | Ostrova (PL) — Trebačeva (Rogovjeca)(PL) |
| --- | --- |

3.65.

| 3.66. | Pleviska (PL) — Patnova (PL) |
| --- | --- |

3.66.

| 3.67. | Tarnova (PL) — Krosno (PL) |
| --- | --- |

3.67.

| 3.68. | Elk (PL) — Olsztyn Matki (PL) |
| --- | --- |

3.68.

| 3.69. | Elk (PL) — Nareva (PL) |
| --- | --- |

3.69.

| 3.70. | Mikulova (PL) — Swiebodzice — Dobrzen (Groszowice) (PL) |
| --- | --- |

3.70.

| 3.71. | Patnova (PL) — Sohačeva (PL) — Varšava (PL) |
| --- | --- |

3.71.

| 3.72. | Krsko (SI) — Bericevo (SI) |
| --- | --- |

3.72.

| 3.73. | Slovēnijas transmisijas sistēmas nostiprināšana no 220 kV uz 400 kV |
| --- | --- |

3.73.

| 3.74. | Medzibrod (SK) — Liptovska Mara (SK) |
| --- | --- |

3.74.

| 3.75. | Lemesany (SK) — Moldava (SK) |
| --- | --- |

3.75.

| 3.76. | Lemesany (SK) —

  Velke Kapusany

  (SK) |
| --- | --- |

3.76.

| 3.77. | Gabcikovo (SK) — Velky Dur (SK) |
| --- | --- |

3.77.

| 3.78. | Savienojumi Ziemeļzviedrijā |
| --- | --- |

3.78.

| 3.79. | Sāremā (ET) apgādes sistēmas pārlikšana uz 110 kV |
| --- | --- |

3.79.

| 3.80. | Apgādes sistēmas uzlabošana Tartu (ET) |
| --- | --- |

3.80.

| 3.81. | Eesti apakšstacijas (300 kV) (ET) atjaunošana |
| --- | --- |

3.81.

| 3.82. | Kīsa (ET), Pusei (ET) un Viljandi (ET) apakšstaciju (110 kV) atjaunošana |
| --- | --- |

3.82.

| 3.83. | Nosovice (CZ) — Prosenice (CZ): vienkāršās līnijas (400kV) pārveidošana par divkāršotu 400kv līniju |
| --- | --- |

3.83.

| 3.84. | Krasikov (CZ) — Horni Zivotice (CZ):jauna vienkāršā 400 kV līnija |
| --- | --- |

3.84.

| 3.85. | Jauni vēja enerģijas savienojumi Maltā (MT) |
| --- | --- |

3.85.

| 4. | Elektrības savienojumu attīstīšana ar trešām
  valstīm |
| --- | --- |

4.

Elektrības savienojumu attīstīšana ar trešām
  valstīm

| 4.1. | Jauns
  savienojums Itālija — Šveice |
| --- | --- |

4.1.

Jauns
  savienojums Itālija — Šveice

| 4.2. | Filipi (EL) — Maricas 3 (Bulgārija) līnija |
| --- | --- |

4.2.

Filipi (EL) — Maricas 3 (Bulgārija) līnija

| 4.3. | Amintejas (EL) — Bitolas (ARYM) līnija |
| --- | --- |

4.3.

Amintejas (EL) — Bitolas (ARYM) līnija

| 4.4. | Kardjas (EL) — Elbasani (Albānija) līnija |
| --- | --- |

4.4.

Kardjas (EL) — Elbasani (Albānija) līnija

| 4.5. | Elbasani (Albānija) — Podgoricas (Serbija un Melnkalne) līnija |
| --- | --- |

4.5.

Elbasani (Albānija) — Podgoricas (Serbija un Melnkalne) līnija

| 4.6. | Mostaras (Bosnija un Hercegovina) apakšstacija un savienojošās līnijas |
| --- | --- |

4.6.

Mostaras (Bosnija un Hercegovina) apakšstacija un savienojošās līnijas

| 4.7. | Ernestinovo (Horvātija) apakšstacija un savienojošās līnijas |
| --- | --- |

4.7.

Ernestinovo (Horvātija) apakšstacija un savienojošās līnijas

| 4.8. | Jauni savienojumi starp Grieķiju un Albāniju, Bulgāriju un ARYM |
| --- | --- |

4.8.

Jauni savienojumi starp Grieķiju un Albāniju, Bulgāriju un ARYM

| 4.9. | Filipi (EL) — Hamidabadas (TR) līnija |
| --- | --- |

4.9.

Filipi (EL) — Hamidabadas (TR) līnija

| 4.10. | Zemūdens kabelis starp ziemeļaustrumu/austrumu Angliju un Dienvidnorvēģiju |
| --- | --- |

4.10.

Zemūdens kabelis starp ziemeļaustrumu/austrumu Angliju un Dienvidnorvēģiju

| 4.11. | Ēmšavenas (NL) — Fedas (NO) posms |
| --- | --- |

4.11.

Ēmšavenas (NL) — Fedas (NO) posms

| 4.12. | Zemūdens kabelis starp Dienvidspāniju un Maroku (esošā savienojuma stiprināšana) |
| --- | --- |

4.12.

Zemūdens kabelis starp Dienvidspāniju un Maroku (esošā savienojuma stiprināšana)

| 4.13. | Savienojumi Baltijas elektroenerģijas gredzenam: Vācija — Polija — Krievija — Igaunija — Latvija — Lietuva — Zviedrija — Somija — Dānija — Baltkrievija |
| --- | --- |

4.13.

Savienojumi Baltijas elektroenerģijas gredzenam: Vācija — Polija — Krievija — Igaunija — Latvija — Lietuva — Zviedrija — Somija — Dānija — Baltkrievija

| 4.14. | Dienvidsomijas — Krievijas
  savienojumi |
| --- | --- |

4.14.

Dienvidsomijas — Krievijas
  savienojumi

| 4.15. | Jauni
  savienojumi starp Ziemeļzviedriju un Ziemeļnorvēģiju |
| --- | --- |

4.15.

Jauni
  savienojumi starp Ziemeļzviedriju un Ziemeļnorvēģiju

| 4.16. | Jauni savienojumi starp Viduszviedriju un Vidusnorvēģiju |
| --- | --- |

4.16.

Jauni savienojumi starp Viduszviedriju un Vidusnorvēģiju

| 4.17. | Borgvīkas (SE) — Hēsles (NO) — Oslo (NO) reģiona
  līnija |
| --- | --- |

4.17.

Borgvīkas (SE) — Hēsles (NO) — Oslo (NO) reģiona
  līnija

| 4.18. | Jauni
  savienojumi starp UCTE/CENTREL sistēmu un Balkānu valstīm |
| --- | --- |

4.18.

Jauni
  savienojumi starp UCTE/CENTREL sistēmu un Balkānu valstīm

| 4.19. | Savienojumi un pieslēgums starp UCTE sistēmu un Baltkrieviju, Krieviju un Ukrainu, īpaši HVDC elektroenerģijas pārveides staciju pārvietošana, kas iepriekš darbojās starp Austriju un Ungāriju, Austriju un Čehijas Republiku un Vāciju un Čehijas Republiku |
| --- | --- |

4.19.

Savienojumi un pieslēgums starp UCTE sistēmu un Baltkrieviju, Krieviju un Ukrainu, īpaši HVDC elektroenerģijas pārveides staciju pārvietošana, kas iepriekš darbojās starp Austriju un Ungāriju, Austriju un Čehijas Republiku un Vāciju un Čehijas Republiku

| 4.20. | Savienojumi Melnās jūras elektroenerģijas gredzenā: Krievija — Ukraina — Rumānija — Bulgārija — Turcija — Gruzija |
| --- | --- |

4.20.

Savienojumi Melnās jūras elektroenerģijas gredzenā: Krievija — Ukraina — Rumānija — Bulgārija — Turcija — Gruzija

| 4.21. | Jauni savienojumi Melnās jūras reģionā, lai nodrošinātu paplašinātās UCTE sistēmas un
  paredzēto
  valstu tīklu savstarpēju izmantojamību |
| --- | --- |

4.21.

Jauni savienojumi Melnās jūras reģionā, lai nodrošinātu paplašinātās UCTE sistēmas un
  paredzēto
  valstu tīklu savstarpēju izmantojamību

| 4.22. | Jauni savienojumi Vidusjūras elektroenerģijas gredzenā: Francija — Spānija — Maroka — Alžīrija — Tunisija — Lībija — Ēģipte — Tuvo Austrumu valstis — Turcija — Grieķija — Itālija |
| --- | --- |

4.22.

Jauni savienojumi Vidusjūras elektroenerģijas gredzenā: Francija — Spānija — Maroka — Alžīrija — Tunisija — Lībija — Ēģipte — Tuvo Austrumu valstis — Turcija — Grieķija — Itālija

| 4.23. | Zemūdens kabelis starp Dienvidspāniju un ziemeļrietumu Alžīriju |
| --- | --- |

4.23.

Zemūdens kabelis starp Dienvidspāniju un ziemeļrietumu Alžīriju

| 4.24. | Zemūdens kabelis starp Itāliju un
  Ziemeļāfriku (Alžīriju, Tunisiju, Lībiju) |
| --- | --- |

4.24.

Zemūdens kabelis starp Itāliju un
  Ziemeļāfriku (Alžīriju, Tunisiju, Lībiju)

| 4.25. | Elektroenerģijas savienojums starp Tunisiju un Itāliju |
| --- | --- |

4.25.

| 4.26. | Jauni savienojumi Barenca jūras reģionā |
| --- | --- |

4.26.

Jauni savienojumi Barenca jūras reģionā

| 4.27. | Savienojumu nostiprināšana starp Dāniju un Norvēģiju |
| --- | --- |

4.27.

| 4.28. | Obermorveilera (DE) — Meiningena (AT) Bonadī (CH): atkārtota jaudas palielināšana |
| --- | --- |

4.28.

| 4.29. | Bekescsaba (HU) — Oradea (RO) |
| --- | --- |

4.29.

| 4.30. | Pēča (CR) — Sombora (YU) |
| --- | --- |

4.30.

| 4.31. | Pēča (CR) — Ernestinovo (CZ) |
| --- | --- |

4.31.

| 4.32. | Robeža Velke Kapusany (SK) — Ukraina |
| --- | --- |

4.32.

| 4.33. | Andrālas (ES) — Encampas (AND) — jaudas palielināšana līdz 220 kV |
| --- | --- |

4.33.

| 4.34. | Spānija — Andora — Francija: savienojumu nostiprināšana |
| --- | --- |

4.34.

| 5. | Darbības
  , kas uzlabo saslēgtu elektroenerģijas tīklu darbību iekšējā tirgū |
| --- | --- |

5.

Darbības
  , kas uzlabo saslēgtu elektroenerģijas tīklu darbību iekšējā tirgū

(Vēl nav noteiktas specifikācijas)

GĀZES TĪKLI

| 6. | Dabasgāzes ieviešana jaunos reģionos |
| --- | --- |

6.

Dabasgāzes ieviešana jaunos reģionos

| 6.1. | Gāzes tīkla attīstīšana no Belfāstas uz Ziemeļīrijas ziemeļu — rietumu reģionu (UK), un, un, ja vajadzīgs, uz Īrijas rietumu piekrasti |
| --- | --- |

6.1.

Gāzes tīkla attīstīšana no Belfāstas uz Ziemeļīrijas ziemeļu — rietumu reģionu (UK), un, un, ja vajadzīgs, uz Īrijas rietumu piekrasti

| 6.2. | SDG Santakrusā de Tenerifē, Kanāriju salās (ES) |
| --- | --- |

6.2.

SDG Santakrusā de Tenerifē, Kanāriju salās (ES)

| 6.3. | SDG Laspalmasā Grankanārijā (ES) |
| --- | --- |

6.3.

SDG Laspalmasā Grankanārijā (ES)

| 6.4. | SDG Madeirā (PT) |
| --- | --- |

6.4.

SDG Madeirā (PT)

| 6.5. | Gāzes tīklu attīstība Zviedrijā |
| --- | --- |

6.5.

Gāzes tīklu attīstība Zviedrijā

| 6.6. | Savienojums starp Baleāru salām (ES) un kontinentālo Spāniju |
| --- | --- |

6.6.

Savienojums starp Baleāru salām (ES) un kontinentālo Spāniju

| 6.7. | Augstspiediena atzars uz Trāķiju (EL) |
| --- | --- |

6.7.

Augstspiediena atzars uz Trāķiju (EL)

| 6.8. | Augstspiediena atzars uz Korintu (EL) |
| --- | --- |

6.8.

Augstspiediena atzars uz Korintu (EL)

| 6.9. | Augstspiediena atzars uz ziemeļrietumu Grieķiju (EL) |
| --- | --- |

6.9.

Augstspiediena atzars uz ziemeļrietumu Grieķiju (EL)

| 6.10. | Lollanas (DK) un Falsteras (DK) salu savienojums |
| --- | --- |

6.10.

Lollanas (DK) un Falsteras (DK) salu savienojums

| 6.11. | SDG Kipras salā, Vasilikos enerģētikas centrā |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | Savienojums starp SDG iekārtām Vasilikos (CY) un Moni(CY) elektroenerģijas centrāli |
| --- | --- |

6.12.

| 6.13. | SDG Krētas salā (EL) |
| --- | --- |

6.13.

| 6.14. | Augstspiediena atzars uz Patru (EL) |
| --- | --- |

6.14.

| 6.15. | SDG Maltā |
| --- | --- |

6.15.

| 7. | Gāzes savienojumu attīstīšana, lai apmierinātu iekšējā tirgus vajadzības, vai piegādes drošības stiprināšana, to skaitā atsevišķu gāzes tīklu savienošana. |
| --- | --- |

7.

Gāzes savienojumu attīstīšana, lai apmierinātu iekšējā tirgus vajadzības, vai piegādes drošības stiprināšana, to skaitā atsevišķu gāzes tīklu savienošana.

| 7.1. | Papildu gāzes savienotājvads starp Īriju un Skotiju |
| --- | --- |

7.1.

Papildu gāzes savienotājvads starp Īriju un Skotiju

| 7.2. | Ziemeļu — dienvidu savienojums, to skaitā Dublinas — Belfāstas cauruļvads |
| --- | --- |

7.2.

Ziemeļu — dienvidu savienojums, to skaitā Dublinas — Belfāstas cauruļvads

| 7.3. | Kompresoru stacija uz Lakas (FR) — Kalaoras (ES) cauruļvada |
| --- | --- |

7.3.

Kompresoru stacija uz Lakas (FR) — Kalaoras (ES) cauruļvada

| 7.4. | Lisaņē (FR) — Bilbao (ES) cauruļvads |
| --- | --- |

7.4.

Lisaņē (FR) — Bilbao (ES) cauruļvads

| 7.5. | Perpiņānas (FR) — Barselonas (ES) cauruļvads |
| --- | --- |

7.5.

Perpiņānas (FR) — Barselonas (ES) cauruļvads

| 7.6. | Gāzes cauruļvadu transportēšanas jaudas palielināšana, kas apgādā Portugāli caur Dienvidspāniju, un apgādā Galisiju un Astūriju caur Portugāli |
| --- | --- |

7.6.

Gāzes cauruļvadu transportēšanas jaudas palielināšana, kas apgādā Portugāli caur Dienvidspāniju, un apgādā Galisiju un Astūriju caur Portugāli

| 7.7. | Puhkirhenes (AT) — Burghauzenas (DE) cauruļvads |
| --- | --- |

7.7.

Puhkirhenes (AT) — Burghauzenas (DE) cauruļvads

| 7.8. | Androfas (AT) — Zimbahas (DE) cauruļvads |
| --- | --- |

7.8.

Androfas (AT) — Zimbahas (DE) cauruļvads

| 7.9. | Vīnes priekšpilsētas (AT) — Šopronas (HU) cauruļvads |
| --- | --- |

7.9.

Vīnes priekšpilsētas (AT) — Šopronas (HU) cauruļvads

| 7.10. | Bādleonfeldenas (AT) — Lincas (AT) cauruļvads |
| --- | --- |

7.10.

Bādleonfeldenas (AT) — Lincas (AT) cauruļvads

| 7.11. | Ziemeļrietumu Grieķijas — Elbasani (AL) cauruļvads |
| --- | --- |

7.11.

Ziemeļrietumu Grieķijas — Elbasani (AL) cauruļvads

| 7.12. | Grieķijas — Itālijas savienotājvads |
| --- | --- |

7.12.

Grieķijas — Itālijas savienotājvads

| 7.13. | Kompresoru stacija uz galvenā cauruļvada Grieķijā |
| --- | --- |

7.13.

Kompresoru stacija uz galvenā cauruļvada Grieķijā

| 7.14. | Austrijas un Čehijas Republikas tīklu savienojums |
| --- | --- |

7.14.

Austrijas un Čehijas Republikas tīklu savienojums

| 7.15. | Gāzes transporta koridors uz dienvidaustrumu Eiropu pāri Grieķijai, ARYM, Serbijai un Melnkalnei, Bosnijai un Hercegovinai, Horvātijai, Slovēnijai un Austrijai |
| --- | --- |

7.15.

Gāzes transporta koridors uz dienvidaustrumu Eiropu pāri Grieķijai, ARYM, Serbijai un Melnkalnei, Bosnijai un Hercegovinai, Horvātijai, Slovēnijai un Austrijai

| 7.16. | Gāzes transporta koridors starp Austriju un Turciju caur Ungāriju, Rumāniju un Bulgāriju |
| --- | --- |

7.16.

Gāzes transporta koridors starp Austriju un Turciju caur Ungāriju, Rumāniju un Bulgāriju

| 7.17. | Savienotājvads starp Apvienoto Karalisti, Nīderlandi un Vāciju, kas savieno galvenos ziemeļrietumu Eiropas resursus un tirgus |
| --- | --- |

7.17.

Savienotājvads starp Apvienoto Karalisti, Nīderlandi un Vāciju, kas savieno galvenos ziemeļrietumu Eiropas resursus un tirgus

| 7.18. | Savienojums starp ziemeļrietumu Vāciju (Berlīnes apgabals) un ziemeļrietumu Poliju (Ščecinas apgabals) ar atzaru no Šmelnes uz Lubminu (DE, Greifsvaldes apgabals) |
| --- | --- |

7.18.

Savienojums starp ziemeļrietumu Vāciju (Berlīnes apgabals) un ziemeļrietumu Poliju (Ščecinas apgabals) ar atzaru no Šmelnes uz Lubminu (DE, Greifsvaldes apgabals)

| 7.19. | Ščecina (PL) — Ostrava (CZ
  )
  gāzes vads |
| --- | --- |

7.19.

Ščecina (PL) — Ostrava (CZ
  )
  gāzes vads

| 7.20. | Gerlica (DE) — Zgorzeleca (PL): dabasgāzes tīklu paplašināšana un savienošana |
| --- | --- |

7.20.

| 7.21. | Cauruļvada Bernau (DE) — Ščecina (PL) paplašināšana |
| --- | --- |

7.21.

| 7.22. | Savienojums starp iekārtām atklātā jūrā Ziemeļjūrā, vai no Dānijas iekārtām atklātā jūrā uz Apvienotās Karalistes iekārtām jūras krastā |
| --- | --- |

7.22.

Savienojums starp iekārtām atklātā jūrā Ziemeļjūrā, vai no Dānijas iekārtām atklātā jūrā uz Apvienotās Karalistes iekārtām jūras krastā

| 7.23. | Transportēšanas jaudas nostiprināšana starp Franciju un Itāliju |
| --- | --- |

7.23.

Transportēšanas jaudas nostiprināšana starp Franciju un Itāliju

| 7.24. | Baltijas gāzes pieslēguma vads starp Dāniju, Vāciju, Zviedriju |
| --- | --- |

7.24.

Baltijas gāzes pieslēguma vads starp Dāniju, Vāciju, Zviedriju

| 7.25. | Sajaukšanas stacija Vinkselē (BE) uz ziemeļu — dienvidu līniju |
| --- | --- |

7.25.

| 7.26. | Zēbriges (BE) un Einatenes (BE) savienojuma jaudas palielināšana |
| --- | --- |

7.26.

| 7.27. | Jaudas palielināšana visā Ziemeļu — Rietumu līnijas garumā: Zelcate (BE) — Zēbrige (BE) |
| --- | --- |

7.27.

| 7.28. | Gāzes vada būvniecība starp Dāniju un Nīderlandi, kurš savienotu arī ražošanas iekārtas Ziemeļjūrā. |
| --- | --- |

7.28.

| 8. | Jaudu attīstīšana sašķidrinātas dabasgāzes (SDG) saņemšanai un dabasgāzes uzglabāšanai |
| --- | --- |

8.

Jaudu attīstīšana sašķidrinātas dabasgāzes (SDG) saņemšanai un dabasgāzes uzglabāšanai

| 8.1. | SDG Leverdonasirmerā (FR, jauns terminālis) un cauruļvads uz Lusanjē (FR) krātuvi |
| --- | --- |

8.1.

SDG Leverdonasirmerā (FR, jauns terminālis) un cauruļvads uz Lusanjē (FR) krātuvi

| 8.2. | SDG Fosirmerā (FR) |
| --- | --- |

8.2.

SDG Fosirmerā (FR)

| 8.3. | SDG Velvā (ES), esošā termināla paplašināšana |
| --- | --- |

8.3.

SDG Velvā (ES), esošā termināla paplašināšana

| 8.4. | SDG Kartahenā (ES), esošā termināla paplašināšana |
| --- | --- |

8.4.

SDG Kartahenā (ES), esošā termināla paplašināšana

| 8.5. | SDG Galisijā (ES), jauns terminālis |
| --- | --- |

8.5.

SDG Galisijā (ES), jauns terminālis

| 8.6. | SDG Bilbao (ES), jauns termināls |
| --- | --- |

8.6.

SDG Bilbao (ES), jauns termināls

| 8.7. | SDG Valensijas reģionā (ES), jauns termināls |
| --- | --- |

8.7.

SDG Valensijas reģionā (ES), jauns termināls

| 8.8. | SDG Barselonā (ES), esošā termināla paplašināšana |
| --- | --- |

8.8.

SDG Barselonā (ES), esošā termināla paplašināšana

| 8.9. | SDG Sinišā (PT), jauns termināls |
| --- | --- |

8.9.

SDG Sinišā (PT), jauns termināls

| 8.10. | SDG Revitusā (EK), esošā termināla paplašināšana |
| --- | --- |

8.10.

SDG Revitusā (EK), esošā termināla paplašināšana

| 8.11. | SDG Adrijas jūras ziemeļu piekrastē (IT) |
| --- | --- |

8.11.

SDG Adrijas jūras ziemeļu piekrastē (IT)

| 8.12. | SDG atklātā jūrā Adrijas jūras ziemeļos (IT) |
| --- | --- |

8.12.

SDG atklātā jūrā Adrijas jūras ziemeļos (IT)

| 8.13. | SDG Adrijas jūras dienvidu piekrastē (IT) |
| --- | --- |

8.13.

SDG Adrijas jūras dienvidu piekrastē (IT)

| 8.14. | SDG Jonijas piekrastē (IT) |
| --- | --- |

8.14.

SDG Jonijas piekrastē (IT)

| 8.15. | SDG Tirēnu jūras piekrastē (IT) |
| --- | --- |

8.15.

SDG Tirēnu jūras piekrastē (IT)

| 8.16. | SDG Ligūrijas piekrastē (IT) |
| --- | --- |

8.16.

SDG Ligūrijas piekrastē (IT)

| 8.17. | SDG
  Zēbrigē
  (
  BE, esošās jaudas paplašināšanas 2.fāze
  ) |
| --- | --- |

8.17.

SDG
  Zēbrigē
  (
  BE, esošās jaudas paplašināšanas 2.fāze
  )

| 8.18. | SDG Greinas salā, Kentā (UK) |
| --- | --- |

8.18.

SDG Greinas salā, Kentā (UK)

| 8.19. | Otra SDG termināla būvniecība
  kontinentālajā
  Grieķijā |
| --- | --- |

8.19.

Otra SDG termināla būvniecība
  kontinentālajā
  Grieķijā

| 8.20. | Pazemes gāzes krātuvju paplašināšana Īrijā |
| --- | --- |

8.20.

Pazemes gāzes krātuvju paplašināšana Īrijā

| 8.21. | Krātuve Dienvidu Kavalā (EL), izsīkuša gāzes lauka pārveidošana atklātā jūrā |
| --- | --- |

8.21.

Krātuve Dienvidu Kavalā (EL), izsīkuša gāzes lauka pārveidošana atklātā jūrā

| 8.22. | Krātuve Lusanjē (FR, esošās vietas paplašināšana) |
| --- | --- |

8.22.

Krātuve Lusanjē (FR, esošās vietas paplašināšana)

| 8.23. | Krātuve Pekorādā (FR, izsīkuša naftas lauka pārveidošana) |
| --- | --- |

8.23.

Krātuve Pekorādā (FR, izsīkuša naftas lauka pārveidošana)

| 8.24. | Krātuve Elzasas reģionā (FR, sāls alu paplašināšana) |
| --- | --- |

8.24.

Krātuve Elzasas reģionā (FR, sāls alu paplašināšana)

| 8.25. | Krātuve Centrālajā reģionā (FR, krātuves paplašināšana gruntsūdeņu līmenī) |
| --- | --- |

8.25.

Krātuve Centrālajā reģionā (FR, krātuves paplašināšana gruntsūdeņu līmenī)

| 8.26. | Krātuves uz Spānijas ziemeļu — dienvidu līnijas (jaunas vietas) Kantabrijā, Aragonā, Kastīlijā un Leonā, Kastīlijā — Lamančā un Andalūzijā |
| --- | --- |

8.26.

Krātuves uz Spānijas ziemeļu — dienvidu līnijas (jaunas vietas) Kantabrijā, Aragonā, Kastīlijā un Leonā, Kastīlijā — Lamančā un Andalūzijā

| 8.27. | Krātuves uz Spānijas Vidusjūras līnijas (jaunas vietas) Katalonijā, Valensijā un Mursijā |
| --- | --- |

8.27.

Krātuves uz Spānijas Vidusjūras līnijas (jaunas vietas) Katalonijā, Valensijā un Mursijā

| 8.28. | Krātuve Karriso (PT, jauna vieta) |
| --- | --- |

8.28.

Krātuve Karriso (PT, jauna vieta)

| 8.29. | Krātuve Lovenhūtā (BE, esošās vietas paplašināšana) |
| --- | --- |

8.29.

Krātuve Lovenhūtā (BE, esošās vietas paplašināšana)

| 8.30. | Krātuve Stēnlillē (DK) un Lilletorupē (DK, esošās vietas paplašināšana) |
| --- | --- |

8.30.

Krātuve Stēnlillē (DK) un Lilletorupē (DK, esošās vietas paplašināšana)

| 8.31. | Krātuve Tonderā (jauna vieta) |
| --- | --- |

8.31.

Krātuve Tonderā (jauna vieta)

| 8.32. | Krātuve Puhkirhenē (AT, esošās vietas paplašināšana), ietverot cauruļvadu uz Rietumpentas sistēmu netālu no Andorfas (AT) |
| --- | --- |

8.32.

Krātuve Puhkirhenē (AT, esošās vietas paplašināšana), ietverot cauruļvadu uz Rietumpentas sistēmu netālu no Andorfas (AT)

| 8.33. | Krātuve Baumgartenā (AT, jauna vieta) |
| --- | --- |

8.33.

Krātuve Baumgartenā (AT, jauna vieta)

| 8.34. | Krātuve Haidahā (AT, jauna vieta), ieskaitot cauruļvadu uz Eiropas gāzes sadales tīklu |
| --- | --- |

8.34.

Krātuve Haidahā (AT, jauna vieta), ieskaitot cauruļvadu uz Eiropas gāzes sadales tīklu

| 8.35. | Pazemes gāzes krātuvju paplašināšana Itālijā |
| --- | --- |

8.35.

Pazemes gāzes krātuvju paplašināšana Itālijā

| 8.36. | Krātuve Verhovice (PL): objekta paplašināšana |
| --- | --- |

8.36.

| 8.37. | Krātuve Kosakovo (PL), pazemes krātuves attīstīšana |
| --- | --- |

8.37.

| 8.38. | Malta (MT) — Sicīlija (IT) cauruļvads |
| --- | --- |

8.38.

| 8.39. | Krātuve Lietuvā (jauna vieta) |
| --- | --- |

8.39.

| 9. | Gāzes transportēšanas jaudas attīstīšana (gāzes cauruļvadi)° |
| --- | --- |

9.

Gāzes transportēšanas jaudas attīstīšana (gāzes cauruļvadi)°

| 9.1. | Savienojumu radīšana un attīstīšana Ziemeļu gāzes sadales tīklā: Norvēģija — Dānija — Vācija — Zviedrija — Somija — Krievija — Baltijas valstis — Polija |
| --- | --- |

9.1.

Savienojumu radīšana un attīstīšana Ziemeļu gāzes sadales tīklā: Norvēģija — Dānija — Vācija — Zviedrija — Somija — Krievija — Baltijas valstis — Polija

| 9.2. | Ziemeļvalstu vidusdaļas gāzes cauruļvads: Norvēģija — Zviedrija — Somija |
| --- | --- |

9.2.

Ziemeļvalstu vidusdaļas gāzes cauruļvads: Norvēģija — Zviedrija — Somija

| 9.3. | Ziemeļeiropas gāzes cauruļvads: Krievija, Baltijas jūra, Vācija |
| --- | --- |

9.3.

Ziemeļeiropas gāzes cauruļvads: Krievija, Baltijas jūra, Vācija

| 9.4. | Gāzes cauruļvads no Krievijas uz Vāciju caur Latviju, Lietuvu un Poliju, to skaitā pazemes krātuvju paplašināšana Latvijā,
  projekts “Amber”(Dzintars) |
| --- | --- |

9.4.

Gāzes cauruļvads no Krievijas uz Vāciju caur Latviju, Lietuvu un Poliju, to skaitā pazemes krātuvju paplašināšana Latvijā,
  projekts “Amber”(Dzintars)

| 9.5. | Gāzes cauruļvads Somija — Igaunija |
| --- | --- |

9.5.

Gāzes cauruļvads Somija — Igaunija

| 9.6. | Jauni gāzes cauruļvadi no Alžīrijas uz Spāniju un Franciju, un ar to saistītā iekšējo tīklu jaudas palielināšana šajās valstīs |
| --- | --- |

9.6.

Jauni gāzes cauruļvadi no Alžīrijas uz Spāniju un Franciju, un ar to saistītā iekšējo tīklu jaudas palielināšana šajās valstīs

| 9.7. | Alžīrijas — Marokas — Spānijas (līdz Kordovai) cauruļvada transportēšanas jaudas palielināšana |
| --- | --- |

9.7.

Alžīrijas — Marokas — Spānijas (līdz Kordovai) cauruļvada transportēšanas jaudas palielināšana

| 9.8. | Kordovas (ES) — Sjudadrealas (ES) cauruļvads |
| --- | --- |

9.8.

Kordovas (ES) — Sjudadrealas (ES) cauruļvads

| 9.9. | Sjudadrealas (ES) — Madrides (ES) cauruļvads |
| --- | --- |

9.9.

Sjudadrealas (ES) — Madrides (ES) cauruļvads

| 9.10. | Sjudadrealas (ES) — Vidusjūras piekrastes (ES) cauruļvads |
| --- | --- |

9.10.

Sjudadrealas (ES) — Vidusjūras piekrastes (ES) cauruļvads

| 9.11. | Atzari Kastīlijā — Lamančā (ES) |
| --- | --- |

9.11.

Atzari Kastīlijā — Lamančā (ES)

| 9.12. | Paplašināšana uz Spānijas ziemeļrietumiem |
| --- | --- |

9.12.

Paplašināšana uz Spānijas ziemeļrietumiem

| 9.13. | Alžīrijas — Spānijas zemūdens cauruļvads un cauruļvadi savienojumam ar Franciju |
| --- | --- |

9.13.

Alžīrijas — Spānijas zemūdens cauruļvads un cauruļvadi savienojumam ar Franciju

| 9.14. | Transportēšanas jaudas palielināšanu no Krievijas resursiem uz Eiropas Savienību caur Ukrainu, Slovākiju un Čehijas Republiku |
| --- | --- |

9.14.

Transportēšanas jaudas palielināšanu no Krievijas resursiem uz Eiropas Savienību caur Ukrainu, Slovākiju un Čehijas Republiku

| 9.15. | Transportēšanas jaudas palielināšanu no Krievijas resursiem uz Eiropas Savienību caur Baltkrieviju un Poliju |
| --- | --- |

9.15.

Transportēšanas jaudas palielināšanu no Krievijas resursiem uz Eiropas Savienību caur Baltkrieviju un Poliju

| 9.16. | Dabasgāzes pārvades cauruļvads “Yamal — Europe II” |
| --- | --- |

9.16.

| 9.17. | Yagal Sud gāzes cauruļvads (starp STEGAL cauruļvadu virzienā uz DE/FR
  /
  CH trīsstūri) |
| --- | --- |

9.17.

Yagal Sud gāzes cauruļvads (starp STEGAL cauruļvadu virzienā uz DE/FR
  /
  CH trīsstūri)

| 9.18. | SUDAL East gāzes cauruļvads (caur MIDAL cauruļvadu Hepenheimas tuvumā uz Burghauzenas savienojumu ar PENTA cauruļvadu Austrijā) |
| --- | --- |

9.18.

SUDAL East gāzes cauruļvads (caur MIDAL cauruļvadu Hepenheimas tuvumā uz Burghauzenas savienojumu ar PENTA cauruļvadu Austrijā)

| 9.19. | Gāzes cauruļvada

  STEGAL

  jaudas palielināšana papildu gāzes transportēšanai no robežas starp Čehijas Republiku un Vāciju un no robežas starp Poliju un Vāciju caur Vāciju uz citām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

9.19.

| 9.20. | Gāzes cauruļvads no Lībijas resursiem uz Itāliju |
| --- | --- |

9.20.

Gāzes cauruļvads no Lībijas resursiem uz Itāliju

| 9.21. | Gāzes cauruļvads no Kaspijas jūras valstu resursiem uz Eiropas Savienību |
| --- | --- |

9.21.

Gāzes cauruļvads no Kaspijas jūras valstu resursiem uz Eiropas Savienību

| 9.22. | Grieķijas — Turcijas gāzes cauruļvads |
| --- | --- |

9.22.

Grieķijas — Turcijas gāzes cauruļvads

| 9.23. | Transportēšanas jaudas palielināšana no Krievijas resursiem uz Grieķiju un citām Balkānu valstīm caur Ukrainu, Moldāviju, Rumāniju un Bulgāriju |
| --- | --- |

9.23.

Transportēšanas jaudas palielināšana no Krievijas resursiem uz Grieķiju un citām Balkānu valstīm caur Ukrainu, Moldāviju, Rumāniju un Bulgāriju

| 9.24. | Sv.Zāgores (BG) — Ihtimanas gāzes cauruļvads |
| --- | --- |

9.24.

Sv.Zāgores (BG) — Ihtimanas gāzes cauruļvads

| 9.25. | Gāzes cauruļvads pāri Adrijas jūrai, no Kaspijas jūras reģiona, Krievijas un Vidējiem Austrumiem importētās dabasgāzes transportēšanai, savienojot Itāliju un Eiropas Dienvidaustrumu enerģētiskos tīklus |
| --- | --- |

9.25.

| 9.26. | Cauruļvadu savienošana starp Vācijas, Čehijas, Austrijas un Itālijas gāzes tīkliem |
| --- | --- |

9.26.

Cauruļvadu savienošana starp Vācijas, Čehijas, Austrijas un Itālijas gāzes tīkliem

| 9.27. | Gāzes cauruļvads no Krievijas resursiem uz Itāliju caur Ukrainu, Slovākiju, Ungāriju un Slovēniju |
| --- | --- |

9.27.

Gāzes cauruļvads no Krievijas resursiem uz Itāliju caur Ukrainu, Slovākiju, Ungāriju un Slovēniju

| 9.28. | Gāzes transportēšanas jaudas palielināšana pa TENP gāzes cauruļvadu no Nīderlandes caur Vāciju uz Itāliju |
| --- | --- |

9.28.

Gāzes transportēšanas jaudas palielināšana pa TENP gāzes cauruļvadu no Nīderlandes caur Vāciju uz Itāliju

| 9.29. | Tesnjēras (FR) — Oltinjas (CH) cauruļvads |
| --- | --- |

9.29.

Tesnjēras (FR) — Oltinjas (CH) cauruļvads

| 9.30. | Gāzes cauruļvads no Dānijas uz Poliju, iespējams, caur Zviedriju |
| --- | --- |

9.30.

Gāzes cauruļvads no Dānijas uz Poliju, iespējams, caur Zviedriju

| 9.31. | Nībru (DK) — Drāgeras (DK) gāzes cauruļvads, ieskaitot cauruļvada savienošanu ar krātuvi Stēnlillē (DK) |
| --- | --- |

9.31.

Nībru (DK) — Drāgeras (DK) gāzes cauruļvads, ieskaitot cauruļvada savienošanu ar krātuvi Stēnlillē (DK)

| 9.32. | Gāzes tīkli no Barenca jūras resursiem uz Eiropas Savienību caur Zviedriju un Somiju |
| --- | --- |

9.32.

Gāzes tīkli no Barenca jūras resursiem uz Eiropas Savienību caur Zviedriju un Somiju

| 9.33. | Gāzes cauruļvads no Korribas lauka (IE, atklātā jūrā) |
| --- | --- |

9.33.

Gāzes cauruļvads no Korribas lauka (IE, atklātā jūrā)

| 9.34. | Gāzes cauruļvads no Alžīrijas resursiem uz Itāliju caur Sardīniju, ar atzaru uz Korsiku |
| --- | --- |

9.34.

Gāzes cauruļvads no Alžīrijas resursiem uz Itāliju caur Sardīniju, ar atzaru uz Korsiku

| 9.35. | Gāzes tīkls no Vidējo Austrumu resursiem uz Eiropas Savienību |
| --- | --- |

9.35.

Gāzes tīkls no Vidējo Austrumu resursiem uz Eiropas Savienību

| 9.36. | Gāzes cauruļvads no Norvēģijas uz Apvienoto Karalisti |
| --- | --- |

9.36.

Gāzes cauruļvads no Norvēģijas uz Apvienoto Karalisti

| 9.37. | Pēčas (HU) — Horvātijas savienojums |
| --- | --- |

9.37.

| 9.38. | Segedas (HU) — Oradeas (RO) savienojums |
| --- | --- |

9.38.

| 9.39. | Vesces

  (HU) — Slovākijas savienojums |
| --- | --- |

9.39.

| 9.40. | Jaudas palielināšana starp Beregdaroc (HU) un Ukrainu |
| --- | --- |

9.40.

| 10. | Darbības, kas uzlabo savstarpēji savienotus gāzes tīklus iekšējā tirgū |
| --- | --- |

10.

Darbības, kas uzlabo savstarpēji savienotus gāzes tīklus iekšējā tirgū

(Vēl nav noteiktas
  specifikācijas
  )

P6_TA(2005)0212

Enerģijas gala patēriņa efektivitāte un enerģijas pakalpojumi ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par enerģijas gala patēriņa efektivitāti un enerģijas pakalpojumiem (KOM(2003)0739 — C5-0642/2003 — 2003/0300(COD))

(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2003)0739) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2003)0739) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. panta 1. punktu, uz kuriem pamatojoties Komisijas priekšlikums ir iesniegts izskatīšanai Parlamentā (C5-0642/2003), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. panta 1. punktu, uz kuriem pamatojoties Komisijas priekšlikums ir iesniegts izskatīšanai Parlamentā (C5-0642/2003),

| — | ņemot vērā tā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Ekonomikas un monetārās komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumus (A6-0130/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Ekonomikas un monetārās komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumus (A6-0130/2005),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt to ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt to ar citu tekstu;

| 3. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Vēl nav publicēts OV.

P6_TC1-COD(2003)0300

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 7. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/.../EK par enerģijas gala patēriņa efektivitāti un energoefektivitātes pakalpojumiem

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar procedūru, kas noteikta Līguma 251. pantā (3),

tā kā

| (1) | Eiropas Kopienā jāuzlabo enerģijas gala patēriņa efektivitāte un enerģijas pieprasījuma vadība,
  un atjaunojamo enerģijas veidu ražošanas veicināšana
  jo ir salīdzinoši ierobežotas iespējas
  citādi
  iespaidot enerģijas piegādes un sadales nosacījumus īsā līdz vidējā termiņā, attīstot jaunas jaudas vai uzlabojot pārvadi un sadali (4).
  Tādējādi šī direktīva palīdzēs uzlabot apgādes drošību. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Kopienā jāuzlabo enerģijas gala patēriņa efektivitāte un enerģijas pieprasījuma vadība,
  un atjaunojamo enerģijas veidu ražošanas veicināšana
  jo ir salīdzinoši ierobežotas iespējas
  citādi
  iespaidot enerģijas piegādes un sadales nosacījumus īsā līdz vidējā termiņā, attīstot jaunas jaudas vai uzlabojot pārvadi un sadali (4).
  Tādējādi šī direktīva palīdzēs uzlabot apgādes drošību.

| (2) | Efektīvāks enerģijas gala patēriņš arī veicinās CO2 un citu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanos. Emisijas turpina pieaugt, tāpēc kļūst arvien grūtāk pildīt Kioto saistības. Cilvēka darbības rezultātā radušās siltumnīcefekta gāzu emisijas enerģētikas sektorā sasniedz 78 % no visas Kopienas emisijām. Sestā vides rīcības programma paredz, ka emisijas jāsamazina vēl vairāk, lai sasniegtu ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) noteikto ilgtermiņa mērķi stabilizēt siltumnīcefekta gāzu koncentrāciju atmosfērā tādā līmenī, kas nepieļautu bīstamu cilvēka darbības radītu ietekmi uz klimata sistēmu. |
| --- | --- |

(2)

Efektīvāks enerģijas gala patēriņš arī veicinās CO2 un citu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanos. Emisijas turpina pieaugt, tāpēc kļūst arvien grūtāk pildīt Kioto saistības. Cilvēka darbības rezultātā radušās siltumnīcefekta gāzu emisijas enerģētikas sektorā sasniedz 78 % no visas Kopienas emisijām. Sestā vides rīcības programma paredz, ka emisijas jāsamazina vēl vairāk, lai sasniegtu ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) noteikto ilgtermiņa mērķi stabilizēt siltumnīcefekta gāzu koncentrāciju atmosfērā tādā līmenī, kas nepieļautu bīstamu cilvēka darbības radītu ietekmi uz klimata sistēmu.

| (3) | Ir vajadzīgas konkrētas koncepcijas un pasākumi, lai īstenotu svarīgo mērķi novērst bīstamās klimata pārmaiņas un saglabāt tādu globālo vidējo temperatūru, kas pārsniegtu pirmsindustrializācijas laikposma līmeni ne vairāk kā par 2°C. |
| --- | --- |

(3)

Ir vajadzīgas konkrētas koncepcijas un pasākumi, lai īstenotu svarīgo mērķi novērst bīstamās klimata pārmaiņas un saglabāt tādu globālo vidējo temperatūru, kas pārsniegtu pirmsindustrializācijas laikposma līmeni ne vairāk kā par 2°C.

| (4) | Energoefektivitātes uzlabošana ļaus izmantot enerģijas taupīšanas iespējas rentablā un ekonomiski efektīvā veidā. Energoefektivitātes pasākumi un pieprasījuma regulēšana nodrošina šādu enerģijas taupīšanu, tādējādi dodot ieguldījumu, lai Eiropā samazinātu atkarību no enerģijas importa. Turklāt, energoefektīvu tehnoloģiju ieviešana var veicināt novatorismu Eiropā un tās konkurētspēju, kā tas ir uzsvērts Wim Kok augsta līmeņa ekspertu grupas ziņojumā par Lisabonas stratēģiju. |
| --- | --- |

(4)

Energoefektivitātes uzlabošana ļaus izmantot enerģijas taupīšanas iespējas rentablā un ekonomiski efektīvā veidā. Energoefektivitātes pasākumi un pieprasījuma regulēšana nodrošina šādu enerģijas taupīšanu, tādējādi dodot ieguldījumu, lai Eiropā samazinātu atkarību no enerģijas importa. Turklāt, energoefektīvu tehnoloģiju ieviešana var veicināt novatorismu Eiropā un tās konkurētspēju, kā tas ir uzsvērts Wim Kok augsta līmeņa ekspertu grupas ziņojumā par Lisabonas stratēģiju.

| (5) | Ierosinātie mērķi enerģijas taupīšanai automātiski nepanāks enerģijas patēriņa samazināšanu katrā dalībvalstī vai visā ES kopumā, tāpēc vispārējais mērķis novērst bīstamas klimata pārmaiņas nav sasniedzams automātiski. |
| --- | --- |

(5)

Ierosinātie mērķi enerģijas taupīšanai automātiski nepanāks enerģijas patēriņa samazināšanu katrā dalībvalstī vai visā ES kopumā, tāpēc vispārējais mērķis novērst bīstamas klimata pārmaiņas nav sasniedzams automātiski.

| (6) | Komisijas paziņojumā par Eiropas Klimata pārmaiņu programmas (ECCP) pirmās fāzes īstenošanu pirmo posmu direktīva par enerģijas pieprasījuma vadību ir minēta kā viens no prioritāriem pasākumiem, kurš jāveic Kopienas līmenī saistībā ar klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

(6)

Komisijas paziņojumā par Eiropas Klimata pārmaiņu programmas (ECCP) pirmās fāzes īstenošanu pirmo posmu direktīva par enerģijas pieprasījuma vadību ir minēta kā viens no prioritāriem pasākumiem, kurš jāveic Kopienas līmenī saistībā ar klimata pārmaiņām.

| (7) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Direktīva 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu
   (5), kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Direktīva 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu
   (6) sniedz iespēju energoefektivitāti un pieprasījuma vadību izmantot kā alternatīvu jaunām piegādēm un aizsargāt vidi, tādējādi ļaujot dalībvalstu iestādēm cita starpā izsludināt konkursa uzaicinājumu par jaunām jaudām vai izvēlēties pasākumus energoefektivitātes un patēriņa vadības jomā, ieskaitot “balto apliecību” sistēmu. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Direktīva 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu
   (5), kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Direktīva 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu
   (6) sniedz iespēju energoefektivitāti un pieprasījuma vadību izmantot kā alternatīvu jaunām piegādēm un aizsargāt vidi, tādējādi ļaujot dalībvalstu iestādēm cita starpā izsludināt konkursa uzaicinājumu par jaunām jaudām vai izvēlēties pasākumus energoefektivitātes un patēriņa vadības jomā, ieskaitot “balto apliecību” sistēmu.

| (8) | šī direktīva neskar 3. pantu Direktīvā 2003/54/EK, kurā noteikta prasība visām dalībvalstīm nodrošināt, ka visi mājsaimniecību patērētāji un, ja dalībvalstis uzskata par vajadzīgu, mazie uzņēmumi var saņemt universālu pakalpojumu, respektīvi, tiesības saņemt konkrētas kvalitātes elektroenerģijas piegādi savā teritorijā par saprātīgām, viegli un skaidri salīdzināmām un pārredzamām cenām. |
| --- | --- |

(8)

šī direktīva neskar 3. pantu Direktīvā 2003/54/EK, kurā noteikta prasība visām dalībvalstīm nodrošināt, ka visi mājsaimniecību patērētāji un, ja dalībvalstis uzskata par vajadzīgu, mazie uzņēmumi var saņemt universālu pakalpojumu, respektīvi, tiesības saņemt konkrētas kvalitātes elektroenerģijas piegādi savā teritorijā par saprātīgām, viegli un skaidri salīdzināmām un pārredzamām cenām.

| (9) | Elektrības, dabas gāzes, akmeņogļu un lignīta, apkures un atsevišķos gadījumos komunālās apkures un dzesēšanas mazumtirdzniecības tirgus liberalizācija gala patērētājiem gandrīz visur ir uzlabojusi efektivitāti un pazeminājusi cenas enerģijas ražošanai, transformācijai un sadalei (7). Šī liberalizācija neizraisīja ievērojamu konkurenci attiecībā uz produktiem un pakalpojumiem, kura būtu paaugstinājusi pieprasījuma efektivitāti. |
| --- | --- |

(9)

Elektrības, dabas gāzes, akmeņogļu un lignīta, apkures un atsevišķos gadījumos komunālās apkures un dzesēšanas mazumtirdzniecības tirgus liberalizācija gala patērētājiem gandrīz visur ir uzlabojusi efektivitāti un pazeminājusi cenas enerģijas ražošanai, transformācijai un sadalei (7). Šī liberalizācija neizraisīja ievērojamu konkurenci attiecībā uz produktiem un pakalpojumiem, kura būtu paaugstinājusi pieprasījuma efektivitāti.

| (10) | Tādējādi šīs direktīvas mērķis ir ne tikai turpināt enerģijas pakalpojumu piedāvājuma veicināšanu, bet arī vairāk stimulēt uzņēmumus un privātos patērētājus, kas veido pieprasījumu. Tāpēc ikvienā dalībvalstī valsts sektora patērētajiem jābūt kā piemēram attiecībā uz investīcijām, uzturēšanu un citiem izdevumiem saistībā ar enerģiju patērējošām iekārtām, energoefektivitātes pakalpojumiem un citiem energoefektivitātes pasākumiem. |
| --- | --- |

(10)

Tādējādi šīs direktīvas mērķis ir ne tikai turpināt enerģijas pakalpojumu piedāvājuma veicināšanu, bet arī vairāk stimulēt uzņēmumus un privātos patērētājus, kas veido pieprasījumu. Tāpēc ikvienā dalībvalstī valsts sektora patērētajiem jābūt kā piemēram attiecībā uz investīcijām, uzturēšanu un citiem izdevumiem saistībā ar enerģiju patērējošām iekārtām, energoefektivitātes pakalpojumiem un citiem energoefektivitātes pasākumiem.

| (11) | Padome 1998. gada 7. decembra rezolūcijā par energoefektivitāti Eiropas Kopienā (8) atbalstīja mērķi visā Kopienā līdz 2010. gadam uzlabot gala patēriņa enerģijas intensitāti par vēl vienu procenta punktu gadā. |
| --- | --- |

(11)

Padome 1998. gada 7. decembra rezolūcijā par energoefektivitāti Eiropas Kopienā (8) atbalstīja mērķi visā Kopienā līdz 2010. gadam uzlabot gala patēriņa enerģijas intensitāti par vēl vienu procenta punktu gadā.

| (12) | Eiropas Parlaments tā 2001. gada 14. marta rezolūcijā par Komisijas rīcības plānu energoefektivitātes uzlabošanai Eiropas Kopienā

   (9)

  apstiprināja savu agrāko viedokli, ka gada enerģijas intensitāti iespējams samazināt par 2,5 %, un uzsvēra enerģijas efektivitātes nozīmi Lisabonas mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(12)

Eiropas Parlaments tā 2001. gada 14. marta rezolūcijā par Komisijas rīcības plānu energoefektivitātes uzlabošanai Eiropas Kopienā

   (9)

  apstiprināja savu agrāko viedokli, ka gada enerģijas intensitāti iespējams samazināt par 2,5 %, un uzsvēra enerģijas efektivitātes nozīmi Lisabonas mērķu sasniegšanā.

| (13) | Tāpēc dalībvalstīm
  būtu

  jāpieņem

  saistoši
  mērķi, lai veicinātu enerģijas gala patēriņa efektivitāti savā valstī un nodrošinātu
  energoefektivitātes
  pakalpojumu tirgus pastāvīgu izaugsmi un dzīvotspēju
  un tādējādi veicinātu Lisabonas stratēģijas īstenošanu
  .
  Turklāt dalībvalstīm būtu jānoslēdz nolīgums par atbilstošu standartu pieņemšanu, lai uzlabotu energoefektivitāti. |
| --- | --- |

(13)

Tāpēc dalībvalstīm
  būtu

  jāpieņem

  saistoši
  mērķi, lai veicinātu enerģijas gala patēriņa efektivitāti savā valstī un nodrošinātu
  energoefektivitātes
  pakalpojumu tirgus pastāvīgu izaugsmi un dzīvotspēju
  un tādējādi veicinātu Lisabonas stratēģijas īstenošanu
  .
  Turklāt dalībvalstīm būtu jānoslēdz nolīgums par atbilstošu standartu pieņemšanu, lai uzlabotu energoefektivitāti.

| (14) | Enerģijas gala patēriņa efektivitāti var uzlabot, palielinot
  energoefektivitātes
  pakalpojumu pieejamību un pieprasījumu pēc tiem. |
| --- | --- |

(14)

Enerģijas gala patēriņa efektivitāti var uzlabot, palielinot
  energoefektivitātes
  pakalpojumu pieejamību un pieprasījumu pēc tiem.

| (15) | Padomes 2000. gada 5. decembra secinājumos (10) energoapgādes pakalpojumu veicināšana, attīstot Kopienas stratēģiju, ir minēts kā prioritārs darbības virziens energoefektivitātes uzlabošanā. |
| --- | --- |

(15)

Padomes 2000. gada 5. decembra secinājumos (10) energoapgādes pakalpojumu veicināšana, attīstot Kopienas stratēģiju, ir minēts kā prioritārs darbības virziens energoefektivitātes uzlabošanā.

| (16) | Enerģijas sadales un mazumtirdzniecības uzņēmumi,
  kā arī citi energoefektivitātes pakalpojumu piedāvātāji
  var uzlabot energoefektivitāti Eiropas Kopienā, ja pārdod
  energoefektivitātes
  pakalpojumus, kas ietver efektīvu gala patēriņu tādās jomās kā efektīva telpu apkure, mājsaimniecību apgāde ar karsto ūdeni, dzesēšana, apgaismojums un dzinējspēks. Šādiem uzņēmumiem peļņa tādējādi ir vairāk atkarīga no
  energoefektivitātes
  pakalpojumu pārdošanas pēc iespējas lielākam klientu skaitam, nevis no iespējami lielāka enerģijas daudzuma pārdošanas katram patērētājam.
  Lai nodrošinātu vienādus konkurences apstākļus visiem energoefektivitātes pakalpojumu piedāvātajiem, stingri jāaizliedz šķērssubsidēšana starp enerģijas piegādātāju un sadalītāju atsevišķām darbībām. Dalībvalstu regulatori cenšas novērst jebkādu konkurences kropļošanu šajā jomā. |
| --- | --- |

(16)

Enerģijas sadales un mazumtirdzniecības uzņēmumi,
  kā arī citi energoefektivitātes pakalpojumu piedāvātāji
  var uzlabot energoefektivitāti Eiropas Kopienā, ja pārdod
  energoefektivitātes
  pakalpojumus, kas ietver efektīvu gala patēriņu tādās jomās kā efektīva telpu apkure, mājsaimniecību apgāde ar karsto ūdeni, dzesēšana, apgaismojums un dzinējspēks. Šādiem uzņēmumiem peļņa tādējādi ir vairāk atkarīga no
  energoefektivitātes
  pakalpojumu pārdošanas pēc iespējas lielākam klientu skaitam, nevis no iespējami lielāka enerģijas daudzuma pārdošanas katram patērētājam.
  Lai nodrošinātu vienādus konkurences apstākļus visiem energoefektivitātes pakalpojumu piedāvātajiem, stingri jāaizliedz šķērssubsidēšana starp enerģijas piegādātāju un sadalītāju atsevišķām darbībām. Dalībvalstu regulatori cenšas novērst jebkādu konkurences kropļošanu šajā jomā.

| (17) | Piedāvājuma finansēšanai un ar pieprasījumu saistītajām izmaksām ir liela nozīme energoefektivitātes pakalpojumos. Līdzekļu nodrošināšana, lai subsidētu energoefektivitātes programmu īstenošanu, kā arī citus energoefektivitātes pasākumus un lai veicinātu energoefektivitātes pakalpojumu tirgus attīstību, tādējādi kļūst par svarīgu nediskriminējošu instrumentu sākotnējā finansējuma sniegšanai šādā tirgū. |
| --- | --- |

(17)

Piedāvājuma finansēšanai un ar pieprasījumu saistītajām izmaksām ir liela nozīme energoefektivitātes pakalpojumos. Līdzekļu nodrošināšana, lai subsidētu energoefektivitātes programmu īstenošanu, kā arī citus energoefektivitātes pasākumus un lai veicinātu energoefektivitātes pakalpojumu tirgus attīstību, tādējādi kļūst par svarīgu nediskriminējošu instrumentu sākotnējā finansējuma sniegšanai šādā tirgū.

| (18) | Energoefektivitātes
  pakalpojumus, energoefektivitātes programmas un citus energoefektivitātes pasākumus, ko īsteno, lai taupītu enerģiju, var papildināt un/vai īstenot ar brīvprātīgu vienošanos starp ieinteresētajām pusēm un neatkarīgiem sabiedriskā sektora dalībniekiem, ko ieceļ dalībvalstis. |
| --- | --- |

(18)

Energoefektivitātes
  pakalpojumus, energoefektivitātes programmas un citus energoefektivitātes pasākumus, ko īsteno, lai taupītu enerģiju, var papildināt un/vai īstenot ar brīvprātīgu vienošanos starp ieinteresētajām pusēm un neatkarīgiem sabiedriskā sektora dalībniekiem, ko ieceļ dalībvalstis.

| (19) | Nosakot enerģijas ietaupījumu mehānismu ietekmi uz gala patērētājiem sadalīto un/vai pārdoto enerģijas daudzumu, ir jāņem vērā efektivitātes palielināšanās, kas rodas, plaši izmantojot tehniskās novitātes, enerģijas patēriņa daudzuma noteikšanas jomā. |
| --- | --- |

(19)

Nosakot enerģijas ietaupījumu mehānismu ietekmi uz gala patērētājiem sadalīto un/vai pārdoto enerģijas daudzumu, ir jāņem vērā efektivitātes palielināšanās, kas rodas, plaši izmantojot tehniskās novitātes, enerģijas patēriņa daudzuma noteikšanas jomā.

| (20) | Līdz ar šīs direktīvas pieņemšanu visi būtiskie noteikumi Padomes 1993. gada 13. septembraPadomes Direktīvā 93/76/EEK par oglekļa dioksīda emisiju samazināšanu, uzlabojot enerģijas izmantošanas efektivitāti (11), būs ietverti citos Kopienas tiesību aktos un tādējādi Direktīva 93/76/EEK ir jāatceļ. |
| --- | --- |

(20)

Līdz ar šīs direktīvas pieņemšanu visi būtiskie noteikumi Padomes 1993. gada 13. septembraPadomes Direktīvā 93/76/EEK par oglekļa dioksīda emisiju samazināšanu, uzlabojot enerģijas izmantošanas efektivitāti (11), būs ietverti citos Kopienas tiesību aktos un tādējādi Direktīva 93/76/EEK ir jāatceļ.

| (21) | Tā kā dalībvalstis nevar sekmīgi sasniegt mērķus veicināt enerģijas gala patēriņa efektivitāti un attīstīt
  energoefektivitātes
  pakalpojumu tirgu un tā kā to var veiksmīgāk panākt Kopienas līmenī, Kopiena var noteikt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteiktajiem subsidiaritātes principiem. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī direktīva nepārsniedz darbības, kas vajadzīgas šī mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(21)

Tā kā dalībvalstis nevar sekmīgi sasniegt mērķus veicināt enerģijas gala patēriņa efektivitāti un attīstīt
  energoefektivitātes
  pakalpojumu tirgu un tā kā to var veiksmīgāk panākt Kopienas līmenī, Kopiena var noteikt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteiktajiem subsidiaritātes principiem. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī direktīva nepārsniedz darbības, kas vajadzīgas šī mērķa sasniegšanai.

| (22) | Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi ir jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību

   (12). |
| --- | --- |

(22)

Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi ir jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību

   (12).

| (23) | Šī direktīva ir saskaņā ar Direktīva 2003/54/EK noteikumiem, |
| --- | --- |

(23)

Šī direktīva ir saskaņā ar Direktīva 2003/54/EK noteikumiem,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

I NODAĻA

PRIEKŠMETS UN DARBĪBAS JOMA

1. pants

Mērķis

Šīs direktīvas mērķis ir veicināt rentablu un efektīvu enerģijas gala patēriņu dalībvalstīs,

| — | nosakot vajadzīgos mērķus, mehānismus, stimulus, kā arī institucionālas, finansiālas un juridiskas programmas, lai novērstu esošos tirgus ierobežojumus un nepilnības, kas traucē panākt efektīvu enerģijas gala patēriņu; |
| --- | --- |

—

nosakot vajadzīgos mērķus, mehānismus, stimulus, kā arī institucionālas, finansiālas un juridiskas programmas, lai novērstu esošos tirgus ierobežojumus un nepilnības, kas traucē panākt efektīvu enerģijas gala patēriņu;

| — | attīstot tirgu, kur gala patērētājiem tiek sniegti
  energoefektivitātes
  pakalpojumi, kā arī energoefektivitātes programmas un citi energoefektivitātes pasākumi. |
| --- | --- |

—

attīstot tirgu, kur gala patērētājiem tiek sniegti
  energoefektivitātes
  pakalpojumi, kā arī energoefektivitātes programmas un citi energoefektivitātes pasākumi.

2. pants

Darbības joma

1.   Šī direktīva attiecas uz enerģijas sadali un mazumtirdzniecību gala patērētājiem.

2.   Dalībvalstis var neattiecināt šo direktīvu uz maziem enerģijas sadales vai mazumtirdzniecības uzņēmumiem.

3.   Dalībvalstis var neattiecināt šo direktīvu uz ēkām, kas uzskaitītas 4. panta 3. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/91/EK (2002. gada 16. decembris) par ēku energoefektivitāti (13),
  kā arī ēku kompleksus, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā

   (14)

  un Padomes Direktīva 96/61/EK (1996. gada 24. septembris) par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli

   (15).

3. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “enerģija” ir enerģija elektrības,
  gāzes
  (ieskaitot sašķidrināto dabas gāzi un sašķidrināto naftas gāzi), komunālās apkures un dzesēšanas, kurināmā, akmeņogļu un lignīta, transporta
  degvielas, mežsaimniecības
  un lauksaimniecības enerģētikas produktu un atkritumu veidā,
  kā arī ainavu apsaimniekošanas pasākumu rezultātā radušo enerģētikas produktu un atkritumu veidā; |
| --- | --- |

a)

“enerģija” ir enerģija elektrības,
  gāzes
  (ieskaitot sašķidrināto dabas gāzi un sašķidrināto naftas gāzi), komunālās apkures un dzesēšanas, kurināmā, akmeņogļu un lignīta, transporta
  degvielas, mežsaimniecības
  un lauksaimniecības enerģētikas produktu un atkritumu veidā,
  kā arī ainavu apsaimniekošanas pasākumu rezultātā radušo enerģētikas produktu un atkritumu veidā;

| b) | “Energoefektivitāte” ir enerģijas patēriņa samazināšana, kas panākama tehnoloģisku un/vai saimniecisku pārmaiņu un/vai citādas rīcības rezultātā, kas noved pie tā, ka tiek nodrošināts tas pats vai augstāks standarts, respektīvi, komforts; |
| --- | --- |

b)

“Energoefektivitāte” ir enerģijas patēriņa samazināšana, kas panākama tehnoloģisku un/vai saimniecisku pārmaiņu un/vai citādas rīcības rezultātā, kas noved pie tā, ka tiek nodrošināts tas pats vai augstāks standarts, respektīvi, komforts;

| c) | “Enerģijas ietaupījums” ir lielums, ko iegūst, salīdzinot enerģijas patēriņu, neveicot konkrētu energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumu ar enerģijas patēriņu, veicot šo pasākumu, ņemot vērā citus ārējus enerģijas patēriņu ietekmējošus nosacījumus; |
| --- | --- |

c)

“Enerģijas ietaupījums” ir lielums, ko iegūst, salīdzinot enerģijas patēriņu, neveicot konkrētu energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumu ar enerģijas patēriņu, veicot šo pasākumu, ņemot vērā citus ārējus enerģijas patēriņu ietekmējošus nosacījumus;

| d) | “
  Energoefektivitātes pasākumi
  ”
  ir visi pasākumi, piemēram,
  energoefektivitātes
  pakalpojumi, energoefektivitātes programmas un mehānismi vai līdzīgi pasākumi, kurus uzsāk jebkurš tirgus dalībnieks, tajā skaitā valdības un varas iestādes, un kuri panāk pārbaudāmus un izmērāmus uzlabojumus gala patēriņa efektivitātē, tādējādi samazinot enerģijas gala patēriņu mērījumu veikšanas laikā; |
| --- | --- |

d)

“
  Energoefektivitātes pasākumi
  ”
  ir visi pasākumi, piemēram,
  energoefektivitātes
  pakalpojumi, energoefektivitātes programmas un mehānismi vai līdzīgi pasākumi, kurus uzsāk jebkurš tirgus dalībnieks, tajā skaitā valdības un varas iestādes, un kuri panāk pārbaudāmus un izmērāmus uzlabojumus gala patēriņa efektivitātē, tādējādi samazinot enerģijas gala patēriņu mērījumu veikšanas laikā;

| e) | “Energoefektivitātes pakalpojums” ir enerģijas pakalpojums, kas dod pārbaudāmus un uzskaitāmus gala patēriņa energoefektivitātes uzlabojumus un tādējādi enerģijas ietaupījumus mērījumu izdarīšanas laikposmā.

  Enerģijas pakalpojums ir fiziska ērtība enerģijas gala patērētājiem, kura iegūta, apvienojot enerģiju un enerģijas izmantošanas tehnoloģijas un atsevišķos gadījumos arī ekspluatāciju un uzturēšanu, kas nepieciešama pakalpojuma sniegšanai (piemēram, telpu apkure, apgaismojums, karstais ūdens, dzesēšana, preču ražošana, u.c.), kura atbilst kvalitātes prasībām un palielina energoefektivitāti, par kuru ir noslēgts līgums uz noteiktu laiku un par kuru maksā patērētājs vai tirgus dalībnieks, kas izmanto šos pakalpojumus.
  Šīs direktīvas darbības jomā iekļauj arī atsevišķu enerģijas pakalpojumu daļu nodrošināšanu, piemēram, ieteikumus par enerģiju un enerģijas taupīšanas iekārtu uzstādīšanu.



  Ja šādas atsevišķas pakalpojumu daļas nodrošina tādi enerģijas sadales un enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmumi, kas tirgo arī dzinēja degvielu, šiem uzņēmumiem ir jāpilda saistības, ko uzliek šī direktīva; |
| --- | --- |

e)

“Energoefektivitātes pakalpojums” ir enerģijas pakalpojums, kas dod pārbaudāmus un uzskaitāmus gala patēriņa energoefektivitātes uzlabojumus un tādējādi enerģijas ietaupījumus mērījumu izdarīšanas laikposmā.

  Enerģijas pakalpojums ir fiziska ērtība enerģijas gala patērētājiem, kura iegūta, apvienojot enerģiju un enerģijas izmantošanas tehnoloģijas un atsevišķos gadījumos arī ekspluatāciju un uzturēšanu, kas nepieciešama pakalpojuma sniegšanai (piemēram, telpu apkure, apgaismojums, karstais ūdens, dzesēšana, preču ražošana, u.c.), kura atbilst kvalitātes prasībām un palielina energoefektivitāti, par kuru ir noslēgts līgums uz noteiktu laiku un par kuru maksā patērētājs vai tirgus dalībnieks, kas izmanto šos pakalpojumus.
  Šīs direktīvas darbības jomā iekļauj arī atsevišķu enerģijas pakalpojumu daļu nodrošināšanu, piemēram, ieteikumus par enerģiju un enerģijas taupīšanas iekārtu uzstādīšanu.

| f) | “energoefektivitātes programmas” ir pasākumi (piem., energoauditi, atlaides par efektīvām enerģijas iekārtām un informācija, kā arī citi III pielikumā minētie pasākumi), kuru mērķauditorija ir enerģijas gala patērētāji vai tirgus dalībnieki un kuri ir paredzēti, lai palīdzētu tiem īstenot energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumus, par kuriem parasti maksā kolektīvi un kurus piedāvā valsts aģentūras, enerģijas mazumtirdzniecības piegādātāji, sadales uzņēmumi un citi tirgus dalībnieki; |
| --- | --- |

f)

“energoefektivitātes programmas” ir pasākumi (piem., energoauditi, atlaides par efektīvām enerģijas iekārtām un informācija, kā arī citi III pielikumā minētie pasākumi), kuru mērķauditorija ir enerģijas gala patērētāji vai tirgus dalībnieki un kuri ir paredzēti, lai palīdzētu tiem īstenot energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumus, par kuriem parasti maksā kolektīvi un kurus piedāvā valsts aģentūras, enerģijas mazumtirdzniecības piegādātāji, sadales uzņēmumi un citi tirgus dalībnieki;

| g) | “energoefektivitātes veicināšanas mehānismi” ir īpaši pasākumi, kuri nav tieši paredzēti gala lietotājiem, piemēram, sertificēšana, reglamentēti tarifi, nodokļi, subsīdiju shēmas, fondi utt. un kurus īsteno valdība vai valsts iestādes, lai radītu atbalsta sistēmu vai stimulētu enerģētikas uzņēmumus, energoapgādes pakalpojumu uzņēmumus, uzstādītājus vai citus tirgus dalībniekus, kad tie sniedz
  energoefektivitātes pakalpojumus
  un īsteno energoefektivitātes programmas; |
| --- | --- |

g)

“energoefektivitātes veicināšanas mehānismi” ir īpaši pasākumi, kuri nav tieši paredzēti gala lietotājiem, piemēram, sertificēšana, reglamentēti tarifi, nodokļi, subsīdiju shēmas, fondi utt. un kurus īsteno valdība vai valsts iestādes, lai radītu atbalsta sistēmu vai stimulētu enerģētikas uzņēmumus, energoapgādes pakalpojumu uzņēmumus, uzstādītājus vai citus tirgus dalībniekus, kad tie sniedz
  energoefektivitātes pakalpojumus
  un īsteno energoefektivitātes programmas;

| h) | “gala patērētājs” ir gala patērētājs mājsaimniecībās, lauksaimniecības, tirdzniecības, sabiedriskajā un rūpniecības sektorā (izņemot Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā uzskaitītās iekārtas un Direktīvas 96/61/EK I pielikumā norādītās rūpnieciskās darbības) un transporta sektorā (izņemot aviācijas un jūras transporta līdzekļus); |
| --- | --- |

h)

“gala patērētājs” ir gala patērētājs mājsaimniecībās, lauksaimniecības, tirdzniecības, sabiedriskajā un rūpniecības sektorā (izņemot Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā uzskaitītās iekārtas un Direktīvas 96/61/EK I pielikumā norādītās rūpnieciskās darbības) un transporta sektorā (izņemot aviācijas un jūras transporta līdzekļus);

| i) | “Trešās personas līdzfinansējuma piesaistīšanas līgums” ir
  līgumiskā
  vienošanās, kurā papildus enerģijas piegādātājam
  un energoefektivitātes pasākuma saņēmējam
  ir iesaistīta trešā persona, kas nodrošina

  energoefektivitātes pasākumus
  un
  parasti
  finansē ieguldījumus,
  kā arī pieprasa no saņēmēja samaksu kādas daļas apmērā no enerģijas ietaupījuma, kas radies energoefektivitātes pasākuma rezultātā; |
| --- | --- |

i)

“Trešās personas līdzfinansējuma piesaistīšanas līgums” ir
  līgumiskā
  vienošanās, kurā papildus enerģijas piegādātājam
  un energoefektivitātes pasākuma saņēmējam
  ir iesaistīta trešā persona, kas nodrošina

  energoefektivitātes pasākumus
  un
  parasti
  finansē ieguldījumus,
  kā arī pieprasa no saņēmēja samaksu kādas daļas apmērā no enerģijas ietaupījuma, kas radies energoefektivitātes pasākuma rezultātā;

| j) | “Energoefektivitātes līgums” ir
  līgumiska saistība
  , kas garantē, ka
  laikā, uz kuru noslēgts līgums,
  pēc
  energoefektivitātes

  pakalpojuma ieviešanas tiks sasniegts noteiktais energoefektivitātes uzlabošanās līmenis.
  Šīs uzņēmuma saistība ir savienota ar solījumu sasniegt rezultātu, kuru nodrošina sniedzamā pakalpojuma rezultātā (ērtība, pakalpojumu veids u.c.); |
| --- | --- |

j)

“Energoefektivitātes līgums” ir
  līgumiska saistība
  , kas garantē, ka
  laikā, uz kuru noslēgts līgums,
  pēc
  energoefektivitātes

  pakalpojuma ieviešanas tiks sasniegts noteiktais energoefektivitātes uzlabošanās līmenis.
  Šīs uzņēmuma saistība ir savienota ar solījumu sasniegt rezultātu, kuru nodrošina sniedzamā pakalpojuma rezultātā (ērtība, pakalpojumu veids u.c.);

| k) | “enerģijas taupīšanas finansiālie instrumenti” ir trešās personas līdzfinansējuma piesaistīšanas līgumi, energoefektivitātes līgumi, ietaupījumu garantijas līgumi, enerģētikas ārpakalpojumi un citi saistīti līgumi, ko izmanto
  energoefektivitātes pakalpojumu
  tirgū, lai nodrošinātu ietaupījumu un pakalpojumu kvalitātes līmeni; |
| --- | --- |

k)

“enerģijas taupīšanas finansiālie instrumenti” ir trešās personas līdzfinansējuma piesaistīšanas līgumi, energoefektivitātes līgumi, ietaupījumu garantijas līgumi, enerģētikas ārpakalpojumi un citi saistīti līgumi, ko izmanto
  energoefektivitātes pakalpojumu
  tirgū, lai nodrošinātu ietaupījumu un pakalpojumu kvalitātes līmeni;

| l) | “enerģijas sadalītājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas ir atbildīga par enerģijas, piemēram, elektrības (vidēja un zema sprieguma), dabas gāzes un komunālās apkures siltuma transportēšanu pa tīkliem un cauruļvadiem (pa tīkliem transportējama enerģija) vai pa citiem transportēšanas vai sadales tīkliem, kuri paredzēti tādas enerģijas kā kurināmā, akmeņogļu, lignīta un transporta degvielas nogādāšanai līdz gala patērētājiem; |
| --- | --- |

l)

“enerģijas sadalītājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas ir atbildīga par enerģijas, piemēram, elektrības (vidēja un zema sprieguma), dabas gāzes un komunālās apkures siltuma transportēšanu pa tīkliem un cauruļvadiem (pa tīkliem transportējama enerģija) vai pa citiem transportēšanas vai sadales tīkliem, kuri paredzēti tādas enerģijas kā kurināmā, akmeņogļu, lignīta un transporta degvielas nogādāšanai līdz gala patērētājiem;

| m) | “enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmums” ir enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmums – fiziska vai juridiska persona, kas pārdod enerģiju tās gala patērētājiem – mājsaimniecībām, kā arī tirdzniecības un rūpniecības uzņēmumiem, kuri iegādājas enerģiju pašu patēriņam; |
| --- | --- |

m)

“enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmums” ir enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmums – fiziska vai juridiska persona, kas pārdod enerģiju tās gala patērētājiem – mājsaimniecībām, kā arī tirdzniecības un rūpniecības uzņēmumiem, kuri iegādājas enerģiju pašu patēriņam;

| n) | “mazie sadales uzņēmumi un enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmumi” ir sadales uzņēmumi vai mazumtirdzniecības piegādes uzņēmumi, kuru gada apgrozījums nepārsniedz 50 GWh elektrības, kas patērēta komunālajai apkurei un dzesēšanai, vai tās ekvivalentu kubikmetros vai tonnās citiem enerģijas nesējiem; |
| --- | --- |

n)

“mazie sadales uzņēmumi un enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmumi” ir sadales uzņēmumi vai mazumtirdzniecības piegādes uzņēmumi, kuru gada apgrozījums nepārsniedz 50 GWh elektrības, kas patērēta komunālajai apkurei un dzesēšanai, vai tās ekvivalentu kubikmetros vai tonnās citiem enerģijas nesējiem;

| o) | “Energoapgādes pakalpojumu uzņēmums” (EAPU) ir uzņēmums, kurš sniedz
  energoefektivitātes pakalpojumus
  , īsteno energoefektivitātes programmas un citus pasākumus, lai uzlabotu patērētāja iekārtu
  energoefektivitāti
  ; |
| --- | --- |

o)

“Energoapgādes pakalpojumu uzņēmums” (EAPU) ir uzņēmums, kurš sniedz
  energoefektivitātes pakalpojumus
  , īsteno energoefektivitātes programmas un citus pasākumus, lai uzlabotu patērētāja iekārtu
  energoefektivitāti
  ;

| p) | “energoaudits” ir sistemātiski īstenota procedūra, kas ļauj adekvāti raksturot faktisko enerģijas patēriņu ēkā, ražotnē u.c.; tā laikā konstatē un aprēķina iespējas rentabli taupīt enerģiju; par audita laikā konstatēto sagatavo ziņojumu; |
| --- | --- |

p)

“energoaudits” ir sistemātiski īstenota procedūra, kas ļauj adekvāti raksturot faktisko enerģijas patēriņu ēkā, ražotnē u.c.; tā laikā konstatē un aprēķina iespējas rentabli taupīt enerģiju; par audita laikā konstatēto sagatavo ziņojumu;

| q) | “baltās apliecības” ir neatkarīgu sertifikācijas iestāžu izsniegtas apliecības, kas apstiprina tirgus dalībnieku pieteiktos enerģijas ietaupījumus, kuri panākti, īstenojot enerģijas gala patēriņa efektivitātes pasākumus; |
| --- | --- |

q)

“baltās apliecības” ir neatkarīgu sertifikācijas iestāžu izsniegtas apliecības, kas apstiprina tirgus dalībnieku pieteiktos enerģijas ietaupījumus, kuri panākti, īstenojot enerģijas gala patēriņa efektivitātes pasākumus;

| r) | “Sabiedriskais sektors” aptver visas valsts pārvaldes iestādes tādā nozīmē, kā tās ir definētas Direktīvas 2004/18/EK

   (16)

  1. panta 9. punktā, kā arī Direktīvas 2004/17/EK

   (17)

  2. panta 1. punktā, un to sniegtos pakalpojumus, kā arī vispārējas nozīmes pakalpojumus; |
| --- | --- |

r)

“Sabiedriskais sektors” aptver visas valsts pārvaldes iestādes tādā nozīmē, kā tās ir definētas Direktīvas 2004/18/EK

   (16)

  1. panta 9. punktā, kā arī Direktīvas 2004/17/EK

   (17)

  2. panta 1. punktā, un to sniegtos pakalpojumus, kā arī vispārējas nozīmes pakalpojumus;

| s) | “Enerģijas ietaupījumu nodrošināšanas līgumi” ir līgumi, uz kuriem pamatojoties enerģijas pakalpojumu uzņēmumi modernizē un uzlabo publiskās ēkas/vispārējas lietošanas objektus, neizmantojot valsts budžeta līdzekļus. Uzņēmumi ir atbildīgi par finansējuma nodrošinājumu un projektu modernizāciju, un saņem izdevumu atlīdzinājumu vairāku gadu laikā, pamatojoties uz modernizācijas rezultātā iegūtajiem enerģijas ietaupījumiem; |
| --- | --- |

s)

“Enerģijas ietaupījumu nodrošināšanas līgumi” ir līgumi, uz kuriem pamatojoties enerģijas pakalpojumu uzņēmumi modernizē un uzlabo publiskās ēkas/vispārējas lietošanas objektus, neizmantojot valsts budžeta līdzekļus. Uzņēmumi ir atbildīgi par finansējuma nodrošinājumu un projektu modernizāciju, un saņem izdevumu atlīdzinājumu vairāku gadu laikā, pamatojoties uz modernizācijas rezultātā iegūtajiem enerģijas ietaupījumiem;

| t) | “Sabiedriskā un privātā sektora sadarbība” ir valsts un privātā sektora sadarbības forma, kas orientēta uz to šajā direktīvā minēto uzdevumu veiksmīgu izpildi, par kuriem parasti atbild valsts sektors. Potenciālie valsts iestāžu līguma partneri var būt privāti uzņēmumi, kas darbojas enerģētikas jomā, t.i., nodarbojas ar energoapgādi vai sniedz citus enerģijas pakalpojumus. |
| --- | --- |

t)

“Sabiedriskā un privātā sektora sadarbība” ir valsts un privātā sektora sadarbības forma, kas orientēta uz to šajā direktīvā minēto uzdevumu veiksmīgu izpildi, par kuriem parasti atbild valsts sektors. Potenciālie valsts iestāžu līguma partneri var būt privāti uzņēmumi, kas darbojas enerģētikas jomā, t.i., nodarbojas ar energoapgādi vai sniedz citus enerģijas pakalpojumus.

II NODAĻA

ENERĢIJAS TAUPĪŠANAS MĒRĶI

4. pants

Vispārīgais mērķis

1.   Dalībvalstis pieņem un izpilda
  saistošus mērķus kopīgiem enerģijas
  ietaupījumiem, kas attiecas uz
  energoefektivitātes
  pakalpojumiem, energoefektivitātes programmām un citiem III pielikumā norādītajiem energoefektivitātes pasākumiem.

2.   
  Mērķi
  ir katru gadu ietaupīt tādu enerģijas daudzumu, kas,
  sākot īstenot direktīvu, pirmajos trīs gados kopā atbilst vismaz 3 %, turpmākajos trīs gados vismaz 4 % un vēl pēc trīs gadiem — vismaz 4,5 %
  no gala patērētājiem sadalītās un/vai pārdotās enerģijas un ko bāzes gadam aprēķina saskaņā ar I pielikumu.
  Šo mērķu
  sasniegšanai īstenoto pasākumu izmaksām nevajadzētu pārsniegt guvumu no tiem.

3.   
  Katra dalībvalsts nosaka programmas un pasākumus energoefektivitātes uzlabošanai.

4.   Pirmos ietaupījumus sadales un/vai mazumtirdzniecības jomā gala patērētājiem saskaņā ar šo mērķi veic pirmajā kalendāra gadā pēc tam, kad šī direktīva būs iestrādāta attiecīgās valsts tiesību aktos. Šie ietaupījumi palielināsies, kumulatīvi piemērojot nākamo gadu mērķus
  līdz 2015. gadam ieskaitot
  .

5.   Enerģijas patēriņu bāzes gadā un citus nosacījumus, piemēram, iepriekšējos gados īstenoto pasākumu ietekmi, aprēķina saskaņā ar I pielikumā noteikto metodi, un ietaupījumus mēra un pārbauda saskaņā ar IV pielikuma pamatnostādnēm. Lai varētu salīdzināt un pārvērst salīdzināmās mērvienībās, jāpiemēro II pielikumā dotie pārrēķina koeficienti.

6.   
  Ja ziņojumi attiecībā uz 19. panta 2. punktu liecina, ka dalībvalsts tie ieviestie pasākumi neveicina energoefektivitātes palielināšanos, kuri ir noteikti saskaņā ar 2. punktu, attiecīgās dalībvalsts pienākums ir ieviest papildu pasākumus šo mērķu sasniegšanai.

7.   Dalībvalstis ieceļ vienu vai vairākas jaunas vai jau esošas neatkarīgas valsts iestādes vai aģentūras, kuru uzdevums ir veikt vispārēju kontroli, atbildēt par 2. punktā noteikto mērķu sasniegšanas mehānisma pārraudzību un šajā nolūkā pārbaudīt ietaupījumus, kas panākti
  energoefektivitātes
  pakalpojumu programmu un citu energoefektivitātes pasākumu,
  tai skaitā atsevišķu dalībvalstu jau pieņemto energoefektivitātes pasākumu
  , darbības rezultātā, kā arī sagatavot ziņojumu.

Daļēji šo uzdevumu veikšanu var uzdot privātiem uzņēmumiem.

8.   
  Ne vēlāk kā divus gadus pirms
  laika posma
  beigām
  , uz kuru attiecas izvirzītie
  mērķi
  , kas minēti 2. punktā, Komisija iesniedz priekšlikumu
  , nosakot jaunus obligātos energoefektivitātes mērķus, kam jāstājas spēkā, beidzoties šim laika posmam
  .

9.   Pēc tam, kad
  šie mērķi
  ir pārskatīts pirmo reizi un par to ir iesniegts ziņojums, Komisija lemj, vai ir jāiesniedz direktīvas priekšlikums, lai, izmantojot “baltās apliecības”, palielinātu energoefektivitāti ar tirgus metožu palīdzību.

10.   
  Komisija gada laikā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā, izmantojot komitoloģiju saskaņā ar 20. pantu, var izstrādāt un pieņemt obligātus un diferencētus valstu mērķus.

Aprēķinot šo procentu likmi, jāņem vērā atsevišķās dalībvalstīs sasniegtais energoefektivitātes līmenis (ņemot vērā arī CO2 emisiju samazināšanos, kas ir panākta energoefektivitātes pasākumu rezultātā).

Kopumā šiem diferencētajiem dalībvalstu mērķiem jāīsteno attiecīgie saistošie trīs gadu mērķi ES līmenī saskaņā ar 2. punktu.

I pielikuma 3. daļu tad vairs nepiemēro.

11.   
  Dalībvalstīm ir jārīkojas, lai izpildītu kopējos ES līmeņa kritērijus un uzlabotu energoefektivitāti visās jomās, kas noteiktas, balstoties uz nozaru energoefektivitātes rādītājiem.

Komisija, saskaņā ar 20. pantā izklāstīto procedūru, saskaņo energoefektivitātes rādītājus un uz tiem balstītos kritērijus, kas attiecas uz V pielikumā uzskaitītajiem energopārveides tirgiem un tirgus segmentiem.

Ne vēlāk kā trīs gadus pēc īstenošanas Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par kritēriju un rādītāju noteikšanas gaitu.

Tiklīdz Komisija kopā ar dalībvalstīm ir saskaņā ar 20. panta izklāstīto procedūru papildinājusi rādītājus V pielikumā uzskaitītajiem energopārveides tirgiem un tirgus segmentiem, dalībvalstis kopā izlemj, vai saskaņā ar 2. punktu izvirzītos mērķus aizstāt ar kritērijiem, ja vien kritēriju izpildes rezultātā ietaupītais enerģijas daudzums atbilst attiecīgajiem obligātajiem mērķiem, kas uzskaitīti 2. punktā.

5. pants

Publiskais iepirkums saistībā ar enerģijas gala patēriņa efektivitāti

1.   Dalībvalstis pieņem un izpilda
  saistošus mērķus
  katru gadu valsts sektorā ietaupīt zināmu daudzumu enerģijas, publiski iepērkot
  energoefektivitātes
  pakalpojumus, īstenojot energoefektivitātes programmas un citus enerģijas gala patēriņa efektivitātes pasākumus.
  Šie mērķi
  var būt pakārtoti 4. panta 1. punktā izvirzītajiem
  vispārīgajiem mērķiem
  , tādējādi
  mērķu
  izpilde valsts sektorā veicina
  vispārējo mērķu
  sasniegšanu.

2.   Valsts sektorā ir
  mērķi
  katru gadu ietaupīt tādu enerģijas daudzumu, kas
  pirmajos trīs gados pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā kopā atbilst
  vismaz
  4,5 %, turpmākajos trīs gados vismaz 5,5 % un vēl pēc trīs gadiem - vismaz 6 %
  no tam sadalītās un/vai pārdotās enerģijas, kura piešķirta un aprēķināta saskaņā ar 4. panta 4. punktu un I pielikumā noteikto metodi. Salīdzināšanai un pārvēršanai primārajā enerģijā piemēro II pielikumā norādītos pārrēķina koeficientus.

3.   Dalībvalstis ieceļ jaunu vai jau esošu organizāciju vai organizācijas, kurām piešķir administratīvas, pārvaldības un īstenošanas pilnvaras, lai sasniegtu
  mērķus
  publiskā iepirkuma jomā, kā arī sniegtu padomus un publiskā iepirkuma pamatnostādnes energoefektivitātes jomā. Šīs var būt tās pašas neatkarīgās valsts iestādes vai aģentūras, kas minētas 4. panta 7. punktā.

4.   Lai sasniegtu
  mērķus
  , kas noteikts saskaņā ar 1. punktu,
  dalībvalstis
  it īpaši
  izmanto
  publiskā iepirkuma pamatnostādnes, lai valsts pārvaldes iestādēm
  uzliktu par pienākumu
  savos investīciju un darbības budžetos un pasākumos iekļaut energoefektivitātes apsvērumus, izmantojot energoapgādes pakalpojumus, energoefektivitātes programmas, kā arī citus energoefektivitātes pasākumus
  un noteikt, ka energoefektivitāte ir vērtējuma kritērijs publiskā pasūtījuma piešķiršanai konkursa kārtībā
  . Ievērojot procedūras, kas noteiktas dalībvalstu un Kopienas normatīvajos aktos, kuri attiecas uz publisko iepirkumu, pamatnostādnes
  attiecas vismaz
  uz šādām prasībām:

| a) | pērkot
  energoefektivitātes
  pakalpojumus un energoefektivitātes pasākumus, izmantot enerģijas taupīšanas finansiālos instrumentus, piemēram, trešās personas līdzfinansējuma piesaistīšanas līgumus un energoefektivitātes līgumus, kuri paredz izmērāmu un iepriekš noteiktu enerģijas ietaupījumu (ieskaitot gadījumus, kad valsts iestādes savu pienākumu veikšanai ir piesaistījušas ārējus pakalpojumu sniedzējus); |
| --- | --- |

a)

pērkot
  energoefektivitātes
  pakalpojumus un energoefektivitātes pasākumus, izmantot enerģijas taupīšanas finansiālos instrumentus, piemēram, trešās personas līdzfinansējuma piesaistīšanas līgumus un energoefektivitātes līgumus, kuri paredz izmērāmu un iepriekš noteiktu enerģijas ietaupījumu (ieskaitot gadījumus, kad valsts iestādes savu pienākumu veikšanai ir piesaistījušas ārējus pakalpojumu sniedzējus);

| b) | iegādāties energoefektīvas iekārtas un transporta līdzekļus katrā iekārtu un transporta līdzekļu kategorijā, atbilstīgos gadījumos izvēloties minimāla aprites cikla izmaksu analīzi vai izmantojot salīdzināmas metodes, lai nodrošinātu rentabilitāti; |
| --- | --- |

b)

iegādāties energoefektīvas iekārtas un transporta līdzekļus katrā iekārtu un transporta līdzekļu kategorijā, atbilstīgos gadījumos izvēloties minimāla aprites cikla izmaksu analīzi vai izmantojot salīdzināmas metodes, lai nodrošinātu rentabilitāti;

| c) | iegādāties tādus izstrādājumus, kas patērē maz enerģijas rezerves laikā, atbilstīgos gadījumos izvēloties minimāla aprites cikla izmaksu analīzi vai izmantojot salīdzināmas metodes, lai nodrošinātu rentabilitāti. |
| --- | --- |

c)

iegādāties tādus izstrādājumus, kas patērē maz enerģijas rezerves laikā, atbilstīgos gadījumos izvēloties minimāla aprites cikla izmaksu analīzi vai izmantojot salīdzināmas metodes, lai nodrošinātu rentabilitāti.

Dalībvalstis publicē pamatnostādnes, ko administratīvās iestādes pieņēmušas attiecībā uz energoefektivitāti publiskajos iepirkumos, un Komisija tās izvērtē pēc tam, kad būs beidzies periods, kura laikā īsteno 2. punktā noteikto mērķi.

5.   Beidzoties laika posmam, uz kuru attiecas
  izvirzītie mērķi
  , Komisija pārskata 2. punktā
  minētos mērķus
  un lemj, vai iesniegt priekšlikumu
  šo mērķu
  izpildes termiņa pagarināšanai vai
  mērķu
  grozīšanai.
  Tajā pašā laikā Komisija novērtēs, cik lietderīgs ir priekšlikums saskaņot pamatnostādnes un pasākumus energoefektivitātes veicināšanai valsts sektorā.

6. pants

Enerģijas gala patēriņa efektivitāte citās nozarēs

Uzņēmumi savā nozarē var noslēgt vienošanās, lai veicinātu enerģijas gala patēriņa efektivitāti.

Uzņēmumi var iesniegt pieteikumu Komisijai, kura 2 mēnešu laikā paziņo, vai attiecīgajā nozarē var noteikt saistošus energotaupības mērķus.

III NODAĻA

ENERĢIJAS GALA PATĒRIŅA EFEKTIVITĀTES UN
  energoefektivitātes
  PAKALPOJUMU VEICINĀŠANA

7. pants

Enerģijas sadale un enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmumi

Dalībvalstis novērš šķēršļus attiecībā uz
  energoefektivitātes pasākumu, energoefektivitātes pakalpojumu
  pieprasījumu
  un ierobežojumiem par to piegādi
  un nodrošina, ka enerģijas sadales un/vai enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmumi, kas pārdod elektrību, gāzi, komunālās apkures pakalpojumus un/vai šķidro kurināmo,
  ogles un motoru degvielu
  :

| a) | tiešā veidā vai ar citu energoapgādes pakalpojumu sniedzēju starpniecību piedāvā un aktīvi veicina energoapgādes pakalpojumus, kas ir neatņemama daļa no enerģijas sadales un/vai pārdošanas
  patērētājiem
  . |
| --- | --- |

a)

tiešā veidā vai ar citu energoapgādes pakalpojumu sniedzēju starpniecību piedāvā un aktīvi veicina energoapgādes pakalpojumus, kas ir neatņemama daļa no enerģijas sadales un/vai pārdošanas
  patērētājiem
  .

| b) | atturas no jebkādām darbībām, kas varētu kavēt
  energoefektivitātes
  pakalpojumu sniegšanu
  un ar tiem saistīto pieprasījumu
  , energoefektivitātes programmas un citus energoefektivitātes pasākumus vai apdraudēt
  energoefektivitātes
  pakalpojumu tirgu un energoefektivitātes pasākumus kopumā.
  Dalībvalstis
  veic vajadzīgos pasākumus, lai atbilstīgos gadījumos apturētu šādas darbības; |
| --- | --- |

b)

atturas no jebkādām darbībām, kas varētu kavēt
  energoefektivitātes
  pakalpojumu sniegšanu
  un ar tiem saistīto pieprasījumu
  , energoefektivitātes programmas un citus energoefektivitātes pasākumus vai apdraudēt
  energoefektivitātes
  pakalpojumu tirgu un energoefektivitātes pasākumus kopumā.
  Dalībvalstis
  veic vajadzīgos pasākumus, lai atbilstīgos gadījumos apturētu šādas darbības;

| c) | 4. panta 7. punktā minētajām iestādēm vai aģentūrām sniedz vajadzīgo informāciju par saviem gala patērētājiem, lai pienācīgi izstrādātu un īstenotu energoefektivitātes programmas, kā arī lai veicinātu
  energoefektivitātes
  pakalpojumus un energoefektivitātes pasākumus. Ievērojot integritāti un konfidencialitāti attiecībā uz informāciju, kas satur komercnoslēpumus, šajā informācijā jāiekļauj vēsturiskas un aktuālas ziņas par gala patērētāju patēriņu, slodzes profilu, patērētāju segmentiem un atbilstīgos gadījumos par patērētāju atrašanās vietu,
  kā arī ievērojot valstu un Eiropas Savienības tiesību aktu prasības attiecībā uz tiešo patērētāju privātās dzīves aizsardzību
  . |
| --- | --- |

c)

4. panta 7. punktā minētajām iestādēm vai aģentūrām sniedz vajadzīgo informāciju par saviem gala patērētājiem, lai pienācīgi izstrādātu un īstenotu energoefektivitātes programmas, kā arī lai veicinātu
  energoefektivitātes
  pakalpojumus un energoefektivitātes pasākumus. Ievērojot integritāti un konfidencialitāti attiecībā uz informāciju, kas satur komercnoslēpumus, šajā informācijā jāiekļauj vēsturiskas un aktuālas ziņas par gala patērētāju patēriņu, slodzes profilu, patērētāju segmentiem un atbilstīgos gadījumos par patērētāju atrašanās vietu,
  kā arī ievērojot valstu un Eiropas Savienības tiesību aktu prasības attiecībā uz tiešo patērētāju privātās dzīves aizsardzību
  .

Dalībvalstis nodrošina pietiekamus stimulus, vienādus konkurences nosacījumus, iespēju vienlīdzību un pārskatāmību tiem uzņēmumiem, kas nav ietverti šajā pantā, lai neatkarīgi piedāvātu un sniegtu enerģijas pakalpojumus.

8. pants

Ietaupījumu īstenošana

1.   Dalībvalstis garantē, ka
  energoefektivitātes
  pakalpojumus, energoefektivitātes programmas vai citus energoefektivitātes pasākumus piedāvā visiem tiesīgajiem patērētājiem, ieskaitot mazos un vidējos uzņēmumus, patērētājus un mazo klientu brīvprātīgas apvienības, kā arī garantē, ka šos
  energoefektivitātes
  pakalpojumus sniedz, programmas un citus pasākumus īsteno pienācīgi kvalificēti uzņēmumi,
  tostarp uzstādītāji
  , energoapgādes pakalpojumu uzņēmumi, padomdevēji un konsultanti energoresursu jomā.

2.   
  Dalībvalstis nodrošina, lai degvielas un satiksmes nozarē tiktu pildītas tās īpašās saistības attiecībā uz energoefektivitāti un energotaupību.

3.   
  Dalībvalsts nodrošina, lai visās enerģētikas nozarēs tiktu pildītas īpašās saistības attiecībā uz energoefektivitāti un energotaupību, ko nosaka, ņemot vērā nozares svarīgumu ekonomikas attīstībā un patēriņa attīstību pēdējo gadu laikā.

9. pants

Informācijas sniegšana un konsultēšana

1.   
  Dalībvalstis nodrošina, ka pastiprināti tiek veicināta informācijas par energoefektivitāti iekļaušana skolu, arodizglītības un universitāšu izglītības, kā arī tālākizglītības un pieaugušo izglītošanas programmās.

2.   
  Dalībvalstīs tiek iedibināti atbilstoši nosacījumi un stimuli tirgus dalībniekiem, lai pastiprināt informācijas plūsmu un konsultācijas par energoefektivitāti enerģijas gala lietotājiem.

3.   
  Dalībvalstis atbalsta šajā direktīvā noteiktos mērķus ar savu valstu informēšanas politikas palīdzību.

10. pants

Līgumu slēgšana

Dalībvalstis pieņem pasākumus, lai atceltu būtiskos ierobežojumus, kas kavē turpmāko tirgus attīstību līgumu jomā, un rada stimulus šāda veida līgumattiecībām.

11. pants

Energoapgādes pakalpojumu sniedzēju kvalifikācija, sertificēšana un akreditēšana

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka tirgus dalībniekiem
  energoefektivitātes pakalpojumu
  nozarē ir pieejama atbilstīga kvalifikācijas noteikšanas, licencēšanas un/vai sertificēšanas sistēma, lai tie varētu saglabāt augstu personāla tehniskās kompetences līmeni, kā arī piedāvāto
  energoefektivitātes
  pakalpojumu kvalitāti un drošumu. Dalībvalstu iestāžu izsniegtie kvalifikāciju, sertificēšanu un akreditēšanu apstiprinošie dokumenti, ja tos pieprasa cita dalībvalsts, ir savstarpēji jāatzīst.

2.   Saskaņā ar 19. pantu dalībvalstis ziņojumos Komisijai iekļauj savu kvalifikācijas, sertificēšanas un/vai licencēšanas sistēmu efektivitātes novērtējumu, kā arī varbūtēju ieteikumu tās saskaņot ES līmenī.

12. pants

Enerģijas taupīšanas finansiālie instrumenti

1.   Dalībvalstis pasludina par spēkā neesošiem vai groza savas valsts normatīvos aktus, kas kavē vai ierobežo finansiālos instrumentus un līgumus, kuru mērķis ir taupīt enerģiju
  energoefektivitātes
  pakalpojumu tirgū, piemēram, trešo personu līdzfinansējuma piesaistīšanas līgumus un energoefektivitātes līgumus.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka 1. punktā minētie instrumenti un līgumi standarta līgumu veidā ir pieejami
  energoefektivitātes
  pakalpojumu un energoefektivitātes pasākumu pircējiem valsts un privātajā sektorā.

13. pants

Pa tīkliem transportējamas enerģijas tarifi un citi noteikumi

Dalībvalstis nodrošina, ka tiek atcelti tarifus regulējošās shēmās iestrādātie stimuli palielināt pārvadītās enerģijas apjomu vai pārdošanu segmentos, kuros pa tīkliem transportējamas enerģijas sadalē ir monopolstāvoklis. To var panākt, ieviešot tādas pārvadīšanas un sadales tarifu struktūras, kurās papildus pārdošanas apjomiem ņemti vērā arī tādi faktori kā apkalpoto klientu skaits, ienākumu maksimālo apjomu piemērošana vai jebkuri citi pasākumi, kam varētu būt tāds pats
  efekts.

14. pants

Fondi un finansēšanas mehānismi

1.   Neskarot Līguma 87. un 88. pantu, dalībvalstis var izveidot fondu vai fondus,
  ar mērķi
  subsidēt energoefektivitātes programmas, kā arī citus energoefektivitātes pasākumus un sekmētu
  energoefektivitātes
  pakalpojumu tirgus attīstību, tostarp energoaudita un enerģijas taupīšanas finansiālo instrumentu veicināšanu, kā arī atbilstīgos gadījumos uzlabotu uzskaiti un informatīvos rēķinus.
  Ja šādus fondus izveido, tie ir jāparedz arī gala patēriņa nozarēm
  , kur ir augstākas pārvades izmaksas vai augstāks risks, un tam jāsekmē
  energoefektivitātes pakalpojumu piedāvātāju tirgus
  darbība.

2.   
  Ja
  fondi
  tiek izveidoti, no tiem var piešķirt
  dotācijas, aizdevumi, finansiālas garantijas un/vai cita veida finansējums, kas garantē rezultātu.

3.   Fondi ir pieejami visiem kvalificētiem
  energoefektivitātes
  pakalpojumu sniedzējiem, energoefektivitātes programmām un citiem energoefektivitātes pasākumiem iekšējā
  energoefektivitātes
  pakalpojumu tirgū, piemēram, EAPU, neatkarīgajiem konsultantiem energoresursu jomā
  un uzstādītājiem
  . Piedāvājumu konkursu organizē pilnīgā saskaņā ar spēkā esošajiem publiskā iepirkuma noteikumiem, vienlaikus nodrošinot, ka fondi nevis konkurē ar komerciāli finansētiem
  energoefektivitātes
  pakalpojumiem, energoefektivitātes programmām un citiem energoefektivitātes pasākumiem, bet gan tos papildina.

4.   
  Veidojamo fondu/veidojamos fondus var finansēt, paaugstinot tarifus un/vai cenas, no enerģētikas jomā iesaistīto dalībnieku iemaksām saskaņā ar 7. pantu, enerģijas nodokli vai arī ar citiem finanšu instrumentiem.

5.   
  Dalībvalstis var sasniegt savus mērķus arī ar energotaupības līgumiem, ar kuriem komercsabiedrībai tiktu deleģēts uzdevums pilnveidot energoiekārtas un pakalpojumus valsts komunālo pakalpojumu komercsabiedrībās, neizmantojot asignētos fondus. Attiecīgā komercsabiedrība būtu atbildīga par finansējuma nodrošināšanu un projekta pilnveidošanu, un tas atmaksātos vairāku gadu laikā no ietaupījumiem, kas rastos pilnveidojumu rezultātā.

15. pants

Energoaudits

Dalībvalstis nodrošina neatkarīgu augstas kvalitātes energoauditu plānus, kas izstrādāti, lai noteiktu iespējamos energoefektivitāti veicinošos pasākumus un
  energoefektivitātes
  pakalpojumu nepieciešamību, kā arī sagatavo to īstenošanu. Auditiem jābūt iespējamiem arī attiecībā uz mazākām dzīvojamām un komercdarbības telpām, kā arī nelielām un vidēji lielām ražošanas telpām un uzņēmumiem, kam ir salīdzinoši augstas darījumu izmaksas;
  ja nepieciešams, īsteno Energoefektivitātes vadības un audita plānu (E2MAS).

16. pants

Enerģijas pārveide un enerģiju patērējošas iekārtas

Ne vēlāk kā divus gadus pēc šīs direktīvas īstenošanas Komisija novērtē, kādā mērā ir panākta un vēl turpmāk ir panākama energoefektivitāte, pārveidojot enerģiju un iekārtas, piemēram, pārejot no individuāliem apkures katliem uz centrālapkuri vai pārejot no fosiliem enerģijas avotiem uz atjaunīgo enerģiju.

Šo novērtējumu dalībvalstis izmanto kā papildu instrumentu, lai panāktu lielākas taupīšanas iespējas un ieguvumus ekoloģijai saistībā ar saviem enerģijas taupīšanas mērķiem.

17. pants

Uzskaite un enerģijas patēriņa informatīvi rēķini

1.   Dalībvalstis
  sadarbībā ar energouzņēmumiem
  nodrošina, ka
  vienmēr, kad tiek izveidots jauns pieslēgums vai ir jānomaina skaitītājs, kā arī vienmēr, kad tas ir tehniski iespējams, finansiāli panākams un proporcionāli iespējamajiem ietaupījumiem,
  pa tīkliem transportējamas
  enerģijas gala
  patērētājus par konkurētspējīgām cenām apgādā ar individuāliem skaitītājiem, kuri precīzi atspoguļo patērētāja faktisko enerģijas patēriņu un faktisko patēriņa laiku.

2.   Dalībvalstis nodrošina to, ka rēķini saprotamā veidā atspoguļots faktiskais patēriņš. Patērētaji
  regulāri saņem rēķinus, lai varētu regulēt savu enerģijas patēriņu.
  Attiecībā uz enerģiju, ko transportē pa tīkliem, atbilstīgos gadījumos maksu par sadali un maksu par enerģiju var iekļaut vienā un tajā pašā rēķinā.

3.   Dalībvalstis
  , sadarbībā ar energouzņēmumiem,
  nodrošina, ka: rēķinos, līgumos, darījuma dokumentos, kvītīs, ko saņem sadales centrālēs, kā arī reklāmas materiālos visi enerģijas sadalītāji un/vai mazumtirgotāji sniedz vai pievieno atsevišķi šādu gala patērētājam domātu informāciju:

| a) | pašreizējās faktiskās cenas un atbilstīgos gadījumos faktisko patēriņu; |
| --- | --- |

a)

pašreizējās faktiskās cenas un atbilstīgos gadījumos faktisko patēriņu;

| b) | atbilstīgos gadījumos – patērētāja pašreizējā enerģijas patēriņa salīdzinājumu ar patēriņu tajā pašā laika posmā iepriekšējā gadā,
  ja nepieciešams veikt korekcijas, piemēram, sakarā ar klimatiskajiem apstākļiem
  ; |
| --- | --- |

b)

atbilstīgos gadījumos – patērētāja pašreizējā enerģijas patēriņa salīdzinājumu ar patēriņu tajā pašā laika posmā iepriekšējā gadā,
  ja nepieciešams veikt korekcijas, piemēram, sakarā ar klimatiskajiem apstākļiem
  ;

| c) | salīdzinājumu ar tādas pašas kategorijas vidējo parastu vai īpaši izraudzītu enerģijas patērētāju
  un ar vidusmēra parastu vai references patērētāju, kas izmanto ekoloģiski visefektīvāko alternatīvo enerģijas veidu
  ; |
| --- | --- |

c)

salīdzinājumu ar tādas pašas kategorijas vidējo parastu vai īpaši izraudzītu enerģijas patērētāju
  un ar vidusmēra parastu vai references patērētāju, kas izmanto ekoloģiski visefektīvāko alternatīvo enerģijas veidu
  ;

| d) | sadalītās vai patērētājiem pārdotās enerģijas ietekmi uz vidi, piemēram, CO2 emisijas.
  Elektroenerģijas ražošanas nozares kontekstā, Direktīvas 2003/54/EK 3. panta 6. punkta b) apakšpunktam ir prioritārs spēks, salīdzinot ar šo nosacījumu; |
| --- | --- |

d)

sadalītās vai patērētājiem pārdotās enerģijas ietekmi uz vidi, piemēram, CO2 emisijas.
  Elektroenerģijas ražošanas nozares kontekstā, Direktīvas 2003/54/EK 3. panta 6. punkta b) apakšpunktam ir prioritārs spēks, salīdzinot ar šo nosacījumu;

| e) | kontaktinformāciju par
  patērētāju apvienībām, energoaģentūrām vai līdzīgām iestādēm
  , tostarp par tīmekļa vietnēm, kur var iegūt informāciju par pieejamiem
  energoefektivitātes
  pakalpojumiem, energoefektivitātes programmām un citiem energoefektivitāti veicinošiem pasākumiem,
  salīdzināmiem tiešo patērētāju profiliem
  , kā arī enerģiju patērējošu iekārtu,
  tostarp visu tirgū pieejamo“4. faktora” iekārtu,
  tehniskās specifikācijas. |
| --- | --- |

e)

kontaktinformāciju par
  patērētāju apvienībām, energoaģentūrām vai līdzīgām iestādēm
  , tostarp par tīmekļa vietnēm, kur var iegūt informāciju par pieejamiem
  energoefektivitātes
  pakalpojumiem, energoefektivitātes programmām un citiem energoefektivitāti veicinošiem pasākumiem,
  salīdzināmiem tiešo patērētāju profiliem
  , kā arī enerģiju patērējošu iekārtu,
  tostarp visu tirgū pieejamo“4. faktora” iekārtu,
  tehniskās specifikācijas.

18. pants

Enerģijas ietaupīšanas mehānismu definīcija

Definējot enerģijas ietaupījumu mehānismus, enerģijai, kas tiek izplatīta un/vai pārdota gala patērētājiem, vērā jāņem plaši izplatīto tehnoloģisko inovāciju, kas saistās ar elektroniskajiem mērījumiem, sniegtos efektivitātes ieguvumus.

IV NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

19. pants

Ziņojuma iesniegšana

1.   Dalībvalstis sniedz ziņojumu Komisijai par vispārējo šīs direktīvas izpildi un īstenošanu
  vienu gadu pēc šīs direktīvas īstenošanas.
  Ziņojumā ietver informāciju par veiktajiem vai plānotajiem pasākumiem, tostarp enerģijas pakalpojumu sniedzēju kvalifikāciju, sertifikāciju un/vai akreditāciju,
  kā arī par augsupejošas sistēmas pielietošanu
  . Tajā ietver arī informāciju par enerģētisko auditu plāniem, finansiālo instrumentu pielietošanu enerģijas taupīšanai, patēriņa uzskaites uzlabošanu un informatīvajiem rēķiniem. Jāiekļauj arī informāciju par paredzamo ietekmi un pasākumu finansēšanu.

2.   Ne vēlāk kā
  līdz 2009. gada 1. oktobrim
  un turpmāk reizi trijos gados līdz
  2015.
   gadam ieskaitot dalībvalstis iesniedz Komisijai ziņojumu par panākumiem 4. panta 1. punktā noteiktā valsts
  enerģijas taupīšanas mērķu
  izpildē, par 5. panta 1. punktā noteiktā sabiedriskā sektora
  mērķu
  izpildē un par 7. panta a) punktā noteikto
  energoefektivitātes
  pakalpojumu attīstību. Pienācīgi jāprecizē un jāaprēķina iepriekšējo gadu pasākumu ietekme, kuri ņemti vērā, aprēķinot ietaupījumus. Šādi jāturpina, līdz ir iesniegts ziņojums par 4. un 5. pantā noteiktā mērķa pēdējo gadu.

3.   Pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem, Komisija novērtē, kā dalībvalstīm sokas ar savu valsts mēroga mērķu izpildi. Komisija pirmo reizi publicē secinājumus ziņojumā ne vēlāk kā
  četrus gadus
  pēc šīs direktīvas
  īstenošanas
  un turpmāk katrus trīs gadus. Ja nepieciešams, atbilstīgos gadījumos šim ziņojumam pievieno priekšlikumus Eiropas Parlamentam un Padomei par papildu pasākumiem.
  Komisija nodrošina, lai notiek dalībvalstu pieredzes apmaiņa par labāko energotaupības praksi.

4.   
  Ne vēlāk, kā divus gadus pēc šīs direktīvas īstenošanas Komisija publicē izmaksu un ieguvumu izvērtējumu, kurā analizē saikni starp ES standartiem, tiesību aktiem, koncepcijām un pasākumiem saistībā ar enerģijas gala patēriņa efektivitāti.

20. pants

Komitejas procedūra

1.   
  Komisijai palīdz komiteja.

2.   
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   
  Komiteja pieņem savu reglamentu.

21. pants

Atcelšana

Direktīvu 93/76/EEK atceļ ar dienu, kad šī direktīva stājas spēkā 24. pantā norādītajā kārtībā.

22. pants

Pārņemšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai vēlākais līdz 2006. gada 1. jūnijam izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis nosūta Komisijai administratīvo aktu tekstu, kā arī atbilstības tabulu, kurā norādīta tekstu atbilsme direktīvai.

Kad dalībvalstis pieņem minētos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā šāda atsauce izdarāma.

2.   Dalībvalstis nosūta Komisijai to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

23. pants

Turpmākie tiesību akti

Komisija līdz 2007. gada 1. janvārim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu par jaunu direktīvu, kas vispusīgi aptver energoefektivitātes veicināšanu un enerģijas pakalpojumus kurināmā un transporta sektorā.

24. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

25. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)   OV C 120, 20.5.2005., 115. lpp.

1

(2)   OV C 318, 22.12.2004., 19. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 7. jūnija Nostāja.

3

Eiropas Parlamenta 2005. gada 7. jūnija Nostāja.

(4)  Zaļā grāmata “Ceļā uz Eiropas stratēģiju enerģijas piegādē” (KOM(2000) 0769).

4

(5)  OV L 176, 15.7.2003., 37. lpp.
  Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu 2004/85/EK (
  OV L 236, 7.7.2004., 10. lpp.).

5

Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu 2004/85/EK (

(6)  OV L 176, 15.7.2003., 57. lpp.

6

(7)  Iekšējā enerģijas tirgus izveidošana. Pirmais ziņojums par salīdzinošo novērtēšanu. Eiropas Komisija, 2002.

7

(8)  OV C 394, 17.12.1998., 1. lpp.

8

(9)  OV C 343, 5.12.2001., 190. lpp.

9

(10)  Padomes secinājumi. Biļetens 5-2000, 1.4.41. punkts.

10

(11)  OV L 237, 22.9.1993., 28. lpp.

11

(12)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

12

(13)  OV L 1, 4.1.2003., 65. lpp.

13

(14)  OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp. Grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/101/EK (OV L 338, 13.11.2004., 18. lpp.).

14

(15)  OV L 257, 10.10.1996., 26. lpp. Jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

15

(16)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīva 2004/18/EK par procedūru koordinēšanu būvdarbu valsts līgumu, piegāžu valsts līgumu un valsts pakalpojumu līgumu piešķiršanai (

  OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.). Direktīvā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1874/2004 (OV L 326, 29.10.2004., 17. lpp.).

16

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīva 2004/18/EK par procedūru koordinēšanu būvdarbu valsts līgumu, piegāžu valsts līgumu un valsts pakalpojumu līgumu piešķiršanai (

(17)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīva 2004/17/EK, ar ko koordinē līgumu piešķiršanas procedūras ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarē (

  OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp.). Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1874/2004.

17

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīva 2004/17/EK, ar ko koordinē līgumu piešķiršanas procedūras ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarē (

I PIELIKUMS

GALA PATĒRIŅA EFEKTIVITĀTES MĒRĶU APRĒĶINĀŠANAS METODE

Šīs direktīvas 4. un 5. pantā noteiktos dalībvalstu mērķus aprēķina, izmantojot šādu metodi:

| 1. | Dalībvalstis aprēķina vidējo aritmētisko no savas valsts kopējā enerģijas gala patēriņa, par kuru ir pieejami oficiāli dati pēdējos piecos kalendāra gados pirms šīs direktīvas īstenošanas.
  Pamatojoties uz šo vērtību, aprēķina iegūstamo energotaupību. Datus izmanto
  visā šīs direktīvas darbības laikā. Šie dati atspoguļo šajā periodā gala patērētājiem sadalītās vai pārdotās enerģijas daudzumu, kas nav koriģēts, ņemot vērā grāddienas, strukturālas izmaiņas vai ražošanas izmaiņas; |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis aprēķina vidējo aritmētisko no savas valsts kopējā enerģijas gala patēriņa, par kuru ir pieejami oficiāli dati pēdējos piecos kalendāra gados pirms šīs direktīvas īstenošanas.
  Pamatojoties uz šo vērtību, aprēķina iegūstamo energotaupību. Datus izmanto
  visā šīs direktīvas darbības laikā. Šie dati atspoguļo šajā periodā gala patērētājiem sadalītās vai pārdotās enerģijas daudzumu, kas nav koriģēts, ņemot vērā grāddienas, strukturālas izmaiņas vai ražošanas izmaiņas;

| 2. | Enerģijas taupīšanas
  mērķus aprēķina
  , pamatojoties uz
  vidējo enerģijas patēriņu piecu gadu laikā
  , un tos izsaka absolūtos lielumos GWh vai tiem ekvivalentos, izmantojot II pielikumā sniegtos pārrēķina koeficientus.
  Šī metode ir atkarīga no IKP pieauguma; |
| --- | --- |

2.

Enerģijas taupīšanas
  mērķus aprēķina
  , pamatojoties uz
  vidējo enerģijas patēriņu piecu gadu laikā
  , un tos izsaka absolūtos lielumos GWh vai tiem ekvivalentos, izmantojot II pielikumā sniegtos pārrēķina koeficientus.
  Šī metode ir atkarīga no IKP pieauguma;

| 3. | Enerģijas ietaupījumu
  pēc direktīvas stāšanās spēkā
  , kas radies, pateicoties energoefektivitātes pasākumiem, kuri uzsākti iepriekšējā gadā
  un kuriem ir paliekoša iedarbība
  , bet ne agrāk par
  2000
  . gadu, var ņemt vērā, aprēķinot ikgadējos ietaupījumus. Šiem enerģijas ietaupījumiem jābūt izmērāmiem un pārbaudāmiem saskaņā ar šīs direktīvas IV pielikumā izklāstītajām pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

3.

Enerģijas ietaupījumu
  pēc direktīvas stāšanās spēkā
  , kas radies, pateicoties energoefektivitātes pasākumiem, kuri uzsākti iepriekšējā gadā
  un kuriem ir paliekoša iedarbība
  , bet ne agrāk par
  2000
  . gadu, var ņemt vērā, aprēķinot ikgadējos ietaupījumus. Šiem enerģijas ietaupījumiem jābūt izmērāmiem un pārbaudāmiem saskaņā ar šīs direktīvas IV pielikumā izklāstītajām pamatnostādnēm.

II PIELIKUMS

PRIMĀRĀS ENERĢIJAS SATURS ATSEVIŠĶOS DEGVIELAS VEIDOS GALA PATĒRĒTĀJIEM — PĀRRĒĶINU TABULA

| Enerģētikas produkts | kJ (neto siltumietilpība) | kg naftas ekvivalenta (neto siltumietilpība) | kWh (neto siltumietilpība) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 kg koksa | 28 500 | 0,676 | 7,917 |
| 1 kg akmeņogļu | 17 200 — 30 700 | 0,411 — 0,733 | 4,778 — 8,528 |
| 1 kg brūnogļu brikešu | 20 000 | 0,478 | 5,556 |
| 1 kg melnā lignīta | 10 500 — 21 000 | 0,251 — 0,502 | 2,917 — 5,833 |
| 1 kg brūnogļu | 5 600 — 10 500 | 0,134 — 0,251 | 1,556 — 2,917 |
| 1 kg degslāpekļa | 8 000 — 9 000 | 0,191 — 0,215 | 2,222 — 2,500 |
| 1 kg kūdras | 7 800 — 13 800 | 0,186 — 0,330 | 2,167 — 3,833 |
| 1 kg dīzeļdegvielas atlikuma (smagā dīzeļdegviela) | 40 000 | 0,955 | 11,111 |
| 1 kg vieglās destilētās degvielas | 42 300 | 1,010 | 11,750 |
| 1 kg benzīna (petrolejas) | 44 000 | 1,051 | 12,222 |
| 1 kg parafīna | 40 000 | 0,955 | 11,111 |
| 1 kg sašķidrinātās naftas gāzes | 46 000 | 1,099 | 12,778 |
| 1 kg dabasgāzes (1) | 47 200 | 1,126 | 13,10 |
| 1 kg sašķidrinātās dabasgāzes | 45 190 | 1,079 | 12,553 |
| 1 kg malkas (mitrums 25 %) (2) | 13 800 | 0,330 | 3,833 |
| 1 kg granulu / malkas brikešu | 16 800 | 0,401 | 4,667 |
| 1 kg atkritumu | 7 400 — 10 700 | 0,177 — 0,256 | 2,056 — 2,972 |
| 1 MJ atvasināta siltuma | 1 000 | 0,024 | 278 |
| 1 kWh elektroenerģijas | 3 600 | 0,086 | 2,5
   (3) |

Enerģētikas produkts

kJ (neto siltumietilpība)

kg naftas ekvivalenta (neto siltumietilpība)

kWh (neto siltumietilpība)

1 kg koksa

28 500

0,676

7,917

1 kg akmeņogļu

17 200 — 30 700

0,411 — 0,733

4,778 — 8,528

1 kg brūnogļu brikešu

20 000

0,478

5,556

1 kg melnā lignīta

10 500 — 21 000

0,251 — 0,502

2,917 — 5,833

1 kg brūnogļu

5 600 — 10 500

0,134 — 0,251

1,556 — 2,917

1 kg degslāpekļa

8 000 — 9 000

0,191 — 0,215

2,222 — 2,500

1 kg kūdras

7 800 — 13 800

0,186 — 0,330

2,167 — 3,833

1 kg dīzeļdegvielas atlikuma (smagā dīzeļdegviela)

40 000

0,955

11,111

1 kg vieglās destilētās degvielas

42 300

1,010

11,750

1 kg benzīna (petrolejas)

44 000

1,051

12,222

1 kg parafīna

40 000

0,955

11,111

1 kg sašķidrinātās naftas gāzes

46 000

1,099

12,778

1 kg dabasgāzes (1)

47 200

1,126

13,10

1 kg sašķidrinātās dabasgāzes

45 190

1,079

12,553

1 kg malkas (mitrums 25 %) (2)

13 800

0,330

3,833

1 kg granulu / malkas brikešu

16 800

0,401

4,667

1 kg atkritumu

7 400 — 10 700

0,177 — 0,256

2,056 — 2,972

1 MJ atvasināta siltuma

1 000

0,024

278

1 kWh elektroenerģijas

3 600

0,086

2,5
   (3)

---

(1)  93,0 % metāna

(2)  Dalībvalstis var piemērot citas vērtības atkarībā no malkas veida, ko visvairāk lieto attiecīgajā dalībvalstī.

(3)  Attiecībā uz elektrības ietaupījumu kWh dalībvalstis var piemērot iepriekšnoteiktu koeficientu 2,5, kas atspoguļo aplēstos 40 % no vidējās ES ražošanas efektivitātes mērķa perioda laikā. Avots: Eurostat

III PIELIKUMS

PIEMĒROTAS ENERGOEFEKTIVITĀTES PROGRAMMAS UN CITI ENERGOEFEKTIVITĀTES PASĀKUMI

Šajā pielikumā ir sniegti piemēri, kā izstrādāt un īstenot energoefektivitātes programmas un citus energoefektivitātes pasākumus. Lai tos varētu ņemt vērā, tiecoties uz 4. un 5. pantā noteiktajiem energotaupības mērķiem,
  energoefektivitātes
  pakalpojumos, energoefektivitātes programmās un citos energoefektivitātes pasākumos jāietver darbības, kas patiešām rada izmērāmus ietaupījumus, kuri samazina enerģijas patēriņu, nepalielinot ietekmi uz vidi.
  Energoefektivitātes
  pakalpojumiem, energoefektivitātes programmām un citiem energoefektivitātes pasākumiem jābūt rentabliem un iespēja tos sniegt un īstenot jānodrošina visiem sertificētiem, kvalificētiem un/vai licencētiem
  energoefektivitātes
  pakalpojumu sniedzējiem, energoefektivitātes programmām un
  energoefektivitāti veicinošai aparatūrai
  , kā arī citiem energoefektivitātes pasākumiem. Šis saraksts nav pilnīgs, taču var sniegt ierosmi.

| 1. | Jomas, kurās var noteikt un īstenot energoefektivitātes programmas un citus energoefektivitātes pasākumus:






  a) | apkure un dzesēšana (piemēram,
  siltumsūkņi,
  jauni, efektīvi apkures katli, komunālās apkures/dzesēšanas sistēmu iekārtošana/efektīva atjaunošana utt.); |
| --- | --- | --- |

1.

Jomas, kurās var noteikt un īstenot energoefektivitātes programmas un citus energoefektivitātes pasākumus:

a)

apkure un dzesēšana (piemēram,
  siltumsūkņi,
  jauni, efektīvi apkures katli, komunālās apkures/dzesēšanas sistēmu iekārtošana/efektīva atjaunošana utt.);

| b) | mobilitāte (piemēram, degvielu taupoši motori, hibrīdi transporta līdzekļi, elektriskās automašīnas, trolejbusi, tramvaji, pazemes transporta sistēma, preču vilcieni, smago sliežu transports); |
| --- | --- |

b)

mobilitāte (piemēram, degvielu taupoši motori, hibrīdi transporta līdzekļi, elektriskās automašīnas, trolejbusi, tramvaji, pazemes transporta sistēma, preču vilcieni, smago sliežu transports);

| c) | koģenerācija, kas jāveicina, sākot no zemākā iespējamā līmeņa, lai nodrošinātu maksimāli iespējamo enerģijas avotu termodinamisko ekspluatāciju. Jāveicina elektroenerģijas tīklu pārveidošana, lai tādējādi saražoto elektroenerģiju varētu iepludināt sadales sistēmā; |
| --- | --- |

c)

koģenerācija, kas jāveicina, sākot no zemākā iespējamā līmeņa, lai nodrošinātu maksimāli iespējamo enerģijas avotu termodinamisko ekspluatāciju. Jāveicina elektroenerģijas tīklu pārveidošana, lai tādējādi saražoto elektroenerģiju varētu iepludināt sadales sistēmā;

| d) | izolācija un ventilācija (piemēram, sienu un jumtu siltināšana, divkāršs/trīskāršs logu stiklojums utt.); |
| --- | --- |

d)

izolācija un ventilācija (piemēram, sienu un jumtu siltināšana, divkāršs/trīskāršs logu stiklojums utt.);

| e) | uzlabojumi ēku ārējā konstrukcijā un struktūrā, kuru mērķis ir panākt komforta līmeni vasarā, patērējot ļoti maz enerģijas vai to nepatērējot nemaz, piemēram, tehnoloģijas, kas kontrolē siltuma un saules radiācijas plūsmas (labāka sienu siltumizolācija, neliela izstarošanas spēja un saules staru iedarbību regulējošs stiklojums, ventilējami jumti ar aizsardzību pret starojumu), tehnoloģijas ēku pievienošanai vasarā pie vides avotiem, kam ir zema temperatūra (savienošana ar zemi caur gaisa vai ūdens cirkulācijas sistēmu, ventilācija naktīs ar palielinātu termisko masu); Uzlabojumi ēku ārējā konstrukcijā un struktūrā, kuru mērķis ir panākt komforta līmeni ziemā (necaurlaidīgaka sienu, jumta un pagrabu siltumizolācija, logu rāmji ar nelielu caurlaidību un infiltrāciju, stiklojums ar nelielu emisijas spēju); |
| --- | --- |

e)

uzlabojumi ēku ārējā konstrukcijā un struktūrā, kuru mērķis ir panākt komforta līmeni vasarā, patērējot ļoti maz enerģijas vai to nepatērējot nemaz, piemēram, tehnoloģijas, kas kontrolē siltuma un saules radiācijas plūsmas (labāka sienu siltumizolācija, neliela izstarošanas spēja un saules staru iedarbību regulējošs stiklojums, ventilējami jumti ar aizsardzību pret starojumu), tehnoloģijas ēku pievienošanai vasarā pie vides avotiem, kam ir zema temperatūra (savienošana ar zemi caur gaisa vai ūdens cirkulācijas sistēmu, ventilācija naktīs ar palielinātu termisko masu); Uzlabojumi ēku ārējā konstrukcijā un struktūrā, kuru mērķis ir panākt komforta līmeni ziemā (necaurlaidīgaka sienu, jumta un pagrabu siltumizolācija, logu rāmji ar nelielu caurlaidību un infiltrāciju, stiklojums ar nelielu emisijas spēju);

| f) | karstā ūdens apgāde (piemēram, jaunu iekārtu uzstādīšana, tieša un efektīva telpu apsildes izmantošana, veļasmašīnas utt.); |
| --- | --- |

f)

karstā ūdens apgāde (piemēram, jaunu iekārtu uzstādīšana, tieša un efektīva telpu apsildes izmantošana, veļasmašīnas utt.);

| g) | apgaismojums (piemēram, jaunas, efektīvas spuldzes un balasti, digitālas kontroles sistēmas,
  kustību detektoru izmantošana 24 stundu apgaismojuma vietā komercdarbības ēkās
  utt.); |
| --- | --- |

g)

apgaismojums (piemēram, jaunas, efektīvas spuldzes un balasti, digitālas kontroles sistēmas,
  kustību detektoru izmantošana 24 stundu apgaismojuma vietā komercdarbības ēkās
  utt.);

| h) | ēdienu gatavošana un saldēšana (piemēram, jaunas, efektīvas iekārtas, siltuma reģenerācijas sistēmas utt.); |
| --- | --- |

h)

ēdienu gatavošana un saldēšana (piemēram, jaunas, efektīvas iekārtas, siltuma reģenerācijas sistēmas utt.);

| i) | citas ierīces un aparatūra (piemēram,
  apvienotā apkures un enerģijas aparatūra, novatoriskas tehnoloģijas kā individuālie tālvadības

  AMM

  patēriņa mērīšanas instrumenti
  , jaunas, efektīvas iekārtas, laika kontrole optimālam enerģijas patēriņam, rezerves jaudas zudumu
  samazināšana, ierīču ar rezerves jaudas zudumu skaita samazināšana,
  utt.); |
| --- | --- |

i)

citas ierīces un aparatūra (piemēram,
  apvienotā apkures un enerģijas aparatūra, novatoriskas tehnoloģijas kā individuālie tālvadības

  AMM

  patēriņa mērīšanas instrumenti
  , jaunas, efektīvas iekārtas, laika kontrole optimālam enerģijas patēriņam, rezerves jaudas zudumu
  samazināšana, ierīču ar rezerves jaudas zudumu skaita samazināšana,
  utt.);

| j) | preču ražošanas procesi (piemēram, efektīvāka saspiestā gaisa, kondensāta, kā arī slēdžu un vārstu izmantošana, automātisku un integrētu sistēmu izmantošana, efektīvi rezerves režīmi utt.); |
| --- | --- |

j)

preču ražošanas procesi (piemēram, efektīvāka saspiestā gaisa, kondensāta, kā arī slēdžu un vārstu izmantošana, automātisku un integrētu sistēmu izmantošana, efektīvi rezerves režīmi utt.);

| k) | dzinēji un transmisijas (piemēram, plašāka elektronisko kontroliekārtu lietošana, mainīga ātruma transmisijas, integrētas lietojumprogrammas, frekvences pārveidotāji utt.); |
| --- | --- |

k)

dzinēji un transmisijas (piemēram, plašāka elektronisko kontroliekārtu lietošana, mainīga ātruma transmisijas, integrētas lietojumprogrammas, frekvences pārveidotāji utt.);

| l) | ventilatori, ātruma transmisijas un ventilācija (piemēram, jaunas ierīces/sistēmas, dabīgās ventilācijas izmantošana utt.); |
| --- | --- |

l)

ventilatori, ātruma transmisijas un ventilācija (piemēram, jaunas ierīces/sistēmas, dabīgās ventilācijas izmantošana utt.);

| m) | pieprasījuma un piedāvājuma vadība (piemēram, slodzes vadība, maksimumslodzes ierobežošanas kontrolsistēmas utt.); |
| --- | --- |

m)

pieprasījuma un piedāvājuma vadība (piemēram, slodzes vadība, maksimumslodzes ierobežošanas kontrolsistēmas utt.);

| n) | izglītošana par energoefektivitātes pasākumiem un energotaupību darbavietā; |
| --- | --- |

n)

izglītošana par energoefektivitātes pasākumiem un energotaupību darbavietā;

| o) | pasākumi, lai gala patērētājs no fosilās enerģijas pārietu uz atjaunīgo enerģiju; |
| --- | --- |

o)

pasākumi, lai gala patērētājs no fosilās enerģijas pārietu uz atjaunīgo enerģiju;

| p) | izmantotie transporta veidi, piemēram,






  — | subsidēts finansējums par energoefektīvu transporta līdzekļu iegādi/izpirkumnomu; |
| --- | --- | --- |

p)

izmantotie transporta veidi, piemēram,

—

subsidēts finansējums par energoefektīvu transporta līdzekļu iegādi/izpirkumnomu;

| — | stimuli transporta flotes transportlīdzekļu vadītājiem samazināt degvielas patēriņu vienā braucienā/dienā/nedēļā/mēnesī utt.; |
| --- | --- |

—

stimuli transporta flotes transportlīdzekļu vadītājiem samazināt degvielas patēriņu vienā braucienā/dienā/nedēļā/mēnesī utt.;

| — | energoefektivitāti veicinoši pārveidojumi transporta līdzekļiem, piemēram, plūdlīnijas formas piešķiršana smagkravas automobiļiem, digitalizētas degvielas patēriņa uzskaites sistēmas, riepu spiediena monitori; |
| --- | --- |

—

energoefektivitāti veicinoši pārveidojumi transporta līdzekļiem, piemēram, plūdlīnijas formas piešķiršana smagkravas automobiļiem, digitalizētas degvielas patēriņa uzskaites sistēmas, riepu spiediena monitori;

| — | kursi ekonomiskā transportlīdzekļu vadīšanā ar izmērāmu paveiktā darba pārbaudi; |
| --- | --- |

—

kursi ekonomiskā transportlīdzekļu vadīšanā ar izmērāmu paveiktā darba pārbaudi;

| — | transportlīdzekļu energoefektivitātes audits, piemēram, attiecībā uz riepām, izplūdes gāzēm, jumta bagāžas novietnēm utt.; |
| --- | --- |

—

transportlīdzekļu energoefektivitātes audits, piemēram, attiecībā uz riepām, izplūdes gāzēm, jumta bagāžas novietnēm utt.;

| — | trešo personu, tostarp transporta uzņēmumu, līdzfinansējuma piesaistīšanas projekti, lai samazinātu izlietotās enerģijas daudzumu; |
| --- | --- |

—

trešo personu, tostarp transporta uzņēmumu, līdzfinansējuma piesaistīšanas projekti, lai samazinātu izlietotās enerģijas daudzumu;

| — | pasākumi, lai ieviestu eļļas ar augstām eļļošanas īpašībām un autoriepas ar nelielu pretestību; |
| --- | --- |

—

pasākumi, lai ieviestu eļļas ar augstām eļļošanas īpašībām un autoriepas ar nelielu pretestību;

| q) | pasākumi, lai notiktu pārēja uz transportlīdzekļiem, kas darbināmi ar biodegvielu; |
| --- | --- |

q)

pasākumi, lai notiktu pārēja uz transportlīdzekļiem, kas darbināmi ar biodegvielu;

| r) | pasākumi visa transporta efektivitātes paaugstināšanai; pasākumi, kas veicina sabiedriskā transporta izmantošanu; |
| --- | --- |

r)

pasākumi visa transporta efektivitātes paaugstināšanai; pasākumi, kas veicina sabiedriskā transporta izmantošanu;

| s) | optimizācijas un kontroles tehnoloģijas (piemēram, ēku vadības sistēma, apgaismojuma vadības sistēma, vadība, ņemot vērā laika apstākļu prognozes utt.); |
| --- | --- |

s)

optimizācijas un kontroles tehnoloģijas (piemēram, ēku vadības sistēma, apgaismojuma vadības sistēma, vadība, ņemot vērā laika apstākļu prognozes utt.);

| t) | citu transporta veidu izmantošana, programmas, kas piedāvā, piemēram:






  — | no automašīnām brīvas mājas/biroju ēkas, iedzīvotājiem/strādājošiem tādējādi liekot izmantot, piemēram, divriteni, sabiedriskā transporta abonementu, atvieglotas iespējas izmantot īrētas automašīnas utt.; |
| --- | --- | --- |

t)

citu transporta veidu izmantošana, programmas, kas piedāvā, piemēram:

—

no automašīnām brīvas mājas/biroju ēkas, iedzīvotājiem/strādājošiem tādējādi liekot izmantot, piemēram, divriteni, sabiedriskā transporta abonementu, atvieglotas iespējas izmantot īrētas automašīnas utt.;

| — | dienās, kad vienojas nelietot automašīnas
  ; |
| --- | --- |

—

dienās, kad vienojas nelietot automašīnas
  ;

| — | “atteikšanos no ieguldītā” — automašīnu lietotāji atsakās no īpašumtiesībām uz automašīnu, pretī par samazinātu maksu saņemot alternatīvu pārvietošanās iespēju, piemēram, divriteni, sabiedriskā transporta abonementu, atvieglotas iespējas izmantot īrētas automašīnas utt.; |
| --- | --- |

—

“atteikšanos no ieguldītā” — automašīnu lietotāji atsakās no īpašumtiesībām uz automašīnu, pretī par samazinātu maksu saņemot alternatīvu pārvietošanās iespēju, piemēram, divriteni, sabiedriskā transporta abonementu, atvieglotas iespējas izmantot īrētas automašīnas utt.;

| — | automašīnu stāvvietas netālu no sabiedriskā transporta pieturvietām (“atstāj un brauc” (park and ride) sistēmas); |
| --- | --- |

—

automašīnu stāvvietas netālu no sabiedriskā transporta pieturvietām (“atstāj un brauc” (park and ride) sistēmas);

| — | koncepcijas un pasākumi, kas samazina transporta nepieciešamību; |
| --- | --- |

—

koncepcijas un pasākumi, kas samazina transporta nepieciešamību;

| — | koncepcijas un pasākumi, kas veicina sabiedriskā transporta izmantošanu; |
| --- | --- |

—

koncepcijas un pasākumi, kas veicina sabiedriskā transporta izmantošanu;

| — | koncepcijas un pasākumi, kas veicina preču transportēšanu pa dzelzceļu; |
| --- | --- |

—

koncepcijas un pasākumi, kas veicina preču transportēšanu pa dzelzceļu;

| u) | vislabākā risinajuma principa ieviešana, etalonuzdevumu pieņemšana vai valstu energoetiķešu ieviešana. |
| --- | --- |

u)

vislabākā risinajuma principa ieviešana, etalonuzdevumu pieņemšana vai valstu energoetiķešu ieviešana.

| 2. | Piemēroti horizontālie pasākumi
  Mērķtiecīgus horizontālus pasākumus uzskata par piemērotiem, ja enerģijas ietaupījumu var nepārprotami izmērīt un pārbaudīt saskaņā ar šīs direktīvas IV pielikumā izklāstītajām pamatnostādnēm. Šajos pasākumos ietilpst (saraksts nav pilnīgs):






  — | noteikumi, nodokļi u.c., kuru mērķis ir pirmām kārtām samazināt enerģijas gala patēriņu; |
| --- | --- | --- |

2.

Piemēroti horizontālie pasākumi

Mērķtiecīgus horizontālus pasākumus uzskata par piemērotiem, ja enerģijas ietaupījumu var nepārprotami izmērīt un pārbaudīt saskaņā ar šīs direktīvas IV pielikumā izklāstītajām pamatnostādnēm. Šajos pasākumos ietilpst (saraksts nav pilnīgs):

—

noteikumi, nodokļi u.c., kuru mērķis ir pirmām kārtām samazināt enerģijas gala patēriņu;

| — | standarti un normas, kuru mērķis ir pirmām kārtām palielināt preču un pakalpojumu energoefektivitāti; |
| --- | --- |

—

standarti un normas, kuru mērķis ir pirmām kārtām palielināt preču un pakalpojumu energoefektivitāti;

| — | kampaņas, kas popularizē energoefektivitāti un energoefektivitātes pasākumus. |
| --- | --- |

—

kampaņas, kas popularizē energoefektivitāti un energoefektivitātes pasākumus.

IV PIELIKUMS

ENERĢIJAS IETAUPĪJUMU UZSKAITES UN PĀRBAUDES PAMATNOSTĀDNES

| 1. | Enerģijas ietaupījuma uzskaite
  Enerģijas ietaupījumu nosaka, novērtējot un/vai mērot enerģijas izlietojumu,
  ja pasākumu īsteno un bez tā īstenošanas
  , piemērojot korekciju un normalizāciju attiecībā uz neraksturīgiem apstākļiem, kas parasti ietekmē enerģijas patēriņu. Tie var atšķirties laika gaitā. Šādus apstākļus var radīt iespējamā ietekme, ko izraisa viens vai vairāki ticami iemesli (saraksts nav pilnīgs):






  — | laika apstākļi, piemēram, grāddienas; |
| --- | --- | --- |

1.

Enerģijas ietaupījuma uzskaite

Enerģijas ietaupījumu nosaka, novērtējot un/vai mērot enerģijas izlietojumu,
  ja pasākumu īsteno un bez tā īstenošanas
  , piemērojot korekciju un normalizāciju attiecībā uz neraksturīgiem apstākļiem, kas parasti ietekmē enerģijas patēriņu. Tie var atšķirties laika gaitā. Šādus apstākļus var radīt iespējamā ietekme, ko izraisa viens vai vairāki ticami iemesli (saraksts nav pilnīgs):

—

laika apstākļi, piemēram, grāddienas;

| — | izmantošanas biežums; |
| --- | --- |

—

izmantošanas biežums;

| — | darba laiks ēkās, kas nav dzīvojamās ēkas; |
| --- | --- |

—

darba laiks ēkās, kas nav dzīvojamās ēkas;

| — | uzstādīto iekārtu izmantošanas intensitāte (iekārtas caurlaide); |
| --- | --- |

—

uzstādīto iekārtu izmantošanas intensitāte (iekārtas caurlaide);

| — | iekārtu un transporta līdzekļu izmantošana pēc grafika; |
| --- | --- |

—

iekārtu un transporta līdzekļu izmantošana pēc grafika;

| — | saistība ar citām iekārtām. |
| --- | --- |

—

saistība ar citām iekārtām.

Mērot enerģijas ietaupījumus, kas noteikti 4. 
  un 5.
   pantā, jāizmanto augšupejošs modelis. Tas nozīmē, ka enerģijas ietaupījums, kas panākts ar specifiska
  energoefektivitātes
  pakalpojuma palīdzību vai lietojot specifisku energoefektivitātes programmu, pasākumu vai projektu, jāizsaka kilovatstundās (kWh), džoulos (J) vai naftas ekvivalenta kilogramos (kgoe) un jāpieskaita enerģijas ietaupījumiem no citiem specifiskiem pakalpojumiem, programmām, pasākumiem vai projektiem. Šīs direktīvas 4. panta 7. punktā minētās ieceltās valsts iestādes vai aģentūras ir atbildīgas par to, lai enerģijas ietaupījumu neuzskaitītu divkārši, kas var gadīties, ja apvieno energoefektivitātes pasākumus.

Komitejas uzdevums saskaņā ar 20. pantu ir izstrādāt skaidru, pārskatāmu un nebirokrātisku Eiropas mērogā saskaņotu augšupejošu sistēmu un nodrošināt tās īstenošanu gada laikā no direktīvas stāšanās spēkā.

Šai sistēmai vajadzētu balstīties uz augšupejošām sistēmām, kuras dažās valstīs jau ir izstrādātas un kuras nebirokrātiski un efektīvi izmanto. Izvērtēšanas izmaksām nevajadzētu pārsniegt 2 % no programmas izmaksām, izņemot eksperimentālās programmas.

Vēlākais gadu pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā dalībvalstīm jāpārkārto savi energoietaupījumu mērījumi un pārbaudes atbilstīgi šai Eiropas mērogā saskaņotai augšupejošajai sistēmai.

Augšupejošo sistēmu pēc vienkāršotas metodikas var izmantot energoefektivitātes programmās (piemēram, atbalsta programmas vai bezmaksas konsultācijas par energoietaupījumiem), kurās kopējais energoietaupījums sagaidāms iespējami mazāks kā ekvivalents 40 miljoniem kWh; piemēram, ietaupījums kWh = ietaupījums, kas iegūts, pielietojot kādu vienu pasākuma veidu (aptvertais dalībnieku skaits un pasākumi uz dalībnieku, ja tie nav pieejami, to var noskaidrot, piem., ar datiem par tirgu, indikatoriem vai statiskiem aprēķiniem, balstoties uz reprezentablām aptaujām izlases pārbaudes veidā). Turklāt noteiktajā/ aprēķinātajā ietaupījumā, kas iegūts, pielietojot kādu noteiktu pasākuma veidu, ir jau jāierēķina, piemēram, atlaide par blakus efektiem.

Energoefektivitātes programmās var izmantot vienkāršotu metodiku, novērtējot enerģijas pakalpojumus (piem., energotaupības līgumu slēgšana vai apmaksātas konsultācijas par energotaupību), kuros enerģijas ietaupījums uz klientu ir sagaidāms iespējami mazāks nekā ekvivalents 40 000 kWh gadā.

Novērtējot horizontālos pasākumus, var pielietot energoefektivitātes indikatorus, ja var noteikt to attīstības tendenci, kas rastos, arī neveicot horizontālos pasākumus. Tomēr šai gadījumā tālejoši jānovērš dubulta skaitīšana attiecībā uz ietaupījumiem, kas iegūti, pateicoties mērķtiecīgām energoefektivitātes programmām, energopakalpojumiem, kā arī citiem politiskiem instrumentiem. It īpaši svarīgi tas ir energonodokļu un CO2 nodokļu gadījumā un informācijas kampaņās.

Par iegūto rezultātu saskaņā ar šīs direktīvas 19. pantu iesniedz ziņojumu, kuru sastāda, ievērojot šādus apsvērumus:

| a) | ja pakalpojums vai programma/projekts ir pabeigts un ja ziņojuma sagatavošanas laikā ir pieejami pietiekami daudz datu, rezultātus mēra saskaņā ar šī pielikuma 2.1. punktu; |
| --- | --- |

a)

ja pakalpojums vai programma/projekts ir pabeigts un ja ziņojuma sagatavošanas laikā ir pieejami pietiekami daudz datu, rezultātus mēra saskaņā ar šī pielikuma 2.1. punktu;

| b) | ja pakalpojums vai programma/projekts nav pabeigts un ja ziņojuma sagatavošanas laikā nav pieejams pietiekami daudz datu, rezultātus mēra saskaņā ar šī pielikuma 2.2. punktu. |
| --- | --- |

b)

ja pakalpojums vai programma/projekts nav pabeigts un ja ziņojuma sagatavošanas laikā nav pieejams pietiekami daudz datu, rezultātus mēra saskaņā ar šī pielikuma 2.2. punktu.

Šīs direktīvas I pielikumā ir norādīts, kā aprēķināt bāzes gadā patērēto enerģiju, pārrēķinu tabula ir sniegta II pielikumā, un III pielikumā ir uzskaitīti
  energoefektivitātes
  pakalpojumu, energoefektivitātes programmu un citu energoefektivitātes pasākumu piemēri.

| 2. | Izmantojamie dati un metodes (mērāmība)
  Ir vairākas datu vākšanas metodes, lai izmērītu un novērtētu enerģijas ietaupījumu. Novērtējot
  energoefektivitātes
  pakalpojumu, energoefektivitātes programmu, pasākumu vai projektu, ne vienmēr ir iespējams paļauties tikai uz mērījumiem. Tāpēc ir jānošķir metodes, ko izmanto enerģijas ietaupījumu mērīšanai, un tās, kuras izmanto enerģijas ietaupījumu novērtēšanai. |
| --- | --- |

2.

Izmantojamie dati un metodes (mērāmība)

Ir vairākas datu vākšanas metodes, lai izmērītu un novērtētu enerģijas ietaupījumu. Novērtējot
  energoefektivitātes
  pakalpojumu, energoefektivitātes programmu, pasākumu vai projektu, ne vienmēr ir iespējams paļauties tikai uz mērījumiem. Tāpēc ir jānošķir metodes, ko izmanto enerģijas ietaupījumu mērīšanai, un tās, kuras izmanto enerģijas ietaupījumu novērtēšanai.

| 2.1. | Dati un metodes, kas balstās uz mērījumiem
  No sadales uzņēmumiem vai mazumtirgotājiem saņemtie rēķini
  Komunālo pakalpojumu rēķini ar skaitītāju rādījumiem par pienācīgu un pietiekami ilgu laiku var būt pamats uzskaitei pirms
  energoefektivitātes
  pakalpojumu, energoefektivitātes pasākumu, pakalpojumu vai programmu ieviešanas. Tādējādi tos pienācīgu un atbilstīgi ilgu laiku var salīdzināt ar rēķiniem, kuros uzrādīti skaitītāju rādījumi periodā pēc pasākuma ieviešanas un īstenošanas. Iegūtos datus, ja iespējams, arī salīdzina ar datiem, kas iegūti kontrolgrupā (kura energoefektivitātes pasākumos nepiedalījās).
  Dati par enerģētikas produktu pārdošanu
  Dažādu enerģētikas produktu (piemēram, naftas, akmeņogļu, malkas u.c.) patēriņu var mērīt, mazumtirdzniecības vai sadales uzņēmuma datus par pārdošanu pirms energoapgādes pasākumu, programmu vai citu energoefektivitātes pasākumu ieviešanas salīdzinot ar datiem par šo produktu pārdošanu laikā pēc šo pasākumu ieviešanas. Izmanto kontrolgrupu.
  Dati par iekārtu un aparatūras pārdošanu
  Iekārtu un aparatūras jaudu var aprēķināt, pamatojoties uz informāciju, ko iegūst tieši no ražotāja. Ziņas par iekārtu un aparatūras pārdošanu parasti var saņemt no mazumtirdzniecības uzņēmumiem. Atsevišķos gadījumos var sagatavot īpašus pārskatus un veikt īpašus mērījumus, lai no mazumtirdzniecības uzņēmuma vai ražotāja iegūtu precīzākus datus. Pieejamos datus var salīdzināt ar pārdošanas rezultātiem, lai noteiktu, cik liels ir ietaupījums.
  Dati par gala patēriņa slodzi
  Ēkas vai iekārtas energopatēriņu var pilnībā uzraudzīt, lai reģistrētu energopieprasījumu pirms
  energoefektivitātes
  pakalpojuma, programmas vai cita energoefektivitātes pasākuma ieviešanas un pēc tās. Būtiskus faktorus (piemēram, ražošanas procesu, īpašas iekārtas, apkures iekārtas utt.) var mērīt precīzāk. Lai reģistrētu enerģijas pieprasījumu pirms jauna pasākuma ieviešanas un pēc tās, zemākā līmenī var uzraudzīt arī īpašas ķēdes vai iekārtas, kuras iespaido jaunā pasākuma ieviešana. |
| --- | --- |

2.1.

Dati un metodes, kas balstās uz mērījumiem

No sadales uzņēmumiem vai mazumtirgotājiem saņemtie rēķini

Komunālo pakalpojumu rēķini ar skaitītāju rādījumiem par pienācīgu un pietiekami ilgu laiku var būt pamats uzskaitei pirms
  energoefektivitātes
  pakalpojumu, energoefektivitātes pasākumu, pakalpojumu vai programmu ieviešanas. Tādējādi tos pienācīgu un atbilstīgi ilgu laiku var salīdzināt ar rēķiniem, kuros uzrādīti skaitītāju rādījumi periodā pēc pasākuma ieviešanas un īstenošanas. Iegūtos datus, ja iespējams, arī salīdzina ar datiem, kas iegūti kontrolgrupā (kura energoefektivitātes pasākumos nepiedalījās).

Dati par enerģētikas produktu pārdošanu

Dažādu enerģētikas produktu (piemēram, naftas, akmeņogļu, malkas u.c.) patēriņu var mērīt, mazumtirdzniecības vai sadales uzņēmuma datus par pārdošanu pirms energoapgādes pasākumu, programmu vai citu energoefektivitātes pasākumu ieviešanas salīdzinot ar datiem par šo produktu pārdošanu laikā pēc šo pasākumu ieviešanas. Izmanto kontrolgrupu.

Dati par iekārtu un aparatūras pārdošanu

Iekārtu un aparatūras jaudu var aprēķināt, pamatojoties uz informāciju, ko iegūst tieši no ražotāja. Ziņas par iekārtu un aparatūras pārdošanu parasti var saņemt no mazumtirdzniecības uzņēmumiem. Atsevišķos gadījumos var sagatavot īpašus pārskatus un veikt īpašus mērījumus, lai no mazumtirdzniecības uzņēmuma vai ražotāja iegūtu precīzākus datus. Pieejamos datus var salīdzināt ar pārdošanas rezultātiem, lai noteiktu, cik liels ir ietaupījums.

Dati par gala patēriņa slodzi

Ēkas vai iekārtas energopatēriņu var pilnībā uzraudzīt, lai reģistrētu energopieprasījumu pirms
  energoefektivitātes
  pakalpojuma, programmas vai cita energoefektivitātes pasākuma ieviešanas un pēc tās. Būtiskus faktorus (piemēram, ražošanas procesu, īpašas iekārtas, apkures iekārtas utt.) var mērīt precīzāk. Lai reģistrētu enerģijas pieprasījumu pirms jauna pasākuma ieviešanas un pēc tās, zemākā līmenī var uzraudzīt arī īpašas ķēdes vai iekārtas, kuras iespaido jaunā pasākuma ieviešana.

| 2.2. | Dati un metodes, kas balstās uz novērtējumu
  Labākas tehniskās aplēses. Apskate
  Datus par enerģijas patēriņu var aprēķināt, pamatojoties uz informāciju, ko iegūst pieaicināts eksperts, veicot viena vai vairāku energopatērētāju auditu vai tos apmeklējot. Uz šī pamata var izstrādāt sarežģītākus algoritmus/simulācijas modeļus un piemērot tos plašākam energopatērētāju lokam (piemēram, ēkām, iekārtām, transporta līdzekļiem utt.). Ar šo metodi var apstiprināt enerģijas ietaupījumu, bet to nevar pārbaudīt.
  Parastas tehniskas aplēses. Bez apskates
  Datus var novērtēt, neapmeklējot energopatērētāju, bet izmantojot tehniskos principus un ziņas, ko var iegūt no iekārtu specifikācijām, jaudas raksturlielumiem, īstenoto pasākumu darbības rakstura un pieņēmumiem, kas balstīti statistikas datos. |
| --- | --- |

2.2.

Dati un metodes, kas balstās uz novērtējumu

Labākas tehniskās aplēses. Apskate

Datus par enerģijas patēriņu var aprēķināt, pamatojoties uz informāciju, ko iegūst pieaicināts eksperts, veicot viena vai vairāku energopatērētāju auditu vai tos apmeklējot. Uz šī pamata var izstrādāt sarežģītākus algoritmus/simulācijas modeļus un piemērot tos plašākam energopatērētāju lokam (piemēram, ēkām, iekārtām, transporta līdzekļiem utt.). Ar šo metodi var apstiprināt enerģijas ietaupījumu, bet to nevar pārbaudīt.

Parastas tehniskas aplēses. Bez apskates

Datus var novērtēt, neapmeklējot energopatērētāju, bet izmantojot tehniskos principus un ziņas, ko var iegūt no iekārtu specifikācijām, jaudas raksturlielumiem, īstenoto pasākumu darbības rakstura un pieņēmumiem, kas balstīti statistikas datos.

| 3. | Precīzi neapstiprinātu datu izvērtēšana
  Visām šī pielikuma 2. nodaļā minētajām metodēm var būt zināma neprecizitātes pakāpe. Neprecizitātes cēlonis var būt (1):






  — | kļūda ierīcēs; tās parasti gadās tāpēc, ka preces ražotāja izsniegtajās specifikācijās ir kļūdas; |
| --- | --- | --- |

3.

Precīzi neapstiprinātu datu izvērtēšana

Visām šī pielikuma 2. nodaļā minētajām metodēm var būt zināma neprecizitātes pakāpe. Neprecizitātes cēlonis var būt (1):

—

kļūda ierīcēs; tās parasti gadās tāpēc, ka preces ražotāja izsniegtajās specifikācijās ir kļūdas;

| — | modelēšanas kļūdas; tās parasti ir kļūdas modelī, kuru lieto, lai novērtētu interesantākos savākto datu parametrus; |
| --- | --- |

—

modelēšanas kļūdas; tās parasti ir kļūdas modelī, kuru lieto, lai novērtētu interesantākos savākto datu parametrus;

| — | kļūdas paraugos; tās parasti rodas, ja novēro kādu atsevišķu vienību, nevis visu pētāmo vienību kopu. |
| --- | --- |

—

kļūdas paraugos; tās parasti rodas, ja novēro kādu atsevišķu vienību, nevis visu pētāmo vienību kopu.

Neprecizitātes var rasties arī plānotu un neplānotu pieņēmumu dēļ; tās parasti saistāmas ar aplēsēm, pieņēmumiem un/vai tehnisko datu izmantošanu. Kļūdu biežums ir atkarīgs no izvēlētās datu vākšanas metodes, kas izklāstīta šī pielikuma 2. nodaļā. Ir vēlams detalizētāk aprakstīt neprecizitātes.

Dalībvalstis var lietot kvantitatīvās neprecizitātes sistēmu, sagatavojot ziņojumu par šajā direktīvā noteiktajiem mērķiem. Tādā gadījumā kvantitatīvo neprecizitāti izsaka statistiski jēgpilnā veidā, norādot precizitātes un ticamības līmeni. Piemēram, “kvantitatīvā kļūda ar 90 % ticamību ir ± 20 %”.

Ja lieto kvanitatīvās neprecizitātes metodi, dalībvalstīm arī jāņem vērā, ka ietaupījumu aprēķiniem vajadzīgais pieņemamais neprecizitātes līmenis ir ietaupījumu līmeņa un rentabilitātes neprecizitātes samazināšanās funkcija.

| 4. | Enerģijas ietaupījuma pārbaude
  Ciktāl tas ir ekonomiski attaisnojams, enerģijas ietaupījumu, ko iegūst ar īpašu
  energoefektivitātes
  pakalpojumu, energoefektivitātes programmu vai pasākumu, pārbauda trešā persona. To var veikt sertificēti konsultanti, EAPU vai citi tirgus dalībnieki. Dalībvalstu atbildīgās iestādes vai aģentūras, kas minētas 4. pantā, šajā jautājumā var sniegt sīkākus norādījumus.
  Avoti: A European Ex-post Evaluation Guidebook for DSM and EE Service Programmes; IEA, INDEEP database; IPMVP, Volume 1 (Version March 2002). |
| --- | --- |

4.

Enerģijas ietaupījuma pārbaude

Ciktāl tas ir ekonomiski attaisnojams, enerģijas ietaupījumu, ko iegūst ar īpašu
  energoefektivitātes
  pakalpojumu, energoefektivitātes programmu vai pasākumu, pārbauda trešā persona. To var veikt sertificēti konsultanti, EAPU vai citi tirgus dalībnieki. Dalībvalstu atbildīgās iestādes vai aģentūras, kas minētas 4. pantā, šajā jautājumā var sniegt sīkākus norādījumus.

Avoti: A European Ex-post Evaluation Guidebook for DSM and EE Service Programmes; IEA, INDEEP database; IPMVP, Volume 1 (Version March 2002).

---

(1)  Modelis, ar kura palīdzību var noteikt skaitļos izteiktu neprecizitātes līmeni, kas izriet no šīm trim kļūdām, ir sniegts Starptautiskā izpildes rādītāju mērījumu un pārbaudes protokola B pielikumā.

V PIELIKUMS

Kritērijus var izstrādāt šādiem energopārveides tirgiem un tirgus segmentiem:

| 1. | Mājsaimniecības preču, informācijas tehnoloģiju un apgaismojuma tirgus: |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | virtuves ierīces (lielizmēra preces); |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | izklaides un informācijas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | apgaismojums. |
| --- | --- |

1.3.

| 2. | Mājokļu apkures tehnoloģiju tirgus: |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | apkure; |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | karstā ūdens nodrošināšana; |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | gaisa kondicionēšana; |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | ventilācija; |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | siltumizolācija; |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | logi. |
| --- | --- |

2.6.

| 3. | Rūpniecības krāšņu tirgus. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Dzinēju ražošanas tirgus. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sabiedrisko iestāžu tirgus: |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | skolas un valsts pārvaldes iestādes; |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | slimnīcas; |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | peldbaseini; |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | ielu apgaismošana. |
| --- | --- |

5.4.

| 6. | Transporta pakalpojumu tirgus. |
| --- | --- |

6.

P6_TA(2005)0213

Telpiskās informācijas infrastruktūra Kopienā (INSPIRE) ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko nosaka telpiskās informācijas infrastruktūru Kopienā (INSPIRE) (KOM(2004)0516 — C6–0099/2004 — 2004/0175(COD))

(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0516) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0516) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0099/2004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0099/2004),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A6-0108/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A6-0108/2005),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod tā Priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod tā Priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Vēl nav publicēts OV.

P6_TC1-COD(2004)0175

Eiropas Parlamenta nstāja pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 7. jūnijā nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/.../EK, ar ko nosaka telpiskās informācijas infrastruktūru Kopienā (INSPIRE)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā izklāstīto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Kopienas vides politikai jābūt vērstai uz augsta līmeņa aizsardzību, ņemot vērā situāciju daudzveidību dažādajos Kopienas reģionos. Kopienai vides politikas izstrādē jāņem vērā pieejamie zinātniskie un tehniskie dati, vides apstākļi dažādajos tās reģionos, ekonomikas un sociālā attīstība Kopienā kopumā un līdzsvarota attīstība tās reģionos. Dažādās vides politikās ir jāizmanto ar telpiskām iezīmēm saistīta tematiskā informācija. Turklāt viena un tā pati informācija bieži vien ir vajadzīga, lai izstrādātu un īstenotu citas Kopienas politikas, kurās saskaņā ar Līguma 6. pantu ir jāiekļauj vides aizsardzības prasības. Lai panāktu šādu integrāciju, jāizveido koordinācija starp tiem, kuri lieto, un tiem, kuri sniedz informāciju par šiem tematiem, lai varētu kombinēt no dažādajām nozarēm saņemto informāciju un iegūtās zināšanas. |
| --- | --- |

(1)

Kopienas vides politikai jābūt vērstai uz augsta līmeņa aizsardzību, ņemot vērā situāciju daudzveidību dažādajos Kopienas reģionos. Kopienai vides politikas izstrādē jāņem vērā pieejamie zinātniskie un tehniskie dati, vides apstākļi dažādajos tās reģionos, ekonomikas un sociālā attīstība Kopienā kopumā un līdzsvarota attīstība tās reģionos. Dažādās vides politikās ir jāizmanto ar telpiskām iezīmēm saistīta tematiskā informācija. Turklāt viena un tā pati informācija bieži vien ir vajadzīga, lai izstrādātu un īstenotu citas Kopienas politikas, kurās saskaņā ar Līguma 6. pantu ir jāiekļauj vides aizsardzības prasības. Lai panāktu šādu integrāciju, jāizveido koordinācija starp tiem, kuri lieto, un tiem, kuri sniedz informāciju par šiem tematiem, lai varētu kombinēt no dažādajām nozarēm saņemto informāciju un iegūtās zināšanas.

| (2) | Sestā vides rīcības programma, kas pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1600/2002/EK (4), prasa, lai tiktu darīts viss, lai nodrošinātu integrētu Kopienas vides politikas veidošanu, ņemot vērā vietējās un reģionālās atšķirības. Turpmāk minētajā programmā ir uzsvērta Eiropas iniciatīvu izstrādāšana, veicinot valsts un pašvaldības iestāžu informētību un uzlabojot zinātnisko izpratni par datiem un informāciju attiecībā uz stāvokli un tendencēm vides jomā. Tajā arī prasīts īstenot šādus prioritārus pasākumus: veikt politikas pasākumu iepriekšēju novērtēšanu un paveiktā novērtējumu, izveidot saikni starp vidē un citās nozarēs iesaistītajiem dalībniekiem informācijas, profesionālās apmācības, izpētes, izglītības un politikas jomā, cita starpā regulāri informējot plašāku sabiedrību, kā arī pārskatot un regulāri kontrolējot informācijas un ziņošanas sistēmas. Turklāt ir vajadzīgs, lai vides likumdošanā, kas tiks pieņemta turpmāk, efektīvā veidā tiktu aplūkots monitorings un datu savākšana, un lai tiktu izstrādāti zemes uzraudzības lietojumi un instrumenti, kas palīdzētu dalībvalstīm izveidot attiecīgas datu savākšanas sistēmas. Ir vairākas nopietnas problēmas attiecībā uz tādas telpiskās informācijas pieejamību, kvalitāti, organizāciju un piekļuvi, kas vajadzīga, lai sasniegtu Sestajā vides rīcības programmā izklāstītos mērķus. |
| --- | --- |

(2)

Sestā vides rīcības programma, kas pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1600/2002/EK (4), prasa, lai tiktu darīts viss, lai nodrošinātu integrētu Kopienas vides politikas veidošanu, ņemot vērā vietējās un reģionālās atšķirības. Turpmāk minētajā programmā ir uzsvērta Eiropas iniciatīvu izstrādāšana, veicinot valsts un pašvaldības iestāžu informētību un uzlabojot zinātnisko izpratni par datiem un informāciju attiecībā uz stāvokli un tendencēm vides jomā. Tajā arī prasīts īstenot šādus prioritārus pasākumus: veikt politikas pasākumu iepriekšēju novērtēšanu un paveiktā novērtējumu, izveidot saikni starp vidē un citās nozarēs iesaistītajiem dalībniekiem informācijas, profesionālās apmācības, izpētes, izglītības un politikas jomā, cita starpā regulāri informējot plašāku sabiedrību, kā arī pārskatot un regulāri kontrolējot informācijas un ziņošanas sistēmas. Turklāt ir vajadzīgs, lai vides likumdošanā, kas tiks pieņemta turpmāk, efektīvā veidā tiktu aplūkots monitorings un datu savākšana, un lai tiktu izstrādāti zemes uzraudzības lietojumi un instrumenti, kas palīdzētu dalībvalstīm izveidot attiecīgas datu savākšanas sistēmas. Ir vairākas nopietnas problēmas attiecībā uz tādas telpiskās informācijas pieejamību, kvalitāti, organizāciju un piekļuvi, kas vajadzīga, lai sasniegtu Sestajā vides rīcības programmā izklāstītos mērķus.

| (3) | Problēmas, kas skar telpiskās informācijas pieejamību, kvalitāti, organizāciju un piekļuvi, ir raksturīgas daudziem politikas un informācijas tematiem un tās ir sastopamas dažādos valsts iestāžu līmeņos. To atrisināšanai ir vajadzīgi pasākumi, kuros tiek apskatīta sadarbspējīgu telpisko datu un to pakalpojumu apmaiņa, piekļuve un kopīgs lietojums dažādos valsts iestāžu līmeņos un dažādās nozarēs. Tāpēc ir jāizveido telpiskās informācijas infrastruktūra Kopienā. |
| --- | --- |

(3)

Problēmas, kas skar telpiskās informācijas pieejamību, kvalitāti, organizāciju un piekļuvi, ir raksturīgas daudziem politikas un informācijas tematiem un tās ir sastopamas dažādos valsts iestāžu līmeņos. To atrisināšanai ir vajadzīgi pasākumi, kuros tiek apskatīta sadarbspējīgu telpisko datu un to pakalpojumu apmaiņa, piekļuve un kopīgs lietojums dažādos valsts iestāžu līmeņos un dažādās nozarēs. Tāpēc ir jāizveido telpiskās informācijas infrastruktūra Kopienā.

| (4) | Telpiskās informācijas infrastruktūra Eiropas Kopienā, turpmāk saukta arī “INSPIRE”, ir jāizveido, balstoties uz telpiskās informācijas infrastruktūrām, ko izveidojušas dalībvalstis, kas atbilst kopīgiem noteikumiem un ko papildina Kopienas līmeņa pasākumi. Ar šo pasākumu palīdzību jāpanāk, ka telpiskās informācijas infrastruktūras, ko izveidojušas dalībvalstis, ir saderīgas un lietojamas pārrobežu kontekstā. |
| --- | --- |

(4)

Telpiskās informācijas infrastruktūra Eiropas Kopienā, turpmāk saukta arī “INSPIRE”, ir jāizveido, balstoties uz telpiskās informācijas infrastruktūrām, ko izveidojušas dalībvalstis, kas atbilst kopīgiem noteikumiem un ko papildina Kopienas līmeņa pasākumi. Ar šo pasākumu palīdzību jāpanāk, ka telpiskās informācijas infrastruktūras, ko izveidojušas dalībvalstis, ir saderīgas un lietojamas pārrobežu kontekstā.

| (5) | Telpiskās informācijas infrastruktūrām dalībvalstīs jābūt veidotām tā, lai vispiemērotākajā veidā tiktu nodrošināta telpisko datu uzglabāšana, pieejamība un uzturēšana; lai atbilstošā veidā būtu iespējams apvienot no dažādiem Kopienas avotiem savāktus telpiskos datus un kopīgi sadalīt vairākiem lietojumiem un lietotājiem; lai vienā valsts iestādes līmenī savāktus telpiskos datus būtu iespējams kopīgi lietot visos dažādajos valsts iestāžu līmeņos; lai telpiskie dati kļūtu pieejami uz tādiem nosacījumiem, kas neierobežo to plašu lietošanu; lai būtu viegli noteikt pieejamos telpiskos datus, novērtēt to piemērotību attiecīgajam mērķim un pārzināt nosacījumus, kas piemērojami to lietošanai. |
| --- | --- |

(5)

Telpiskās informācijas infrastruktūrām dalībvalstīs jābūt veidotām tā, lai vispiemērotākajā veidā tiktu nodrošināta telpisko datu uzglabāšana, pieejamība un uzturēšana; lai atbilstošā veidā būtu iespējams apvienot no dažādiem Kopienas avotiem savāktus telpiskos datus un kopīgi sadalīt vairākiem lietojumiem un lietotājiem; lai vienā valsts iestādes līmenī savāktus telpiskos datus būtu iespējams kopīgi lietot visos dažādajos valsts iestāžu līmeņos; lai telpiskie dati kļūtu pieejami uz tādiem nosacījumiem, kas neierobežo to plašu lietošanu; lai būtu viegli noteikt pieejamos telpiskos datus, novērtēt to piemērotību attiecīgajam mērķim un pārzināt nosacījumus, kas piemērojami to lietošanai.

| (6) | Šajā direktīvā aplūkotā telpiskā informācija zināmā mērā pārklājas ar informāciju, uz kuru attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 28. janvāra Direktīva 2003/4/EK par vides informācijas publiskumu (5). Tomēr telpiskās informācijas tehniskie un saimnieciskie aspekti apgrūtina tās izmantošanu vides politikās, kā arī kavē vides apsvērumu iekļaušanu citās politikās. Tāpēc jāsagatavo konkrēti noteikumi saistībā ar telpisko informāciju, apskatot saistības, izņēmumus un drošības pasākumus. Šī direktīva neierobežo Direktīvu 2003/4/EK, izņemot konkrētus noteikumus, kuros apskatīts pamatojums piekļuves ierobežošanai šai direktīvā paredzētajiem telpiskajiem datiem, novēršot iespēju pārmērīgi ierobežot piekļuvi tiem. |
| --- | --- |

(6)

Šajā direktīvā aplūkotā telpiskā informācija zināmā mērā pārklājas ar informāciju, uz kuru attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 28. janvāra Direktīva 2003/4/EK par vides informācijas publiskumu (5). Tomēr telpiskās informācijas tehniskie un saimnieciskie aspekti apgrūtina tās izmantošanu vides politikās, kā arī kavē vides apsvērumu iekļaušanu citās politikās. Tāpēc jāsagatavo konkrēti noteikumi saistībā ar telpisko informāciju, apskatot saistības, izņēmumus un drošības pasākumus. Šī direktīva neierobežo Direktīvu 2003/4/EK, izņemot konkrētus noteikumus, kuros apskatīts pamatojums piekļuves ierobežošanai šai direktīvā paredzētajiem telpiskajiem datiem, novēršot iespēju pārmērīgi ierobežot piekļuvi tiem.

| (7) | Šai direktīvai nevajadzētu ierobežot Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Direktīvu 2003/98/EK par valsts sektora informācijas atkārtotu izmantošanu (6), kuras mērķi papildina šajā direktīvā izklāstītos mērķus. Komisijai tomēr jāveic papildu pasākumi, lai apskatītu jautājumus, kas saistīti ar tās valsts sektora informācijas konkrētās kategorijas atkārtotu izmantošanu, uz kuru attiecas šī direktīva. |
| --- | --- |

(7)

Šai direktīvai nevajadzētu ierobežot Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Direktīvu 2003/98/EK par valsts sektora informācijas atkārtotu izmantošanu (6), kuras mērķi papildina šajā direktīvā izklāstītos mērķus. Komisijai tomēr jāveic papildu pasākumi, lai apskatītu jautājumus, kas saistīti ar tās valsts sektora informācijas konkrētās kategorijas atkārtotu izmantošanu, uz kuru attiecas šī direktīva.

| (8) | Izveidojot telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā, tai būs ievērojama papildu vērtība, un tā gūs labumu no citām Kopienas iniciatīvām, piemēram, no Padomes 2002. gada 21. maija Regulas (EK) Nr. 876/2002, ar ko izveido Galileo kopuzņēmumu (7), un no Globālā monitoringa par vidi un drošību (GMES): GMES jaudas izveidošana līdz 2008. gadam (8). Lai izmantotu starp šīm iniciatīvām esošās sinerģijas, dalībvalstīm jāsāk izmantot no Galileo un GMES iegūti dati, tiklīdz tie kļūst pieejami, jo īpaši tad, kad tie attiecas uz laika un telpa atsaucēm, kas saņemtas no Galileo. |
| --- | --- |

(8)

Izveidojot telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā, tai būs ievērojama papildu vērtība, un tā gūs labumu no citām Kopienas iniciatīvām, piemēram, no Padomes 2002. gada 21. maija Regulas (EK) Nr. 876/2002, ar ko izveido Galileo kopuzņēmumu (7), un no Globālā monitoringa par vidi un drošību (GMES): GMES jaudas izveidošana līdz 2008. gadam (8). Lai izmantotu starp šīm iniciatīvām esošās sinerģijas, dalībvalstīm jāsāk izmantot no Galileo un GMES iegūti dati, tiklīdz tie kļūst pieejami, jo īpaši tad, kad tie attiecas uz laika un telpa atsaucēm, kas saņemtas no Galileo.

| (9) | Daudzas iniciatīvas tiek īstenotas valsts un Kopienas līmenī, lai savāktu, saskaņotu vai organizētu telpiskās informācijas izplatīšanu vai lietošanu. Šādas iniciatīvas var būt noteiktas Kopienas tiesību aktos (piemēram, Komisijas 2000. gada 17. jūlija Lēmumā 2000/479/EK par Eiropas piesārņojošo vielu reģistru (EPER) saskaņā ar 15. pantu Padomes Direktīvā 96/61/EK (1996. gada 24. septembris) par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (IPPC) (9), Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Regulu (EK) Nr. 2152/2003 par mežu un vides mijiedarbības monitoringu Kopienā (Forest focus) (10), Kopienas finansētu programmu ietvaros (piemēram, CORINE zemes virsmas programma, Eiropas Transporta politikas informācijas sistēma) vai arī var rasties no iniciatīvām, kas tiek īstenotas valsts vai reģionu līmenī. Šī direktīva ne vien papildinās šādas iniciatīvas, piedāvājot sistēmu, kas nodrošinās to sadarbspēju, bet arī balstīsies uz esošo pieredzi un iniciatīvām, nevis atkārtos jau paveikto. |
| --- | --- |

(9)

Daudzas iniciatīvas tiek īstenotas valsts un Kopienas līmenī, lai savāktu, saskaņotu vai organizētu telpiskās informācijas izplatīšanu vai lietošanu. Šādas iniciatīvas var būt noteiktas Kopienas tiesību aktos (piemēram, Komisijas 2000. gada 17. jūlija Lēmumā 2000/479/EK par Eiropas piesārņojošo vielu reģistru (EPER) saskaņā ar 15. pantu Padomes Direktīvā 96/61/EK (1996. gada 24. septembris) par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (IPPC) (9), Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Regulu (EK) Nr. 2152/2003 par mežu un vides mijiedarbības monitoringu Kopienā (Forest focus) (10), Kopienas finansētu programmu ietvaros (piemēram, CORINE zemes virsmas programma, Eiropas Transporta politikas informācijas sistēma) vai arī var rasties no iniciatīvām, kas tiek īstenotas valsts vai reģionu līmenī. Šī direktīva ne vien papildinās šādas iniciatīvas, piedāvājot sistēmu, kas nodrošinās to sadarbspēju, bet arī balstīsies uz esošo pieredzi un iniciatīvām, nevis atkārtos jau paveikto.

| (10) | Šī direktīva jāattiecina uz telpiskajiem datiem, kas atrodas valsts iestāžu rīcībā vai kurus to uzdevumā izmanto, un tā jāattiecina uz telpiskajiem datiem, ko valsts iestādes izmanto savu uzdevumu veikšanai. Ievērojot konkrētus nosacījumus, tā tomēr jāattiecina arī uz telpiskajiem datiem, kas atrodas fizisku vai juridisku personu rīcībā, kuras nav valsts iestādes, ja vien attiecīgās fiziskās vai juridiskās personas to pieprasa. |
| --- | --- |

(10)

Šī direktīva jāattiecina uz telpiskajiem datiem, kas atrodas valsts iestāžu rīcībā vai kurus to uzdevumā izmanto, un tā jāattiecina uz telpiskajiem datiem, ko valsts iestādes izmanto savu uzdevumu veikšanai. Ievērojot konkrētus nosacījumus, tā tomēr jāattiecina arī uz telpiskajiem datiem, kas atrodas fizisku vai juridisku personu rīcībā, kuras nav valsts iestādes, ja vien attiecīgās fiziskās vai juridiskās personas to pieprasa.

| (11) | Šai direktīvai nav jānosaka prasības attiecībā uz jaunu vides stāvokļa datu savākšanu vai šādas informācijas sniegšanu Komisijai, jo šos jautājumus reglamentē citi ar vidi saistīti tiesību akti. |
| --- | --- |

(11)

Šai direktīvai nav jānosaka prasības attiecībā uz jaunu vides stāvokļa datu savākšanu vai šādas informācijas sniegšanu Komisijai, jo šos jautājumus reglamentē citi ar vidi saistīti tiesību akti.

| (12) | Valsts infrastruktūras jāievieš pakāpeniski un attiecīgi šajā direktīvā apskatītie telpisko datu temati jāsaskaņo dažādos prioritāšu līmeņos. Tās ieviešot, jāņem vērā tas, ciktāl telpiskie dati ir vajadzīgi plašam lietojumu klāstam dažādās politikas jomās, to Kopienas politikās paredzēto darbību prioritāte, kurās saskaņotus telpiskos datus izmanto, un panākumi, kurus dalībvalstis guvušas, tos saskaņojot. |
| --- | --- |

(12)

Valsts infrastruktūras jāievieš pakāpeniski un attiecīgi šajā direktīvā apskatītie telpisko datu temati jāsaskaņo dažādos prioritāšu līmeņos. Tās ieviešot, jāņem vērā tas, ciktāl telpiskie dati ir vajadzīgi plašam lietojumu klāstam dažādās politikas jomās, to Kopienas politikās paredzēto darbību prioritāte, kurās saskaņotus telpiskos datus izmanto, un panākumi, kurus dalībvalstis guvušas, tos saskaņojot.

| (13) | Laika un resursu patēriņš, meklējot esošos telpiskos datus vai atklājot, ka tos var izmantot kādam konkrētam mērķim, ir galvenais šķērslis, kas kavē pieejamo datu pilnīgu izmantošanu. Tādēļ dalībvalstīm metadatu veidā jāsniedz pieejamo telpisko datu kopu un pakalpojumu apraksti. |
| --- | --- |

(13)

Laika un resursu patēriņš, meklējot esošos telpiskos datus vai atklājot, ka tos var izmantot kādam konkrētam mērķim, ir galvenais šķērslis, kas kavē pieejamo datu pilnīgu izmantošanu. Tādēļ dalībvalstīm metadatu veidā jāsniedz pieejamo telpisko datu kopu un pakalpojumu apraksti.

| (14) | Formātu un struktūru lielā dažādība, kādos telpiskie dati ir organizēti un kādos tiem piekļūst Kopienā, traucē efektīvi izstrādāt, ieviest, uzraudzīt un novērtēt Kopienas tiesību aktus, kas tieši vai netieši skar vidi, tādēļ jānosaka īstenošanas pasākumi, lai sekmētu no dažādiem avotiem iegūtu telpisko datu izmantošanu dalībvalstīs. Minētajiem pasākumiem jābūt izstrādātiem tā, lai telpisko datu kopas būtu sadarbspējīgas, un dalībvalstīm ir jānodrošina, lai nekādā veidā netiktu ierobežoti dati vai informācija, kas vajadzīga sadarbspējas nodrošināšanai. |
| --- | --- |

(14)

Formātu un struktūru lielā dažādība, kādos telpiskie dati ir organizēti un kādos tiem piekļūst Kopienā, traucē efektīvi izstrādāt, ieviest, uzraudzīt un novērtēt Kopienas tiesību aktus, kas tieši vai netieši skar vidi, tādēļ jānosaka īstenošanas pasākumi, lai sekmētu no dažādiem avotiem iegūtu telpisko datu izmantošanu dalībvalstīs. Minētajiem pasākumiem jābūt izstrādātiem tā, lai telpisko datu kopas būtu sadarbspējīgas, un dalībvalstīm ir jānodrošina, lai nekādā veidā netiktu ierobežoti dati vai informācija, kas vajadzīga sadarbspējas nodrošināšanai.

| (15) | Lai telpiskos datus varētu kopīgi izmantot dažādos valsts iestāžu posmos Kopienā, ir vajadzīgi tīkla pakalpojumi. Tiem jānodrošina iespēja atrast, pārveidot, apskatīt un lejupielādēt telpiskos datus, kā arī izmantot telpiskos datus un e-komercijas pakalpojumus. Tīkla pakalpojumiem jādarbojas saskaņā ar kopīgi saskaņotām specifikācijām un atbilstoši obligātiem darbības kritērijiem, lai nodrošinātu dalībvalstīs izveidoto infrastruktūru sadarbspēju. Pakalpojumiem jāiekļauj arī
  tīkla savienojuma
  pakalpojumi, lai valsts iestādes varētu nodrošināt savu telpisko datu kopu un pakalpojumu pieejamību. |
| --- | --- |

(15)

Lai telpiskos datus varētu kopīgi izmantot dažādos valsts iestāžu posmos Kopienā, ir vajadzīgi tīkla pakalpojumi. Tiem jānodrošina iespēja atrast, pārveidot, apskatīt un lejupielādēt telpiskos datus, kā arī izmantot telpiskos datus un e-komercijas pakalpojumus. Tīkla pakalpojumiem jādarbojas saskaņā ar kopīgi saskaņotām specifikācijām un atbilstoši obligātiem darbības kritērijiem, lai nodrošinātu dalībvalstīs izveidoto infrastruktūru sadarbspēju. Pakalpojumiem jāiekļauj arī
  tīkla savienojuma
  pakalpojumi, lai valsts iestādes varētu nodrošināt savu telpisko datu kopu un pakalpojumu pieejamību.

| (16) | Dalībvalstu pieredze ir parādījusi, ka sekmīgas telpiskās informācijas infrastruktūras ieviešanas nolūkā ir svarīgi, lai minimāls pakalpojumu skaits būtu pieejams sabiedrībai bez maksas. Tādēļ dalībvalstīm
  un Eiropas Savienībai
  vismaz jānodrošina, lai pakalpojumi telpisko datu kopu atrašanai un apskatīšanai būtu pieejami bez maksas. |
| --- | --- |

(16)

Dalībvalstu pieredze ir parādījusi, ka sekmīgas telpiskās informācijas infrastruktūras ieviešanas nolūkā ir svarīgi, lai minimāls pakalpojumu skaits būtu pieejams sabiedrībai bez maksas. Tādēļ dalībvalstīm
  un Eiropas Savienībai
  vismaz jānodrošina, lai pakalpojumi telpisko datu kopu atrašanai un apskatīšanai būtu pieejami bez maksas.

| (17) | Konkrētas telpisko datu kopas un pakalpojumi, kas attiecas uz Kopienas politikām un kas tieši vai netieši skar vidi, atrodas trešo pušu rīcībā, kuras tos izmanto. Dalībvalstīm tāpēc jāpiedāvā trešām pusēm iespēja dot ieguldījumu valsts infrastruktūru izveidē ar noteikumu, ka tas nepasliktinās to telpisko datu un to pakalpojumu saskaņotību un lietošanas vienkāršību, uz kuriem attiecas minētās infrastruktūras. |
| --- | --- |

(17)

Konkrētas telpisko datu kopas un pakalpojumi, kas attiecas uz Kopienas politikām un kas tieši vai netieši skar vidi, atrodas trešo pušu rīcībā, kuras tos izmanto. Dalībvalstīm tāpēc jāpiedāvā trešām pusēm iespēja dot ieguldījumu valsts infrastruktūru izveidē ar noteikumu, ka tas nepasliktinās to telpisko datu un to pakalpojumu saskaņotību un lietošanas vienkāršību, uz kuriem attiecas minētās infrastruktūras.

| (18) | Lai sekmētu valsts infrastruktūru integrāciju Kopienas telpiskās informācijas infrastruktūrā, dalībvalstīm jānodrošina piekļuve savām infrastruktūrām, izmantojot Kopienas ģeoportālu, kuru uztur Komisija, kā arī izmantojot piekļuves punktus, kurus tās nolemj uzturēt pašas. |
| --- | --- |

(18)

Lai sekmētu valsts infrastruktūru integrāciju Kopienas telpiskās informācijas infrastruktūrā, dalībvalstīm jānodrošina piekļuve savām infrastruktūrām, izmantojot Kopienas ģeoportālu, kuru uztur Komisija, kā arī izmantojot piekļuves punktus, kurus tās nolemj uzturēt pašas.

| (19) | Lai nodrošinātu no dažādiem valsts varas līmeņiem saņemtas informācijas pieejamību, dalībvalstīm jāatceļ šķēršļi, ar kuriem šajā sakarā valsts iestādes saskaras valsts, reģionu un pašvaldību līmenī, veicot savus uzdevumus, kas var tieši vai netieši ietekmēt vidi. Minētie šķēršļi jāatceļ tad, ja informācija tiks izmantota sabiedriska uzdevuma veikšanai. Ja valsts iestādes veic saimnieciskas darbības, kā arī sabiedriskus uzdevumus, tad dalībvalstīm jāveic attiecīgie pasākumi konkurences traucējumu novēršanai. |
| --- | --- |

(19)

Lai nodrošinātu no dažādiem valsts varas līmeņiem saņemtas informācijas pieejamību, dalībvalstīm jāatceļ šķēršļi, ar kuriem šajā sakarā valsts iestādes saskaras valsts, reģionu un pašvaldību līmenī, veicot savus uzdevumus, kas var tieši vai netieši ietekmēt vidi. Minētie šķēršļi jāatceļ tad, ja informācija tiks izmantota sabiedriska uzdevuma veikšanai. Ja valsts iestādes veic saimnieciskas darbības, kā arī sabiedriskus uzdevumus, tad dalībvalstīm jāveic attiecīgie pasākumi konkurences traucējumu novēršanai.

| (20) | Sistēmai, kas paredzēta telpisko datu kopīgai lietošanai valsts iestādēs, jābūt neitrālai ne vien attiecībā uz valsts iestādēm dalībvalstī, bet arī attiecībā uz valsts iestādēm citās dalībvalstīs un Kopienas iestādēs. Tā kā Kopienas iestādēm un struktūrām bieži vien ir jāintegrē telpiskā informācija un no visām dalībvalstīm jāpiekļūst saskaņotai telpiskai informācijai, tām saskaņotos apstākļos jāspēj piekļūt un lietot telpiskos datus un to pakalpojumus. |
| --- | --- |

(20)

Sistēmai, kas paredzēta telpisko datu kopīgai lietošanai valsts iestādēs, jābūt neitrālai ne vien attiecībā uz valsts iestādēm dalībvalstī, bet arī attiecībā uz valsts iestādēm citās dalībvalstīs un Kopienas iestādēs. Tā kā Kopienas iestādēm un struktūrām bieži vien ir jāintegrē telpiskā informācija un no visām dalībvalstīm jāpiekļūst saskaņotai telpiskai informācijai, tām saskaņotos apstākļos jāspēj piekļūt un lietot telpiskos datus un to pakalpojumus.

| (21) | Finansiāla rakstura ierobežojumu nepieļaušana to pielietojuma brīdī neliedz valsts iestādēm, kas izplata telpisko datu kopas un pakalpojumus, saņemt finansiālu kompensāciju no valsts iestādēm, kuras lieto šīs telpisko datu kopas un pakalpojumus. |
| --- | --- |

(21)

Finansiāla rakstura ierobežojumu nepieļaušana to pielietojuma brīdī neliedz valsts iestādēm, kas izplata telpisko datu kopas un pakalpojumus, saņemt finansiālu kompensāciju no valsts iestādēm, kuras lieto šīs telpisko datu kopas un pakalpojumus.

| (22) | Lai stimulētu pievienotās vērtības pakalpojumu izstrādi, ko veic trešās puses, gan valsts iestāžu, gan sabiedrības labā jāveicina tāda piekļuve telpiskajiem datiem un to atkārtotam izmantojumam ārpus administratīvajām vai valstu robežām. |
| --- | --- |

(22)

Lai stimulētu pievienotās vērtības pakalpojumu izstrādi, ko veic trešās puses, gan valsts iestāžu, gan sabiedrības labā jāveicina tāda piekļuve telpiskajiem datiem un to atkārtotam izmantojumam ārpus administratīvajām vai valstu robežām.

| (23) | Lai efektīvi ieviestu telpiskās informācijas infrastruktūras, ir vajadzīga visu to personu koordinācija, kuriem ir kāda interese par šādu infrastruktūru izveidi neatkarīgi no tā, vai tie būtu maksātāji vai lietotāji. Tālab jāizveido attiecīgas koordinācijas struktūras,
  kas attiecas uz dažādiem valdības līmeņiem un ievēro tiesību un pienākumu sadalījumu dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(23)

Lai efektīvi ieviestu telpiskās informācijas infrastruktūras, ir vajadzīga visu to personu koordinācija, kuriem ir kāda interese par šādu infrastruktūru izveidi neatkarīgi no tā, vai tie būtu maksātāji vai lietotāji. Tālab jāizveido attiecīgas koordinācijas struktūras,
  kas attiecas uz dažādiem valdības līmeņiem un ievēro tiesību un pienākumu sadalījumu dalībvalstīs.

| (24) | Lai varētu izmantot Eiropas
  un starptautisko
  standartizācijas iestāžu attiecīgo pieredzi, vēlams, lai pasākumi, kas vajadzīgi šīs direktīvas īstenošanai, būtu izstrādāti, pamatojoties uz standartiem, ko Eiropas standartizācijas iestādes ir pieņēmušas saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 22. jūnija Direktīvā 98/34/EK, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā (11)

  , un pamatojoties uz starptautisko standartizācijas organizāciju pieņemtajiem standartiem
  . |
| --- | --- |

(24)

Lai varētu izmantot Eiropas
  un starptautisko
  standartizācijas iestāžu attiecīgo pieredzi, vēlams, lai pasākumi, kas vajadzīgi šīs direktīvas īstenošanai, būtu izstrādāti, pamatojoties uz standartiem, ko Eiropas standartizācijas iestādes ir pieņēmušas saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 22. jūnija Direktīvā 98/34/EK, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā (11)

  , un pamatojoties uz starptautisko standartizācijas organizāciju pieņemtajiem standartiem
  .

| (25) | Eiropas Vides aģentūrai, kas izveidota ar Padomes 1990. gada 7. maija Regulu (EEK) Nr. 1210/90 par Eiropas Vides aģentūras izveidi un par Eiropas vides informāciju un novērojumu tīklu (12), Kopienas līmenī jāsniedz Kopienai objektīva, ticama un salīdzināma vides informācija, kā arī, cita starpā, tās mērķis ir uzlabot ar politiku saistītās vides informācijas plūsmu starp dalībvalstīm un Kopienas iestādēm; tai ir aktīvi jāpiedalās šīs direktīvas īstenošanā. |
| --- | --- |

(25)

Eiropas Vides aģentūrai, kas izveidota ar Padomes 1990. gada 7. maija Regulu (EEK) Nr. 1210/90 par Eiropas Vides aģentūras izveidi un par Eiropas vides informāciju un novērojumu tīklu (12), Kopienas līmenī jāsniedz Kopienai objektīva, ticama un salīdzināma vides informācija, kā arī, cita starpā, tās mērķis ir uzlabot ar politiku saistītās vides informācijas plūsmu starp dalībvalstīm un Kopienas iestādēm; tai ir aktīvi jāpiedalās šīs direktīvas īstenošanā.

| (26) | Šī ir pamatdirektīva, tās īstenošanai ir vajadzīgi papildu lēmumi, kuros jāņem vērā attiecīgā politiskā, institucionālā un organizacionālā situācija, kā arī straujš tehnoloģiskais progress saistībā ar telpisko datu sistēmām un pakalpojumiem. Tādējādi pasākumi, kas vajadzīgi šīs direktīvas īstenošanai, jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai uzticēto izpildu pilnvaru procedūras (13). |
| --- | --- |

(26)

Šī ir pamatdirektīva, tās īstenošanai ir vajadzīgi papildu lēmumi, kuros jāņem vērā attiecīgā politiskā, institucionālā un organizacionālā situācija, kā arī straujš tehnoloģiskais progress saistībā ar telpisko datu sistēmām un pakalpojumiem. Tādējādi pasākumi, kas vajadzīgi šīs direktīvas īstenošanai, jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai uzticēto izpildu pilnvaru procedūras (13).

| (27) | Sagatavojot lēmumus, kas saistīti ar šīs direktīvas īstenošanu un ar telpiskās informācijas infrastruktūras turpmāko izstrādi Kopienā, ir pastāvīgi jākontrolē šīs direktīvas īstenošanas gaita. |
| --- | --- |

(27)

Sagatavojot lēmumus, kas saistīti ar šīs direktīvas īstenošanu un ar telpiskās informācijas infrastruktūras turpmāko izstrādi Kopienā, ir pastāvīgi jākontrolē šīs direktīvas īstenošanas gaita.

| (28) | Dalībvalstis nevar pietiekamā mērā izpildīt šīs direktīvas mērķi, proti, izveidot telpiskās informācijas infrastruktūru Kopienā, sakarā ar starptautiskajiem aspektiem un vispārēju vajadzību saskaņot nosacījumus, lai piekļūtu telpiskai informācijai Kopienā. Tādēļ labāk to var panākt Kopienas līmenī, un Kopiena var noteikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar attiecīgajā pantā izklāstīto proporcionalitātes principu šī direktīva nosaka tikai to, kas ir nepieciešams minētā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

(28)

Dalībvalstis nevar pietiekamā mērā izpildīt šīs direktīvas mērķi, proti, izveidot telpiskās informācijas infrastruktūru Kopienā, sakarā ar starptautiskajiem aspektiem un vispārēju vajadzību saskaņot nosacījumus, lai piekļūtu telpiskai informācijai Kopienā. Tādēļ labāk to var panākt Kopienas līmenī, un Kopiena var noteikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar attiecīgajā pantā izklāstīto proporcionalitātes principu šī direktīva nosaka tikai to, kas ir nepieciešams minētā mērķa sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU:

I NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

1. pants

1.   Šajā direktīvā ir izklāstīti
  stratēģiskās plānošanas sastāvdaļas vai pamatprincipi, kas paredzēti
  telpiskās informācijas infrastruktūras
  izveidei
  Kopienā, lai noteiktu
  ilgtspējīgu Kopienas politikas attīstību
  un politikas virzienus vai darbības, kuras var tieši vai netieši ietekmēt vidi
  un telpisko pārvaldību
  .

2.   Telpiskās informācijas infrastruktūra Kopienā balstās uz telpiskās informācijas infrastruktūrām, ko izveido un izmanto dalībvalstis
  , vai uz jebkuras citas piemērotas infrastruktūras, kas jau pastāv Kopienas līmenī.

Minēto infrastruktūru galvenajiem elementiem pieskaitāmi metadati, telpisko datu kopas un telpisko datu pakalpojumi; tīkla pakalpojumi un tehnoloģijas; vienošanās par kopīgu lietošanu, piekļuvi un izmantošanu; koordinēšanas un uzraudzības mehānismi, kā arī procedūras un
  procesi
  .

2. pants

1.   Šī direktīva neskar Direktīvu 2003/4/EK, ja vien nav noteikts citādi.

2.   Šī direktīva neskar Direktīvu 2003/98/EK.

3. pants

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| (1) | “telpiskās informācijas infrastruktūra” ir infrastruktūra, ko veido metadati, telpisko datu kopas un telpisko datu pakalpojumi; tīkla pakalpojumi un tehnoloģijas; nolīgumi par koplietošanu, piekļuvi un izmantošanu, kā arī koordinācijas un uzraudzības mehānismi, procesi un procedūras, ko nosaka, izmanto un kas ir pieejami saskaņā ar šo direktīvu; |
| --- | --- |

(1)

“telpiskās informācijas infrastruktūra” ir infrastruktūra, ko veido metadati, telpisko datu kopas un telpisko datu pakalpojumi; tīkla pakalpojumi un tehnoloģijas; nolīgumi par koplietošanu, piekļuvi un izmantošanu, kā arī koordinācijas un uzraudzības mehānismi, procesi un procedūras, ko nosaka, izmanto un kas ir pieejami saskaņā ar šo direktīvu;

| (2) | “telpiskie dati” ir jebkuri dati, kuri tieši vai netieši norāda uz konkrētu atrašanās vietu vai ģeogrāfisko apgabalu; |
| --- | --- |

(2)

“telpiskie dati” ir jebkuri dati, kuri tieši vai netieši norāda uz konkrētu atrašanās vietu vai ģeogrāfisko apgabalu;

| (3) | “telpisko datu kopa” ir identificējams telpisko datu apkopojums; |
| --- | --- |

(3)

“telpisko datu kopa” ir identificējams telpisko datu apkopojums;

| (4) | “telpisko datu pakalpojumi” ir darbības, kuras ar datorprogrammas palīdzību var veikt ar šajās datu kopās vai ar tām saistītajos metadatos ietvertajiem telpiskajiem datiem; |
| --- | --- |

(4)

“telpisko datu pakalpojumi” ir darbības, kuras ar datorprogrammas palīdzību var veikt ar šajās datu kopās vai ar tām saistītajos metadatos ietvertajiem telpiskajiem datiem;

| (5) | “telpiskais objekts” ir abstrakts tādas reālās pasaules vienības atspoguļojums, kas saistīts ar konkrētu atrašanās vietu vai ģeogrāfisko apgabalu; |
| --- | --- |

(5)

“telpiskais objekts” ir abstrakts tādas reālās pasaules vienības atspoguļojums, kas saistīts ar konkrētu atrašanās vietu vai ģeogrāfisko apgabalu;

| (6) | “metadati” ir informācija, kas apraksta telpisko datu kopas un telpisko datu pakalpojumus, kā arī ļauj tos atrast, uzskaitīt un lietot; |
| --- | --- |

(6)

“metadati” ir informācija, kas apraksta telpisko datu kopas un telpisko datu pakalpojumus, kā arī ļauj tos atrast, uzskaitīt un lietot;

| (7) | “valsts iestāde” ir:






  (a) | jebkura valdības vai cita valsts pārvaldes iestāde, tostarp publiska padomdevēja institūcija, kas darbojas valsts, reģionālā vai pašvaldību līmenī; |
| --- | --- | --- |

(7)

“valsts iestāde” ir:

(a)

jebkura valdības vai cita valsts pārvaldes iestāde, tostarp publiska padomdevēja institūcija, kas darbojas valsts, reģionālā vai pašvaldību līmenī;

| (b) | jebkura fiziska vai juridiska persona, kura saskaņā ar valsts tiesību aktiem pilda valsts pārvaldes funkcijas, tostarp veic konkrētus pienākumus, darbības vai sniedz pakalpojumus saistībā ar vidi un tehnoloģisko atbalstu, ko veic konkrētā gadījumā ar mērķi to uzlabot; kā arī |
| --- | --- |

(b)

jebkura fiziska vai juridiska persona, kura saskaņā ar valsts tiesību aktiem pilda valsts pārvaldes funkcijas, tostarp veic konkrētus pienākumus, darbības vai sniedz pakalpojumus saistībā ar vidi un tehnoloģisko atbalstu, ko veic konkrētā gadījumā ar mērķi to uzlabot; kā arī

| (c) | jebkura fiziska vai juridiska persona, kurai ir publiski pienākumi vai funkcijas vai kura a) vai b) punktā minētās iestādes vai personas pakļautībā sniedz publiskus pakalpojumus. |
| --- | --- |

(c)

jebkura fiziska vai juridiska persona, kurai ir publiski pienākumi vai funkcijas vai kura a) vai b) punktā minētās iestādes vai personas pakļautībā sniedz publiskus pakalpojumus.

| (8) | “trešā puse” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, izņemot valsts iestādes. |
| --- | --- |

(8)

“trešā puse” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, izņemot valsts iestādes.

4. pants

1.   Šī direktīva attiecas uz telpisko datu kopām, kas atbilst šādiem nosacījumiem:

| (a) | tās ir saistītas ar apgabalu, kurš atrodas dalībvalsts jurisdikcijā; |
| --- | --- |

(a)

tās ir saistītas ar apgabalu, kurš atrodas dalībvalsts jurisdikcijā;

| (b) | tās ir sagatavotas elektroniski; |
| --- | --- |

(b)

tās ir sagatavotas elektroniski;

| (c) | tās glabā vai turpmāk minēto personu vārdā tās glabā:








  (i) | valsts iestāde, kura tās ir sagatavojusi vai saņēmusi, vai arī kura tās administrē vai atjaunina; |
| --- | --- | --- |

(c)

tās glabā vai turpmāk minēto personu vārdā tās glabā:

(i)

valsts iestāde, kura tās ir sagatavojusi vai saņēmusi, vai arī kura tās administrē vai atjaunina;

| (ii) | trešā puse, kurai saskaņā ar 14. panta 3. punktu ir pieejami tīkla savienojuma pakalpojumi; |
| --- | --- |

(ii)

trešā puse, kurai saskaņā ar 14. panta 3. punktu ir pieejami tīkla savienojuma pakalpojumi;

| (d) | tās attiecas uz vienu vai vairākiem I, II vai III pielikumā minētajiem tematiem. |
| --- | --- |

(d)

tās attiecas uz vienu vai vairākiem I, II vai III pielikumā minētajiem tematiem.

2.   Šī direktīva attiecas arī uz telpisko datu pakalpojumiem, kas saistīti ar telpisko datu kopās ietvertajiem datiem, kuri minēti 1. punktā.

3.   Ja attiecībā uz telpisko datu kopām, kuras atbilst 1. punkta c) apakšpunktā minētajam nosacījumam, bet kura intelektuālā īpašuma tiesības pieder kādai trešai pusei, valsts iestāde var veikt pasākumus saskaņā ar šo direktīvu vienīgi ar šīs trešās puses piekrišanu.

4.   Atkāpjoties no 1. punktā minētā, šī direktīva attiecas uz telpisko datu kopām, kuras glabā vai tās pārvalda valsts iestāde, kas darbojas dalībvalsts pārvaldes zemākajā līmenī, tikai gadījumā, ja šo telpisko datu kopu vākšanu vai izplatīšanu koordinē cita valsts iestāde vai to pieprasa valsts tiesību akti.

5.   Komisija saskaņā ar 27. panta 2. punktā minēto procedūru var pielāgot telpisko datu tematus, kas atbilst I, II un III pielikumā minētajiem, lai ievērotu nepieciešamību pēc telpiskajiem datiem, izstrādājot Kopienas politikas virzienus, kas tieši vai netieši skar vidi.

II NODAĻA

Metadati

5. pants

1.   Dalībvalstis nodrošina telpisko datu kopām un pakalpojumiem radītu metadatu izveidošanu un to atjaunināšanu.

2.   Par metadatiem uzskatāma informācija par šo:

| (a) | telpisko datu kopu atbilstība 8. panta 1. punktā minētajiem īstenošanas noteikumiem; |
| --- | --- |

(a)

telpisko datu kopu atbilstība 8. panta 1. punktā minētajiem īstenošanas noteikumiem;

| (b) | tiesības izmantot telpisko datu kopas un pakalpojumus,
  un jebkuras izmaksas, kas uz tiem attiecas
  ; |
| --- | --- |

(b)

tiesības izmantot telpisko datu kopas un pakalpojumus,
  un jebkuras izmaksas, kas uz tiem attiecas
  ;

| (c) | telpisko datu kvalitāte un derīgums; |
| --- | --- |

(c)

telpisko datu kvalitāte un derīgums;

| (d) | valsts iestādes, kuras atbild par telpisko datu kopu un to pakalpojumu izstrādāšanu, pārvaldīšanu, uzturēšanu un izplatīšanu; |
| --- | --- |

(d)

valsts iestādes, kuras atbild par telpisko datu kopu un to pakalpojumu izstrādāšanu, pārvaldīšanu, uzturēšanu un izplatīšanu;

| (e) | telpisko datu kopas, attiecībā uz kurām saskaņā ar 16. pantu ir ierobežota piekļuve, un šādas ierobežošanas iemesli. |
| --- | --- |

(e)

telpisko datu kopas, attiecībā uz kurām saskaņā ar 16. pantu ir ierobežota piekļuve, un šādas ierobežošanas iemesli.

3.   Dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu metadatu pilnīgumu un
  atbilstošu
  kvalitāti

6. pants

Dalībvalstis sagatavo metadatus, uz kuriem attiecas 5. pants, saskaņā ar šādu grafiku:

| (a) | ne vēlāk kā
  ... (14), ja telpisko datu kopas
  attiecas
  uz I un II pielikumā minētajiem tematiem; |
| --- | --- |

(a)

ne vēlāk kā
  ... (14), ja telpisko datu kopas
  attiecas
  uz I un II pielikumā minētajiem tematiem;

| (b) | ne vēlāk kā
  ... (15), ja telpisko datu kopas
  attiecas
  uz III pielikumā minētajiem tematiem. |
| --- | --- |

(b)

ne vēlāk kā
  ... (15), ja telpisko datu kopas
  attiecas
  uz III pielikumā minētajiem tematiem.

7. pants

Komisija saskaņā 27. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem noteikumus 5. panta īstenošanai.

III NODAĻA

Telpisko datu kopu un pakalpojumu sadarbspēja

8. pants

1.   Komisija saskaņā 27. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem īstenošanas noteikumus, kas paredz:

| (a) | specifikācijas
  telpisko datu saskaņošanai; |
| --- | --- |

(a)

specifikācijas
  telpisko datu saskaņošanai;

| (b) | telpisko datu apmaiņas pasākumus. |
| --- | --- |

(b)

telpisko datu apmaiņas pasākumus.

2.   
  Dalībvalstu pārstāvjiem valsts, reģionālajā un vietējā līmenī, saskaņā ar savām telpisko datu izstrādātāju, turētāju un izplatītāju pilnvarām, kā arī fiziskām un juridiskām
  personām, kurām ir interese par telpiskajiem datiem, saskaņā ar savām pilnvarām telpiskās informācijas infrastruktūrā, kas ietver lietotāju, radītāju, pievienotās vērtības pakalpojumu sniedzēju vai koordinējošo iestādi, tiek nodrošināta iespēja piedalīties 1. punktā paredzēto īstenošanas noteikumu
  satura sagatavošanas debatēs, pirms tos 27. panta 1. punktā norādītajā kārtībā izskata komiteja.

9. pants

1.   Īstenošanas noteikumus, kas paredzēti
  8. panta 1. punktā
  izstrādā tā, lai telpisko datu kopas būtu iespējams kombinēt vai būtu iespējama tādu pakalpojumu mijiedarbība, ar kuru var iegūt loģisku telpisko datu kopu vai pakalpojumu kombināciju ar pievienotu vērtību, turklāt lai tas neprasītu īpašas operatora pūles vai iekārtas noslogošanu.

2.   Īstenošanas noteikumi, kas paredzēti
  8. panta 1. punktā
  , ietver ar telpiskajiem datiem saistītu telpisko objektu definīciju un klasifikāciju, kā arī nosaka veidu, kādā šiem telpiskajiem datiem ir piešķirta ģeogrāfiskā norāde.

10. pants

1.   Ja telpisko datu kopas atbilst I vai II pielikumā minētajiem tematiem, īstenošanas noteikumiem, kas paredzēti
  8. panta 1. punktā
  , jāatbilst šā panta 2., 3. un 4. punktā minētajiem nosacījumiem.

2.   Īstenošanas noteikumos tiek apskatīti šādi telpisko datu aspekti:

| (a) | kopēja telpisko objektu identifikācijas numuru sistēma; |
| --- | --- |

(a)

kopēja telpisko objektu identifikācijas numuru sistēma;

| (b) | attiecības starp telpiskiem objektiem; |
| --- | --- |

(b)

attiecības starp telpiskiem objektiem;

| (c) | pamatīpašības un attiecīgie daudzvalodu tēzauri, kas parasti
  vajadzīgi tādu
  politikas virzienu izstrādei,
  kas var tieši vai netieši ietekmēt vidi; |
| --- | --- |

(c)

pamatīpašības un attiecīgie daudzvalodu tēzauri, kas parasti
  vajadzīgi tādu
  politikas virzienu izstrādei,
  kas var tieši vai netieši ietekmēt vidi;

| (d) | ar atjaunoto datu temporālo dimensiju saistītās informācijas apmaiņas veids; |
| --- | --- |

(d)

ar atjaunoto datu temporālo dimensiju saistītās informācijas apmaiņas veids;

| (e) | atjaunoto datu apmaiņas veids. |
| --- | --- |

(e)

atjaunoto datu apmaiņas veids.

3.   Īstenošanas noteikumi jāizstrādā tā, lai nodrošinātu pastāvīgumu starp informācijas elementiem, kas attiecas uz vienu un to pašu atrašanās vietu, vai starp informācijas elementiem, kas attiecas uz vienu un pašu dažādos mērogos pārstāvētu objektu.

4.   Īstenošanas noteikumi jāizstrādā tā, lai no dažādām telpisko datu kopām iegūtā informācija būtu salīdzināma, ievērojot 9. panta 2. punktā un šā panta 2. punktā minētos aspektus.

11. pants

Īstenošanas noteikumus, kas paredzēti
  8. panta 1. punktā
  , pieņem saskaņā ar šādu grafiku:

| (a) | ne velāk kā ...

   (16), ja telpisko datu kopas
  attiecas uz
  I pielikumā minētajiem tematiem; |
| --- | --- |

(a)

ne velāk kā ...

   (16), ja telpisko datu kopas
  attiecas uz
  I pielikumā minētajiem tematiem;

| (b) | ne velāk kā
  ... (17), ja telpisko datu kopas
  attiecas uz
  II vai III pielikumā minētajiem tematiem. |
| --- | --- |

(b)

ne velāk kā
  ... (17), ja telpisko datu kopas
  attiecas uz
  II vai III pielikumā minētajiem tematiem.

12. pants

Dalībvalstis nodrošina, ka telpisko datu kopas, kas savāktas vai atjauninātas pēc diviem gadiem pēc attiecīgo
  8. panta 1. punktā
  minēto specifikāciju pieņemšanas dienas, tiek pārveidotas atbilstoši šīm specifikācijām, vai nu telpiskās datu kopas pielāgojot, vai tās pārveidojot.

13. pants

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka jebkura informācija vai dati, kas vajadzīgi 8. panta 1. punktā paredzēto īstenošanas noteikumu ievērošanai, tiek nodoti valsts iestādēm vai trešām pusēm saskaņā ar nosacījumiem, kas neierobežo to izmantošanu šā mērķa labā.

2.   Lai nodrošinātu to, ka telpiskie dati, kas attiecas uz kādu telpisku iezīmi, kuras atrašanās pārsniedz divu
  vai vairāku
  dalībvalstu robežas, ir saskaņoti, dalībvalstis vajadzības gadījumā, savstarpēji vienojoties, lemj par šādu kopēju iezīmju attēlošanu un pozicionēšanu.

IV NODAĻA

Tīkla pakalpojumi

14. pants

1.   Dalībvalstis izstrādā un izmanto
  tīkla savienojuma
  pakalpojumus tā, lai metadatiem, telpisko datu kopām un pakalpojumiem varētu piekļūt, izmantojot 15. panta 1. punktā minētos pakalpojumus.

2.   Šā panta 1. punktā minētajiem
  tīkla savienojuma
  pakalpojumiem jābūt pieejamiem valsts iestādēm.

3.   Šā panta 1. punktā minētajiem
  tīkla savienojuma
  pakalpojumiem pēc pieprasījuma jābūt pieejamiem trešām pusēm ar noteikumu, ka to telpisko datu kopas un pakalpojumi atbilst īstenošanas noteikumiem, kas jo īpaši nosaka pienākumus attiecībā uz metadatiem, tīklu pakalpojumiem un sadarbspēju.

15. pants

1.   Dalībvalstis izstrādā un uztur šādu telpisko datu kopu pakalpojumu tīklu un pakalpojumus, attiecībā uz kuriem saskaņā ar šo direktīvu ir izveidoti metadati:

| (a) | noteikšanas pakalpojumus, padarot iespējamu telpisko datu kopu un to pakalpojumu meklēšanu, par pamatu ņemot attiecīgo metadatu saturu un tā satura parādīšanu; |
| --- | --- |

(a)

noteikšanas pakalpojumus, padarot iespējamu telpisko datu kopu un to pakalpojumu meklēšanu, par pamatu ņemot attiecīgo metadatu saturu un tā satura parādīšanu;

| (b) | skatīšanas pakalpojumus, kas vismaz ļauj demonstrēt, vadīt, tuvināt / tālināt, panoramēt vai pārklāt telpisko datu kopas, kā arī parādīt paskaidrojošo informāciju un saistītu metadatu saturu; |
| --- | --- |

(b)

skatīšanas pakalpojumus, kas vismaz ļauj demonstrēt, vadīt, tuvināt / tālināt, panoramēt vai pārklāt telpisko datu kopas, kā arī parādīt paskaidrojošo informāciju un saistītu metadatu saturu;

| (c) | lejupielādes pakalpojumus, kas ļauj lejupielādēt pilnu telpisko datu kopu vai to daļu kopijas; |
| --- | --- |

(c)

lejupielādes pakalpojumus, kas ļauj lejupielādēt pilnu telpisko datu kopu vai to daļu kopijas;

| (d) | transformācijas pakalpojumus, kas ļauj pārveidot telpisko datu kopas; |
| --- | --- |

(d)

transformācijas pakalpojumus, kas ļauj pārveidot telpisko datu kopas;

| (e) | “telpisko datu izmantošanas” pakalpojumus, kas ļauj izmantot datu pakalpojumus. |
| --- | --- |

(e)

“telpisko datu izmantošanas” pakalpojumus, kas ļauj izmantot datu pakalpojumus.

Šiem pakalpojumiem jābūt viegli izmantojamiem,
  plaši pieejamiem
  un tiem jāpiekļūst, izmantojot internetu vai citu
  piemērotu sakaru
  līdzekli.

2.   Attiecībā uz 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem pakalpojumiem ir jāievieš vismaz šāda meklēšanas kritēriju kombinācija:

| (a) | atslēgvārdi; |
| --- | --- |

(a)

atslēgvārdi;

| (b) | telpisko datu un pakalpojumu klasifikācija; |
| --- | --- |

(b)

telpisko datu un pakalpojumu klasifikācija;

| (c) | telpisko datu kvalitāte un precizitāte; |
| --- | --- |

(c)

telpisko datu kvalitāte un precizitāte;

| (d) | atbilstības pakāpe 8. pantā paredzētajām specifikācijām telpisko datu saskaņošanai; |
| --- | --- |

(d)

atbilstības pakāpe 8. pantā paredzētajām specifikācijām telpisko datu saskaņošanai;

| (e) | ģeogrāfiskā atrašanās vieta; |
| --- | --- |

(e)

ģeogrāfiskā atrašanās vieta;

| (f) | nosacījumi, kas attiecas uz telpisko datu kopu un pakalpojumu piekļuvi un izmantošanu; |
| --- | --- |

(f)

nosacījumi, kas attiecas uz telpisko datu kopu un pakalpojumu piekļuvi un izmantošanu;

| (g) | valsts iestādes, kuras atbild par telpisko datu kopu un pakalpojumu izveidošanu, pārvaldīšanu, uzturēšanu un izplatīšanu. |
| --- | --- |

(g)

valsts iestādes, kuras atbild par telpisko datu kopu un pakalpojumu izveidošanu, pārvaldīšanu, uzturēšanu un izplatīšanu.

3.   Transformācijas pakalpojumus, kas minēti 1. punkta d) apakšpunktā, apvieno ar pārējiem šajā punktā minētajiem pakalpojumiem tā, lai visus šos pakalpojumus varētu izmantot atbilstoši 8. pantā paredzētajiem īstenošanas noteikumiem.

16. pants

1.   Atkāpjoties no Direktīvas 2003/4/EK 4. panta 2. punkta un šīs direktīvas 15. panta 1. punkta, dalībvalstis var ierobežot publisko piekļuvi 15. panta 1. punkta b) līdz e) apakšpunktā minētajiem pakalpojumiem vai 17. panta 2. punktā minētajiem elektroniskās tirdzniecības pakalpojumiem, ja šāda piekļuve negatīvi ietekmē:

| (a) | valsts iestāžu darbības konfidencialitāti, ja šādu konfidencialitāti paredz likumdošana; |
| --- | --- |

(a)

valsts iestāžu darbības konfidencialitāti, ja šādu konfidencialitāti paredz likumdošana;

| (b) | starptautiskās attiecības, valsts drošību vai aizsardzību; |
| --- | --- |

(b)

starptautiskās attiecības, valsts drošību vai aizsardzību;

| (c) | tiesas darbību, iespēju jebkurai personai saņemt taisnīgu iztiesāšanu vai arī valsts iestādes spēju veikt krimināla vai disciplināra rakstura izmeklēšanu; |
| --- | --- |

(c)

tiesas darbību, iespēju jebkurai personai saņemt taisnīgu iztiesāšanu vai arī valsts iestādes spēju veikt krimināla vai disciplināra rakstura izmeklēšanu;

| (d) | tirdznieciska vai rūpnieciska rakstura informācijas konfidencialitāti, ja šāda konfidencialitāte ir paredzēta valsts vai Kopienu tiesību aktos, lai aizsargātu likumīgas ekonomiskās intereses, tai skaitā sabiedrības intereses statistiskās konfidencialitātes un nodokļu slepenības saglabāšanā; |
| --- | --- |

(d)

tirdznieciska vai rūpnieciska rakstura informācijas konfidencialitāti, ja šāda konfidencialitāte ir paredzēta valsts vai Kopienu tiesību aktos, lai aizsargātu likumīgas ekonomiskās intereses, tai skaitā sabiedrības intereses statistiskās konfidencialitātes un nodokļu slepenības saglabāšanā;

| (e) | ar fizisku personu saistītu datu un/vai datņu konfidencialitāti, ja šī persona nav piekritusi izpaust informāciju sabiedrībai un ja šādu konfidencialitāti paredz valsts vai Kopienas tiesību akti; |
| --- | --- |

(e)

ar fizisku personu saistītu datu un/vai datņu konfidencialitāti, ja šī persona nav piekritusi izpaust informāciju sabiedrībai un ja šādu konfidencialitāti paredz valsts vai Kopienas tiesību akti;

| (f) | vides aizsardzību, uz ko šāda informācija attiecas, piemēram, retu sugu atrašanās vietas. |
| --- | --- |

(f)

vides aizsardzību, uz ko šāda informācija attiecas, piemēram, retu sugu atrašanās vietas.

2.   Pamatojumu 1. punktā paredzētajai ierobežotajai piekļuvei interpretē, konkrētā gadījumā ņemot vērā sabiedrības intereses, kuru labā nodrošina piekļuvi. Katrā konkrētā gadījumā sabiedrības intereses, kuru labā veic šādu izpaušanu, izvērtē, salīdzinot ar interesēm, kas rodas, ierobežojot piekļuvi vai izvirzot tai nosacījumus. Dalībvalstis, pamatojoties uz 1. punkta a), d), e) un f) apakšpunktu, nedrīkst ierobežot piekļuvi informācijai par emisijām vidē.

17. pants

1.   Dalībvalstis nodrošina 15. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minēto pakalpojumu pieejamību sabiedrībai bez maksas.
  Lai aizsargātu valsts iestāžu intelektuālā īpašuma tiesības attiecībā uz telpiskiem datiem, tie dati, kas ir pieejami, izmantojot apskatīšanas pakalpojumus, un kuri ir minēti 15. panta 1. punkta b) apakšpunktā, var būt tādā veidā, kas novērš to atkārtotu izmantošanu komerciālos nolūkos un var ietvert tiešsaistes licenci, kas ierobežo datu izmantošanu.

2.   Ja valsts iestādes iekasē samaksu par 15. panta 1. punkta c) vai e) apakšpunktā minētajiem pakalpojumiem, dalībvalstis nodrošina elektroniskās tirdzniecības pakalpojumu pieejamību.

18. pants

1.   Komisija izveido un uztur Kopienas ģeoportālu.

2.   Dalībvalstis nodrošina piekļuvi 18. panta 1. punktā minētajiem pakalpojumiem, izmantojot Kopienas ģeoportālu.

Dalībvalstis var nodrošināt piekļuvi šiem pakalpojumiem, izmantojot arī savus piekļuves punktus.

19. pants

Komisija saskaņā 27. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem šīs nodaļas īstenošanas noteikumus, kas jo īpaši nosaka:

| (a) | tehniskās specifikācijas 14. panta 1. punktā,
  15. pantā
  un 17. panta 2. punktā minētajiem pakalpojumiem un, ņemot vērā tehnoloģisko attīstību, šo pakalpojumu obligātos darbības kritērijus; |
| --- | --- |

(a)

tehniskās specifikācijas 14. panta 1. punktā,
  15. pantā
  un 17. panta 2. punktā minētajiem pakalpojumiem un, ņemot vērā tehnoloģisko attīstību, šo pakalpojumu obligātos darbības kritērijus;

| (b) | 14. panta 3. punktā minētos pienākumus. |
| --- | --- |

(b)

14. panta 3. punktā minētos pienākumus.

V NODAĻA

Datu kopēja lietošana un atkārtota izmantošana

20. pants

1.   Dalībvalstis nosaka pasākumus telpisko datu kopu un pakalpojumu kopīgai lietošanai valsts iestādēs. Minētie pasākumi dalībvalstu iestādēm un Kopienas iestādēm un struktūrām ļauj piekļūt telpisko datu kopām un pakalpojumiem, kā arī apmainīties ar šīm kopām un pakalpojumiem un izmantot tos, lai veiktu sabiedriskus uzdevumus, kas var tieši vai netieši ietekmēt vidi.

Pirmajā daļā minētie pasākumi, tos izmantojot, izslēdz jebkādus ierobežojumus, jo īpaši attiecībā uz darījumu, procesuālo, tiesisko, institucionālo vai finansiālo raksturu.
  Dalībvalstis nodrošina, ka šo pasākumu īstenošana neatstāj nelabvēlīgu ietekmi uz telpisko datu kopu un pakalpojumu pieejamību.

2.   
  Tos pašus
  šā panta 1. punktā minētos
  noteikumus
  kopīgai telpisko datu lietošanai var izmantot arī struktūras, kas izveidotas saskaņā ar starptautisku vienošanos, kurai Kopiena vai dalībvalstis ir puses, lai izpildītu uzdevumus, kas var tieši vai netieši skart vidi.

3.   Dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, lai novērstu konkurences
  izkropļojumus.

4.   Kopienas iestādēm un struktūrām jābūt
  saskaņotiem nosacījumiem
  , lai piekļūtu telpisko datu kopām un
  pakalpojumiem. Komisija
  saskaņā 27. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem īstenošanas noteikumus, kas regulē šādu piekļuvi un ar to saistītās lietošanas tiesības.

21. pants

Komisija saskaņā 27. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem īstenošanas noteikumus, lai palielinātu iespēju trešām pusēm atkārtoti izmantot telpisko datu kopas un pakalpojumus. Īstenošanas noteikumos var ietilpt kopēju licenzēšanas nosacījumu izstrāde.

Kopējo licenču ieviešanai nav obligāti jāierobežo datu atkārtotas izmantošanas un pakalpojumu izmantošanas iespējas, un to neizmantos konkurences ierobežošanai.

VI NODAĻA

Koordinācija un papildu pasākumi

22. pants

1.   Dalībvalstis
  nodrošina, ka dažādos valsts pārvaldes līmeņos tiek noteikti
  attiecīgi mehānismi un struktūras, lai koordinētu ieguldījumu, ko veic visas tās puses, kuras ir ieinteresētas to telpiskās informācijas infrastruktūru izmantošanā.
  Jāietver visas telpiskās informācijas infrastruktūrā ieinteresētās puses —
  lietotāji, radītāji, pievienotās vērtības pakalpojumu sniedzēji un koordinējošās iestādes.

2.   Attiecīgajam ieguldījumam pieskaitāma lietotāja vajadzību identificēšana, informācijas sniegšana par esošo praksi, kā arī atgriezeniskās saites nodrošināšana par šīs direktīvas īstenošanu.

23. pants

1.   Kopienas līmenī Komisija ir atbildīga par telpiskās informācijas infrastruktūras koordinēšanu Kopienā, un šajā sakarā tai palīdz Eiropas Vides aģentūra.

2.   Katra dalībvalsts
  nosaka koordinācijas struktūru
  , kas saistībā ar šo direktīvu ir atbildīga par sazināšanos ar Komisiju,
  ņemot vērā tiesību un pienākumu sadalījumu dalībvalstīs
  .

24. pants

Ieviešot šo direktīvu, var izmantot standartus, ko Eiropas standartizācijas iestādes pieņēmušas saskaņā ar Direktīvā 98/34/EK izklāstīto procedūru, ka arī tos standartus, ko noteikušas
  starptautiskās standartizācijas iestādes
  .

VII SADAĻA

Nobeiguma noteikumi

25. pants

1.   Dalībvalstis pārrauga savu infrastruktūru izveidi un lietojumu telpiskās informācijas jomā.

2.   Pārraudzību, kas minēta 1. punktā, veic saskaņā ar Komisijas pieņemto īstenošanas noteikumu 27. panta 2. punktā minēto procedūru.

3.   Informāciju, ko iegūst, veicot 1. punktā minēto pārraudzību, pastāvīgi dara zināmu
  sabiedrībai un
  Komisijai.

26. pants

1.   Dalībvalstis ziņo Komisijai par šīs direktīvas ieviešanu un tās piemērošanā gūto pieredzi. Ziņojumā iekļauj:

| (a) | telpisko datu valsts sektora nodrošinātāju un telpisko datu kopu un dienestu, kā arī starpniecības iestāžu lietotāju koordinācijas aprakstu, kā arī attiecības ar trešām pusēm un kvalitātes nodrošināšanas organizāciju; |
| --- | --- |

(a)

telpisko datu valsts sektora nodrošinātāju un telpisko datu kopu un dienestu, kā arī starpniecības iestāžu lietotāju koordinācijas aprakstu, kā arī attiecības ar trešām pusēm un kvalitātes nodrošināšanas organizāciju;

| (b) | aprakstu par valsts iestāžu palīdzību trešām pusēm saistībā ar telpiskās informācijas infrastruktūras darbību un koordināciju; |
| --- | --- |

(b)

aprakstu par valsts iestāžu palīdzību trešām pusēm saistībā ar telpiskās informācijas infrastruktūras darbību un koordināciju;

| (c) | kopsavilkumu par telpisko datu kopu pieejamību un kvalitāti, kā arī telpisko datu pakalpojumu pieejamību un darbības rezultātiem; |
| --- | --- |

(c)

kopsavilkumu par telpisko datu kopu pieejamību un kvalitāti, kā arī telpisko datu pakalpojumu pieejamību un darbības rezultātiem;

| (d) | kopsavilkumu par infrastruktūras lietojumu telpiskās informācijas jomā; |
| --- | --- |

(d)

kopsavilkumu par infrastruktūras lietojumu telpiskās informācijas jomā;

| (e) | starp valsts iestādēm noslēgto
  informācijas koplietošanas un saskaņošanas
  nolīgumu apraksts; |
| --- | --- |

(e)

starp valsts iestādēm noslēgto
  informācijas koplietošanas un saskaņošanas
  nolīgumu apraksts;

| (f) | kopsavilkumu par šīs direktīvas ieviešanas izmaksu un gūstamā labuma samērīgumu. |
| --- | --- |

(f)

kopsavilkumu par šīs direktīvas ieviešanas izmaksu un gūstamā labuma samērīgumu.

2.   Ziņojumu, kas minēts 1. punktā, sūta Komisijai ik pēc trim gadiem, sākot no ... (18).

3.   Komisija saskaņā 27. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem noteikumus 1. punkta īstenošanai.

27. pants

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, tad piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā noteiktais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

28. pants

Komisija līdz ... (19) un pēc tam ik pēc sešiem gadiem iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs direktīvas piemērošanu,
  kas balstīts uz 26. pantā minētajiem dalībvalstu ziņojumiem
  .

Ja vajadzīgs, ziņojumam pievieno attiecīgus priekšlikumus par Kopienas līmeņa pasākumiem.

29. pants

1.   Līdz ... (20) dalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmus minēto tiesību aktu noteikumus un minēto aktu un šīs direktīvas korelācijas tabulu.

Kad dalībvalstis pieņem šos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus valsts tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

30. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

31. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C

1

(2)  OV C

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 7. jūnija.

3

Eiropas Parlamenta 2005. gada 7. jūnija.

(4)  OV L 242, 10.9.2002, 1. lpp.

4

(5)  OV L 41, 14.2.2003., 26. lpp.

5

(6)  OV L 345, 31.12.2003., 90. lpp.

6

(7)  OV L 138, 28.5.2002., 1. lpp.

7

(8)  KOM(2004)0065 galīgā versija.

8

(9)  OV L 192, 28.7.2000., 36. lpp.

9

(10)  OV L 324, 11.12.2003., 1. lpp.
  Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 788/2004 (
  OV L 138, 30.4.2004., 17. lpp.).

10

Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 788/2004 (

(11)  OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp.
  Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

11

Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu

(12)  OV L 120, 11.5.1990., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu Nr. 1641/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 1. lpp.).

12

(13)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

13

(14)  3 gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā dienas.

14

(15)  6 gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā dienas.

15

(16)  2 gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā dienas.

16

(17)  5 gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā dienas.

17

(18)  3 gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā dienas.

18

(19)  7 gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā dienas.

19

(20)  2 gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā dienas.

20

I PIELIKUMS

TELPISKO DATU TEMATI, KAS MINĒTI 6.A PANTĀ, 10. PANTA 1. PUNKTĀ UN 11.A PANTĀ

| 1. | Koordinātu atsauču sistēmas
  Sistēmas viennozīmīgai telpiskās informācijas atsauču norādīšanai telpā, izmantojot koordinātu kopu (x,y,z) un/vai platumu un garumu un augstumu, izmantojot ģeodēziskos horizontālos un vertikālos datus. |
| --- | --- |

1.

Koordinātu atsauču sistēmas

Sistēmas viennozīmīgai telpiskās informācijas atsauču norādīšanai telpā, izmantojot koordinātu kopu (x,y,z) un/vai platumu un garumu un augstumu, izmantojot ģeodēziskos horizontālos un vertikālos datus.

| 2. | Ģeogrāfiskā koordinātu tīkla sistēmas
  Saskaņots daudzkārtējas izšķiršanas koordinātu tīkls ar kopēju sākumpunktu un standartizētu tīkla šūnu atrašanās vietu un izmēru. |
| --- | --- |

2.

Ģeogrāfiskā koordinātu tīkla sistēmas

Saskaņots daudzkārtējas izšķiršanas koordinātu tīkls ar kopēju sākumpunktu un standartizētu tīkla šūnu atrašanās vietu un izmēru.

| 3. | Toponīmi
  Rajonu, reģionu, apvidu, pilsētu, priekšpilsētu, ciemu vai apdzīvotu vietu nosaukumi vai jebkāda ģeogrāfiska vai topogrāfiska pazīme, kam ir valsts mēroga vai vēsturiska nozīme. |
| --- | --- |

3.

Toponīmi

Rajonu, reģionu, apvidu, pilsētu, priekšpilsētu, ciemu vai apdzīvotu vietu nosaukumi vai jebkāda ģeogrāfiska vai topogrāfiska pazīme, kam ir valsts mēroga vai vēsturiska nozīme.

| 4. | Administratīvās vienības


  Administratīvās vienības, kas sadala
  valsts
  teritoriju, lai
  veiktu pašvaldības, reģionālo un valsts pārvaldi. Administratīvās vienības šķir administratīvās robežas. Tās ir arī valsts robežas un krasta līnija. |
| --- | --- |

4.

Administratīvās vienības

Administratīvās vienības, kas sadala
  valsts
  teritoriju, lai
  veiktu pašvaldības, reģionālo un valsts pārvaldi. Administratīvās vienības šķir administratīvās robežas. Tās ir arī valsts robežas un krasta līnija.

| 5. | Transporta tīkli
  Ceļi, dzelzceļi, gaisa un ūdens transporta tīkli un to infrastruktūra. Arī tīklu savienojumi. Arī Eiropas transporta tīkls saskaņā ar Lēmuma Nr. 1692/96/EK (1) definīciju un šā lēmuma turpmākajiem grozījumiem. |
| --- | --- |

5.

Transporta tīkli

Ceļi, dzelzceļi, gaisa un ūdens transporta tīkli un to infrastruktūra. Arī tīklu savienojumi. Arī Eiropas transporta tīkls saskaņā ar Lēmuma Nr. 1692/96/EK (1) definīciju un šā lēmuma turpmākajiem grozījumiem.

| 6. | Hidrogrāfija
  Gan dabiski, gan mākslīgi hidrogrāfijas elementi, tostarp upes, ezeri, pārejas ūdeņi, rezervuāri, pazemes ūdeņi, kanāli vai citas ūdenstilpnes, attiecīgos gadījumos arī tīklu un to savienojumu veidā. Arī upju baseini un apakšbaseini atbilstīgi Direktīvas 2000/60/EK definīcijai (2). |
| --- | --- |

6.

Hidrogrāfija

Gan dabiski, gan mākslīgi hidrogrāfijas elementi, tostarp upes, ezeri, pārejas ūdeņi, rezervuāri, pazemes ūdeņi, kanāli vai citas ūdenstilpnes, attiecīgos gadījumos arī tīklu un to savienojumu veidā. Arī upju baseini un apakšbaseini atbilstīgi Direktīvas 2000/60/EK definīcijai (2).

| 7. | Apsargājami objekti
  Apgabals, kas iekārtots vai reglamentēts un apsaimniekots tā, lai izpildītu īpašus saglabāšanas mērķus. |
| --- | --- |

7.

Apsargājami objekti

Apgabals, kas iekārtots vai reglamentēts un apsaimniekots tā, lai izpildītu īpašus saglabāšanas mērķus.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1692/96/EK (1996. gada 23. jūlijs) par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai (
  OV L 228, 9.9.1996., 1. lpp.). Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 884/2004/EK (OV L 167, 30.4.2004., 1. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko nosaka Kopienas rīcību ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 2455/2001/EK (
  OV L 331, 15.12.2001., 1. lpp.).

II PIELIKUMS

TELPISKO DATU TEMATI, KAS MINĒTI 6.A PANTĀ, 10. PANTA 1. PUNKTĀ UN 11.B PANTĀ

| 1. | Paaugstinājums
  Digitālie augstuma modeļi zemes, ledus un jūras virsmai. Arī pacēlums virs jūras līmeņa, dziļums un krasta līnija. |
| --- | --- |

1.

Paaugstinājums

Digitālie augstuma modeļi zemes, ledus un jūras virsmai. Arī pacēlums virs jūras līmeņa, dziļums un krasta līnija.

| 2. | Īpašību identifikatori
  Tādu īpašību ģeogrāfiskā atrašanās vieta, kuru pamatā ir adreses identifikatori, parasti tie ir ceļu nosaukumi, ēku numuri, pasta indeksi. |
| --- | --- |

2.

Īpašību identifikatori

Tādu īpašību ģeogrāfiskā atrašanās vieta, kuru pamatā ir adreses identifikatori, parasti tie ir ceļu nosaukumi, ēku numuri, pasta indeksi.

| 3. | Kadastrālie zemes gabali.
  Apgabali, kuriem ir kadastrālās robežas un īpašs juridisks īpašumtiesību statuss. |
| --- | --- |

3.

Kadastrālie zemes gabali.

Apgabali, kuriem ir kadastrālās robežas un īpašs juridisks īpašumtiesību statuss.

| 4. | Zemes sega
  Fizikālais un bioloģiskais zemes segums, tostarp mākslīgas virsmas, lauksaimniecības zonas, meži, (pus)dabiskās platības, mitrzemes, ūdenstilpnes. |
| --- | --- |

4.

Zemes sega

Fizikālais un bioloģiskais zemes segums, tostarp mākslīgas virsmas, lauksaimniecības zonas, meži, (pus)dabiskās platības, mitrzemes, ūdenstilpnes.

| 5. | Ortoattēla informācija
  Ģeoreferencēti Zemes virsmas attēldati no satelīta vai gaisā esošiem sensoriem. |
| --- | --- |

5.

Ortoattēla informācija

Ģeoreferencēti Zemes virsmas attēldati no satelīta vai gaisā esošiem sensoriem.

| 6. | Ģeoloģija



  Ģeoloģiskais sastāvs un struktūra, kā arī izmaiņas un pārveidošanās, kuras notikušas noslāņošanās procesa laikā. Ietver pamatiežus un ģeomorfoloģiju. |
| --- | --- |

6.

Ģeoloģiskais sastāvs un struktūra, kā arī izmaiņas un pārveidošanās, kuras notikušas noslāņošanās procesa laikā. Ietver pamatiežus un ģeomorfoloģiju.

III PIELIKUMS

TELPISKO DATU TEMATI, KAS MINĒTI 6.B PANTĀ UN 11.B PANTĀ

| 1. | Statistikas vienības
  Vienības, kuras izmanto skaitīšanā vai citas statistikas informācijas vākšanā. |
| --- | --- |

1.

Statistikas vienības

Vienības, kuras izmanto skaitīšanā vai citas statistikas informācijas vākšanā.

| 2. | Ēkas
  Ēku ģeogrāfiskā atrašanās vieta. |
| --- | --- |

2.

Ēkas

Ēku ģeogrāfiskā atrašanās vieta.

| 3. | Augsne
  Augsnes un tās apakškārtas dziļums, tekstūra, struktūra un daļiņu un organisko vielu saturs, akmeņainība,
  erozija
  un, vajadzības gadījumā, vidējais slīpums un ūdens uzkrāšanas
  spēja. |
| --- | --- |

3.

Augsne

Augsnes un tās apakškārtas dziļums, tekstūra, struktūra un daļiņu un organisko vielu saturs, akmeņainība,
  erozija
  un, vajadzības gadījumā, vidējais slīpums un ūdens uzkrāšanas
  spēja.

| 4. | Zemes
  izmantošana
  Teritorijas raksturojums pēc tās pašreizējās vai gaidāmās funkcionālās dimensijas vai sociālekonomiskā mērķa (piem., dzīvojamā, rūpnieciskā, komerciālā, lauksaimniecības, mežu, atpūtas teritorija). |
| --- | --- |

4.

Zemes
  izmantošana

Teritorijas raksturojums pēc tās pašreizējās vai gaidāmās funkcionālās dimensijas vai sociālekonomiskā mērķa (piem., dzīvojamā, rūpnieciskā, komerciālā, lauksaimniecības, mežu, atpūtas teritorija).

| 5. | Veselība un drošība
  Ģeogrāfiskā
  saslimstības un mirstības
  izplatība, kuras saistība ar vides kvalitāti ir tieša (epidēmijas, slimību izplatīšanās,
  dabas katastrofas,
  vides problēmu ietekme uz veselību, gaisa piesārņojums, ķīmiskās vielas, ozona slāņa noplicināšanās, trokšņi utt.) vai netieša (pārtika,
  saskaņā ar piemērojamiem Kopienas tiesību aktiem
  ģenētiski modificētie organismi, stress utt.).
  Ģeogrāfiskā satiksmes negadījumu izplatība. |
| --- | --- |

5.

Veselība un drošība

Ģeogrāfiskā
  saslimstības un mirstības
  izplatība, kuras saistība ar vides kvalitāti ir tieša (epidēmijas, slimību izplatīšanās,
  dabas katastrofas,
  vides problēmu ietekme uz veselību, gaisa piesārņojums, ķīmiskās vielas, ozona slāņa noplicināšanās, trokšņi utt.) vai netieša (pārtika,
  saskaņā ar piemērojamiem Kopienas tiesību aktiem
  ģenētiski modificētie organismi, stress utt.).
  Ģeogrāfiskā satiksmes negadījumu izplatība.

| 6. | Komunālie un valdības dienesti



  Komunālie un valdības
  dienesti
  ietver pazemes un virszemes komunikāciju tīklus un aprīkojumu, piemēram, kanalizācijas, atkritumu apsaimniekošanas, energoapgādes, telekomunikāciju un ūdensapgādes un administratīvos un valsts sociālos pakalpojumus, kā valsts administrācija

  , skolas
  un slimnīcas. |
| --- | --- |

6.

Komunālie un valdības
  dienesti
  ietver pazemes un virszemes komunikāciju tīklus un aprīkojumu, piemēram, kanalizācijas, atkritumu apsaimniekošanas, energoapgādes, telekomunikāciju un ūdensapgādes un administratīvos un valsts sociālos pakalpojumus, kā valsts administrācija

  , skolas
  un slimnīcas.

| 7. | Vides uzraudzības struktūras



  Vides uzraudzības struktūru izveidošana un darbība ietver emisiju, vides stāvokļa (jūras vides, salu virsmas un pazemes ūdenstilpņu, gaisa un augsnes) un citu ekosistēmas parametru (bioloģiskās daudzveidības, veģetācijas ekoloģiskos nosacījumus u.c.) novērošanu un mērījumus, ko veic valsts iestādes vai to pilnvarotas iestādes. |
| --- | --- |

7.

Vides uzraudzības struktūru izveidošana un darbība ietver emisiju, vides stāvokļa (jūras vides, salu virsmas un pazemes ūdenstilpņu, gaisa un augsnes) un citu ekosistēmas parametru (bioloģiskās daudzveidības, veģetācijas ekoloģiskos nosacījumus u.c.) novērošanu un mērījumus, ko veic valsts iestādes vai to pilnvarotas iestādes.

| 8. | Ražošanas un rūpnieciskās iekārtas
  Rūpnieciskās ražotnes. Arī ūdens ieguves vietas, raktuves, noliktavas. |
| --- | --- |

8.

Ražošanas un rūpnieciskās iekārtas

Rūpnieciskās ražotnes. Arī ūdens ieguves vietas, raktuves, noliktavas.

| 9. | Lauksaimniecības un akvakultūras objekti
  Lauksaimniecības aprīkojums un ražošanas iekārtas (tostarp apūdeņošanas sistēmas, siltumnīcas un staļļi). |
| --- | --- |

9.

Lauksaimniecības un akvakultūras objekti

Lauksaimniecības aprīkojums un ražošanas iekārtas (tostarp apūdeņošanas sistēmas, siltumnīcas un staļļi).

| 10. | Iedzīvotāju sadalījums — demogrāfija
  Iedzīvotāju ģeogrāfiskais sadalījums, grupējot pēc koordinātu tīkla, reģiona, administratīvas vai citas analītiskas vienības.
  Ietver arī iedzīvotāju raksturīgās pazīmes un darbības līmeņus. |
| --- | --- |

10.

Iedzīvotāju sadalījums — demogrāfija

Iedzīvotāju ģeogrāfiskais sadalījums, grupējot pēc koordinātu tīkla, reģiona, administratīvas vai citas analītiskas vienības.
  Ietver arī iedzīvotāju raksturīgās pazīmes un darbības līmeņus.

| 11. | Apgabala vadība/ierobežojumi/reglamentētas zonas un atskaites vienības
  Zonas, ko apsaimnieko, reglamentē vai izmanto ziņojumiem
  starptautiskā,
  Eiropas, valsts, reģiona un pašvaldības līmenī. Tās ir izgāztuves, liegumi ap dzeramā ūdens avotiem, nitrātiem piesārņotas zonas, reglamentēti kuģu ceļi jūrā un lielos iekšzemes
  ūdeņos, atkritumu
  izgāšanas zonas, zonas ar trokšņu ierobežojumiem, zonas, kurās atļauta ģeogrāfiskā izpēte un ieguve, upju baseinu zonas,
  piekrastes apsaimniekošanas zonas un atskaites objekti, kas attiecas uz vidi. |
| --- | --- |

11.

Apgabala vadība/ierobežojumi/reglamentētas zonas un atskaites vienības

Zonas, ko apsaimnieko, reglamentē vai izmanto ziņojumiem
  starptautiskā,
  Eiropas, valsts, reģiona un pašvaldības līmenī. Tās ir izgāztuves, liegumi ap dzeramā ūdens avotiem, nitrātiem piesārņotas zonas, reglamentēti kuģu ceļi jūrā un lielos iekšzemes
  ūdeņos, atkritumu
  izgāšanas zonas, zonas ar trokšņu ierobežojumiem, zonas, kurās atļauta ģeogrāfiskā izpēte un ieguve, upju baseinu zonas,
  piekrastes apsaimniekošanas zonas un atskaites objekti, kas attiecas uz vidi.

| 12. | Zonas, kas pakļautas antropogēnam stresam



  Zonas, kas pakļautas antropogēnam stresam, tai skaitā piesārņoti rajoni, kā arī trokšņu un radiācijas zonas. |
| --- | --- |

12.

Zonas, kas pakļautas antropogēnam stresam, tai skaitā piesārņoti rajoni, kā arī trokšņu un radiācijas zonas.

| 13. | Dabas riska zonas
  Zonas, kurās bieži notiek dabas katastrofas (visas atmosfēriskās, hidroloģiskās, seismiskās, vulkāniskās un mežu ugunsgrēku parādības, kas sakarā ar savu atrašanās vietu, apjomu vai biežumu var nopietni skart sabiedrību), piemēram, plūdi,
  sniega nobrukumi,
  lavīnas, mežu ugunsgrēki, zemestrīces, vulkānu izvirdumi
  , zemes nogruvumi un grunts nosēšanās. |
| --- | --- |

13.

Dabas riska zonas

Zonas, kurās bieži notiek dabas katastrofas (visas atmosfēriskās, hidroloģiskās, seismiskās, vulkāniskās un mežu ugunsgrēku parādības, kas sakarā ar savu atrašanās vietu, apjomu vai biežumu var nopietni skart sabiedrību), piemēram, plūdi,
  sniega nobrukumi,
  lavīnas, mežu ugunsgrēki, zemestrīces, vulkānu izvirdumi
  , zemes nogruvumi un grunts nosēšanās.

| 14. | Atmosfēras apstākļi
  Zonas, kurās bieži notiek dabas katastrofas (visas atmosfēriskās, hidroloģiskās, seismiskās, vulkāniskās un mežu ugunsgrēku parādības, kas sakarā ar savu atrašanās vietu, apjomu vai biežumu var nopietni skart sabiedrību), piemēram, plūdi,
  sniega nobrukumi,
  lavīnas, mežu ugunsgrēki, zemestrīces, vulkānu izvirdumi
  , zemes nogruvumi un grunts nosēšanās. |
| --- | --- |

14.

Atmosfēras apstākļi

Zonas, kurās bieži notiek dabas katastrofas (visas atmosfēriskās, hidroloģiskās, seismiskās, vulkāniskās un mežu ugunsgrēku parādības, kas sakarā ar savu atrašanās vietu, apjomu vai biežumu var nopietni skart sabiedrību), piemēram, plūdi,
  sniega nobrukumi,
  lavīnas, mežu ugunsgrēki, zemestrīces, vulkānu izvirdumi
  , zemes nogruvumi un grunts nosēšanās.

| 15. | Meteoroloģiskie ģeogrāfiskie elementi
  Laikapstākļi un to mērījumi; nokrišņi, temperatūra, iztvaikošana, vēja ātrums un virziens. |
| --- | --- |

15.

Meteoroloģiskie ģeogrāfiskie elementi

Laikapstākļi un to mērījumi; nokrišņi, temperatūra, iztvaikošana, vēja ātrums un virziens.

| 16. | Okeanogrāfiskie ģeogrāfiskie elementi
  Okeānu fizikālie apstākļi (straumes, sāļums, viļņu augstums utt.). |
| --- | --- |

16.

Okeanogrāfiskie ģeogrāfiskie elementi

Okeānu fizikālie apstākļi (straumes, sāļums, viļņu augstums utt.).

| 17. | Jūras reģioni
  Pēc noteiktām kopīgām iezīmēm izveidotos apgabalos un apakšapgabalos sadalītu jūru un sāļūdens ūdenstilpņu fizikālie apstākļi. |
| --- | --- |

17.

Jūras reģioni

Pēc noteiktām kopīgām iezīmēm izveidotos apgabalos un apakšapgabalos sadalītu jūru un sāļūdens ūdenstilpņu fizikālie apstākļi.

| 18. | Bioģeogrāfiskie reģioni
  Apgabali ar relatīvi viendabīgiem ekoloģiskiem apstākļiem un noteiktām kopīgam iezīmēm. |
| --- | --- |

18.

Bioģeogrāfiskie reģioni

Apgabali ar relatīvi viendabīgiem ekoloģiskiem apstākļiem un noteiktām kopīgam iezīmēm.

| 19. | Dzīvotnes un biotopi
  Ģeogrāfiskie apgabali, kuros ir tādi īpaši ekoloģiskie un fizikālie apstākļi, kuros var dzīvot organismi. Tie ir dabisks biotops ir pilnīgi vai daļēji dabiskas sauszemes vai ūdens platības, ko raksturo ģeogrāfiskas, abiotiskas un biotiskas iezīmes. Arī nelielas lauku ainavas iezīmes — dzīvžogi, avoti utt. |
| --- | --- |

19.

Dzīvotnes un biotopi

Ģeogrāfiskie apgabali, kuros ir tādi īpaši ekoloģiskie un fizikālie apstākļi, kuros var dzīvot organismi. Tie ir dabisks biotops ir pilnīgi vai daļēji dabiskas sauszemes vai ūdens platības, ko raksturo ģeogrāfiskas, abiotiskas un biotiskas iezīmes. Arī nelielas lauku ainavas iezīmes — dzīvžogi, avoti utt.

| 20. | Sugu izplatība
  Dzīvnieku un augu sugu ģeogrāfiskais sadalījums, grupējot pēc koordinātu tīkla, reģiona, administratīvas vai citas analītiskas vienības. |
| --- | --- |

20.

Sugu izplatība

Dzīvnieku un augu sugu ģeogrāfiskais sadalījums, grupējot pēc koordinātu tīkla, reģiona, administratīvas vai citas analītiskas vienības.

| 21. | Atjaunīgās enerģijas resursi |
| --- | --- |

21.

P6_TA(2005)0214

Pārapdrošināšana ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pārapdrošināšanu un Padomes Direktīvu 73/239/EEK un 92/49/EEK grozījumiem, kā arī Direktīvu 98/78/EK un 2002/83/EK grozījumiem (KOM(2004)0273 — C6–0038/2004 — 2004/0097(COD))

(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0273) (1) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0273) (1)

| — | ņemot vērā EK Līguma 251. panta 2. punktu, 47. panta 2. punkta un 55. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam iesniedza priekšlikumu (C6-0038/2004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK Līguma 251. panta 2. punktu, 47. panta 2. punkta un 55. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam iesniedza priekšlikumu (C6-0038/2004),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A6-0146/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A6-0146/2005),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Vēl nav publicēts OV.

P6_TC1-COD(2004)0097

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 7. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/.../EK par pārapdrošināšanu un Padomes Direktīvu 73/239/EEK un 92/49/EEK grozījumiem, kā arī Direktīvu 98/78/EK un 2002/83/EK grozījumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 47. panta 2. punktu un 55. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā izklāstīto procedūru (3),

tā kā

| (1) | Padomes Direktīvā 73/239/EEK (1973. gada 24. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz uzņēmējdarbības sākšanu un veikšanu tiešās apdrošināšanas nozarē, kas nav dzīvības apdrošināšana (4), Padomes Direktīvā 92/49/EEK (1992. gada 18. jūnijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordinēšanu attiecībā uz tiešo apdrošināšanu, kas nav dzīvības apdrošināšana (5), un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/83/EEK (2002. gada 5. novembris) par dzīvības apdrošināšanu (6) ir izklāstīti noteikumi tiešās apdrošināšanas darbību uzsākšanai un veikšanai Kopienā. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Direktīvā 73/239/EEK (1973. gada 24. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz uzņēmējdarbības sākšanu un veikšanu tiešās apdrošināšanas nozarē, kas nav dzīvības apdrošināšana (4), Padomes Direktīvā 92/49/EEK (1992. gada 18. jūnijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordinēšanu attiecībā uz tiešo apdrošināšanu, kas nav dzīvības apdrošināšana (5), un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/83/EEK (2002. gada 5. novembris) par dzīvības apdrošināšanu (6) ir izklāstīti noteikumi tiešās apdrošināšanas darbību uzsākšanai un veikšanai Kopienā.

| (2) | Šīs direktīvas paredz tiesisko regulējumu apdrošināšanas uzņēmumu darbībai iekšējā tirgū gan atbilstoši tiesībām veikt uzņēmējdarbību, gan saskaņā ar pakalpojumu sniegšanas brīvību, lai apdrošināšanas uzņēmumiem, kuru pārvaldes iestādes atrodas Kopienā, atvieglotu saistību izpildi Kopienā un dotu iespēju apdrošinājuma ņēmējiem izmantot ne tikai savas valsts apdrošinātāju pakalpojumus, bet arī to apdrošinātāju pakalpojumus, kuru pārvaldes iestādes atrodas Kopienā un kuri ir reģistrēti citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(2)

Šīs direktīvas paredz tiesisko regulējumu apdrošināšanas uzņēmumu darbībai iekšējā tirgū gan atbilstoši tiesībām veikt uzņēmējdarbību, gan saskaņā ar pakalpojumu sniegšanas brīvību, lai apdrošināšanas uzņēmumiem, kuru pārvaldes iestādes atrodas Kopienā, atvieglotu saistību izpildi Kopienā un dotu iespēju apdrošinājuma ņēmējiem izmantot ne tikai savas valsts apdrošinātāju pakalpojumus, bet arī to apdrošinātāju pakalpojumus, kuru pārvaldes iestādes atrodas Kopienā un kuri ir reģistrēti citās dalībvalstīs.

| (3) | Šajās direktīvās noteikto režīmu piemēro tiešās apdrošināšanas uzņēmumiem attiecībā uz visiem to darījumiem gan tiešajā apdrošināšanā, gan pārapdrošināšanā ar risku pārņemšanu; savukārt pārapdrošināšanas darījumiem, ko veic specializēti pārapdrošināšanas uzņēmumi, šis režīms netiek piemērots un uz tiem neattiecas arī citi Kopienas tiesību aktu noteikumi. |
| --- | --- |

(3)

Šajās direktīvās noteikto režīmu piemēro tiešās apdrošināšanas uzņēmumiem attiecībā uz visiem to darījumiem gan tiešajā apdrošināšanā, gan pārapdrošināšanā ar risku pārņemšanu; savukārt pārapdrošināšanas darījumiem, ko veic specializēti pārapdrošināšanas uzņēmumi, šis režīms netiek piemērots un uz tiem neattiecas arī citi Kopienas tiesību aktu noteikumi.

| (4) | Pārapdrošināšana ir nozīmīgs finanšu darbības veids, jo tā veicina plašāku risku sadali visā pasaulē, tādējādi ļaujot tiešās apdrošināšanas uzņēmumiem paaugstināt saistību kapacitāti, piedāvāt labāku apdrošināšanas segumu un arī samazināt savas kapitāla izmaksas; turklāt pārapdrošināšanai ir nozīmīga loma finansiālās stabilitātes nodrošināšanā, jo tā ir būtisks elements tiešās apdrošināšanas tirgu finansiālās precizitātes un stabilitātes nodrošināšanā, kas ietekmē arī finanšu sistēmu kopumā kā nozīmīgs finanšu starpnieks un institucionālais ieguldītājs. |
| --- | --- |

(4)

Pārapdrošināšana ir nozīmīgs finanšu darbības veids, jo tā veicina plašāku risku sadali visā pasaulē, tādējādi ļaujot tiešās apdrošināšanas uzņēmumiem paaugstināt saistību kapacitāti, piedāvāt labāku apdrošināšanas segumu un arī samazināt savas kapitāla izmaksas; turklāt pārapdrošināšanai ir nozīmīga loma finansiālās stabilitātes nodrošināšanā, jo tā ir būtisks elements tiešās apdrošināšanas tirgu finansiālās precizitātes un stabilitātes nodrošināšanā, kas ietekmē arī finanšu sistēmu kopumā kā nozīmīgs finanšu starpnieks un institucionālais ieguldītājs.

| (5) | Ar Padomes Direktīvu 64/225/EEK (1964. gada 25. februāris) par ierobežojumu atcelšanu attiecībā uz brīvību veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvību pārapdrošināšanas un retrocesijas jomā (7) tika atcelti tie ierobežojumi brīvībai veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvībai, kas saistīti ar pārapdrošināšanas pakalpojumu sniedzēja valstisko piederību vai atrašanās vietu. Tā tomēr neatcēla ierobežojumus, ko rada atšķirības valstu tiesību aktos par pārapdrošināšanas piesardzīgu uzraudzību. Šāda situācijas rezultātā izveidojās būtiskas atšķirības pārapdrošināšanas uzņēmumu uzraudzībā Kopienā, kas radīja šķēršļus pārapdrošināšanas darījumiem, tādus kā pārapdrošināšanas uzņēmumu pienākums ieķīlāt aktīvus, lai segtu savu daļu tiešās apdrošināšanas uzņēmumu tehniskajās rezervēs, kā arī nepieciešamība pārapdrošināšanas uzņēmumiem pildīt dažādus uzraudzības noteikumus dažādās dalībvalstīs, kur tie veic savu darbību, vai arī pārapdrošināšanas uzņēmuma netiešā uzraudzība dažādos aspektos, ko veic tiešo apdrošināšanas uzņēmumu kompetentās iestādes. |
| --- | --- |

(5)

Ar Padomes Direktīvu 64/225/EEK (1964. gada 25. februāris) par ierobežojumu atcelšanu attiecībā uz brīvību veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvību pārapdrošināšanas un retrocesijas jomā (7) tika atcelti tie ierobežojumi brīvībai veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvībai, kas saistīti ar pārapdrošināšanas pakalpojumu sniedzēja valstisko piederību vai atrašanās vietu. Tā tomēr neatcēla ierobežojumus, ko rada atšķirības valstu tiesību aktos par pārapdrošināšanas piesardzīgu uzraudzību. Šāda situācijas rezultātā izveidojās būtiskas atšķirības pārapdrošināšanas uzņēmumu uzraudzībā Kopienā, kas radīja šķēršļus pārapdrošināšanas darījumiem, tādus kā pārapdrošināšanas uzņēmumu pienākums ieķīlāt aktīvus, lai segtu savu daļu tiešās apdrošināšanas uzņēmumu tehniskajās rezervēs, kā arī nepieciešamība pārapdrošināšanas uzņēmumiem pildīt dažādus uzraudzības noteikumus dažādās dalībvalstīs, kur tie veic savu darbību, vai arī pārapdrošināšanas uzņēmuma netiešā uzraudzība dažādos aspektos, ko veic tiešo apdrošināšanas uzņēmumu kompetentās iestādes.

| (6) | Finanšu pakalpojumu rīcības plānā pārapdrošināšana ir atzīta kā nozare, kurā nepieciešama rīcība Kopienas līmenī, lai pabeigtu vienota tirgus izveidošanu finanšu pakalpojumu jomā. Turklāt galvenie finanšu forumi, tādi kā Starptautiskais Valūtas fonds un Starptautiskā Apdrošināšanas uzraudzību asociācija (SAUA), ir uzsvēruši, ka Kopienas līmenī nav saskaņotu pārapdrošināšanas uzraudzības noteikumu un tas ir nopietns trūkums finanšu pakalpojumu regulējumā, kas noteikti jānovērš. |
| --- | --- |

(6)

Finanšu pakalpojumu rīcības plānā pārapdrošināšana ir atzīta kā nozare, kurā nepieciešama rīcība Kopienas līmenī, lai pabeigtu vienota tirgus izveidošanu finanšu pakalpojumu jomā. Turklāt galvenie finanšu forumi, tādi kā Starptautiskais Valūtas fonds un Starptautiskā Apdrošināšanas uzraudzību asociācija (SAUA), ir uzsvēruši, ka Kopienas līmenī nav saskaņotu pārapdrošināšanas uzraudzības noteikumu un tas ir nopietns trūkums finanšu pakalpojumu regulējumā, kas noteikti jānovērš.

| (7) | Šīs direktīvas mērķis ir pienācīgu reglamentējošu noteikumu izveidošana pārapdrošināšanas darījumiem Kopienā. Tā veido daļu no Kopienas tiesību aktu kopuma apdrošināšanas jomā, kas veido vienoto tirgu apdrošināšanas nozarē. |
| --- | --- |

(7)

Šīs direktīvas mērķis ir pienācīgu reglamentējošu noteikumu izveidošana pārapdrošināšanas darījumiem Kopienā. Tā veido daļu no Kopienas tiesību aktu kopuma apdrošināšanas jomā, kas veido vienoto tirgu apdrošināšanas nozarē.

| (8) | Šī direktīva ir saskanīga ar starptautisko organizāciju darbu pārapdrošināšanas uzraudzības noteikumu jomā, jo īpaši ar SAUA veikto. |
| --- | --- |

(8)

Šī direktīva ir saskanīga ar starptautisko organizāciju darbu pārapdrošināšanas uzraudzības noteikumu jomā, jo īpaši ar SAUA veikto.

| (9) | Šai direktīvai ir tādi pati koncepcija kā Kopienas tiesību aktiem tiešās apdrošināšanas jomā, īstenojot saskaņošanu, kas ir būtiska, nepieciešama un pietiekama, lai nodrošinātu licenču un pienācīgas kontroles sistēmu savstarpēju atzīšanu, tādējādi ļaujot piešķirt vienotu licenci, kas ir spēkā Kopienā, un piemērot principu, ka uzraudzību veic piederības dalībvalsts. |
| --- | --- |

(9)

Šai direktīvai ir tādi pati koncepcija kā Kopienas tiesību aktiem tiešās apdrošināšanas jomā, īstenojot saskaņošanu, kas ir būtiska, nepieciešama un pietiekama, lai nodrošinātu licenču un pienācīgas kontroles sistēmu savstarpēju atzīšanu, tādējādi ļaujot piešķirt vienotu licenci, kas ir spēkā Kopienā, un piemērot principu, ka uzraudzību veic piederības dalībvalsts.

| (10) | Tāpēc jānosaka prasība, ka pārapdrošināšanas darījumu sākšanai un veikšanai vajadzīga vienota licence, ko izsniedz tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā atrodas pārapdrošināšanas uzņēmuma pārvaldes iestāde. Šāda licence uzņēmumam dod tiesības darboties visā Kopienā, izmantojot tiesības veikt uzņēmējdarbību vai pakalpojumu sniegšanas brīvību. Filiāles dalībvalsts vai dalībvalsts, kurā tiek sniegti pakalpojumi, vairs nedrīkst likt iegūt jaunu licenci pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kas tajā vēlas veikt pārapdrošināšanas darījumus un jau ir saņēmuši licences piederības dalībvalstī. Turklāt pārapdrošināšanas uzņēmumam, kas jau ir saņēmis licenci piederības dalībvalstī, nedrīkst noteikt papildu uzraudzību vai pārbaudes, kas saistītas ar tā finansiālo stabilitāti un ko veic tā apdrošināšanas uzņēmuma kompetentās iestādes, kurš ir pārapdrošināts minētajā pārapdrošināšanas uzņēmumā. Turklāt dalībvalstis nedrīkst pieprasīt Kopienā licencētam pārapdrošināšanas uzņēmumam aktīvu nodrošinājumu, lai segtu tā daļu cedenta tehniskajās rezervēs. Jādefinē šādas licences piešķiršanas vai atsaukšanas nosacījumi. Kompetentās iestādes nedrīkst izsniegt licenci vai atļaut turpināt darbību pārapdrošināšanas uzņēmumam, kas nepilda šīs direktīvas nosacījumus. |
| --- | --- |

(10)

Tāpēc jānosaka prasība, ka pārapdrošināšanas darījumu sākšanai un veikšanai vajadzīga vienota licence, ko izsniedz tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā atrodas pārapdrošināšanas uzņēmuma pārvaldes iestāde. Šāda licence uzņēmumam dod tiesības darboties visā Kopienā, izmantojot tiesības veikt uzņēmējdarbību vai pakalpojumu sniegšanas brīvību. Filiāles dalībvalsts vai dalībvalsts, kurā tiek sniegti pakalpojumi, vairs nedrīkst likt iegūt jaunu licenci pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kas tajā vēlas veikt pārapdrošināšanas darījumus un jau ir saņēmuši licences piederības dalībvalstī. Turklāt pārapdrošināšanas uzņēmumam, kas jau ir saņēmis licenci piederības dalībvalstī, nedrīkst noteikt papildu uzraudzību vai pārbaudes, kas saistītas ar tā finansiālo stabilitāti un ko veic tā apdrošināšanas uzņēmuma kompetentās iestādes, kurš ir pārapdrošināts minētajā pārapdrošināšanas uzņēmumā. Turklāt dalībvalstis nedrīkst pieprasīt Kopienā licencētam pārapdrošināšanas uzņēmumam aktīvu nodrošinājumu, lai segtu tā daļu cedenta tehniskajās rezervēs. Jādefinē šādas licences piešķiršanas vai atsaukšanas nosacījumi. Kompetentās iestādes nedrīkst izsniegt licenci vai atļaut turpināt darbību pārapdrošināšanas uzņēmumam, kas nepilda šīs direktīvas nosacījumus.

| (11) | Šo direktīvu piemēro pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kas veic tikai pārapdrošināšanas darījumus un nav iesaistīti tiešajā apdrošināšanā; to piemēro arī tā saucamajiem “kaptīvajiem” pārapdrošināšanas uzņēmumiem, ko izveidojuši vai kas pieder

  vai nu finanšu uzņēmumiem, kas nav apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumi vai apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu grupas, kam
  piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/78/EK (1998. gada 27. oktobris) par apdrošināšanas grupu apdrošināšanas uzņēmumu papildu uzraudzību (8),
  vai vienam vai vairākiem uzņēmumiem, kas nav finanšu uzņēmumi
  un kuru darbības mērķis ir nodrošināt pārapdrošināšanas segumu riskiem, kas saistīti tikai ar savas grupas uzņēmumiem.
  Šajā direktīvā termins “pārapdrošināšanas uzņēmums” ietver kaptīvus pārapdrošināšanas uzņēmumus, ja nav dota īpaša norāde par kaptīviem pārapdrošināšanas uzņēmumiem. Kaptīvi pārapdrošināšanas uzņēmumi neapdrošina riskus, ko izraisa grupai piederoša apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma ārēja tieša apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas darbība. Turklāt finanšu konglomerātā ietilpstošiem apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumiem nedrīkst piederēt kaptīvs uzņēmums. |
| --- | --- |

(11)

Šo direktīvu piemēro pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kas veic tikai pārapdrošināšanas darījumus un nav iesaistīti tiešajā apdrošināšanā; to piemēro arī tā saucamajiem “kaptīvajiem” pārapdrošināšanas uzņēmumiem, ko izveidojuši vai kas pieder

  vai nu finanšu uzņēmumiem, kas nav apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumi vai apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu grupas, kam
  piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/78/EK (1998. gada 27. oktobris) par apdrošināšanas grupu apdrošināšanas uzņēmumu papildu uzraudzību (8),
  vai vienam vai vairākiem uzņēmumiem, kas nav finanšu uzņēmumi
  un kuru darbības mērķis ir nodrošināt pārapdrošināšanas segumu riskiem, kas saistīti tikai ar savas grupas uzņēmumiem.
  Šajā direktīvā termins “pārapdrošināšanas uzņēmums” ietver kaptīvus pārapdrošināšanas uzņēmumus, ja nav dota īpaša norāde par kaptīviem pārapdrošināšanas uzņēmumiem. Kaptīvi pārapdrošināšanas uzņēmumi neapdrošina riskus, ko izraisa grupai piederoša apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma ārēja tieša apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas darbība. Turklāt finanšu konglomerātā ietilpstošiem apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumiem nedrīkst piederēt kaptīvs uzņēmums.

| (12) | Tomēr šo direktīvu nepiemēro apdrošināšanas uzņēmumiem, kuriem jau piemēro Direktīvu 73/239/EEK un Direktīvu 2002/83/EK; tomēr, lai nodrošinātu to apdrošināšanas uzņēmumu finansiālo stabilitāti, kas veic arī pārapdrošināšanas darījumus, un to, ka šo darījumu īpatnības tiek ņemtas vērā, aprēķinot šo apdrošināšanas uzņēmumu kapitāla prasības, šajā direktīvā minētos maksātspējas noteikumus pārapdrošināšanas uzņēmumiem piemēro šo apdrošināšanas uzņēmumu pārapdrošināšanas darījumiem, ja to pārapdrošināšanas darījumi veido būtisku daļu to kopējā darījumu apjomā. |
| --- | --- |

(12)

Tomēr šo direktīvu nepiemēro apdrošināšanas uzņēmumiem, kuriem jau piemēro Direktīvu 73/239/EEK un Direktīvu 2002/83/EK; tomēr, lai nodrošinātu to apdrošināšanas uzņēmumu finansiālo stabilitāti, kas veic arī pārapdrošināšanas darījumus, un to, ka šo darījumu īpatnības tiek ņemtas vērā, aprēķinot šo apdrošināšanas uzņēmumu kapitāla prasības, šajā direktīvā minētos maksātspējas noteikumus pārapdrošināšanas uzņēmumiem piemēro šo apdrošināšanas uzņēmumu pārapdrošināšanas darījumiem, ja to pārapdrošināšanas darījumi veido būtisku daļu to kopējā darījumu apjomā.

| (13) | Šī direktīva neattiecas uz pārapdrošināšanas segumu, ko būtisku sabiedrības interešu vārdā sniedz vai pilnībā garantē dalībvalsts kā pārapdrošinātājs pēdējā instancē, it sevišķi tad, ja īpašas tirgus situācijas dēļ pienācīga komerciāla seguma iegūšana nav ticama; šajā sakarā “pienācīga komerciāla seguma” trūkums galvenokārt nozīmē tirgus nespēju, ko raksturo piemērota līmeņa apdrošināšanas piedāvājumu nepārprotams trūkums, turklāt prēmiju pārmērīgums vēl neliecina par šī komerciālā seguma nepietiekamību. Direktīvas 1. panta 2. punkta (d) apakšpunkts attiecas arī uz vienošanos starp apdrošināšanas uzņēmumiem, uz kuriem attiecas Direktīvas 73/239/EEK un 2002/83/EK, kuru mērķis ir apvienot finansiālās prasības, kuras izraisa lieli riski, piemēram, terorisms. |
| --- | --- |

(13)

Šī direktīva neattiecas uz pārapdrošināšanas segumu, ko būtisku sabiedrības interešu vārdā sniedz vai pilnībā garantē dalībvalsts kā pārapdrošinātājs pēdējā instancē, it sevišķi tad, ja īpašas tirgus situācijas dēļ pienācīga komerciāla seguma iegūšana nav ticama; šajā sakarā “pienācīga komerciāla seguma” trūkums galvenokārt nozīmē tirgus nespēju, ko raksturo piemērota līmeņa apdrošināšanas piedāvājumu nepārprotams trūkums, turklāt prēmiju pārmērīgums vēl neliecina par šī komerciālā seguma nepietiekamību. Direktīvas 1. panta 2. punkta (d) apakšpunkts attiecas arī uz vienošanos starp apdrošināšanas uzņēmumiem, uz kuriem attiecas Direktīvas 73/239/EEK un 2002/83/EK, kuru mērķis ir apvienot finansiālās prasības, kuras izraisa lieli riski, piemēram, terorisms.

| (14) | Pārapdrošināšanas uzņēmuma darbības mērķiem jāattiecas tikai uz pārapdrošināšanas darījumiem un saistītām operācijām. Šis noteikums ļauj pārapdrošināšanas uzņēmumam veikt tādas darbības kā statistikas vai aktuāru konsultācijas, riska analīzi vai pētījumus savu klientu uzdevumā. Tas var ietvert arī pārvaldītājsabiedrības funkciju un darbības attiecībā uz finanšu sektora darbībām 2. panta 8. punkta nozīmē Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvā 2002/87/EK par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos

   (9)

  . Jebkurā gadījumā šī prasība neļauj turpināt ar pamatdarbību nesaistītu banku vai finanšu darbību. |
| --- | --- |

(14)

Pārapdrošināšanas uzņēmuma darbības mērķiem jāattiecas tikai uz pārapdrošināšanas darījumiem un saistītām operācijām. Šis noteikums ļauj pārapdrošināšanas uzņēmumam veikt tādas darbības kā statistikas vai aktuāru konsultācijas, riska analīzi vai pētījumus savu klientu uzdevumā. Tas var ietvert arī pārvaldītājsabiedrības funkciju un darbības attiecībā uz finanšu sektora darbībām 2. panta 8. punkta nozīmē Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvā 2002/87/EK par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos

   (9)

  . Jebkurā gadījumā šī prasība neļauj turpināt ar pamatdarbību nesaistītu banku vai finanšu darbību.

| (15) | Šai direktīvai jāprecizē kompetento iestāžu uzraudzības pilnvaras un līdzekļi. Pārapdrošināšanas uzņēmuma piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm jāatbild par šī uzņēmuma finansiālās stabilitātes uzraudzību, tostarp attiecībā uz maksātspēju, pietiekamu tehnisko rezervju un
  izlīdzināšanas rezervju

  izveidošanu un šo
  uzkrājumu un
  rezervju nodrošinājumu ar augstas kvalitātes aktīviem. |
| --- | --- |

(15)

Šai direktīvai jāprecizē kompetento iestāžu uzraudzības pilnvaras un līdzekļi. Pārapdrošināšanas uzņēmuma piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm jāatbild par šī uzņēmuma finansiālās stabilitātes uzraudzību, tostarp attiecībā uz maksātspēju, pietiekamu tehnisko rezervju un
  izlīdzināšanas rezervju

  izveidošanu un šo
  uzkrājumu un
  rezervju nodrošinājumu ar augstas kvalitātes aktīviem.

| (16) | Dalībvalstu kompetento iestāžu rīcībā jābūt nepieciešamajiem uzraudzības līdzekļiem, kas nodrošinātu to, ka visā Kopienā pārapdrošināšanas uzņēmumi darījumus izpilda rūpīgi, neatkarīgi no tā, vai tie izmanto tiesības veikt uzņēmējdarbību vai brīvību sniegt pakalpojumus. Jo īpaši, tiem jābūt tiesīgiem noteikt attiecīgus drošības pasākumus vai piemērot sankcijas nolūkā novērst neatbilstību un pārapdrošināšanas uzraudzības noteikumu pārkāpumus. |
| --- | --- |

(16)

Dalībvalstu kompetento iestāžu rīcībā jābūt nepieciešamajiem uzraudzības līdzekļiem, kas nodrošinātu to, ka visā Kopienā pārapdrošināšanas uzņēmumi darījumus izpilda rūpīgi, neatkarīgi no tā, vai tie izmanto tiesības veikt uzņēmējdarbību vai brīvību sniegt pakalpojumus. Jo īpaši, tiem jābūt tiesīgiem noteikt attiecīgus drošības pasākumus vai piemērot sankcijas nolūkā novērst neatbilstību un pārapdrošināšanas uzraudzības noteikumu pārkāpumus.

| (17) | Normām, kas nosaka portfeļu nodošanu, jābūt saskaņā ar šajā direktīvā minēto vienoto licencēšanu. Tās jāpiemēro dažāda veida portfeļu nodošanām starp pārapdrošināšanas uzņēmumiem, piemēram, portfeļu nodošanai, ko izraisa pārapdrošināšanas uzņēmumu apvienošanās vai ko nosaka citi komerctiesību akti, vai slēgta nesegtu zaudējumu portfeļa nodošanai citam pārapdrošināšanas uzņēmumam. Turklāt normās, kas nosaka portfeļu nodošanu, jāiekļauj normas, kas īpaši attiecas uz gadījumiem, kad citai pārapdrošināšanas uzņēmumam tiek nodots tādu līgumu portfelis, kas noslēgti, pamatojoties uz brīvību veikt uzņēmējdarbību vai pakalpojumu sniegšanas brīvību |
| --- | --- |

(17)

Normām, kas nosaka portfeļu nodošanu, jābūt saskaņā ar šajā direktīvā minēto vienoto licencēšanu. Tās jāpiemēro dažāda veida portfeļu nodošanām starp pārapdrošināšanas uzņēmumiem, piemēram, portfeļu nodošanai, ko izraisa pārapdrošināšanas uzņēmumu apvienošanās vai ko nosaka citi komerctiesību akti, vai slēgta nesegtu zaudējumu portfeļa nodošanai citam pārapdrošināšanas uzņēmumam. Turklāt normās, kas nosaka portfeļu nodošanu, jāiekļauj normas, kas īpaši attiecas uz gadījumiem, kad citai pārapdrošināšanas uzņēmumam tiek nodots tādu līgumu portfelis, kas noslēgti, pamatojoties uz brīvību veikt uzņēmējdarbību vai pakalpojumu sniegšanas brīvību

| (18) | Jāparedz informācijas apmaiņa starp kompetentajām iestādēm un iestādēm vai organizācijām, kuru darbība veicina finanšu sistēmas stabilitāti. Lai saglabātu sniegtās informācijas konfidencialitāti, šim adrešu sarakstam jābūt stingri ierobežotam. Tāpēc ir nepieciešams precizēt nosacījumus, atbilstoši kuriem ir atļauta iepriekš minētā informācijas apmaiņa; turklāt, ja ir noteikts, ka informāciju var izpaust tikai ar kompetento iestāžu skaidru piekrišanu, vajadzības gadījumā tās var šo atļauju saistīt ar stingru nosacījumu izpildi. Ņemot vērā šo apstākli un nepieciešamību nodrošināt pienācīgu pārapdrošināšanas uzņēmumu uzraudzību kompetentajās iestādēs, šī direktīva paredz noteikumus, kas dalībvalstīm ļauj noslēgt līgumus par informācijas apmaiņu ar trešajām valstīm, paredzot, ka izpaužamai informācijai piemēro atbilstošas dienesta noslēpuma garantijas. |
| --- | --- |

(18)

Jāparedz informācijas apmaiņa starp kompetentajām iestādēm un iestādēm vai organizācijām, kuru darbība veicina finanšu sistēmas stabilitāti. Lai saglabātu sniegtās informācijas konfidencialitāti, šim adrešu sarakstam jābūt stingri ierobežotam. Tāpēc ir nepieciešams precizēt nosacījumus, atbilstoši kuriem ir atļauta iepriekš minētā informācijas apmaiņa; turklāt, ja ir noteikts, ka informāciju var izpaust tikai ar kompetento iestāžu skaidru piekrišanu, vajadzības gadījumā tās var šo atļauju saistīt ar stingru nosacījumu izpildi. Ņemot vērā šo apstākli un nepieciešamību nodrošināt pienācīgu pārapdrošināšanas uzņēmumu uzraudzību kompetentajās iestādēs, šī direktīva paredz noteikumus, kas dalībvalstīm ļauj noslēgt līgumus par informācijas apmaiņu ar trešajām valstīm, paredzot, ka izpaužamai informācijai piemēro atbilstošas dienesta noslēpuma garantijas.

| (19) | Lai stiprinātu pārapdrošināšanas uzņēmumu piesardzīgu uzraudzību, jānosaka, ka revidenta pienākums ir nekavējoši ziņot kompetentajām iestādēm par visos šajā direktīvā paredzētajos gadījumos noteiktiem faktiem, kas varētu nopietni ietekmēt pārapdrošināšanas uzņēmuma finansiālo situāciju vai pārvaldes un grāmatvedības organizāciju, ja šādi fakti ir atklājušies, tam veicot savus darba pienākumus. Ņemot vērā direktīvas mērķus, ir vēlams, lai dalībvalstis paredzētu, ka šāds pienākums jāpiemēro visos apstākļos, kad revidents atklāj šos faktus, veicot savus darba pienākumus uzņēmumā, kuram ir ciešas attiecības ar pārapdrošināšanas uzņēmumu. Revidentu pienākums vajadzības gadījumā ziņot kompetentajām iestādēm par faktiem un lēmumiem, kas attiecas uz pārapdrošināšanas uzņēmumu un kurus viņi ir atklājuši, veicot savus darba pienākumus uzņēmumā, kas nav pārapdrošināšanas uzņēmums, nemaina ne viņu uzdevumu raksturu šajā uzņēmumā, ne arī veidu, kā tie izpilda savus pienākumus šajā uzņēmumā. |
| --- | --- |

(19)

Lai stiprinātu pārapdrošināšanas uzņēmumu piesardzīgu uzraudzību, jānosaka, ka revidenta pienākums ir nekavējoši ziņot kompetentajām iestādēm par visos šajā direktīvā paredzētajos gadījumos noteiktiem faktiem, kas varētu nopietni ietekmēt pārapdrošināšanas uzņēmuma finansiālo situāciju vai pārvaldes un grāmatvedības organizāciju, ja šādi fakti ir atklājušies, tam veicot savus darba pienākumus. Ņemot vērā direktīvas mērķus, ir vēlams, lai dalībvalstis paredzētu, ka šāds pienākums jāpiemēro visos apstākļos, kad revidents atklāj šos faktus, veicot savus darba pienākumus uzņēmumā, kuram ir ciešas attiecības ar pārapdrošināšanas uzņēmumu. Revidentu pienākums vajadzības gadījumā ziņot kompetentajām iestādēm par faktiem un lēmumiem, kas attiecas uz pārapdrošināšanas uzņēmumu un kurus viņi ir atklājuši, veicot savus darba pienākumus uzņēmumā, kas nav pārapdrošināšanas uzņēmums, nemaina ne viņu uzdevumu raksturu šajā uzņēmumā, ne arī veidu, kā tie izpilda savus pienākumus šajā uzņēmumā.

| (20) | Jāparedz noteikumi par to, kā šo direktīvu piemēro esošajiem pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kuriem jau atļauja vai tiesības veikt pārapdrošināšanas darījumus saskaņā ar dalībvalstu noteikumiem ir piešķirtas pirms šīs direktīvas piemērošanas. |
| --- | --- |

(20)

Jāparedz noteikumi par to, kā šo direktīvu piemēro esošajiem pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kuriem jau atļauja vai tiesības veikt pārapdrošināšanas darījumus saskaņā ar dalībvalstu noteikumiem ir piešķirtas pirms šīs direktīvas piemērošanas.

| (21) | Lai pārapdrošināšanas uzņēmums varētu izpildīt savas saistības, piederības dalībvalstij jāpieprasa, lai pārapdrošināšanas uzņēmums izveidotu atbilstošas tehniskās rezerves. Šādu tehnisko rezervju apjomu nosaka saskaņā ar Padomes Direktīvu 91/674/EEK (1991. gada 19. decembris) par apdrošināšanas uzņēmumu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (10); attiecībā uz dzīvības apdrošināšanu piederības dalībvalsts var paredzēt īpašus noteikumus saskaņā ar Direktīvu 2002/83/EK. |
| --- | --- |

(21)

Lai pārapdrošināšanas uzņēmums varētu izpildīt savas saistības, piederības dalībvalstij jāpieprasa, lai pārapdrošināšanas uzņēmums izveidotu atbilstošas tehniskās rezerves. Šādu tehnisko rezervju apjomu nosaka saskaņā ar Padomes Direktīvu 91/674/EEK (1991. gada 19. decembris) par apdrošināšanas uzņēmumu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (10); attiecībā uz dzīvības apdrošināšanu piederības dalībvalsts var paredzēt īpašus noteikumus saskaņā ar Direktīvu 2002/83/EK.

| (22) | Pārapdrošināšanas uzņēmumam, kas veic pārapdrošināšanas darījumus kredītu apdrošināšanas jomā, ja šiem kredītu apdrošināšanas darījumiem salīdzinoši ar kopējo darījumu apjomu ir ievērojams apjoms, jāizveido atsevišķa izlīdzināšanas rezerve, kas nav maksātspējas normas daļa; šo rezervi aprēķina pēc vienas no metodēm, kas izklāstītas Direktīvā 73/239/EEK un uzskatāmas par ekvivalentām; turklāt šī direktīva ļauj piederības dalībvalstij pieprasīt, lai pārapdrošināšanas uzņēmumi, kuru pārvaldes iestāde atrodas to teritorijā, izveido izlīdzināšanas rezerves arī citiem risku veidiem saskaņā ar noteikumiem, kādi ir spēkā piederības dalībvalstī.
  Pēc starptautiskā finanšu pārskatu standarta “IFRS 4” ieviešanas šai direktīvai jāprecizē arī to izlīdzināšanas rezervju piesardzīgais režīms, kuras izveidotas saskaņā ar šo direktīvu. Tomēr, tā kā pārapdrošināšanas uzraudzība tiks no jauna izvērtēta “Solvency II” projektā, tad šī direktīva iepriekš nenosaka, kādai jābūt turpmākajai pārapdrošināšanas uzraudzībai saskaņā ar “Solvency II”
  . |
| --- | --- |

(22)

Pārapdrošināšanas uzņēmumam, kas veic pārapdrošināšanas darījumus kredītu apdrošināšanas jomā, ja šiem kredītu apdrošināšanas darījumiem salīdzinoši ar kopējo darījumu apjomu ir ievērojams apjoms, jāizveido atsevišķa izlīdzināšanas rezerve, kas nav maksātspējas normas daļa; šo rezervi aprēķina pēc vienas no metodēm, kas izklāstītas Direktīvā 73/239/EEK un uzskatāmas par ekvivalentām; turklāt šī direktīva ļauj piederības dalībvalstij pieprasīt, lai pārapdrošināšanas uzņēmumi, kuru pārvaldes iestāde atrodas to teritorijā, izveido izlīdzināšanas rezerves arī citiem risku veidiem saskaņā ar noteikumiem, kādi ir spēkā piederības dalībvalstī.
  Pēc starptautiskā finanšu pārskatu standarta “IFRS 4” ieviešanas šai direktīvai jāprecizē arī to izlīdzināšanas rezervju piesardzīgais režīms, kuras izveidotas saskaņā ar šo direktīvu. Tomēr, tā kā pārapdrošināšanas uzraudzība tiks no jauna izvērtēta “Solvency II” projektā, tad šī direktīva iepriekš nenosaka, kādai jābūt turpmākajai pārapdrošināšanas uzraudzībai saskaņā ar “Solvency II”
  .

| (23) | Pārapdrošināšanas uzņēmuma rīcībā jābūt aktīviem tehnisko rezervju
  un izlīdzināšanas rezervju
  segumam, attiecībā uz kuriem jāņem vērā pārapdrošināšanas uzņēmuma darījumu veidus, jo īpaši paredzamo atlīdzību maksājumu raksturs, apjoms un ilgums, lai nodrošinātu ieguldījumu pietiekamību, likviditāti, drošību, kvalitāti, ienesīgumu un saskaņotību; uzņēmumam jānodrošina, lai ieguldījumi būtu daudzveidīgi un pietiekami izkliedēti un dotu uzņēmumam iespēju pareizi reaģēt uz mainīgiem ekonomiskiem apstākļiem, jo īpaši finanšu tirgus attīstību un nekustāmā īpašuma tirgiem vai lielām katastrofām. |
| --- | --- |

(23)

Pārapdrošināšanas uzņēmuma rīcībā jābūt aktīviem tehnisko rezervju
  un izlīdzināšanas rezervju
  segumam, attiecībā uz kuriem jāņem vērā pārapdrošināšanas uzņēmuma darījumu veidus, jo īpaši paredzamo atlīdzību maksājumu raksturs, apjoms un ilgums, lai nodrošinātu ieguldījumu pietiekamību, likviditāti, drošību, kvalitāti, ienesīgumu un saskaņotību; uzņēmumam jānodrošina, lai ieguldījumi būtu daudzveidīgi un pietiekami izkliedēti un dotu uzņēmumam iespēju pareizi reaģēt uz mainīgiem ekonomiskiem apstākļiem, jo īpaši finanšu tirgus attīstību un nekustāmā īpašuma tirgiem vai lielām katastrofām.

| (24) | Nepieciešams, lai papildus tehniskajām rezervēm pārapdrošināšanas uzņēmumi izveidotu papildu rezervi, ko sauc par maksātspējas normu un kas sastāv no brīviem līdzekļiem un, ar kompetentās iestādes piekrišanu, citiem netiešiem līdzekļiem, kuri veido nodrošinājumu pret svārstībām darījumos. Šī prasība ir piesardzīgas uzraudzības būtisks elements. Līdz esošā maksātspējas normas režīma pārskatīšanai, ko Komisija veic kā projektu “Solvency II”, pārapdrošināšanas uzņēmumu maksātspējas normas aprēķināšanai izmanto noteikumus, ko paredz spēkā esošie tiesību akti tiešās apdrošināšanas jomā. |
| --- | --- |

(24)

Nepieciešams, lai papildus tehniskajām rezervēm pārapdrošināšanas uzņēmumi izveidotu papildu rezervi, ko sauc par maksātspējas normu un kas sastāv no brīviem līdzekļiem un, ar kompetentās iestādes piekrišanu, citiem netiešiem līdzekļiem, kuri veido nodrošinājumu pret svārstībām darījumos. Šī prasība ir piesardzīgas uzraudzības būtisks elements. Līdz esošā maksātspējas normas režīma pārskatīšanai, ko Komisija veic kā projektu “Solvency II”, pārapdrošināšanas uzņēmumu maksātspējas normas aprēķināšanai izmanto noteikumus, ko paredz spēkā esošie tiesību akti tiešās apdrošināšanas jomā.

| (25) | Ņemot vērā līdzību starp dzīvības pārapdrošināšanu, kas apdrošina mirstības risku, un nedzīvības pārapdrošināšanu, it īpaši apdrošināšanas risku segšanu un dzīvības pārapdrošināšanas līgumu ilgumu, vajadzīgā maksātspējas rezerve dzīvības pārapdrošināšanai jānosaka saskaņā ar šīs direktīvas normām, kas nosaka, kā aprēķināt prasīto maksātspējas normu nedzīvības pārapdrošināšanai; piederības dalībvalstij tomēr jāļauj piemērot Direktīvā 2002/83/EK paredzētos noteikumus, lai izveidotu vajadzīgo maksātspējas normu attiecībā uz dzīvības pārapdrošināšanas darbībām, kas saistītas ar ieguldījumu fondiem vai iesaistītajiem līgumiem. |
| --- | --- |

(25)

Ņemot vērā līdzību starp dzīvības pārapdrošināšanu, kas apdrošina mirstības risku, un nedzīvības pārapdrošināšanu, it īpaši apdrošināšanas risku segšanu un dzīvības pārapdrošināšanas līgumu ilgumu, vajadzīgā maksātspējas rezerve dzīvības pārapdrošināšanai jānosaka saskaņā ar šīs direktīvas normām, kas nosaka, kā aprēķināt prasīto maksātspējas normu nedzīvības pārapdrošināšanai; piederības dalībvalstij tomēr jāļauj piemērot Direktīvā 2002/83/EK paredzētos noteikumus, lai izveidotu vajadzīgo maksātspējas normu attiecībā uz dzīvības pārapdrošināšanas darbībām, kas saistītas ar ieguldījumu fondiem vai iesaistītajiem līgumiem.

| (26) | Lai ņemtu vērā īpatnības atsevišķos pārapdrošināšanas līgumu veidos vai atsevišķos darījumu veidos, jāparedz noteikumi, ka prasītās maksātspējas aprēķināšanai iespējams noteikt pielāgojumus; šos pielāgojumus, īstenojot tai ar Līgumu piešķirtās pilnvaras, veic Komisija pēc apspriešanās ar Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju komiteju, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 2004/9/EK
   (11)
  (2003. gada 5. novembris). Šos pasākumus pieņem ar regulatīvo procedūru, ko paredz Padomes Lēmums 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (12). |
| --- | --- |

(26)

Lai ņemtu vērā īpatnības atsevišķos pārapdrošināšanas līgumu veidos vai atsevišķos darījumu veidos, jāparedz noteikumi, ka prasītās maksātspējas aprēķināšanai iespējams noteikt pielāgojumus; šos pielāgojumus, īstenojot tai ar Līgumu piešķirtās pilnvaras, veic Komisija pēc apspriešanās ar Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju komiteju, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 2004/9/EK
   (11)
  (2003. gada 5. novembris). Šos pasākumus pieņem ar regulatīvo procedūru, ko paredz Padomes Lēmums 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (12).

| (27) | Aktīvu sarakstam, kas var sastādīt šajā direktīvā noteikto pieejamo maksātspējas normu, ir jābūt tādam pašam, kā to paredz Direktīva 73/239/EEK un Direktīva 2002/83/EK. |
| --- | --- |

(27)

Aktīvu sarakstam, kas var sastādīt šajā direktīvā noteikto pieejamo maksātspējas normu, ir jābūt tādam pašam, kā to paredz Direktīva 73/239/EEK un Direktīva 2002/83/EK.

| (28) | Pārapdrošināšanas uzņēmuma rīcībā jābūt arī garantijas fondam, lai nodrošinātu attiecīgu resursu pieejamību un to, ka turpmākajos darījumos maksātspējas norma nekādā gadījumā nebūs zemāka par minimālo drošības līmeni; tomēr, ņemot vērā kaptīvo pārapdrošināšanas uzņēmumu īpatnības, jāparedz noteikums, kas ļauj piederības dalībvalstij noteikt mazāku summu kaptīvās pārapdrošināšanas uzņēmumu minimālajiem garantijas fondiem. |
| --- | --- |

(28)

Pārapdrošināšanas uzņēmuma rīcībā jābūt arī garantijas fondam, lai nodrošinātu attiecīgu resursu pieejamību un to, ka turpmākajos darījumos maksātspējas norma nekādā gadījumā nebūs zemāka par minimālo drošības līmeni; tomēr, ņemot vērā kaptīvo pārapdrošināšanas uzņēmumu īpatnības, jāparedz noteikums, kas ļauj piederības dalībvalstij noteikt mazāku summu kaptīvās pārapdrošināšanas uzņēmumu minimālajiem garantijas fondiem.

| (29) | Atsevišķi šīs direktīvas noteikumi definē obligātos standartus. Piederības dalībvalstij jābūt tiesīgai noteikt stingrākas normas pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kuriem tās kompetentās iestādes izsniedz licenci, jo īpaši attiecībā uz maksātspējas normas prasībām. |
| --- | --- |

(29)

Atsevišķi šīs direktīvas noteikumi definē obligātos standartus. Piederības dalībvalstij jābūt tiesīgai noteikt stingrākas normas pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kuriem tās kompetentās iestādes izsniedz licenci, jo īpaši attiecībā uz maksātspējas normas prasībām.

| (30) | Šai direktīvai jābūt piemērojamai ierobežotām pārapdrošināšanas darbībām; tāpēc šajā direktīvai jābūt ierobežotas pārapdrošināšanas definīcijai; šā pārapdrošināšanas veida specifisko īpašību dēļ piederības dalībvalstij jādod iespēja ierobežotas pārapdrošināšanas darbībām noteikt īpašas normas. Šīs normas var atšķirties no šīs direktīvas vispārējā režīma vairākos īpašos jautājumos. |
| --- | --- |

(30)

Šai direktīvai jābūt piemērojamai ierobežotām pārapdrošināšanas darbībām; tāpēc šajā direktīvai jābūt ierobežotas pārapdrošināšanas definīcijai; šā pārapdrošināšanas veida specifisko īpašību dēļ piederības dalībvalstij jādod iespēja ierobežotas pārapdrošināšanas darbībām noteikt īpašas normas. Šīs normas var atšķirties no šīs direktīvas vispārējā režīma vairākos īpašos jautājumos.

| (31) | Šajā direktīvā jāparedz noteikumi attiecībā uz īpašam nolūkam izveidotām sabiedrībām, kas pārņem riskus no apdrošināšanas un pārapdrošināšanas uzņēmumiem. Šādu īpašam nolūkam izveidotu sabiedrību, kuras nav apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumi, specifisko īpašību dēļ dalībvalstīs būtu jāievieš īpašas normas. Turklāt šai direktīvai jānodrošina prasība piederības dalībvalstij ieviest detalizētākus noteikumus, lai radītu apstākļus, kuros īpašam nolūkam izveidotu sabiedrību nesamaksātās summas var izmantot kā aktīvus, kas sedz apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma tehniskās rezerves. Šai direktīvai arī jāparedz, ka no īpašam nolūkam izveidotas sabiedrības atgūstamās summas var uzskatīt par summām, kas atskaitāmas no pārapdrošināšanas vai retrocesijas līgumiem šajā direktīvā noteiktajās robežās, ja apdrošināšanas uzņēmums iesniedz kompetentajai iestādei pieteikumu un saņem no tās piekrišanu. |
| --- | --- |

(31)

Šajā direktīvā jāparedz noteikumi attiecībā uz īpašam nolūkam izveidotām sabiedrībām, kas pārņem riskus no apdrošināšanas un pārapdrošināšanas uzņēmumiem. Šādu īpašam nolūkam izveidotu sabiedrību, kuras nav apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumi, specifisko īpašību dēļ dalībvalstīs būtu jāievieš īpašas normas. Turklāt šai direktīvai jānodrošina prasība piederības dalībvalstij ieviest detalizētākus noteikumus, lai radītu apstākļus, kuros īpašam nolūkam izveidotu sabiedrību nesamaksātās summas var izmantot kā aktīvus, kas sedz apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma tehniskās rezerves. Šai direktīvai arī jāparedz, ka no īpašam nolūkam izveidotas sabiedrības atgūstamās summas var uzskatīt par summām, kas atskaitāmas no pārapdrošināšanas vai retrocesijas līgumiem šajā direktīvā noteiktajās robežās, ja apdrošināšanas uzņēmums iesniedz kompetentajai iestādei pieteikumu un saņem no tās piekrišanu.

| (32) | Jāparedz noteikumi gadījumiem, kad pārapdrošināšanas uzņēmumam finansiālā stāvokļa dēļ var rasties grūtības pildīt apdrošināšanas saistības. Īpašos gadījumos ir nepieciešams, lai kompetentās iestādes būtu pilnvarotas iejaukties pietiekami savlaicīgi, taču, īstenojot šīs pilnvaras, kompetentajām iestādēm jāinformē pārapdrošināšanas uzņēmumi par šo uzraudzības darbību iemesliem saskaņā ar pienācīgas pārvaldības un noteiktas kārtības principiem. Tiklīdz rodas šāda situācija, kompetentajām iestādēm jāatturas no apliecinājuma, ka pārapdrošināšanas uzņēmuma maksātspējas norma ir pietiekama. |
| --- | --- |

(32)

Jāparedz noteikumi gadījumiem, kad pārapdrošināšanas uzņēmumam finansiālā stāvokļa dēļ var rasties grūtības pildīt apdrošināšanas saistības. Īpašos gadījumos ir nepieciešams, lai kompetentās iestādes būtu pilnvarotas iejaukties pietiekami savlaicīgi, taču, īstenojot šīs pilnvaras, kompetentajām iestādēm jāinformē pārapdrošināšanas uzņēmumi par šo uzraudzības darbību iemesliem saskaņā ar pienācīgas pārvaldības un noteiktas kārtības principiem. Tiklīdz rodas šāda situācija, kompetentajām iestādēm jāatturas no apliecinājuma, ka pārapdrošināšanas uzņēmuma maksātspējas norma ir pietiekama.

| (33) | Nepieciešams paredzēt sadarbību starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm, lai nodrošinātu to, ka pārapdrošināšanas uzņēmums, kas veic savu darbību saskaņā ar brīvību veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvību, izpilda uzņēmējas dalībvalsts noteiktās prasības. |
| --- | --- |

(33)

Nepieciešams paredzēt sadarbību starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm, lai nodrošinātu to, ka pārapdrošināšanas uzņēmums, kas veic savu darbību saskaņā ar brīvību veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvību, izpilda uzņēmējas dalībvalsts noteiktās prasības.

| (34) | Nepieciešams paredzēt uzņēmumu tiesības griezties tiesā, ja tiem atsaka licences izsniegšanu vai atsauc licenci. |
| --- | --- |

(34)

Nepieciešams paredzēt uzņēmumu tiesības griezties tiesā, ja tiem atsaka licences izsniegšanu vai atsauc licenci.

| (35) | Ir svarīgi nodrošināt, lai uz pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kuru pārvaldes iestāde atrodas ārpus Kopienas un kuri veic pārapdrošināšanas darījumus Kopienā,
  neattiektos noteikumi, kuru rezultātā tie
  atrastos izdevīgākā situācijā nekā pārapdrošināšanas uzņēmumi, kuru pārvaldes iestāde atrodas dalībvalstī. |
| --- | --- |

(35)

Ir svarīgi nodrošināt, lai uz pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kuru pārvaldes iestāde atrodas ārpus Kopienas un kuri veic pārapdrošināšanas darījumus Kopienā,
  neattiektos noteikumi, kuru rezultātā tie
  atrastos izdevīgākā situācijā nekā pārapdrošināšanas uzņēmumi, kuru pārvaldes iestāde atrodas dalībvalstī.

| 36) | Lai ņemtu vērā pārapdrošināšanas starptautiskos aspektus, jāparedz iespēja noslēgt starpvalstu līgumus ar trešām valstīm, kuru mērķis ir definēt līdzekļus to pārapdrošināšanas uzņēmumu uzraudzībai, kas veic darījumus līgumslēdzēju pušu teritorijā. |
| --- | --- |

36)

Lai ņemtu vērā pārapdrošināšanas starptautiskos aspektus, jāparedz iespēja noslēgt starpvalstu līgumus ar trešām valstīm, kuru mērķis ir definēt līdzekļus to pārapdrošināšanas uzņēmumu uzraudzībai, kas veic darījumus līgumslēdzēju pušu teritorijā.

| (37) | Jāparedz elastīga procedūra uzraudzības principu saskaņošanai ar trešajām valstīm Kopienas līmenī, lai uzlabotu pārapdrošināšanas pakalpojumu liberalizāciju trešās valstīs, kas tiek sniegti, dibinot uzņēmumu vai kā pārrobežu pakalpojumu sniegšana. Šim mērķim direktīvā paredzētas procedūras sarunām ar trešām valstīm. |
| --- | --- |

(37)

Jāparedz elastīga procedūra uzraudzības principu saskaņošanai ar trešajām valstīm Kopienas līmenī, lai uzlabotu pārapdrošināšanas pakalpojumu liberalizāciju trešās valstīs, kas tiek sniegti, dibinot uzņēmumu vai kā pārrobežu pakalpojumu sniegšana. Šim mērķim direktīvā paredzētas procedūras sarunām ar trešām valstīm.

| (38) | Komisijai jābūt pilnvarotai pieņemt īstenošanas pasākumus, ar nosacījumu, ka tie nemaina šīs direktīvas būtiskus elementus. Šiem īstenošanas pasākumiem jāļauj Kopienai ņemt vērā pārapdrošināšanas turpmāko attīstību. Direktīvas izpildei nepieciešamos pasākumus pieņem atbilstoši Lēmumam 1999/468/EK. |
| --- | --- |

(38)

Komisijai jābūt pilnvarotai pieņemt īstenošanas pasākumus, ar nosacījumu, ka tie nemaina šīs direktīvas būtiskus elementus. Šiem īstenošanas pasākumiem jāļauj Kopienai ņemt vērā pārapdrošināšanas turpmāko attīstību. Direktīvas izpildei nepieciešamos pasākumus pieņem atbilstoši Lēmumam 1999/468/EK.

| (39) | Esošais Kopienas tiesiskais regulējums apdrošināšanas jomā jāpielāgo, ņemot vērā jauno uzraudzības režīmu pārapdrošināšanas sabiedrībām, ko nosaka šī direktīva, un lai nodrošinātu konsekventu tiesisko regulējumu visai apdrošināšanas nozarei. Jo īpaši jāpielāgo esošie noteikumi, kas ļauj kompetentajām iestādēm, kas atbildīgas par tiešās apdrošināšanas uzņēmumu uzraudzību, veikt pārapdrošināšanas uzņēmumu “netiešo uzraudzību”. Turklāt jāatceļ esošie noteikumi, kas ļauj dalībvalstīm
  jebkādā veidā
  pieprasīt apdrošināšanas uzņēmuma tehnisko rezervju seguma aktīvu ieķīlāšanu, ja apdrošināšanas uzņēmums ir pārapdrošināts pārapdrošināšanas uzņēmumā, kas licencēts saskaņā ar šo direktīvu, vai apdrošināšanas uzņēmumā. Visbeidzot, jāparedz, ka maksātspējas normu apdrošināšanas uzņēmumiem, kas veic pārapdrošināšanas darbības un kuriem šīs darbības sastāda būtisku daļu viņu darījumos, aprēķina saskaņā ar pārapdrošināšanas uzņēmumu maksātspējas noteikumiem, ko paredz šī direktīva. Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīvas 73/239/EEK, 92/49/EEK un 2002/83/EK. |
| --- | --- |

(39)

Esošais Kopienas tiesiskais regulējums apdrošināšanas jomā jāpielāgo, ņemot vērā jauno uzraudzības režīmu pārapdrošināšanas sabiedrībām, ko nosaka šī direktīva, un lai nodrošinātu konsekventu tiesisko regulējumu visai apdrošināšanas nozarei. Jo īpaši jāpielāgo esošie noteikumi, kas ļauj kompetentajām iestādēm, kas atbildīgas par tiešās apdrošināšanas uzņēmumu uzraudzību, veikt pārapdrošināšanas uzņēmumu “netiešo uzraudzību”. Turklāt jāatceļ esošie noteikumi, kas ļauj dalībvalstīm
  jebkādā veidā
  pieprasīt apdrošināšanas uzņēmuma tehnisko rezervju seguma aktīvu ieķīlāšanu, ja apdrošināšanas uzņēmums ir pārapdrošināts pārapdrošināšanas uzņēmumā, kas licencēts saskaņā ar šo direktīvu, vai apdrošināšanas uzņēmumā. Visbeidzot, jāparedz, ka maksātspējas normu apdrošināšanas uzņēmumiem, kas veic pārapdrošināšanas darbības un kuriem šīs darbības sastāda būtisku daļu viņu darījumos, aprēķina saskaņā ar pārapdrošināšanas uzņēmumu maksātspējas noteikumiem, ko paredz šī direktīva. Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīvas 73/239/EEK, 92/49/EEK un 2002/83/EK.

| (40) | Direktīva 98/78/EK jāgroza, lai garantētu, ka pārapdrošināšanas uzņēmums, kas ietilpst apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu grupā, ir pakļauts papildu uzraudzībai tāpat kā apdrošināšanas uzņēmumi, kas ietilpst apdrošināšanas uzņēmumu grupā. |
| --- | --- |

(40)

Direktīva 98/78/EK jāgroza, lai garantētu, ka pārapdrošināšanas uzņēmums, kas ietilpst apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu grupā, ir pakļauts papildu uzraudzībai tāpat kā apdrošināšanas uzņēmumi, kas ietilpst apdrošināšanas uzņēmumu grupā.

| (41) | Padomei saskaņā ar Iestāžu nolīguma par likumdošanas uzlabošanu

   (13)

  34. punktu jārosina dalībvalstis savām vajadzībām un Kopienas interesēs izstrādāt tabulas, kas pēc iespējas labāk ilustrētu saistību starp šo direktīvu un pārņemšanas pasākumiem, un darīt tās zināmas atklātībai. |
| --- | --- |

(41)

Padomei saskaņā ar Iestāžu nolīguma par likumdošanas uzlabošanu

   (13)

  34. punktu jārosina dalībvalstis savām vajadzībām un Kopienas interesēs izstrādāt tabulas, kas pēc iespējas labāk ilustrētu saistību starp šo direktīvu un pārņemšanas pasākumiem, un darīt tās zināmas atklātībai.

| (42) | Tā kā dalībvalstis, darbojoties atsevišķi, nespēj pietiekami labi sasniegt šīs direktīvas mērķus, proti, tiesiskā regulējuma izveidošanu pārapdrošināšanas darbību uzsākšanai un veikšanai, un ierosinātās rīcības mēroga un seku dēļ tos var sasniegt labāk Kopienas līmenī, Kopiena var paredzēt pasākumus saskaņā ar īguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā izklāstīto proporcionalitātes principu šī direktīva paredz tikai to, kas vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(42)

Tā kā dalībvalstis, darbojoties atsevišķi, nespēj pietiekami labi sasniegt šīs direktīvas mērķus, proti, tiesiskā regulējuma izveidošanu pārapdrošināšanas darbību uzsākšanai un veikšanai, un ierosinātās rīcības mēroga un seku dēļ tos var sasniegt labāk Kopienas līmenī, Kopiena var paredzēt pasākumus saskaņā ar īguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā izklāstīto proporcionalitātes principu šī direktīva paredz tikai to, kas vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai.

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

I SADAĻA

DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Darbības joma

1.   Šajā direktīvā paredzēti noteikumi pašnodarbinātības darbību sākšanai un veikšanai pārapdrošināšanas jomā, ko veic pārapdrošināšanas uzņēmumi, kuri nodarbojas tikai ar pārapdrošināšanu un ir reģistrēti dalībvalstīs vai grib uzsākt tajās savu darbību.

2.   Šo direktīvu nepiemēro:

| a) | apdrošināšanas uzņēmumiem, kuriem piemēro Direktīvu 73/239/EEK un 2002/83/EK; |
| --- | --- |

a)

apdrošināšanas uzņēmumiem, kuriem piemēro Direktīvu 73/239/EEK un 2002/83/EK;

| b) | darbībām un organizācijām, kas minētas Direktīvas 73/239/EEK
  2. un 3. pantā
  ; |
| --- | --- |

b)

darbībām un organizācijām, kas minētas Direktīvas 73/239/EEK
  2. un 3. pantā
  ;

| c) | darbībām un organizācijām, kas minētas Direktīvas 2002/83/EK 3. pantā; |
| --- | --- |

c)

darbībām un organizācijām, kas minētas Direktīvas 2002/83/EK 3. pantā;

| d) | pārapdrošināšanas darbībām, ko veic
  vai pilnībā garantē
  dalībvalsts valdība, ja tā būtisku sabiedrības interešu vārdā rīkojas kā pārapdrošinātājs pēdējā instancē,
  tostarp

  apstākļos, kuros šāda funkcija tai jāuzņemas tirgus situācijā, kad
  pienācīga

  komerciāla seguma iegūšana tirgū
  nav ticama
  . |
| --- | --- |

d)

pārapdrošināšanas darbībām, ko veic
  vai pilnībā garantē
  dalībvalsts valdība, ja tā būtisku sabiedrības interešu vārdā rīkojas kā pārapdrošinātājs pēdējā instancē,
  tostarp

  apstākļos, kuros šāda funkcija tai jāuzņemas tirgus situācijā, kad
  pienācīga

  komerciāla seguma iegūšana tirgū
  nav ticama
  .

2. pants

Definīcijas

1.   Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| a) | pārapdrošināšana ir darbība, ko veic pārapdrošināšanas uzņēmums, pieņemot cedētos riskus no apdrošināšanas uzņēmuma vai cita pārapdrošināšanas uzņēmuma
  . Tādas riska parakstītāju asociācijas gadījumā, kas pazīstama kā “Lloyd's”, pārapdrošināšana nozīmē arī apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma, kas nav riska parakstītāju asociācija, kas pazīstama kā Lloyd's, tādu risku uzņemšanos, kurus cedējis jebkurš no Lloyd's locekļiem; |
| --- | --- |

a)

pārapdrošināšana ir darbība, ko veic pārapdrošināšanas uzņēmums, pieņemot cedētos riskus no apdrošināšanas uzņēmuma vai cita pārapdrošināšanas uzņēmuma
  . Tādas riska parakstītāju asociācijas gadījumā, kas pazīstama kā “Lloyd's”, pārapdrošināšana nozīmē arī apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma, kas nav riska parakstītāju asociācija, kas pazīstama kā Lloyd's, tādu risku uzņemšanos, kurus cedējis jebkurš no Lloyd's locekļiem;

| b) | kaptīvs pārapdrošināšanas uzņēmums ir pārapdrošināšanas uzņēmums, kas pieder vai nu finanšu uzņēmumam, kas nav apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmums vai apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu grupa, kuru darbību regulē Direktīva 98/78/EK, vai uzņēmumam, kas nav finanšu uzņēmums, un kura mērķis ir nodrošināt pārapdrošināšanas segumu tikai tiem riskiem, kas attiecas uz uzņēmumu vai uzņēmumu grupu, kurai kaptīvais pārapdrošinātājs pieder vai kurā tas ietilpst; |
| --- | --- |

b)

kaptīvs pārapdrošināšanas uzņēmums ir pārapdrošināšanas uzņēmums, kas pieder vai nu finanšu uzņēmumam, kas nav apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmums vai apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu grupa, kuru darbību regulē Direktīva 98/78/EK, vai uzņēmumam, kas nav finanšu uzņēmums, un kura mērķis ir nodrošināt pārapdrošināšanas segumu tikai tiem riskiem, kas attiecas uz uzņēmumu vai uzņēmumu grupu, kurai kaptīvais pārapdrošinātājs pieder vai kurā tas ietilpst;

| c) | pārapdrošināšanas uzņēmums ir uzņēmums, kas ir saņēmis licenci saskaņā ar 3. pantu; |
| --- | --- |

c)

pārapdrošināšanas uzņēmums ir uzņēmums, kas ir saņēmis licenci saskaņā ar 3. pantu;

| d) | filiāle ir pārapdrošināšanas uzņēmuma aģentūra vai filiāle; |
| --- | --- |

d)

filiāle ir pārapdrošināšanas uzņēmuma aģentūra vai filiāle;

| e) | uzņēmums ir pārapdrošināšanas uzņēmuma pārvaldes iestāde vai d) apakšpunktā minētā filiāle; |
| --- | --- |

e)

uzņēmums ir pārapdrošināšanas uzņēmuma pārvaldes iestāde vai d) apakšpunktā minētā filiāle;

| f) | piederības dalībvalsts ir dalībvalsts ir dalībvalsts, kurā atrodas pārapdrošināšanas uzņēmuma pārvaldes iestāde; |
| --- | --- |

f)

piederības dalībvalsts ir dalībvalsts ir dalībvalsts, kurā atrodas pārapdrošināšanas uzņēmuma pārvaldes iestāde;

| g) | filiāles dalībvalsts ir dalībvalsts, kurā atrodas pārapdrošināšanas uzņēmuma filiāle; |
| --- | --- |

g)

filiāles dalībvalsts ir dalībvalsts, kurā atrodas pārapdrošināšanas uzņēmuma filiāle;

| h) | uzņēmēja dalībvalsts ir dalībvalsts, kurā pārapdrošināšanas uzņēmumam ir filiāles vai kurā pārapdrošināšanas uzņēmums sniedz pakalpojumus; |
| --- | --- |

h)

uzņēmēja dalībvalsts ir dalībvalsts, kurā pārapdrošināšanas uzņēmumam ir filiāles vai kurā pārapdrošināšanas uzņēmums sniedz pakalpojumus;

| i) | kontrole ir mātesuzņēmuma un meitasuzņēmuma attiecības, kas definētas Direktīvas 83/349/EEK (14) 1. pantā, vai līdzīgas attiecības starp fizisku vai juridisku personu un uzņēmumu; |
| --- | --- |

i)

kontrole ir mātesuzņēmuma un meitasuzņēmuma attiecības, kas definētas Direktīvas 83/349/EEK (14) 1. pantā, vai līdzīgas attiecības starp fizisku vai juridisku personu un uzņēmumu;

| j) | būtiska līdzdalība ir tieša vai netieša līdzdalība uzņēmumā, kas ir vismaz 10 % no tā kapitāla vai balsstiesībām vai ļauj ievērojami ietekmēt pārvaldību uzņēmumā, kurā līdzdalība iegūta; |
| --- | --- |

j)

būtiska līdzdalība ir tieša vai netieša līdzdalība uzņēmumā, kas ir vismaz 10 % no tā kapitāla vai balsstiesībām vai ļauj ievērojami ietekmēt pārvaldību uzņēmumā, kurā līdzdalība iegūta;

| k) | mātesuzņēmums ir Direktīvas 83/349/EEK 1. un 2. pantā definētais mātesuzņēmums; |
| --- | --- |

k)

mātesuzņēmums ir Direktīvas 83/349/EEK 1. un 2. pantā definētais mātesuzņēmums;

| l) | meitasuzņēmums ir Direktīvas 83/349/EEK 1. un 2. pantā definētais meitasuzņēmums; |
| --- | --- |

l)

meitasuzņēmums ir Direktīvas 83/349/EEK 1. un 2. pantā definētais meitasuzņēmums;

| m) | kompetentas iestādes ir valsts iestādes, kuras ar likumu vai noteikumiem ir pilnvarotas uzraudzīt pārapdrošināšanas uzņēmumus; |
| --- | --- |

m)

kompetentas iestādes ir valsts iestādes, kuras ar likumu vai noteikumiem ir pilnvarotas uzraudzīt pārapdrošināšanas uzņēmumus;

| n) | ciešas attiecības ir situācija, kurā divas vai vairākas fiziskas vai juridiskas personas ir saistītas ar:






  i) | dalību, kad personai tiešā vai kontroles veidā ir 20 un vairāk procentu balsstiesību uzņēmumā vai 20 un vairāk procentu no uzņēmuma kapitāla, vai |
| --- | --- | --- |

n)

ciešas attiecības ir situācija, kurā divas vai vairākas fiziskas vai juridiskas personas ir saistītas ar:

i)

dalību, kad personai tiešā vai kontroles veidā ir 20 un vairāk procentu balsstiesību uzņēmumā vai 20 un vairāk procentu no uzņēmuma kapitāla, vai

| ii) | kontroli, visos gadījumos, kas paredzēti Direktīvas 83/349/EEK 1. panta 1. un 2. punktā, vai kas ir līdzīgas attiecības starp jebkuru fizisku vai juridisku personu un uzņēmumu; |
| --- | --- |

ii)

kontroli, visos gadījumos, kas paredzēti Direktīvas 83/349/EEK 1. panta 1. un 2. punktā, vai kas ir līdzīgas attiecības starp jebkuru fizisku vai juridisku personu un uzņēmumu;

| o) | finanšu uzņēmums ir viens no šādiem uzņēmumiem:










  i) | kredītiestāde, finanšu iestāde vai bankas pakalpojumu palīguzņēmums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/12/EK (2000. gada 20. marts) par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu

   (15)

  1. panta 5. un 23. punkta nozīmē; |
| --- | --- | --- |

o)

finanšu uzņēmums ir viens no šādiem uzņēmumiem:

i)

kredītiestāde, finanšu iestāde vai bankas pakalpojumu palīguzņēmums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/12/EK (2000. gada 20. marts) par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu

   (15)

  1. panta 5. un 23. punkta nozīmē;

| ii) | apdrošināšanas uzņēmums, pārapdrošināšanas uzņēmums vai apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība Direktīvas 98/78/EK 1. panta i) punkta nozīmē; |
| --- | --- |

ii)

apdrošināšanas uzņēmums, pārapdrošināšanas uzņēmums vai apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrība Direktīvas 98/78/EK 1. panta i) punkta nozīmē;

| iii) | ieguldījumu sabiedrība vai finanšu uzņēmums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/39/EK (2004. gada 21. aprīlis), kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem

   (16)

  4. panta 1. punkta 1. apakšpunkta nozīmē; |
| --- | --- |

iii)

ieguldījumu sabiedrība vai finanšu uzņēmums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/39/EK (2004. gada 21. aprīlis), kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem

   (16)

  4. panta 1. punkta 1. apakšpunkta nozīmē;

| iv) | jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība Direktīvas 2002/87/EK 2. panta 15) punkta nozīmē; |
| --- | --- |

iv)

jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība Direktīvas 2002/87/EK 2. panta 15) punkta nozīmē;

| p) | īpašam nolūkam dibināta sabiedrība ir jebkurš iekļauts vai neiekļauts uzņēmums, kas nav apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmums, kas uzņemas riskus no apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumiem un kas savu pakļautību šādiem riskiem pilnībā finansē ar ieņēmumiem no aizdevumu izsniegšanas vai no kāda cita finansēšanas mehānisma, ja šāda aizdevuma sniedzēja atmaksas tiesības vai cits finansēšanas mehānisms ir pakļauts šādas sabiedrības pārapdrošināšanas saistībām; |
| --- | --- |

p)

īpašam nolūkam dibināta sabiedrība ir jebkurš iekļauts vai neiekļauts uzņēmums, kas nav apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmums, kas uzņemas riskus no apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumiem un kas savu pakļautību šādiem riskiem pilnībā finansē ar ieņēmumiem no aizdevumu izsniegšanas vai no kāda cita finansēšanas mehānisma, ja šāda aizdevuma sniedzēja atmaksas tiesības vai cits finansēšanas mehānisms ir pakļauts šādas sabiedrības pārapdrošināšanas saistībām;

| q) | ierobežota pārapdrošināšana ir pārapdrošināšana, kurā tiešais maksimālais zaudējumu potenciāls, kas izteikts kā maksimālais nodotais ekonomiskais risks, ko izraisa gan nozīmīga parakstīšanas riska, gan laika riska nodošana, pārsniedz prēmiju visā līguma darbības laikā par ierobežotu, bet nozīmīgu summu, kopā ar vismaz vienu no šādām divām īpašībām:










  i) | skaidra un materiāli izteikta laika vērtība naudai; |
| --- | --- | --- |

q)

ierobežota pārapdrošināšana ir pārapdrošināšana, kurā tiešais maksimālais zaudējumu potenciāls, kas izteikts kā maksimālais nodotais ekonomiskais risks, ko izraisa gan nozīmīga parakstīšanas riska, gan laika riska nodošana, pārsniedz prēmiju visā līguma darbības laikā par ierobežotu, bet nozīmīgu summu, kopā ar vismaz vienu no šādām divām īpašībām:

i)

skaidra un materiāli izteikta laika vērtība naudai;

| ii) | īguma noteikumi, lai ar laiku izlīdzinātu dalībnieku ekonomiskās pieredzes līmeni un sasniegtu plānotā riska nodošanu. |
| --- | --- |

ii)

īguma noteikumi, lai ar laiku izlīdzinātu dalībnieku ekonomiskās pieredzes līmeni un sasniegtu plānotā riska nodošanu.

2.   
  Šī panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē pārapdrošināšanas uzņēmumu veiktu apdrošināšanu papildpensiju uzkrāšanas institūcijām, kuru darbību regulē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/41/EK (2003. gada 3. jūnijs) par papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju darbību un uzraudzību

   (17)

  , ja šādas iestādes piederības dalībvalsts tiesību akti to atļauj, arī uzskata par darbību, uz kuru attiecas šī direktīva.

Šā panta 1. punkta d) apakšpunkta nozīmē
  pārapdrošināšanas
  uzņēmuma pastāvīga klātbūtne dalībvalstī pielīdzināma aģentūrai vai filiālei, pat ja šī klātbūtne nav filiāles vai aģentūras formā, bet izpaužas tikai kā birojs ar minētā uzņēmuma darbiniekiem vai kā neatkarīga persona, kurai ir pastāvīgas pilnvaras rīkoties uzņēmumu vārdā tā, kā to darītu aģentūra.

Šā panta 1. punkta j) apakšpunkta nozīmē un saistībā ar
  12. un 19.-23. pantu
  un pārējiem līdzdalības līmeņiem, kas minēti
  19.-23. pantā,
  jāņem vērā balsstiesības,
  kas
  minētas Direktīvas 2001/34/EK
   (18) 92. pantā.

Šā panta 1. punkta l) apakšpunkta nozīmē meitasuzņēmumus, kuru mātesuzņēmums ir cita uzņēmuma meitasuzņēmums, uzskata par galvenā mātesuzņēmuma meitasuzņēmumiem.

Šā panta 1. punkta n) apakšpunkta nozīmē jebkuru meitasuzņēmuma meitasuzņēmumu uzskata par tā mātesuzņēmuma meitasuzņēmumu, kas vada šo uzņēmumu grupu.

Šā panta 1. punkta n) apakšpunkta nozīmē situācija, kurā divas vai vairākas personas ir pastāvīgi saistītas ar vienu un to pašu personu ar kontroles attiecībām, arī uzskatāma par tādu, kas rada ciešas attiecības starp šādām personām.

3.   Gadījumos, kad šī direktīva atsaucas uz eiro, no 31. decembra par attiecīgās valsts valūtas konvertācijas vērtību uzskata eiro vērtību iepriekšējā oktobra mēneša pēdējā dienā, kurā ir noteiktas eiro konvertācijas vērtības visām Kopienas valūtām.

II SADAĻA

PĀRAPDROŠINĀŠANAS DARĪJUMU UZSĀKŠANA

PĀRAPDROŠINĀŠANAS UZŅĒMUMA LICENCĒŠANA

3. pants

Licencēšanas princips

Lai sāktu darījumus pārapdrošināšanas jomā, ir nepieciešama licence.

Šādu licenci no piederības dalībvalstu kompetentajām iestādēm lūdz:

| a) | pārapdrošināšanas uzņēmumi, kas reģistrē pārvaldes iestādi šajās valstīs; |
| --- | --- |

a)

pārapdrošināšanas uzņēmumi, kas reģistrē pārvaldes iestādi šajās valstīs;

| b) | pārapdrošināšanas uzņēmumi, kas ir saņēmuši licenci un vēlas uzsākt citus pārapdrošināšanas darījumus, kas ir atšķirīgi no tiem, kuru veikšanai jau ir saņemta licence. |
| --- | --- |

b)

pārapdrošināšanas uzņēmumi, kas ir saņēmuši licenci un vēlas uzsākt citus pārapdrošināšanas darījumus, kas ir atšķirīgi no tiem, kuru veikšanai jau ir saņemta licence.

4. pants

Licencēšanas joma

1.   Licence, kas izsniegta saskaņā ar 3. pantu, ir derīga visā Kopienas teritorijā. Tā dod uzņēmumam atļauju veikt tajā darījumus, izmantojot tiesības veikt uzņēmējdarbību vai pakalpojumu sniegšanas brīvību.

2.   Licenci piešķir nedzīvības pārapdrošināšanas darbībām, dzīvības pārapdrošināšanas darbībām vai visa veida pārapdrošināšanas darbībām atbilstoši pieteikuma iesniedzēja pieprasījumam.

Licences pieteikumu izskata, ņemot vēra darbības plānu, kas iesniegts saskaņā ar 6. panta b) apakšpunktu un 11. pantu, un visu nosacījumu izpildi, kurus licences saņemšanai noteikusi tā dalībvalsts, kurā licence tiek pieprasīta.

5. pants

Pārapdrošināšanas uzņēmuma forma

1.   Piederības dalībvalsts pieprasa, lai katram pārapdrošināšanas uzņēmumam, kas iesniedzis licences pieteikumu, būtu viena no I pielikumā minētajām uzņēmējdarbības formām.

Pārapdrošināšanas uzņēmumam var būt arī Eiropas uzņēmējsabiedrības (SE) forma Regulas (EK) Nr. 2157/2001 (19) nozīmē.

2.   Dalībvalstis vajadzības gadījumā var izveidot uzņēmumus saskaņā ar jebkuru publisko tiesību formu, ja to mērķis ir veikt pārapdrošināšanas darījumus saskaņā ar nosacījumiem, kas ir līdzvērtīgi nosacījumiem, ar kuriem darbojas uzņēmumi, kurus regulē privāttiesības.

6. pants

Nosacījumi

Piederības dalībvalsts pārapdrosināšanas uzņēmumiem, kas vēlas iegūt licenci, nosaka šādas prasības:

| a) | ierobežot savu darbību ar pārapdrošināšanas darījumiem un ar tiem saistītām darbībām; tas var ietvert arī pārvaldītājsabiedrības funkciju un darbības attiecībā uz finanšu nozares darbībām Direktīvas 2002/87/EK 2. panta 8. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

a)

ierobežot savu darbību ar pārapdrošināšanas darījumiem un ar tiem saistītām darbībām; tas var ietvert arī pārvaldītājsabiedrības funkciju un darbības attiecībā uz finanšu nozares darbībām Direktīvas 2002/87/EK 2. panta 8. punkta nozīmē;

| b) | iesniegt darbības plānu saskaņā ar 11. pantu; |
| --- | --- |

b)

iesniegt darbības plānu saskaņā ar 11. pantu;

| c) | izveidot minimālo garantiju fondu, kas paredzēts 40. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

c)

izveidot minimālo garantiju fondu, kas paredzēts 40. panta 2. punktā;

| d) | tie efektīvi jāvada personām ar labu reputāciju un attiecīgu profesionālo kvalifikāciju vai pieredzi. |
| --- | --- |

d)

tie efektīvi jāvada personām ar labu reputāciju un attiecīgu profesionālo kvalifikāciju vai pieredzi.

7. pants

Ciešas attiecības

1.   Ja starp pārapdrošināšanas uzņēmumu un citām fiziskām vai juridiskām personām pastāv ciešas attiecības, kompetentās iestādes piešķir licenci tikai tad, ja šīs attiecības nekavē kompetentajām iestādēm efektīvi veikt to uzraudzības funkcijas.

2.   Kompetentās iestādes atsaka licences piešķiršanu, ja trešās valsts normatīvie un administratīvie akti, kas regulē to fizisko vai juridisko personu darbību, ar kurām pārapdrošināšanas uzņēmumam ir ciešas attiecības, vai grūtības šo tiesību aktu īstenošanā kavē kompetento iestāžu uzraudzības funkciju efektīvu veikšanu.

3.   Kompetentās iestādes pieprasa, lai pārapdrošināšanas uzņēmumi pastāvīgi sniegtu tiem informāciju, ko tās pieprasa, lai uzraudzītu 1. punktā minēto nosacījumu izpildi.

8. pants

Pārapdrošināšanas uzņēmuma pārvaldes iestāde

Dalībvalstis pieprasa, lai pārapdrošināšanas uzņēmumu pārvaldes iestādes atrastos tajā pašā dalībvalstī, kur ir to juridiskā adrese.

9. pants

Polišu nosacījumi un prēmiju lielumi

1.   Šī direktīva neliedz dalībvalstīm paturēt spēkā vai ieviest normatīvos vai administratīvos aktus, kas liek apstiprināt statūtus un dibināšanas dokumentus, kā arī iesniegt citus dokumentus, kuri vajadzīgi uzraudzības īstenošanai.

2.   Dalībvalstis tomēr nedrīkst pieņemt noteikumus, kas liek iepriekš apstiprināt vai regulāri darīt zināmus vispārīgos un īpašos pārapdrošināšanas nosacījumus, prēmiju lielumus, veidlapas un citus iespiedu dokumentus, kurus uzņēmums gatavojas izmantot darījumos ar uzņēmumiem, kas veic cesiju vai retrocesiju.

10. pants

Tirgus ekonomiskās vajadzības

Dalībvalstis nedrīkst paredzēt, ka, izskatot licences pieteikumu, tiek ņemtas vērā tirgus ekonomiskās vajadzības.

11. pants

Darbības plāns

1.   Darbības plānā, kas minēts 6. panta b) apakšpunktā, jābūt datiem vai liecībām par:

| a) | riskiem, kurus pārapdrošināšanas uzņēmums paredz apdrošināt; |
| --- | --- |

a)

riskiem, kurus pārapdrošināšanas uzņēmums paredz apdrošināt;

| b) | pārapdrošināšanas līgumu veidiem, kurus pārapdrošināšanas uzņēmums vēlas noslēgt ar cedentiem; |
| --- | --- |

b)

pārapdrošināšanas līgumu veidiem, kurus pārapdrošināšanas uzņēmums vēlas noslēgt ar cedentiem;

| c) | galvenajiem retrocesijas principiem; |
| --- | --- |

c)

galvenajiem retrocesijas principiem;

| d) | minimālā garantiju fonda struktūru; |
| --- | --- |

d)

minimālā garantiju fonda struktūru;

| e) | aprēķiniem par izdevumiem, kas saistīti ar administratīvo dienestu izveidošanu un darījumu drošību, kā arī finanšu līdzekļiem, no kuriem paredzēts tos segt. |
| --- | --- |

e)

aprēķiniem par izdevumiem, kas saistīti ar administratīvo dienestu izveidošanu un darījumu drošību, kā arī finanšu līdzekļiem, no kuriem paredzēts tos segt.

2.   Papildus 1. punktā noteiktajām prasībām, darbības plānā pirmajiem trīs finanšu gadiem norāda:

| a) | aprēķinus par pārvaldības izdevumiem, kas nav dibināšanas izmaksas, proti, kārtējie vispārējie izdevumi un komisijas; |
| --- | --- |

a)

aprēķinus par pārvaldības izdevumiem, kas nav dibināšanas izmaksas, proti, kārtējie vispārējie izdevumi un komisijas;

| b) | aprēķinus par prēmijām vai maksājumu un prasījumu aprēķinus; |
| --- | --- |

b)

aprēķinus par prēmijām vai maksājumu un prasījumu aprēķinus;

| c) | paredzamo bilanci; |
| --- | --- |

c)

paredzamo bilanci;

| d) | finanšu avotu aprēķinus, kas paredzēti apdrošināšanas saistību segšanai un maksātspējas normas nodrošināšanai. |
| --- | --- |

d)

finanšu avotu aprēķinus, kas paredzēti apdrošināšanas saistību segšanai un maksātspējas normas nodrošināšanai.

12. pants

Akcionāri un dalībnieki, kuriem ir būtiska līdzdalība

Dalībvalstu kompetentās iestādes nepiešķir uzņēmumam licenci darījumu uzsākšanai pārapdrošināšanas jomā, iekams tās nav informētas par to, kas ir tiešie vai netiešie akcionāri vai dalībnieki, kuriem ir būtiska līdzdalība, un par šīs līdzdalības apjomu, neatkarīgi no tā, vai tie ir fiziskas vai juridiskas personas.

Kompetentās iestādes atsaka licenci, ja, ņemot vērā vajadzību nodrošināt pārapdrošināšanas uzņēmuma stabilu un saimniecisku vadību, tās neapmierina minēto akcionāru vai dalībnieku kvalifikācija.

13. pants

Atteikums piešķirt licenci

Visi lēmumi atteikt licenci precīzi jāpamato un jāpaziņo attiecīgajam uzņēmumam.

Katra dalībvalsts saskaņā ar 53. pantu paredz tiesības atteikuma gadījumā griezties tiesā.

Šādas tiesības paredz arī tādā gadījumā, ja kompetentās iestādes sešu mēnešu laikā pēc tā saņemšanas nav izskatījušas pieteikumu piešķirt licenci.

14. pants

Iepriekšēja apspriešanās ar citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm

1.   Pirms licences piešķiršanas pārapdrošināšanas uzņēmumam jāapspriežas ar citu iesaistīto dalībvalstu kompetentajām iestādēm, ja pārapdrošināšanas uzņēmums ir:

| a) | meitasuzņēmums apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumam, kas licencēts citā dalībvalstī; vai |
| --- | --- |

a)

meitasuzņēmums apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumam, kas licencēts citā dalībvalstī; vai

| b) | meitasuzņēmums uzņēmumam, kas ir mātesuzņēmums apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumam, kas licencēts citā dalībvalstī; vai |
| --- | --- |

b)

meitasuzņēmums uzņēmumam, kas ir mātesuzņēmums apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumam, kas licencēts citā dalībvalstī; vai

| c) | uzņēmums, kuru kontrolē viena un tā pati fiziska vai juridiska persona, kas kontrolē apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu, kas licencēts citā dalībvalstī. |
| --- | --- |

c)

uzņēmums, kuru kontrolē viena un tā pati fiziska vai juridiska persona, kas kontrolē apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu, kas licencēts citā dalībvalstī.

2.   Pirms licences piešķiršanas pārapdrošināšanas uzņēmumam jāapspriežas ar citu iesaistīto dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kuras ir atbildīgas par kredītiestāžu vai ieguldījumu sabiedrību uzraudzību, ja pārapdrošināšanas uzņēmums ir:

| a) | meitasuzņēmums Kopienā licencētai kredītiestādei vai ieguldījumu sabiedrībai; vai |
| --- | --- |

a)

meitasuzņēmums Kopienā licencētai kredītiestādei vai ieguldījumu sabiedrībai; vai

| b) | meitasuzņēmums uzņēmumam, kas ir mātesuzņēmums Kopienā licencētai kredītiestādei vai ieguldījumu sabiedrībai; vai |
| --- | --- |

b)

meitasuzņēmums uzņēmumam, kas ir mātesuzņēmums Kopienā licencētai kredītiestādei vai ieguldījumu sabiedrībai; vai

| c) | uzņēmums, kuru kontrolē viena un tā pati fiziska vai juridiska persona, kas kontrolē Kopienā licencētu kredītiestādi vai ieguldījumu sabiedrību. |
| --- | --- |

c)

uzņēmums, kuru kontrolē viena un tā pati fiziska vai juridiska persona, kas kontrolē Kopienā licencētu kredītiestādi vai ieguldījumu sabiedrību.

3.   Attiecīgās kompetentās iestādes, kas minētas 1. un 2. punktā, jo īpaši apspriežas viena ar otru, novērtējot akcionāru piemērotību un tās pašas uzņēmumu grupas cita uzņēmuma vadībā iesaistīto vadītāju reputāciju un pieredzi. Tās informē viena otru par visiem apstākļiem, kas attiecas uz akcionāru piemērotību un vadītāju reputāciju un pieredzi un kas ir svarīga citām kompetentajām iestādēm, kuras nodarbojas ar licenču piešķiršanu, kā arī darbības nosacījumu izpildes pastāvīgu novērtējumu.

III SADAĻA

NOSACĪJUMI, KAS REGULĒ PĀRAPDROŠINĀŠANU

1. nodaļa

Finanšu uzraudzības principi un metodes

1. iedaļa

Kompetentās iestādes un vispārējie noteikumi

15. pants

Kompetentās iestādes un uzraudzības objekts

1.   Par pārapdrošināšanas uzņēmumu finanšu uzraudzību, ieskaitot darījumus, ko tie veic caur filiālēm vai izmantojot pakalpojumu sniegšanas brīvību, atbild vienīgi piederības dalībvalsts.

Ja uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm ir iemesls uzskatīt, ka kāda pārapdrošināšanas uzņēmuma darbības varētu ietekmēt tās finansiālās sistēmas stabilitāti, tās informē kompetentās iestādes pārapdrošināšanas uzņēmuma piederības dalībvalstī. Pēdējās minētās iestādes novērtē pārapdrošināšanas uzņēmuma darbības atbilstību šajā direktīvā paredzētajiem uzraudzības noteikumiem.

2.   Finanšu uzraudzībā, kas paredzēta 1. punktā, ietilpst uzdevums pārbaudīt attiecībā uz visu pārapdrošināšanas uzņēmuma darbību tā maksātspēju, tehnisko rezervju nodrošinājumu un aktīvus, no kuriem tās sedz, saskaņā ar piederības dalībvalsts noteikumiem vai praksi, ievērojot Kopienas līmenī pieņemtos noteikumus.

3.   Pārapdrošināšanas uzņēmuma retrocesijas līgumu ar tādu pārapdrošināšanas uzņēmumu, kas licencēts saskaņā ar šo direktīvu, vai ar tādu apdrošināšanas uzņēmumu, kas licencēts saskaņā ar Direktīvu 73/239/EEK vai 2002/83/EK, pārapdrošināšanas uzņēmuma piederības dalībvalsts nenoraida uz tādu apsvērumu pamata, kas tieši saistīti ar attiecīgā pārapdrošināšanas uzņēmuma vai attiecīgā apdrošināšanas uzņēmuma finansiālo stabilitāti.

4.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes prasa, lai visiem pārapdrošināšanas uzņēmumiem būtu stabila vadības un grāmatvedības sistēma un piemēroti iekšējās kontroles mehānismi.

16. pants

Citā dalībvalstī reģistrētu filiāļu uzraudzība

Filiāles dalībvalsts paredz, ka gadījumos, kad licencētam pārapdrošināšanas uzņēmumam kādā citā dalībvalstī darbojas filiāle, piederības dalībvalsts kompetentās iestādes, informējot filiāles dalībvalsts kompetentās iestādes, pašas vai ar šim nolūkam ieceltu personu starpniecību var uzņēmuma teritorijā pārbaudīt uzņēmuma finanšu uzraudzības īstenošanai vajadzīgo informāciju. Filiāles dalībvalsts iestādes var piedalīties šajā pārbaudē.

17. pants

Grāmatvedības, uzraudzības un statistikas informācija: uzraudzības pilnvaras

1.   Katra dalībvalsts prasa, lai visi pārapdrošināšanas uzņēmumi, kuru pārvaldes iestādes atrodas tās teritorijā, sagatavotu gada pārskatus par savu finansiālo situāciju un maksātspēju, ietverot visus darījumu veidus.

2.   Dalībvalstis prasa, lai pārapdrošināšanas uzņēmumi, kam pārvaldes iestāde atrodas to teritorijā, regulāri iesniegtu uzraudzības īstenošanai vajadzīgos pārskatus un statistikas dokumentus. Kompetentās iestādes nodrošina cita citai dokumentus un apmainās ar uzraudzībai noderīgu informāciju.

3.   Katra dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai kompetentajām iestādēm nodrošinātu pilnvaras un līdzekļus, kas vajadzīgi to pārapdrošināšanas uzņēmumu darbības uzraudzībai, kam pārvaldes iestāde reģistrēts tās teritorijā, ieskaitot darbības, kas notiek ārpus tās teritorijas.

Tiem jābūt tādiem, lai kompetentās iestādes spētu:

| a) | sīki izpētīt pārapdrošināšanas uzņēmuma stāvokli un visus darījumus, tostarp, vācot informāciju vai pieprasot iesniegt pārapdrošināšanas un retrocesijas darījumu dokumentus, un veicot pārbaudes uz vietas pārapdrošināšanas uzņēmuma teritorijā; |
| --- | --- |

a)

sīki izpētīt pārapdrošināšanas uzņēmuma stāvokli un visus darījumus, tostarp, vācot informāciju vai pieprasot iesniegt pārapdrošināšanas un retrocesijas darījumu dokumentus, un veicot pārbaudes uz vietas pārapdrošināšanas uzņēmuma teritorijā;

| b) | noteikt attiecībā uz pārapdrošināšanas uzņēmumu, tā direktoriem vai vadītājiem, vai personām, kas to kontrolē, piemērotus un nepieciešamus pasākumus, lai nodrošinātu šāda pārapdrošināšanas uzņēmuma darbības atbilstību normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kas pārapdrošināšanas uzņēmumam jāievēro katrā dalībvalstī; |
| --- | --- |

b)

noteikt attiecībā uz pārapdrošināšanas uzņēmumu, tā direktoriem vai vadītājiem, vai personām, kas to kontrolē, piemērotus un nepieciešamus pasākumus, lai nodrošinātu šāda pārapdrošināšanas uzņēmuma darbības atbilstību normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kas pārapdrošināšanas uzņēmumam jāievēro katrā dalībvalstī;

| c) | nodrošināt šo pasākumu izpildi, vajadzības gadījumā piespiedu kārtā un attiecīgā gadījumā izmantojot tiesas iestāžu palīdzību. |
| --- | --- |

c)

nodrošināt šo pasākumu izpildi, vajadzības gadījumā piespiedu kārtā un attiecīgā gadījumā izmantojot tiesas iestāžu palīdzību.

Dalībvalstis var paredzēt noteikumus par to, kā kompetentās iestādes iegūst informāciju par līgumiem, kas atrodas pie starpniekiem.

18. pants

Portfeļa nodošana

Katra dalībvalsts saskaņā ar saviem tiesību aktiem ļauj pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kuru pārvaldes iestāde atrodas tās teritorijā, pilnīgi vai daļēji nodot līgumu portfeli, ieskaitot tādus, kas noslēgti, izmantojot tiesības veikt uzņēmējdarbību vai pakalpojumu sniegšanas brīvību, Kopienā reģistrētam cesionāram, ja piederības dalībvalsts kompetentās iestādes apliecina, ka tam pēc portfeļa nodošanas ir nepieciešamā maksātspējas norma, kas minēta 3. nodaļā.

2. iedaļa

būtiska līdzdalība

19. pants

Iegāde

Dalībvalstis prasa, lai tiklab fiziskas, kā juridiskas personas, kas paredzējušas tiešu vai netiešu būtisku līdzdalību kādā pārapdrošināšanas uzņēmumā, vispirms informētu piederības dalībvalsts kompetentās iestādes par šīs līdzdalības lielumu. Šāda persona tāpat informē piederības dalībvalsts kompetentās iestādes par to, vai tā plāno palielināt būtisko līdzdalību tiktāl, lai tai piederošā balsstiesību vai kapitāla daļa sasniegtu vai pārsniegtu 20 %, 33 % vai 50 % vai apdrošināšanas uzņēmums kļūtu par tās meitasuzņēmumu.

Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes trīs mēnešu laikā no pirmajā daļā norādītā paziņojuma saņemšanas dienas var iebilst pret šādu plānu, ja, ņemot vērā vajadzību nodrošināt attiecīgā pārapdrošināšanas uzņēmuma pareizu un piesardzīgu vadību, tās neapmierina pirmajā daļā minētās personas kvalifikācija. Ja tās neiebilst pret minēto plānu, tās var noteikt galīgo termiņu tā īstenošanai.

20. pants

Iegāde, ko veic finanšu uzņēmumi

Ja 19. pantā minētās būtiskās līdzdalības ieguvējs ir apdrošināšanas uzņēmums, pārapdrošināšanas uzņēmums, kredītiestāde vai ieguldījumu sabiedrība, kas licencēta kādā citā dalībvalstī, vai šāda uzņēmuma mātesuzņēmums, vai fiziska vai juridiska persona, kas kontrolē šo uzņēmumu, un ja šādas iegādes rezultātā tas uzņēmums, kurā ieguvējs gatavojas iegūt būtisku līdzdalību, kļūst par ieguvēja meitasuzņēmumu vai nonāk tā kontrolē, iegūšana jānovērtē, iepriekš apspriežoties, kā noteikts 14. pantā.

21. pants

Atsavināšana

Dalībvalstis prasa, lai tiklab fiziskas, kā juridiskas personas, kas paredzējušas tieši vai netieši atsavināt būtisku līdzdalību kādā pārapdrošināšanas uzņēmumā, vispirms informētu piederības dalībvalsts kompetentās iestādes par šīs līdzdalības lielumu.

Šāda persona tāpat informē kompetentās iestādes, ja tā plāno samazināt savu būtisko līdzdalību tā, ka tai piederošā balsstiesību vai kapitāla daļa kļūtu mazāka nekā 20 %, 33 % vai 50 % vai pārapdrošināšanas uzņēmums pārstātu būt tās meitasuzņēmums.

22. pants

Kompetentās iestādes informēšana, ko veic pārapdrošināšanas uzņēmums

Pārapdrošināšanas uzņēmumi, tiklīdz tiem tas kļūst zināms, informē savu piederības dalībvalstu kompetentās iestādes par jebkuras līdzdalības iegūšanu vai atsavināšanu, kas rada daļu palielināšanos virs kāda no 19. un 21. pantā minētajiem sliekšņa līmeņiem vai samazināšanos zemāk par tiem.

Vismaz reizi gadā tās dara kompetentajām iestādēm zināmus kapitāldaļu turētāju un dalībnieku vārdus, kuriem pieder būtiska līdzdalība, un šādas līdzdalības lielumu, kas norādīts, piemēram, informācijā, ko saņem kapitāldaļu turētāju vai dalībnieku gada pilnsapulce, vai kas apliecina atbilstību noteikumiem, ko piemēro fondu biržu sarakstos iekļautiem uzņēmumiem.

23. pants

Kvalificēta
  līdzdalība: kompetentās iestādes pilnvaras

Ja 19. pantā minēto personu ietekme var kaitēt pārapdrošināšanas uzņēmuma stabilai un pārdomātai vadībai, piederības dalībvalstu kompetentās iestādes veic atbilstīgus pasākumus, lai labotu šo stāvokli. Šādi pasākumi var būt, piemēram, rīkojumi, sankcijas pret direktoriem un vadītājiem vai attiecīgajiem kapitāldaļu turētājiem vai dalībniekiem piederošajām daļām atbilstīgo balsstiesību atcelšana.

Līdzīgus pasākumus piemēro fiziskām vai juridiskām personām, kas neievēro pienākumu savlaicīgi sniegt informāciju, kas noteikta 19. pantā. Ja līdzdalība ir iegūta pretēji kompetento iestāžu iebildumam, dalībvalstis neatkarīgi no visām citām sankcijām, kas jāpieņem, paredz vai nu atbilstīgo balsstiesību atcelšanu, vai balsojuma atzīšanu par nederīgu, vai arī iespēju to anulēt.

3. iedaļa

Dienesta noslēpums un informācijas apmaiņa

24. pants

Pienākums

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka visām personām, kas strādā vai strādājušas kompetentajās iestādēs, kā arī revidentiem un ekspertiem, kas strādā kompetento iestāžu interesēs, ir pienākums glabāt dienesta noslēpumu.

Tas nozīmē, ka konfidenciālu informāciju, ko tās var saņemt, pildot pienākumus, nedrīkst izpaust nevienai personai vai iestādei, izņemot pārskata vai apkopojuma formā tā, ka nav iespējams atpazīt konkrētus pārapdrošināšanas uzņēmumus, izņemot gadījumus, uz kuriem attiecas krimināltiesības.

2.   Tomēr, ja pārapdrošināšanas uzņēmumu atzīst par maksātnespējīgu vai likvidējamu, konfidenciālu informāciju, kas neattiecas uz trešām personām, kuras iesaistītas mēģinājumos labot pārapdrošināšanas uzņēmuma stāvokli, var izpaust, izskatot civillietas vai komerclietas.

25. pants

Informācijas apmaiņa starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm

Direktīvas 24. pants neliedz dažādu dalībvalstu kompetentajām iestādēm apmainīties ar informāciju saskaņā ar direktīvām, kas attiecas uz pārapdrošināšanas uzņēmumiem. Uz šādu informāciju attiecas dienesta noslēpuma nosacījumi, kā paredzēts 24. pantā.

26. pants

Sadarbības līgumi ar trešām valstīm

Sadarbības līgumus, kas paredz dalīties informācijā ar trešo valstu kompetentajām iestādēm vai ar trešo valstu iestādēm vai struktūrām, kas noteiktas 28. panta 1. un 2. punktā, dalībvalstis var slēgt tikai tad, ja uz sniedzamo informāciju attiecas dienesta noslēpuma nosacījumu garantijas, kas ir vismaz līdzvērtīgas tām, kas minētas šajā iedaļā. Šādai informācijas apmaiņai jābūt vērstai uz minēto iestāžu vai struktūru uzraudzības pienākuma izpildi.

Ja informācija ir nākusi no citas dalībvalsts, to nedrīkst izpaust bez skaidras to kompetento iestāžu piekrišanas, kas to sniegušas, un to drīkst izpaust tikai tiem nolūkiem, kam šīs iestādes devušas piekrišanu.

27. pants

Konfidenciālas informācijas izmantošana

Kompetentās iestādes, kas saņem konfidenciālu informāciju saskaņā ar 24. un 25. pantu, drīkst to izmantot vienīgi savu uzdevumu izpildē:

| a) | pārbaudot, vai ir izpildīti nosacījumi, kas reglamentē darbības sākšanu pārapdrošināšanas jomā, un atvieglojot šādas uzņēmējdarbības uzraudzību, jo īpaši attiecībā uz tehnisko rezervju, maksātspējas normas un administratīvo un grāmatvedības procedūru uzraudzību, kā arī iekšējās kontroles mehānismu, |
| --- | --- |

a)

pārbaudot, vai ir izpildīti nosacījumi, kas reglamentē darbības sākšanu pārapdrošināšanas jomā, un atvieglojot šādas uzņēmējdarbības uzraudzību, jo īpaši attiecībā uz tehnisko rezervju, maksātspējas normas un administratīvo un grāmatvedības procedūru uzraudzību, kā arī iekšējās kontroles mehānismu,

| b) | uzliekot sankcijas, |
| --- | --- |

b)

uzliekot sankcijas,

| c) | sakarā ar kāda kompetentās iestādes lēmuma pārsūdzēšanu administratīvā kārtā vai |
| --- | --- |

c)

sakarā ar kāda kompetentās iestādes lēmuma pārsūdzēšanu administratīvā kārtā vai

| d) | tiesvedībā, kas ierosināta saskaņā ar 53. pantu vai īpašiem noteikumiem, kuri paredzēti šajā direktīvā un citās direktīvās, kas attiecas uz apdrošināšanas un pārapdrošināšanas uzņēmumiem. |
| --- | --- |

d)

tiesvedībā, kas ierosināta saskaņā ar 53. pantu vai īpašiem noteikumiem, kuri paredzēti šajā direktīvā un citās direktīvās, kas attiecas uz apdrošināšanas un pārapdrošināšanas uzņēmumiem.

28. pants

Informācijas apmaiņa ar citām iestādēm

1.   Direktīvas 24. 
  un
  27. panta noteikumi neliedz apmainīties ar informāciju kādas dalībvalsts divām vai vairākām kompetentajām iestādēm vai dalībvalstu starpā apmainīties ar informāciju starp kompetentajām iestādēm un:

| a) | iestādēm, kas atbild par kredītiestāžu un citu finanšu organizāciju valsts uzraudzību, un iestādēm, kas atbild par finanšu tirgu uzraudzību, |
| --- | --- |

a)

iestādēm, kas atbild par kredītiestāžu un citu finanšu organizāciju valsts uzraudzību, un iestādēm, kas atbild par finanšu tirgu uzraudzību,

| b) | struktūrām, kas iesaistītas apdrošināšanas un pārapdrošināšanas uzņēmumu likvidēšanā, bankrota procedūrā un tamlīdzīgās procedūrās, un |
| --- | --- |

b)

struktūrām, kas iesaistītas apdrošināšanas un pārapdrošināšanas uzņēmumu likvidēšanā, bankrota procedūrā un tamlīdzīgās procedūrās, un

| c) | personām, kas atbild par likumā noteikto revīziju apdrošināšanas uzņēmumos, pārapdrošināšanas uzņēmumos un citās finanšu iestādēs, |
| --- | --- |

c)

personām, kas atbild par likumā noteikto revīziju apdrošināšanas uzņēmumos, pārapdrošināšanas uzņēmumos un citās finanšu iestādēs,

veicot uzraudzības uzdevumus vai izpaužot struktūrām, kas vada piespiedu likvidācijas procesu vai garantiju fondu, informāciju, kas ir vajadzīga to pienākumu izpildei. Uz informāciju, ko šīs iestādes, struktūras un personas saņem, attiecas dienesta noslēpuma nosacījumi, kā norādīts 24. pantā.

2.   Neatkarīgi no 24. līdz 27. panta noteikumiem dalībvalstis var atļaut informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm un:

| a) | iestādēm, kas atbild par pārapdrošināšanas uzņēmumu likvidēšanā, bankrota procedūrā un tamlīdzīgās procedūrās iesaistīto struktūru pārraudzību, vai |
| --- | --- |

a)

iestādēm, kas atbild par pārapdrošināšanas uzņēmumu likvidēšanā, bankrota procedūrā un tamlīdzīgās procedūrās iesaistīto struktūru pārraudzību, vai

| b) | iestādēm, kuras atbild par to personu pārraudzību, kas veic likumā noteikto grāmatvedības dokumentu revīziju apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumos, kredītiestādēs, ieguldījumu sabiedrībās un citās finanšu iestādēs, vai |
| --- | --- |

b)

iestādēm, kuras atbild par to personu pārraudzību, kas veic likumā noteikto grāmatvedības dokumentu revīziju apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumos, kredītiestādēs, ieguldījumu sabiedrībās un citās finanšu iestādēs, vai

| c) | neatkarīgiem apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu aktuāriem, kas veic šo uzņēmumu juridisko uzraudzību, un struktūrām, kas pārrauga šos aktuārus. |
| --- | --- |

c)

neatkarīgiem apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu aktuāriem, kas veic šo uzņēmumu juridisko uzraudzību, un struktūrām, kas pārrauga šos aktuārus.

Dalībvalstis, kuras izmanto pirmajā daļā paredzēto iespēju, pieprasa vismaz šādu nosacījumu izpildi:

| a) | šī informācija ir izmantojama, lai veiktu pirmajā daļā minēto pārraudzību vai juridisko uzraudzību; |
| --- | --- |

a)

šī informācija ir izmantojama, lai veiktu pirmajā daļā minēto pārraudzību vai juridisko uzraudzību;

| b) | uz šādu informāciju attiecas dienesta noslēpuma nosacījumi, kā paredzēts 24. pantā; |
| --- | --- |

b)

uz šādu informāciju attiecas dienesta noslēpuma nosacījumi, kā paredzēts 24. pantā;

| c) | ja informācija ir nākusi no citas dalībvalsts, to nedrīkst izpaust bez skaidras to kompetento iestāžu piekrišanas, kas to sniegušas, un to attiecīgā gadījumā drīkst izpaust tikai tiem nolūkiem, kam šīs iestādes devušas piekrišanu. |
| --- | --- |

c)

ja informācija ir nākusi no citas dalībvalsts, to nedrīkst izpaust bez skaidras to kompetento iestāžu piekrišanas, kas to sniegušas, un to attiecīgā gadījumā drīkst izpaust tikai tiem nolūkiem, kam šīs iestādes devušas piekrišanu.

Dalībvalstis paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm to iestāžu, personu un struktūru nosaukumus, kas drīkst saņemt informāciju saskaņā ar šo punktu.

3.   Neatkarīgi no 24. līdz 27. panta noteikumiem dalībvalstis nolūkā stiprināt finanšu sistēmas stabilitāti, tostarp tās vienotību, var atļaut informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm un iestādēm vai struktūrām, kas saskaņā ar tiesību aktiem ir atbildīgas par komerctiesību pārkāpumu atklāšanu un izmeklēšanu.

Dalībvalstis, kuras izmanto pirmajā daļā paredzēto iespēju, pieprasa vismaz šādu nosacījumu izpildi:

| a) | šī informācija ir paredzēta pirmajā daļā minētā uzdevuma veikšanai; |
| --- | --- |

a)

šī informācija ir paredzēta pirmajā daļā minētā uzdevuma veikšanai;

| b) | uz šādu informāciju attiecas dienesta noslēpuma nosacījumi, kā paredzēts 24. pantā; |
| --- | --- |

b)

uz šādu informāciju attiecas dienesta noslēpuma nosacījumi, kā paredzēts 24. pantā;

| c) | ja informācija ir nākusi no citas dalībvalsts, to nedrīkst izpaust bez skaidras to kompetento iestāžu piekrišanas, kas to sniegušas, un to drīkst izpaust tikai tiem nolūkiem, kam šīs iestādes devušas piekrišanu. |
| --- | --- |

c)

ja informācija ir nākusi no citas dalībvalsts, to nedrīkst izpaust bez skaidras to kompetento iestāžu piekrišanas, kas to sniegušas, un to drīkst izpaust tikai tiem nolūkiem, kam šīs iestādes devušas piekrišanu.

Ja dalībvalstī iestādēm vai struktūrām, kas minētas pirmajā daļā, atklāšanas vai izmeklēšanas uzdevumu palīdz pildīt tādas personas, kas šim nolūkam norīkotas, ņemot vērā viņu īpašo kompetenci, bet kas nestrādā valsts sektorā, uz šādām personām drīkst attiecināt pirmajā daļā paredzēto informācijas apmaiņas iespēju ar otrajā daļā paredzētajiem nosacījumiem.

Lai īstenotu otrās daļas pēdējā ievilkuma noteikumus, pirmajā daļā minētās iestādes vai struktūras kompetentajām iestādēm, kas sniegušas attiecīgo informāciju, paziņo to personu vārdus un precīzus pienākumus, kam tā ir jāsūta.

Dalībvalstis paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm to iestāžu un struktūru nosaukumus, kas drīkst saņemt informāciju saskaņā ar šo punktu.

29. pants

Informācijas nodošana centrālajām bankām un monetārajām iestādēm

Šī iedaļa neliedz kompetentajai iestādei darīt zināmu centrālajām bankām un citām struktūrām ar līdzīgu funkciju kā monetārām iestādēm, un attiecīgā gadījumā citām valsts iestādēm, kas ir atbildīgas par norēķinu sistēmu pārraudzību, to uzdevumu izpildei paredzētu informāciju. Tā arī neliedz šīm iestādēm vai struktūrām paziņot kompetentajām iestādēm šādu informāciju, kas tām var būt vajadzīga 27. panta noteikumu izpildei.

Uz šādu informāciju attiecas dienesta noslēpuma nosacījumi, kā paredzēts šajā iedaļā.

30. pants

Informācijas atklāšana valsts pārvaldes institūcijām, kas ir atbildīgas par tiesību aktiem finanšu jomā

Neatkarīgi no 24. un 27. panta dalībvalstis atbilstīgi likumā paredzētiem noteikumiem drīkst atļaut sniegt noteiktu informāciju citām valsts pārvaldes struktūrām, kuras ir atbildīgas par tiesību aktiem kredītiestāžu, finanšu iestāžu, ieguldījumu pakalpojumu un apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu uzraudzības jomā, un inspektoriem, kas rīkojas minēto struktūru uzdevumā.

Tomēr šādu informāciju drīkst izpaust vienīgi tad, ja tas vajadzīgs piesardzīgai uzraudzībai.

Dalībvalstis tomēr nosaka, ka informāciju, ko saņem saskaņā ar 25. pantu un 28. panta 1. punktu vai iegūst 16. pantā minētajās pārbaudēs uz vietas, nekādā gadījumā nedrīkst izpaust šajā pantā minētajos apstākļos citādi, kā vien ar to kompetento iestāžu nepārprotamu piekrišanu, kuras šo informāciju sniegušas, vai ar tās dalībvalsts kompetento iestāžu nepārprotamu piekrišanu, kurā veikta pārbaude uz vietas.

4. iedaļa

Revidentu pienākumi

31. pants

Revidentu pienākumi

1.   Dalībvalstis paredz vismaz to, lai ikvienai personai, kura ir pilnvarota saskaņā ar Direktīvu 84/253/EEK (20) un pārapdrošināšanas uzņēmumā pilda Direktīvas 78/660/EEK (21) 51. pantā, Direktīvas 83/349/EEK 37. pantā vai Direktīvas 85/611/EEK (22) 31. pantā aprakstīto uzdevumu vai jebkuru citu likumā paredzētu uzdevumu, būtu pienākums nekavējoties ziņot kompetentajām iestādēm par jebkuru tādu viņas uzdevuma izpildes gaitā atklājušos faktu vai lēmumu saistībā ar šo pārapdrošināšanas uzņēmumu, kas var:

| a) | būtiski pārkāpt normatīvos vai administratīvos aktus, kuri paredz nosacījumus, kas reglamentē licencēšanu, vai kuri īpaši reglamentē apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu darbību, vai |
| --- | --- |

a)

būtiski pārkāpt normatīvos vai administratīvos aktus, kuri paredz nosacījumus, kas reglamentē licencēšanu, vai kuri īpaši reglamentē apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu darbību, vai

| b) | ietekmēt pārapdrošināšanas uzņēmuma darbības nepārtrauktību, vai |
| --- | --- |

b)

ietekmēt pārapdrošināšanas uzņēmuma darbības nepārtrauktību, vai

| c) | būt pamatā atteikumam apstiprināt grāmatvedības datus vai atrunām. |
| --- | --- |

c)

būt pamatā atteikumam apstiprināt grāmatvedības datus vai atrunām.

Šai personai tāpat ir pienākums ziņot par jebkuriem faktiem vai lēmumiem, kas, viņai pildot pirmajā daļā aprakstīto uzdevumu, atklājušies kādā uzņēmumā, kam ir no kontroles attiecībām izrietošas ciešas attiecības ar to pārapdrošināšanas uzņēmumu, kurā šī persona pilda iepriekš minēto uzdevumu.

2.   Šā panta 1. punktā minēta fakta vai lēmuma atklāšana kompetentajām iestādēm, ko veic personas, kas pilnvarotas saskaņā ar Direktīvu 84/253/EEK, nav nekādu informācijas izpaušanas ierobežojumu pārkāpums, kuri noteikti līgumā vai normatīvos un administratīvos aktos, un neuzliek šīm personām nekāda veida atbildību.

2. nodaļa

Noteikumi par tehniskajām rezervēm

32. pants

Tehnisko rezervju veidošana

1.   Piederības dalībvalsts visiem pārapdrošināšanas uzņēmumiem nosaka prasību izveidot visai to darbībai pietiekamas tehniskās rezerves.

Šo tehnisko rezervju apjomu nosaka saskaņā ar Direktīvas 91/674/EEK noteikumiem. Vajadzības gadījumā piederības dalībvalsts var noteikt konkrētākus noteikumus saskaņā ar Direktīvas 2002/83/EK 20. pantu.

2.   Dalībvalstis nepatur un neievieš sistēmu, kurā paredzēta bruto rezervēšana, kas pieprasa aktīvu ieķīlāšanu nenopelnīto prēmiju un atlikto apdrošināšanas atlīdzības prasību segšanai, ja pārapdrošinātājs ir pārapdrošināšanas uzņēmums, kas licencēts saskaņā ar šo direktīvu, vai apdrošināšanas uzņēmums, kas licencēts saskaņā ar Direktīvu 73/239/EEK vai Direktīvu 2002/83/EK.

3.   Ja piederības dalībvalsts atļauj nodrošināt tehniskās rezerves ar prasījumiem pret pārapdrošinātājiem, kas nav licencēti saskaņā ar šo direktīvu, vai pret apdrošināšanas uzņēmumiem, kas nav licencēti saskaņā ar Direktīvu 73/239/EEK vai Direktīvu 2002/83/EK, tā nosaka
  šādu prasījumu pieņemšanas noteikumus
  .

33. pants

Izlīdzināšanas rezerves

1.   Piederības dalībvalstis pieprasa, lai visi pārapdrošināšanas uzņēmumi, kas pārapdrošina Direktīvas 73/239/EEK pielikuma A punkta 14. nozarē iekļautus riskus, izveidotu izlīdzināšanas rezerves, no kurām kompensēt tehnisko rezervju deficītu vai prasījumus, kas pārsniedz vidējo finanšu gada apjomu šajā nozarē.

2.   Izlīdzināšanas rezerves kredītu pārapdrošināšanai aprēķina saskaņā ar noteikumiem, kurus piederības dalībvalsts nosaka pēc vienas no četrām metodēm, kas dotas Direktīvas 73/239/EEK pielikuma D punktā un uzskatāmas par līdzvērtīgām.

3.   Piederības dalībvalstis var atbrīvot pārapdrošināšanas uzņēmumus, no pienākuma izveidot izlīdzināšanas rezerves kredītapdrošināšanas darījumiem, ja saņemamās prēmijas vai iemaksas par kredītapdrošināšanas pārapdrošināšanu veido mazāk par 4 % no saņemamo prēmiju vai iemaksu kopējā apjoma un mazāk par EUR 2 500 000.

4.   Piederības dalībvalsts var visiem pārapdrošināšanas uzņēmumiem noteikt prasību izveidot izlīdzināšanas rezerves tādām risku nozarēm, kas nav kredītu pārapdrošināšana. Izlīdzināšanas rezerves aprēķina saskaņā ar noteikumiem, ko noteikusi piederības dalībvalsts.

34. pants

Aktīvi, kas veido tehniskās rezerves

1.
     
  Piederības dalībvalsts pieprasa visiem pārapdrošināšanas uzņēmumiem ieguldīt aktīvus, kas sedz tehniskās rezerves un 33. pantā minēto izlīdzināšanas rezervi, saskaņā ar šādiem noteikumiem:

| a) | aktīvi ņem vērā pārapdrošināšanas uzņēmuma darbības veidu, it īpaši sagaidāmo prasību maksājumu veidu, apjomu un ilgumu, lai garantētu ieguldījumu pietiekamību, likviditāti, drošību, kvalitāti, ienesīgumu un saskaņotību; |
| --- | --- |

a)

aktīvi ņem vērā pārapdrošināšanas uzņēmuma darbības veidu, it īpaši sagaidāmo prasību maksājumu veidu, apjomu un ilgumu, lai garantētu ieguldījumu pietiekamību, likviditāti, drošību, kvalitāti, ienesīgumu un saskaņotību;

| b) | pārapdrošināšanas uzņēmums nodrošina, lai aktīvi ir daudzveidīgi un pietiekami izkliedēti un ļauj uzņēmumam pareizi reaģēt uz mainīgiem ekonomiskiem apstākļiem, jo īpaši finanšu tirgu un nekustamā īpašuma tirgu attīstību, kā arī lielām katastrofām. Uzņēmums novērtē nepastāvīgu tirgus izmaiņu ietekmi uz tā aktīviem un dažādo aktīvus tā, lai samazinātu šādu ietekmi; |
| --- | --- |

b)

pārapdrošināšanas uzņēmums nodrošina, lai aktīvi ir daudzveidīgi un pietiekami izkliedēti un ļauj uzņēmumam pareizi reaģēt uz mainīgiem ekonomiskiem apstākļiem, jo īpaši finanšu tirgu un nekustamā īpašuma tirgu attīstību, kā arī lielām katastrofām. Uzņēmums novērtē nepastāvīgu tirgus izmaiņu ietekmi uz tā aktīviem un dažādo aktīvus tā, lai samazinātu šādu ietekmi;

| c) | ieguldījumi aktīvos, kas netiek tirgoti regulētā finanšu tirgū, jebkurā gadījumā jāuztur piesardzīgā līmenī; |
| --- | --- |

c)

ieguldījumi aktīvos, kas netiek tirgoti regulētā finanšu tirgū, jebkurā gadījumā jāuztur piesardzīgā līmenī;

| d) | ieguldījumi atvasinātos finanšu instrumentos ir pieļaujami, ja tie veicina ieguldījumu risku samazināšanu vai sekmē efektīvu portfeļa pārvaldīšanu. Tie jāvērtē piesardzīgi, ņemot vērā pakārtotos aktīvus, un tie jāiekļauj uzņēmuma aktīvu novērtējumā. Uzņēmums arī izvairās no pārmērīga riska attiecībā uz vienu darījuma partneri un citām atvasinātajām operācijām; |
| --- | --- |

d)

ieguldījumi atvasinātos finanšu instrumentos ir pieļaujami, ja tie veicina ieguldījumu risku samazināšanu vai sekmē efektīvu portfeļa pārvaldīšanu. Tie jāvērtē piesardzīgi, ņemot vērā pakārtotos aktīvus, un tie jāiekļauj uzņēmuma aktīvu novērtējumā. Uzņēmums arī izvairās no pārmērīga riska attiecībā uz vienu darījuma partneri un citām atvasinātajām operācijām;

| e) | aktīvus pareizi dažādo, lai nepieļautu pārmērīgu atkarību no kāda viena konkrēta aktīva, emitenta vai uzņēmumu grupas, un nepieļautu portfeļa kopējā riska uzkrāšanu. Ieguldījumi aktīvos, ko emitējis viens emitents vai emitenti, kas pieder vienai grupai, nedrīkst pakļaut uzņēmumu pārmērīgai riska koncentrācijai. |
| --- | --- |

e)

aktīvus pareizi dažādo, lai nepieļautu pārmērīgu atkarību no kāda viena konkrēta aktīva, emitenta vai uzņēmumu grupas, un nepieļautu portfeļa kopējā riska uzkrāšanu. Ieguldījumi aktīvos, ko emitējis viens emitents vai emitenti, kas pieder vienai grupai, nedrīkst pakļaut uzņēmumu pārmērīgai riska koncentrācijai.

Dalībvalstis var nolemt nepiemērot e) apakšpunktā minētās prasības attiecībā uz ieguldījumiem valdības obligācijās.

2.   
  Dalībvalstis nepieprasa pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kas atrodas to teritorijā, ieguldījumus veikt kādā noteiktā aktīvu kategorijā.

3.
     
  Dalībvalstis to teritorijā esošo pārapdrošināšanas uzņēmumu lēmumus par ieguldījumiem vai to ieguldījumu vadītāju nepakļauj nekādām prasībām par iepriekšēju apstiprinājumu vai sistemātisku ziņošanu.

4.
     
  Neatkarīgi no 1.-3. punkta normām, piederības dalībvalsts var katram pārapdrošināšanas uzņēmumam, kura pārvaldes iestāde atrodas tās teritorijā, piemērot šādus kvantitatīvos noteikumus, ja tie ir pienācīgi pamatoti:

| a) | kopējo tehnisko rezervju ieguldījumi citās valūtās, kuras nav tās, kurās ir noteiktas tehniskās rezerves, nepārsniedz 30 %; |
| --- | --- |

a)

kopējo tehnisko rezervju ieguldījumi citās valūtās, kuras nav tās, kurās ir noteiktas tehniskās rezerves, nepārsniedz 30 %;

| b) | kopējo tehnisko rezervju ieguldījumi akcijās un citos apgrozāmos vērtspapīros, kam ir akciju, obligāciju, parāda vērtspapīru īpašības un ko netirgo regulētā tirgū, nepārsniedz 30 %; |
| --- | --- |

b)

kopējo tehnisko rezervju ieguldījumi akcijās un citos apgrozāmos vērtspapīros, kam ir akciju, obligāciju, parāda vērtspapīru īpašības un ko netirgo regulētā tirgū, nepārsniedz 30 %;

| c) | piederības dalībvalsts var pieprasīt katram pārapdrošināšanas uzņēmumam ieguldīt ne vairāk kā 5 % no kopējām tehniskajām rezervēm kapitāldaļās un citos apgrozāmos vērtspapīros, kam ir akciju, obligāciju, parāda vērtspapīru īpašības, un tā paša uzņēmuma kapitāla tirgus instrumentos, un ieguldīt ne vairāk kā 10 % no tā kopējām tehniskajām rezervēm kapitāldaļās un citos apgrozāmos vērtspapīros, kam ir akciju, obligāciju, parāda vērtspapīru īpašības, kā arī to uzņēmumu kapitāla tirgus instrumentos, kas pieder tai pašai grupai. |
| --- | --- |

c)

piederības dalībvalsts var pieprasīt katram pārapdrošināšanas uzņēmumam ieguldīt ne vairāk kā 5 % no kopējām tehniskajām rezervēm kapitāldaļās un citos apgrozāmos vērtspapīros, kam ir akciju, obligāciju, parāda vērtspapīru īpašības, un tā paša uzņēmuma kapitāla tirgus instrumentos, un ieguldīt ne vairāk kā 10 % no tā kopējām tehniskajām rezervēm kapitāldaļās un citos apgrozāmos vērtspapīros, kam ir akciju, obligāciju, parāda vērtspapīru īpašības, kā arī to uzņēmumu kapitāla tirgus instrumentos, kas pieder tai pašai grupai.

5.
     
  Turklāt piederības dalībvalsts ievieš detalizētākus noteikumus, kas nosaka īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības nenokārtoto maksājumu summu izmantošanu par tehnisko rezervju seguma aktīviem saskaņā ar šo pantu.

3. nodaļa

Noteikumi saistībā ar maksātspējas normu un garantiju fondu

1. iedaļa

Pieejamā maksātspējas norma

35. pants

Vispārējs noteikums

Katra dalībvalsts liek visiem pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kuru pārvaldes iestāde atrodas tās teritorijā, attiecībā uz visiem to darījumiem kopumā pastāvīgi uzturēt pietiekamu pieejamo maksātspējas normu, kas ir vismaz līdzvērtīga šajā direktīvā noteiktajām prasībām.

36. pants

Atbilstošie posteņi

1.   Pieejamo maksātspējas normu veido pārapdrošināšanas uzņēmuma aktīvi, kas ir brīvi no paredzamām saistībām, atskaitot nemateriālās vērtības, tostarp:

| a) | samaksātais akciju kapitāls vai, savstarpējas pārapdrošināšanas uzņēmuma gadījumā, faktiskais sākumfonds, ko papildina dalībnieku fondi, kas atbilst visiem šiem kritērijiem:






  i) | dibināšanas līgumā un statūtos jābūt norādei, ka maksājumus dalībniekiem no šiem kontiem var izdarīt tikai tādā mērā, cik tie nerada pieejamās maksātspējas normas samazināšanos zem noteiktā līmeņa, vai uzņēmuma likvidēšanas gadījumā tad, kad ir nokārtoti visi pārējie uzņēmuma parādi; |
| --- | --- | --- |

a)

samaksātais akciju kapitāls vai, savstarpējas pārapdrošināšanas uzņēmuma gadījumā, faktiskais sākumfonds, ko papildina dalībnieku fondi, kas atbilst visiem šiem kritērijiem:

i)

dibināšanas līgumā un statūtos jābūt norādei, ka maksājumus dalībniekiem no šiem kontiem var izdarīt tikai tādā mērā, cik tie nerada pieejamās maksātspējas normas samazināšanos zem noteiktā līmeņa, vai uzņēmuma likvidēšanas gadījumā tad, kad ir nokārtoti visi pārējie uzņēmuma parādi;

| ii) | dibināšanas līgumā un statūtos attiecībā uz visiem šādiem i) apakšpunktā minētiem maksājumiem, kas nav saistīti ar individuālu dalības izbeigšanu, jābūt norādei, ka kompetentās iestādes jāinformē vismaz vienu mēnesi iepriekš un ka tās šajā laikā var aizliegt maksājumus; |
| --- | --- |

ii)

dibināšanas līgumā un statūtos attiecībā uz visiem šādiem i) apakšpunktā minētiem maksājumiem, kas nav saistīti ar individuālu dalības izbeigšanu, jābūt norādei, ka kompetentās iestādes jāinformē vismaz vienu mēnesi iepriekš un ka tās šajā laikā var aizliegt maksājumus;

| iii) | attiecīgos dibināšanas līguma un statūtu noteikumus var grozīt tikai pēc tam, kad kompetentās iestādes ir paziņojušas, ka tām pret šiem grozījumiem nav iebildumu, neskarot kritērijus, kas norādīti i) un ii) apakšpunktā; |
| --- | --- |

iii)

attiecīgos dibināšanas līguma un statūtu noteikumus var grozīt tikai pēc tam, kad kompetentās iestādes ir paziņojušas, ka tām pret šiem grozījumiem nav iebildumu, neskarot kritērijus, kas norādīti i) un ii) apakšpunktā;

| b) | obligātās un brīvās rezerves, kas neatbilst parakstītajām apdrošināšanas saistībām
  vai ir klasificētas kā izlīdzināšanas rezerves
  ; |
| --- | --- |

b)

obligātās un brīvās rezerves, kas neatbilst parakstītajām apdrošināšanas saistībām
  vai ir klasificētas kā izlīdzināšanas rezerves
  ;

| c) | iepriekšējo gadu peļņa vai zaudējumi pēc izmaksājamo dividenžu atskaitīšanas. |
| --- | --- |

c)

iepriekšējo gadu peļņa vai zaudējumi pēc izmaksājamo dividenžu atskaitīšanas.

2.   Pieejamo maksātspējas normu samazina par pārapdrošināšanas uzņēmuma tieši turēto pašu akciju summu.

Tiem pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kas diskontē vai samazina savas tehniskās rezerves nedzīvības apdrošināšanā attiecībā uz vēl maksājamo apdrošināšanas gadījumu atlīdzību, lai ņemtu vērā ieguldījumu ienākumus, kā atļauts ar Direktīvas 91/674/EEK 60. panta 1. punkta g) apakšpunktu, pieejamo maksātspējas normu samazina par starpību starp nediskontētajām tehniskajām rezervēm vai tehniskajām rezervēm pirms atrēķināšanas, kā atspoguļots pārskata pielikumā, un diskontētajām tehniskajām rezervēm vai tehniskajām rezervēm pēc atrēķināšanas. Šo korekciju veic attiecībā uz visiem Direktīvas 73/239/EEK pielikuma A punktā uzskaitītiem riskiem, izņemot tādus, kas minētajā pielikumā uzskaitīti kā 1. un 2. nozares riski. Pārējo nozaru riskiem, izņemot 1. un 2. nozari minētajā pielikumā, nav jāveic korekcija attiecībā uz mūža rentes apdrošināšanas diskontēšanu, kas iekļauta tehniskajās rezervēs.

Papildus 1. un 2. apakšpunktā norādītajiem atskaitījumiem no pieejamās maksātspējas normas atrēķina šādus posteņus:

| a) | pārapdrošināšanas uzņēmuma dalība šādos uzņēmumos:






  i) | apdrošināšanas uzņēmumi Direktīvas 73/239/EEK 6. panta, Direktīvas 2002/83/EK 4. panta vai Direktīvas 98/78/EK 1. panta b) punkta nozīmē, |
| --- | --- | --- |

a)

pārapdrošināšanas uzņēmuma dalība šādos uzņēmumos:

i)

apdrošināšanas uzņēmumi Direktīvas 73/239/EEK 6. panta, Direktīvas 2002/83/EK 4. panta vai Direktīvas 98/78/EK 1. panta b) punkta nozīmē,

| ii) | pārapdrošināšanas uzņēmumi šīs direktīvas 3. panta nozīmē vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmums Direktīvas 98/78/EK 1. panta 1. punkta nozīmē, |
| --- | --- |

ii)

pārapdrošināšanas uzņēmumi šīs direktīvas 3. panta nozīmē vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmums Direktīvas 98/78/EK 1. panta 1. punkta nozīmē,

| iii) | apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības Direktīvas 98/78/EK 1. panta i) punkta nozīmē, |
| --- | --- |

iii)

apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības Direktīvas 98/78/EK 1. panta i) punkta nozīmē,

| iv) | kredītiestādes un finanšu iestādes Direktīvas 2000/12/EK 1. panta 1. un 5. punkta nozīmē, |
| --- | --- |

iv)

kredītiestādes un finanšu iestādes Direktīvas 2000/12/EK 1. panta 1. un 5. punkta nozīmē,

| v) | ieguldījumu sabiedrības Padomes Direktīvas 93/22/EEK (1993. gada 10. maijs) par ieguldījumu pakalpojumiem vērtspapīru jomā
   (23) 1. panta 2. punkta nozīmē un Padomes Direktīvas 93/6/EEK (1993. gada 15. marts) par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību
   (24) 2. panta 4. un 7. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

v)

ieguldījumu sabiedrības Padomes Direktīvas 93/22/EEK (1993. gada 10. maijs) par ieguldījumu pakalpojumiem vērtspapīru jomā
   (23) 1. panta 2. punkta nozīmē un Padomes Direktīvas 93/6/EEK (1993. gada 15. marts) par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību
   (24) 2. panta 4. un 7. punkta nozīmē;

| b) | katrs no šiem posteņiem, ko pārapdrošināšanas uzņēmums tur attiecībā uz a) apakšpunktā definētajām juridiskajām personām, kurās tam ir dalība:






  i) | finanšu instrumenti, kas minēti 4. punktā, |
| --- | --- | --- |

b)

katrs no šiem posteņiem, ko pārapdrošināšanas uzņēmums tur attiecībā uz a) apakšpunktā definētajām juridiskajām personām, kurās tam ir dalība:

i)

finanšu instrumenti, kas minēti 4. punktā,

| ii) | finanšu instrumenti, kas minēti Direktīvas 2002/83/EK 27. panta 3. punktā, |
| --- | --- |

ii)

finanšu instrumenti, kas minēti Direktīvas 2002/83/EK 27. panta 3. punktā,

| iii) | pakārtoto prasījumu un finanšu instrumenti, kas minēti Direktīvas 2000/12/EK 35. pantā un 36. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

iii)

pakārtoto prasījumu un finanšu instrumenti, kas minēti Direktīvas 2000/12/EK 35. pantā un 36. panta 3. punktā.

Ja citu kredītiestāžu, ieguldījumu sabiedrību, finanšu iestāžu, apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu vai apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrību kapitāldaļas ir turējumā uz laiku finansiālas palīdzības nolūkā, lai reorganizētu vai glābtu attiecīgo iestādi, kompetentā iestāde var atteikties no noteikuma par ceturtās daļas a) un b) apakšpunktā minētajiem atskaitījumiem.

Dalībvalstis saviem pārapdrošināšanas uzņēmumiem kā alternatīvu to ceturtās daļas a) un b) apakšpunktā minēto posteņu atrēķināšanai, ko pārapdrošināšanas uzņēmums tur kredītiestādēs, ieguldījumu sabiedrībās un finanšu iestādēs, var atļaut mutatis mutandis piemērot Direktīvas 2002/87/EK I pielikumā paredzēto 1., 2. vai 3. metodi. No tām 1. metodi (konsolidēto uzskaiti) piemēro vienīgi tad, ja kompetentā iestāde ir pārliecināta par integrētās vadības un iekšējās kontroles līmeni attiecībā uz tiem posteņiem, kas būtu jākonsolidē. Izvēlēto metodi lieto konsekventi.

Dalībvalstis var noteikt, ka maksātspējas normas aprēķināšanai, kā noteikts šajā direktīvā, pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kas pakļauti papildu uzraudzībai saskaņā ar Direktīvu 98/78/EK vai papildu uzraudzībai saskaņā ar Direktīvu 2002/87/EK, nav jāatrēķina ceturtās daļas a) un b) apakšpunktā minētie posteņi no kredītiestādēm, ieguldījumu sabiedrībām, finanšu iestādēm, apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumiem vai apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrībām, uz ko tiek attiecināta papildu uzraudzība.

Šajā punktā minēto dalību atrēķināšanai dalība nozīmē dalību Direktīvas 98/78/EK 1. panta f) punkta nozīmē.

3.   Pieejamo maksātspējas normu var veidot arī:

| a) | kumulatīvs priekšrocību akciju kapitāls un subordinētais aizņēmuma kapitāls līdz 50 % no pieejamās maksātspējas normas vai pieprasītās maksātspējas normas, izvēloties mazāko robežu, kur ne vairāk kā 25 % sastāv no subordinētajiem aizņēmumiem ar noteiktu termiņu vai noteikta termiņa kumulatīva priekšrocību akciju kapitāla, ja pastāv saistošas vienošanās, saskaņā ar kurām pārapdrošināšanas uzņēmuma bankrota vai likvidācijas gadījumā subordinētā aizņēmuma kapitāls vai priekšrocību akciju kapitāls ierindojams pēc visu citu kreditoru prasījumiem un nav atmaksājams, iekams nav atmaksāti visi citi šajā laikā nenokārtotie parādi.
  Subordinētajam aizņēmuma kapitālam jāatbilst šādiem nosacījumiem:






  i) | var ņemt vērā tikai pilnībā apmaksātus līdzekļus; |
| --- | --- | --- |

a)

kumulatīvs priekšrocību akciju kapitāls un subordinētais aizņēmuma kapitāls līdz 50 % no pieejamās maksātspējas normas vai pieprasītās maksātspējas normas, izvēloties mazāko robežu, kur ne vairāk kā 25 % sastāv no subordinētajiem aizņēmumiem ar noteiktu termiņu vai noteikta termiņa kumulatīva priekšrocību akciju kapitāla, ja pastāv saistošas vienošanās, saskaņā ar kurām pārapdrošināšanas uzņēmuma bankrota vai likvidācijas gadījumā subordinētā aizņēmuma kapitāls vai priekšrocību akciju kapitāls ierindojams pēc visu citu kreditoru prasījumiem un nav atmaksājams, iekams nav atmaksāti visi citi šajā laikā nenokārtotie parādi.

Subordinētajam aizņēmuma kapitālam jāatbilst šādiem nosacījumiem:

i)

var ņemt vērā tikai pilnībā apmaksātus līdzekļus;

| ii) | noteikta termiņa aizņēmumu sākotnējam termiņam jābūt vismaz pieciem gadiem. Ne vēlāk kā gadu pirms atmaksas dienas pārapdrošināšanas uzņēmumam jāiesniedz kompetentajām iestādēm apstiprināšanai plāns, kurā norādīts, kā pieejamā maksātspējas norma tiks uzturēta vai kā tā sasniegs prasīto apjomu līdz noteiktajam termiņam, ja vien daļa, kādu pieejamajā maksātspējas normā veido aizņēmums, netiek pakāpeniski samazināta vismaz piecus gadus pirms atmaksas dienas. Kompetentās iestādes var atļaut šādus aizņēmumus atmaksāt pirms termiņa, ja aizdevējs pārapdrošināšanas uzņēmums iesniedz pieteikumu un tā pieejamā maksātspējas norma nesarūk zem noteiktā līmeņa; |
| --- | --- |

ii)

noteikta termiņa aizņēmumu sākotnējam termiņam jābūt vismaz pieciem gadiem. Ne vēlāk kā gadu pirms atmaksas dienas pārapdrošināšanas uzņēmumam jāiesniedz kompetentajām iestādēm apstiprināšanai plāns, kurā norādīts, kā pieejamā maksātspējas norma tiks uzturēta vai kā tā sasniegs prasīto apjomu līdz noteiktajam termiņam, ja vien daļa, kādu pieejamajā maksātspējas normā veido aizņēmums, netiek pakāpeniski samazināta vismaz piecus gadus pirms atmaksas dienas. Kompetentās iestādes var atļaut šādus aizņēmumus atmaksāt pirms termiņa, ja aizdevējs pārapdrošināšanas uzņēmums iesniedz pieteikumu un tā pieejamā maksātspējas norma nesarūk zem noteiktā līmeņa;

| iii) | nenoteikta termiņa aizņēmumus var pieprasīt atmaksāt, tikai iesniedzot maksāšanas pieprasījumu piecus gadus iepriekš, izņemot gadījumu, ja aizņēmumu vairs neuzskata par daļu no pieejamās maksātspējas normas vai ja pirmstermiņa atmaksai ir vajadzīga kompetentās iestādes īpaša piekrišana. Otrā gadījumā pārapdrošināšanas uzņēmumam jāinformē kompetentās iestādes vismaz sešus mēnešus pirms paredzētās atmaksas dienas, norādot pieejamo un pieprasīto maksātspējas normu gan pirms, gan pēc atmaksas. Kompetentās iestādes atļauj atmaksāšanu tikai tad, ja pārapdrošināšanas uzņēmuma pieejamā maksātspējas norma nesarūk zem noteiktā līmeņa; |
| --- | --- |

iii)

nenoteikta termiņa aizņēmumus var pieprasīt atmaksāt, tikai iesniedzot maksāšanas pieprasījumu piecus gadus iepriekš, izņemot gadījumu, ja aizņēmumu vairs neuzskata par daļu no pieejamās maksātspējas normas vai ja pirmstermiņa atmaksai ir vajadzīga kompetentās iestādes īpaša piekrišana. Otrā gadījumā pārapdrošināšanas uzņēmumam jāinformē kompetentās iestādes vismaz sešus mēnešus pirms paredzētās atmaksas dienas, norādot pieejamo un pieprasīto maksātspējas normu gan pirms, gan pēc atmaksas. Kompetentās iestādes atļauj atmaksāšanu tikai tad, ja pārapdrošināšanas uzņēmuma pieejamā maksātspējas norma nesarūk zem noteiktā līmeņa;

| iv) | aizņēmuma līgumā nedrīkst iekļaut klauzulu, kas noteiktu, ka īpašos apstākļos, kas nav pārapdrošināšanas uzņēmuma likvidācija, parāds ir atmaksājams pirms līgumā norādītajiem atmaksas termiņiem; |
| --- | --- |

iv)

aizņēmuma līgumā nedrīkst iekļaut klauzulu, kas noteiktu, ka īpašos apstākļos, kas nav pārapdrošināšanas uzņēmuma likvidācija, parāds ir atmaksājams pirms līgumā norādītajiem atmaksas termiņiem;

| v) | aizņēmuma līgumu drīkst grozīt tikai pēc tam, kad kompetentās iestādes ir paziņojušas, ka tām nav iebildumu pret grozījumiem; |
| --- | --- |

v)

aizņēmuma līgumu drīkst grozīt tikai pēc tam, kad kompetentās iestādes ir paziņojušas, ka tām nav iebildumu pret grozījumiem;

| b) | nenoteikta termiņa vērtspapīrus un citus dokumentus, kas atbilst attiecīgajiem nosacījumiem, tostarp kumulatīvās priekšrocību kapitāldaļas, izņemot tās, kas minētas a) apakšpunktā, līdz 50 % no pieejamās maksātspējas normas vai pieprasītās maksātspējas normas, izvēloties mazāko summu, šādu vērtspapīru kopsummai un subordinētajam aizņēmuma kapitālam, kas minēts a) apakšpunktā, ja tie atbilst šādiem nosacījumiem:






  i) | tos nedrīkst atmaksāt pēc turētāja iniciatīvas vai bez kompetentās iestādes iepriekšējas piekrišanas; |
| --- | --- | --- |

b)

nenoteikta termiņa vērtspapīrus un citus dokumentus, kas atbilst attiecīgajiem nosacījumiem, tostarp kumulatīvās priekšrocību kapitāldaļas, izņemot tās, kas minētas a) apakšpunktā, līdz 50 % no pieejamās maksātspējas normas vai pieprasītās maksātspējas normas, izvēloties mazāko summu, šādu vērtspapīru kopsummai un subordinētajam aizņēmuma kapitālam, kas minēts a) apakšpunktā, ja tie atbilst šādiem nosacījumiem:

i)

tos nedrīkst atmaksāt pēc turētāja iniciatīvas vai bez kompetentās iestādes iepriekšējas piekrišanas;

| ii) | emisijas līgumam jānodrošina pārapdrošināšanas uzņēmumam iespēja atlikt aizņēmuma procentu maksājumus; |
| --- | --- |

ii)

emisijas līgumam jānodrošina pārapdrošināšanas uzņēmumam iespēja atlikt aizņēmuma procentu maksājumus;

| iii) | aizdevēja prasījumi pret pārapdrošināšanas uzņēmumu ierindojami tikai pēc visiem nesubordinēto kreditoru prasījumiem; |
| --- | --- |

iii)

aizdevēja prasījumi pret pārapdrošināšanas uzņēmumu ierindojami tikai pēc visiem nesubordinēto kreditoru prasījumiem;

| iv) | dokumentos, kas nosaka vērtspapīru emisiju, jāparedz spēja segt parādu un nesamaksāto procentu radītos zaudējumus, nodrošinot pārapdrošināšanas uzņēmumam iespēju turpināt darbību; |
| --- | --- |

iv)

dokumentos, kas nosaka vērtspapīru emisiju, jāparedz spēja segt parādu un nesamaksāto procentu radītos zaudējumus, nodrošinot pārapdrošināšanas uzņēmumam iespēju turpināt darbību;

| v) | var ņemt vērā tikai pilnīgi samaksātas summas. |
| --- | --- |

v)

var ņemt vērā tikai pilnīgi samaksātas summas.

4.   Ja uzņēmums piederības dalībvalsts kompetentajai iestādei iesniedzis pieteikumu kopā ar pierādījumiem un kompetentā iestāde tam piekrīt, pieejamo maksātspējas normu var veidot arī:

| a) | puse no nesamaksātā daļu kapitāla vai sākumfonda, tiklīdz samaksātā daļa sasniedz 25 % no šā akciju kapitāla vai fonda, līdz 50 % no pieejamās maksātspējas normas vai pieprasītās maksātspējas normas, izvēloties mazāko summu; |
| --- | --- |

a)

puse no nesamaksātā daļu kapitāla vai sākumfonda, tiklīdz samaksātā daļa sasniedz 25 % no šā akciju kapitāla vai fonda, līdz 50 % no pieejamās maksātspējas normas vai pieprasītās maksātspējas normas, izvēloties mazāko summu;

| b) | savstarpējās apvienībās (nedzīvības) vai šāda veida apvienībās ar mainīgiem ieguldījumiem — visas prasības pret to biedriem sakarā ar papildieguldījumu piesaistīšanu finanšu gada laikā līdz pusei no maksimālo ieguldījumu un faktiski saņemto ieguldījumu starpības, līdz robežai 50 % no pieejamās maksātspējas normas vai pieprasītās maksātspējas normas, izvēloties mazāko summu. Valsts kompetentās iestādes nosaka pamatnostādnes, kurās izklāstīti nosacījumi, kādos var pieņemt papildieguldījumus; |
| --- | --- |

b)

savstarpējās apvienībās (nedzīvības) vai šāda veida apvienībās ar mainīgiem ieguldījumiem — visas prasības pret to biedriem sakarā ar papildieguldījumu piesaistīšanu finanšu gada laikā līdz pusei no maksimālo ieguldījumu un faktiski saņemto ieguldījumu starpības, līdz robežai 50 % no pieejamās maksātspējas normas vai pieprasītās maksātspējas normas, izvēloties mazāko summu. Valsts kompetentās iestādes nosaka pamatnostādnes, kurās izklāstīti nosacījumi, kādos var pieņemt papildieguldījumus;

| c) | jebkādas slēptās tīrās rezerves, kas atklājas aktīvu novērtēšanā, ciktāl šādām slēptām tīrajām rezervēm nav izņēmuma raksturs. |
| --- | --- |

c)

jebkādas slēptās tīrās rezerves, kas atklājas aktīvu novērtēšanā, ciktāl šādām slēptām tīrajām rezervēm nav izņēmuma raksturs.

5.   Turklāt, ja uzņēmums piederības dalībvalsts kompetentajai iestādei iesniedzis pieteikumu kopā ar pierādījumiem un kompetentā iestāde tam piekrīt, attiecībā uz dzīvības apdrošināšanu pieejamo maksātspējas normu var veidot:

| a) | līdz 2009. gada 31. decembrim summa, kas vienāda ar 50 % no uzņēmuma paredzamās peļņas, bet nepārsniedz 25 % no pieejamās maksātspējas normas vai pieprasītās maksātspējas normas, izvēloties mazāko summu; paredzamās peļņas apjomu iegūst, reizinot paredzēto gada peļņu ar koeficientu, kas atbilst vidējam atlikušajam apdrošināšanas polišu derīguma termiņam; izmantotais koeficients nedrīkst būt lielāks par “seši”; paredzētā gada peļņa nepārsniedz vidējo aritmētisko no pēdējos piecos finanšu gados gūtās peļņas Direktīvas 2002/83/EK 2. panta 1. punktā uzskaitītajās darbības jomās.
  Kompetentās iestādes var vienīgi piekrist tam, ka šādu summu iekļauj pieejamajā maksātspējas normā:






  i) | ja kompetentajām iestādēm ir iesniegts aktuārpārskats, kur apstiprināta šīs sagaidāmās peļņas varbūtība; un |
| --- | --- | --- |

a)

līdz 2009. gada 31. decembrim summa, kas vienāda ar 50 % no uzņēmuma paredzamās peļņas, bet nepārsniedz 25 % no pieejamās maksātspējas normas vai pieprasītās maksātspējas normas, izvēloties mazāko summu; paredzamās peļņas apjomu iegūst, reizinot paredzēto gada peļņu ar koeficientu, kas atbilst vidējam atlikušajam apdrošināšanas polišu derīguma termiņam; izmantotais koeficients nedrīkst būt lielāks par “seši”; paredzētā gada peļņa nepārsniedz vidējo aritmētisko no pēdējos piecos finanšu gados gūtās peļņas Direktīvas 2002/83/EK 2. panta 1. punktā uzskaitītajās darbības jomās.

Kompetentās iestādes var vienīgi piekrist tam, ka šādu summu iekļauj pieejamajā maksātspējas normā:

i)

ja kompetentajām iestādēm ir iesniegts aktuārpārskats, kur apstiprināta šīs sagaidāmās peļņas varbūtība; un

| ii) | ciktāl vērā vēl nav ņemta tā sagaidāmā peļņas daļa, ko gūst no slēptām tīrajām rezervēm, kas minētas 4. punkta c) apakšpunktā; |
| --- | --- |

ii)

ciktāl vērā vēl nav ņemta tā sagaidāmā peļņas daļa, ko gūst no slēptām tīrajām rezervēm, kas minētas 4. punkta c) apakšpunktā;

| b) | gadījumā, ja rezerves veidošanā netiek izmantota cilmerēšana, vai gadījumā, ja cilmerētā rezerve nesasniedz uzkrājumu no klientu piesaistes izmaksām, kas iekļautas prēmijā, var iekļaut starpību starp cilmerētu vai daļēji cilmerētu matemātisko rezervi un matemātisku rezervi, kas cilmerēta, piemērojot likmi, kas līdzvērtīga prēmijā iekļauto klientu piesaistes izmaksu uzkrājumam. Šī summa tomēr nevar pārsniegt 3,5 % no summas, ko iegūst, summējot starpības starp attiecīgajiem dzīvības apdrošināšanas kapitāliem un matemātiskajām rezervēm visām tām polisēm, attiecībā uz ko var piemērot cilmerēšanu. No starpības atrēķina kā aktīvus iegrāmatotās neamortizētās apdrošināšanas līguma izmaksas. |
| --- | --- |

b)

gadījumā, ja rezerves veidošanā netiek izmantota cilmerēšana, vai gadījumā, ja cilmerētā rezerve nesasniedz uzkrājumu no klientu piesaistes izmaksām, kas iekļautas prēmijā, var iekļaut starpību starp cilmerētu vai daļēji cilmerētu matemātisko rezervi un matemātisku rezervi, kas cilmerēta, piemērojot likmi, kas līdzvērtīga prēmijā iekļauto klientu piesaistes izmaksu uzkrājumam. Šī summa tomēr nevar pārsniegt 3,5 % no summas, ko iegūst, summējot starpības starp attiecīgajiem dzīvības apdrošināšanas kapitāliem un matemātiskajām rezervēm visām tām polisēm, attiecībā uz ko var piemērot cilmerēšanu. No starpības atrēķina kā aktīvus iegrāmatotās neamortizētās apdrošināšanas līguma izmaksas.

6.   Grozījumus 1. līdz 5. punktā, ņemot vērā pārmaiņas, kas pamato pieejamajā maksātspējas normā iekļaujamo elementu tehnisku pielāgojumu, pieņem saskaņā ar šīs direktīvas 55. panta 2. punktā noteikto procedūru.

2. iedaļa

Pieprasītā maksātspējas norma

37. pants

Pieprasītā maksātspējas norma nedzīvības pārapdrošināšanas darbībām

1.   Pieprasīto maksātspējas normu nosaka, pamatojoties uz prēmiju vai iemaksu ikgadējo apjomu vai uz vidējo prasījumu apjomu pēdējos trijos finanšu gados.

Tomēr tiem uzņēmumiem, kuri galvenokārt apdrošina tikai vienu vai vairākus riskus, kas saistīti ar kredītu, vētru, krusu vai salu, prasījumu vidējo apjomu aprēķina, pamatojoties uz pēdējiem septiņiem finanšu gadiem.

2.   Ievērojot 40. pantu, pieprasītās maksātspējas normas apjoms ir vienāds ar lielāko no diviem 3.un 4. punktā izklāstītajiem rezultātiem.

3.   Prēmiju bāzi aprēķina, izmantojot lielāko rādītāju no bruto parakstītajām prēmijām vai iemaksām, kura aprēķins šeit tālāk tiek sniegts, un bruto nopelnītajām prēmijām vai iemaksām.

Prēmijas vai iemaksas attiecībā uz Direktīvas 73/239/EEK pielikuma A punktā uzskaitīto 11., 12. un 13. nozari palielina par 50 %.

Prēmijas vai iemaksas attiecībā uz citām nozarēm, izņemot Direktīvas 73/239/EEK pielikuma A punktā uzskaitīto 11., 12. un 13. nozari, var palielināt par līdz pat 50 % no īpašām pārapdrošināšanas darbībām vai īpašiem līguma veidiem, lai ņemtu vērā šo darbību vai līgumu specifiku, saskaņā ar šīs direktīvas 55. panta 2. punktā minēto procedūru. Prēmijas vai iemaksas, tostarp ar prēmijām vai iemaksām saistītos papildmaksājumus, kas pēdējā finanšu gadā pienākas par visiem pārapdrošināšanas darījumiem visos finanšu gados, summē.

No šīs summas atrēķina to prēmiju vai iemaksu kopsummu, kas pēdējā finanšu gadā anulētas, kā arī kopējo nodokļu un nodevu summu no prēmijām vai iemaksām, kas ieskaitītas kopsummā.

Šādi iegūtu summu sadala divās daļās, pirmajā iekļaujot līdz EUR 50 000 000 un otrajā atstājot atlikumu; no katras daļas attiecīgi aprēķina 18 % un 16 %, ko tad summē.

Šādi iegūto summu reizina ar koeficientu attiecībā uz pēdējo trīs finanšu gadu summu starp to prasījumu apjomu, kas pārapdrošināšanas uzņēmumam jāizpilda pēc tam, kad atskaitītas summas, ko atgūst retrocesijā, un prasījumu bruto apjomu; šis koeficients noteikti nedrīkst būt mazāks par 50 %.
  Pārapdrošināšanas uzņēmumam iesniedzot pieteikumu ar apliecinošiem pierādījumiem piederības dalībvalsts kompetentajai iestādei un saņemot tās piekrišanu, no šīs direktīvas 46. pantā minētajām īpašam nolūkam dibinātajām sabiedrībām atgūstamās summas arī var atskaitīt kā retrocesiju.

Ar kompetento iestāžu atļauju prēmiju un iemaksu noteikšanai var izmantot statistikas metodes.

4.   Prasījumu bāzi aprēķina šādi, attiecībā uz Direktīvas 73/239/EEK pielikuma A punktā uzskaitīto 11., 12. un 13. nozari izmantojot prasījumu, rezervju un piedziņas summas, kas palielinātas par 50 %.

Prasījumu, rezervju un piedziņas summas attiecībā uz citām nozarēm, izņemot Direktīvas 73/239/EEK pielikuma A punktā uzskaitīto 11., 12. un 13. nozari, var palielināt līdz pat 50 % no īpašām pārapdrošināšanas darbībām vai īpašiem līguma veidiem, lai ņemtu vērā šo darbību vai līgumu specifiku, saskaņā ar šīs direktīvas 55. panta 2. punktā minēto procedūru.

Izmaksātos prasījumus 1. punktā noteiktajos laika posmos, neatskaitot prasījumus, ko sedz retrocesionāri, summē.

Šai summai pieskaita vēl maksājamo apdrošināšanas atlīdzību rezerves, kas noteiktas pēdējā finanšu gada beigās.

No šīs summas atrēķina piedziņas summu apjomu, kas samaksātas 1. punktā norādītajā laikā.

No atlikušās summas atskaita rezerves, kas paredzētas vēl maksājamām apdrošināšanas atlīdzībām, kuras radušās otrā finanšu gada sākumā, kas ir pirms tā pēdējā finanšu gada, par kuru veikti norēķini. Ja 1. punktā noteiktais pārskata periods ir septiņi gadi, tad rezervju summu atskaita vēl maksājamām apdrošināšanas atlīdzībām, kuras radušās sestā finanšu gada sākumā, kas ir pirms tā pēdējā finanšu gada, par kuru veikti norēķini.

Saskaņā ar 1. punktā noteikto pārskata periodu vienu trešdaļu vai vienu septītdaļu no šādi iegūtas summas sadala divās daļās, pirmajā ieskaitot līdz EUR 35 000 000, bet otrajā atstājot atlikumu; no katras daļas attiecīgi aprēķina 26 % un 23 %, ko tad summē.

Šādi iegūto summu reizina ar koeficientu attiecībā uz pēdējo trīs finanšu gadu summu starp to prasījumu apjomu, kas uzņēmumam jāizpilda pēc tam, kad atskaitītas summas, ko atgūst retrocesijā, un prasījumu bruto apjomu; šis koeficients noteikti nedrīkst būt mazāks par 50.
  Pārapdrošināšanas uzņēmumam iesniedzot pieteikumu ar apliecinošiem pierādījumiem piederības dalībvalsts kompetentajai iestādei un saņemot tās piekrišanu, no šīs direktīvas 46. pantā minētajām īpašam nolūkam dibinātajām sabiedrībām atgūstamās summas arī var atskaitīt kā retrocesiju.

Ar kompetento iestāžu atļauju prasījumu, rezervju un piedziņas summu noteikšanai var izmantot statistikas metodes.

5.   Ja pieprasītā maksātspējas norma, kas aprēķināta saskaņā ar 2., 3. un 4. punktu, ir zemāka, nekā iepriekšējā gada vajadzīgā maksātspējas norma, tad vajadzīgā maksātspējas norma ir vismaz vienāda ar iepriekšējā gada vajadzīgo maksātspējas normu reizinātu ar attiecību starp vēl maksājamo apdrošināšanas atlīdzību tehnisko rezervju apjomu pēdējā finanšu gada beigās un vēl maksājamo apdrošināšanas atlīdzību tehnisko rezervju apjomu pēdējā finanšu gada sākumā. Šajos aprēķinos tehniskās rezerves rēķina, atskaitot retrocesiju, bet proporcija nekādā gadījumā nedrīkst būt lielāka par “1”.

6.   Veselības apdrošināšanas pārapdrošināšanā, kur izmanto tādus pašus tehniskus paņēmienus kā dzīvības apdrošināšanā, katru procentuālo dalījumu, ko piemēro 3. punkta sestajā daļā un 4. punkta sestajā daļā minētajām daļām, samazina trīskārt, ja:

| a) | izmaksātās prēmijas aprēķina, pamatojoties uz saslimstības tabulām saskaņā ar apdrošināšanā izmantojamo matemātisko metodi; |
| --- | --- |

a)

izmaksātās prēmijas aprēķina, pamatojoties uz saslimstības tabulām saskaņā ar apdrošināšanā izmantojamo matemātisko metodi;

| b) | izveido rezerves pieaugošam vecumam; |
| --- | --- |

b)

izveido rezerves pieaugošam vecumam;

| c) | iekasē papildu prēmiju, lai izveidotu pietiekamas drošības rezerves; |
| --- | --- |

c)

iekasē papildu prēmiju, lai izveidotu pietiekamas drošības rezerves;

| d) | apdrošināšanas uzņēmums var anulēt līgumu tikai līdz trešā apdrošināšanas gada beigām; |
| --- | --- |

d)

apdrošināšanas uzņēmums var anulēt līgumu tikai līdz trešā apdrošināšanas gada beigām;

| e) | līgumā paredz prēmiju palielināšanas vai maksājumu samazināšanas iespēju pat jau noslēgtos līgumos. |
| --- | --- |

e)

līgumā paredz prēmiju palielināšanas vai maksājumu samazināšanas iespēju pat jau noslēgtos līgumos.

38. pants

Pieprasītā maksātspējas norma pārapdrošināšanas darbībām dzīvības apdrošināšanā

1.   
  Pieprasīto
  maksātspējas normu pārapdrošināšanas darbībām dzīvības apdrošināšanā nosaka
  saskaņā ar šīs direktīvas 37. pantu
  .

2.   
  Neatkarīgi no 1. punkta, piederības dalībvalsts var noteikt, ka apdrošināšanas darbības pārapdrošināšanas nozarēm, ko nosaka Direktīvas 2002/83/EK 2. panta 1. punkta a) apakšpunkts un kas saistītas ar ieguldījumu fondiem vai dalības līgumiem, un darbībām, kas minētas Direktīvas 2002/83/EK 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 2. panta 2. punkta b), c), d) un e) apakšpunktā, prasīto maksātspējas normu nosaka saskaņā ar Direktīvas 2002/83/EK 28. pantu.

39. pants

Pieprasītā maksātspējas norma tādam pārapdrošināšanas uzņēmumam, kas vienlaicīgi veic pārapdrošināšanu nedzīvības apdrošināšanas un dzīvības apdrošināšanas jomā

1.   Piederības dalībvalsts nosaka, ka ikvienam pārapdrošināšanas uzņēmumam, kas vienlaicīgi veic dzīvības un nedzīvības pārapdrošināšanu, jābūt pieejamai maksātspējas normai, kas sedz kopējo summu pieprasītajai maksātspējas normai dzīvības un nedzīvības pārapdrošināšanā, ko attiecīgi nosaka saskaņā ar 37. un 38. pantu.

2.   Ja pieejamā maksātspējas norma nesasniedz 1. punktā paredzēto līmeni, kompetentās iestādes piemēro 42. un 43. pantā paredzētos pasākumus.

3. iedaļa

Garantijas fonds

40. pants

Garantijas fonda apjoms

1.   Garantijas fonds ir viena trešdaļa no pieprasītās maksātspējas normas, kas noteikta 37. līdz 39. pantā. Šo fondu veido posteņi, kas uzskaitīti 36. panta 1. līdz 3. punktā, un ar piederības dalībvalsts piekrišanu posteņi, kas uzskaitīti tā paša panta 4. punkta c) apakšpunktā.

2.   Garantijas fonds nedrīkst būt mazāks par obligāto minimumu EUR 3 000 000.

Ikviena dalībvalsts var noteikt, ka attiecībā uz kaptīvajiem pārapdrošināšanas uzņēmumiem minimālais garantijas fonds nedrīkst būt mazāks par EUR 1 000 000.

41. pants

Garantijas fonda apjoma pārskats

1.   Šīs direktīvas 40. panta 2. punktā paredzētās summas, kas izteiktas eiro, no ... (25)[īstenošanas sākuma datums, kas noteikts 64. panta 1. punktā] katru gadu pārskata, ņemot vērā izmaiņas Eiropas patēriņa cenu indeksā, ko Statistikas birojs publicējis attiecībā uz visām dalībvalstīm.

Summas pielāgo automātiski, palielinot pamatsummu, kas izteikta eiro, par minētā indeksa izmaiņu procentu daļu laika posmā no šīs direktīvas stāšanās spēkā līdz pārskata datumam un noapaļojot to uz augšu līdz daudzkārtnim EUR 100 000.

Ja kopš pēdējās pielāgošanas procentuālās izmaiņas nesasniedz 5 %, pielāgošanu neveic.

2.   Komisija katru gadu informē Eiropas Parlamentu un Padomi par veikto pārskatu un pielāgotajām summām, kas minētas 1. punktā.

4. nodaļa

Grūtībās vai nepieļaujamā stāvoklī nonākuši pārapdrošināšanas uzņēmumi un licences anulēšana

42. pants

Grūtībās nonākuši pārapdrošināšanas uzņēmumi

1.   Ja pārapdrošināšanas uzņēmums nepilda 32. panta prasības, tā piederības dalībvalsts kompetentā iestāde, par savu nodomu iepriekš paziņojusi uzņēmēju dalībvalstu kompetentajām iestādēm, drīkst tam aizliegt brīvi rīkoties ar tā aktīviem.

2.   Lai atjaunotu tāda pārapdrošināšanas uzņēmuma finansiālo situāciju, kura maksātspējas norma ir sarukusi zem 37., 38. un 39. pantā norādītā obligātā apjoma, uzņēmuma piederības dalībvalsts kompetentā iestāde pieprasa iesniegt apstiprināšanai finanšu stabilitātes atjaunošanas plānu.

Izņēmuma gadījumos, ja kompetentā iestāde uzskata, ka pārapdrošināšanas uzņēmuma finansiālā situācija turpinās pasliktināties, tā var arī ierobežot vai aizliegt brīvu rīcību ar pārapdrošināšanas uzņēmuma aktīviem. Tā informē citu dalībvalstu iestādes, kuru teritorijā pārapdrošināšanas uzņēmums darbojas, par visiem pasākumiem, kādus tā veikusi, un šīs valstis pēc minētās valsts lūguma veic tādus pašus pasākumus.

3.   Ja maksātspējas norma kļūst mazāka par 40. pantā noteikto garantiju fondu, piederības dalībvalsts kompetentā iestāde pieprasa iesniegt apstiprināšanai pārapdrošināšanas uzņēmuma īstermiņa finanšu plānu.

Tā var arī ierobežot vai aizliegt brīvu rīcību ar pārapdrošināšanas uzņēmuma aktīviem. Tā informē visu pārējo dalībvalstu iestādes, un šīs valstis pēc minētās valsts lūguma veic tādus pašus pasākumus.

4.   Visas dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai saskaņā ar to tiesību aktiem varētu 1., 2. un 3. punktā minētajos gadījumos aizliegt pārapdrošināšanas uzņēmumiem brīvi rīkoties ar to teritorijā izvietotiem aktīviem, ja pārapdrošināšanas uzņēmuma piederības dalībvalsts to lūdz un norāda, uz kuriem aktīviem šādi pasākumi attiecināmi.

43. pants

Finanšu sanācijas plāns

1.   Dalībvalstis nodrošina, lai gadījumos, kad kompetentās iestādes uzskata, ka ir apdraudēta no pārapdrošināšanas līgumiem izrietošo saistību izpilde, kompetentās iestādes būtu pilnvarotas prasīt šo pārapdrošināšanas uzņēmumu finanšu sanācijas plānu.

2.   Šajā finanšu sanācijas plānā attiecībā uz nākamajiem trīs finanšu gadiem jābūt vismaz datiem un pierādījumiem par šādiem elementiem:

| a) | vadības izdevumu provizorisks novērtējums, jo īpaši kārtējie vispārējie izdevumi un komisijas naudas; |
| --- | --- |

a)

vadības izdevumu provizorisks novērtējums, jo īpaši kārtējie vispārējie izdevumi un komisijas naudas;

| b) | detalizēts ienākumu un izdevumu aprēķinu plāns attiecībā uz pieņemtās pārapdrošināšanas līgumiem un pārapdrošināšanas cesiju; |
| --- | --- |

b)

detalizēts ienākumu un izdevumu aprēķinu plāns attiecībā uz pieņemtās pārapdrošināšanas līgumiem un pārapdrošināšanas cesiju;

| c) | plānotā bilance; |
| --- | --- |

c)

plānotā bilance;

| d) | apdrošināšanas saistību segšanai un pieprasītās maksātspējas normas nodrošināšanai paredzēto finanšu avotu aprēķini; |
| --- | --- |

d)

apdrošināšanas saistību segšanai un pieprasītās maksātspējas normas nodrošināšanai paredzēto finanšu avotu aprēķini;

| e) | vispārējā retrocesijas politika. |
| --- | --- |

e)

vispārējā retrocesijas politika.

3.   Ja pārapdrošināšanas uzņēmuma finansiālā situācija pasliktinās un ir apdraudēta pārapdrošināšanas uzņēmuma līgumsaistību izpilde, dalībvalstis nodrošina, lai kompetentās iestādes būtu pilnvarotas prasīt no pārapdrošināšanas uzņēmumiem augstāku pieprasīto maksātspējas normu, lai nodrošinātu, ka pārapdrošināšanas uzņēmums tuvākajā laikā spēj izpildīt maksātspējas prasības. Šo augstāko pieprasītās maksātspējas normas līmeni nosaka, balstoties uz 1. punktā minēto finanšu sanācijas plānu.

4.   Dalībvalstis nodrošina, lai kompetentās iestādes būtu pilnvarotas pazemināt visu to elementu vērtību, ko var iekļaut pieejamās maksātspējas normā, jo īpaši, ja šo elementu tirgus vērtība ir ievērojami mainījusies kopš pēdējā finanšu gada beigām.

5.   Dalībvalstis nodrošina, lai kompetentās iestādes būtu pilnvarotas pazemināt saskaņā ar 37., 38. un 39. pantu noteikto maksātspējas normas samazinājumu, pamatojoties uz retrocesiju, ja:

| a) | retrocesijas līgumu raksturs vai kvalitāte kopš pēdējā finanšu gada ir ievērojami mainījusies; |
| --- | --- |

a)

retrocesijas līgumu raksturs vai kvalitāte kopš pēdējā finanšu gada ir ievērojami mainījusies;

| b) | nav pārnestu risku saskaņā ar retrocesijas līgumiem, vai arī tie ir
  ierobežoti
  . |
| --- | --- |

b)

nav pārnestu risku saskaņā ar retrocesijas līgumiem, vai arī tie ir
  ierobežoti
  .

6.   Ja kompetentās iestādes ir pieprasījušas pārapdrošināšanas uzņēmuma finanšu sanācijas plānu saskaņā ar 1. punktu, tās atturas izsniegt apliecību saskaņā ar 18. pantu, ciktāl tās uzskata, ka ir apdraudēta no pārapdrošināšanas līgumiem izrietošo saistību izpilde šā panta 1. punkta nozīmē.

44. pants

Licences anulēšana

1.   Pārapdrošināšanas uzņēmumam piešķirtu licenci piederības dalībvalsts kompetentā iestāde var anulēt, ja uzņēmums:

| a) | nav izmantojis licenci 12 mēnešu laikā, nepārprotami atsakās no tās vai pārtraucis darījumus uz laiku ilgāku par 6 mēnešiem, ja vien šādos gadījumos attiecīgā dalībvalsts nav paredzējusi licences derīguma termiņa izbeigšanos; |
| --- | --- |

a)

nav izmantojis licenci 12 mēnešu laikā, nepārprotami atsakās no tās vai pārtraucis darījumus uz laiku ilgāku par 6 mēnešiem, ja vien šādos gadījumos attiecīgā dalībvalsts nav paredzējusi licences derīguma termiņa izbeigšanos;

| b) | vairs nepilda licences piešķiršanas nosacījumus; |
| --- | --- |

b)

vairs nepilda licences piešķiršanas nosacījumus;

| c) | atvēlētajā laikā nav spējis veikt pasākumus, kas iekļauti 42. pantā minētajā sanācijas plānā vai finanšu plānā; |
| --- | --- |

c)

atvēlētajā laikā nav spējis veikt pasākumus, kas iekļauti 42. pantā minētajā sanācijas plānā vai finanšu plānā;

| d) | rupji pārkāpj pienākumus, kas paredzēti noteikumos, kuri uz to attiecas. |
| --- | --- |

d)

rupji pārkāpj pienākumus, kas paredzēti noteikumos, kuri uz to attiecas.

Ja licenci anulē vai tā kļuvusi nederīga, piederības dalībvalsts kompetentā iestāde par to informē citu valstu kompetentās iestādes, un tās veic attiecīgus pasākumus, kas liedz pārapdrošināšanas uzņēmumam to teritorijā sākt jaunus darījumus, izmantojot tiesības veikt uzņēmējdarbību vai pakalpojumu sniegšanas brīvību.

2.   Katrs lēmums par licences anulēšanu precīzi jāpamato un jāpaziņo attiecīgajam pārapdrošināšanas uzņēmumam.

IV SADAĻA

NORMAS, KAS ATTIECAS UZ IEROBEŽOTU PĀRAPDROŠINĀŠANU UN ĪPAŠAM NOLŪKAM IZVEIDOTĀM SABIEDRĪBĀM

45. pants

Ierobežota pārapdrošināšana

1.
     
  Piederības dalībvalsts par ierobežotas pārapdrošināšanas darbību veikšanu var ieviest īpašas normas attiecībā uz:

| — | obligātiem nosacījumiem, kas ietverami visos noslēgtajos līgumos; |
| --- | --- |

—

obligātiem nosacījumiem, kas ietverami visos noslēgtajos līgumos;

| — | drošām administratīvām un grāmatvedības procedūrām, piemērotiem iekšējās kontroles mehānismiem un riska vadības prasībām; |
| --- | --- |

—

drošām administratīvām un grāmatvedības procedūrām, piemērotiem iekšējās kontroles mehānismiem un riska vadības prasībām;

| — | grāmatvedības, piesardzības un statistiskās informācijas prasībām; |
| --- | --- |

—

grāmatvedības, piesardzības un statistiskās informācijas prasībām;

| — | tehnisko rezervju izveidošanu, lai nodrošinātu to atbilstību, drošību un objektivitāti; |
| --- | --- |

—

tehnisko rezervju izveidošanu, lai nodrošinātu to atbilstību, drošību un objektivitāti;

| — | tehnisko rezervju segumam paredzēto aktīvu ieguldījumiem, lai nodrošinātu, ka tiek ņemts vērā pārapdrošināšanas uzņēmuma darbības veids, it īpaši sagaidāmo prasību maksājumu raksturs, apjoms un ilgums, lai garantētu aktīvu pietiekamību, likviditāti, drošību, ienesīgumu un saskaņotību; |
| --- | --- |

—

tehnisko rezervju segumam paredzēto aktīvu ieguldījumiem, lai nodrošinātu, ka tiek ņemts vērā pārapdrošināšanas uzņēmuma darbības veids, it īpaši sagaidāmo prasību maksājumu raksturs, apjoms un ilgums, lai garantētu aktīvu pietiekamību, likviditāti, drošību, ienesīgumu un saskaņotību;

| — | noteikumiem, kas attiecas uz pieejamo maksātspējas normu, nepieciešamo maksātspējas normu un minimālo garantijas fondu, kuru pārapdrošināšanas uzņēmums uztur attiecībā uz ierobežotas pārapdrošināšanas darbībām. |
| --- | --- |

—

noteikumiem, kas attiecas uz pieejamo maksātspējas normu, nepieciešamo maksātspējas normu un minimālo garantijas fondu, kuru pārapdrošināšanas uzņēmums uztur attiecībā uz ierobežotas pārapdrošināšanas darbībām.

2.
     
  Lai nodrošinātu pārredzamību, dalībvalstis nekavējoties iesniedz Komisijai visu valsts tiesību aktu tekstus, kas paredz pasākumus saskaņā ar 1. punktu.

46. pants

Īpašam nolūkam izveidotās sabiedrības, kas uzņemas apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu riskus

1.
     
  Ja dalībvalsts nolemj ļaut izveidot savā teritorijā īpašam nolūkam izveidotās sabiedrības šīs direktīvas nozīmē, tā prasa iepriekšēju oficiālu saskaņošanu.

2.
     
  Dalībvalsts, kurā ir izveidota īpašam nolūkam izveidotā sabiedrība, ievieš nosacījumus, kas jāievēro šāda uzņēmuma darbībā. Tostarp dalībvalsts ievieš noteikumus, kas attiecas uz:
  0}

| — | pilnvaru apjomu; obligātiem nosacījumiem, kas ietverami visos noslēgtajos līgumos; |
| --- | --- |

—

pilnvaru apjomu; obligātiem nosacījumiem, kas ietverami visos noslēgtajos līgumos;

| — | īpašam nolūkam izveidotās sabiedrības vadītāju labu reputāciju un piemērotu profesionālo kvalifikāciju; |
| --- | --- |

—

īpašam nolūkam izveidotās sabiedrības vadītāju labu reputāciju un piemērotu profesionālo kvalifikāciju;

| — | piemērotām un atbilstošām prasībām, kas izvirzītas dalībniekiem vai biedriem, kam ir būtiska līdzdalība īpašam nolūkam dibinātā sabiedrībā; |
| --- | --- |

—

piemērotām un atbilstošām prasībām, kas izvirzītas dalībniekiem vai biedriem, kam ir būtiska līdzdalība īpašam nolūkam dibinātā sabiedrībā;

| — | drošām administratīvām un grāmatvedības procedūrām, piemērotu iekšējās kontroles mehānismu un riska vadības prasībām; |
| --- | --- |

—

drošām administratīvām un grāmatvedības procedūrām, piemērotu iekšējās kontroles mehānismu un riska vadības prasībām;

| — | grāmatvedības, piesardzības un statistiskās informācijas prasībām; |
| --- | --- |

—

grāmatvedības, piesardzības un statistiskās informācijas prasībām;

| — | noteikumiem attiecībā uz īpašam nolūkam izveidoto sabiedrību maksātspējas prasībām. |
| --- | --- |

—

noteikumiem attiecībā uz īpašam nolūkam izveidoto sabiedrību maksātspējas prasībām.

3.
     
  Lai nodrošinātu pārredzamību, dalībvalstis nekavējoties iesniedz Komisijai visu valsts tiesību aktu tekstus, kas paredz pasākumus saskaņā ar 2. punktu.

V SADAĻA

NOTEIKUMI PAR TIESĪBĀM VEIKT UZŅĒMĒJDARBĪBU UN PAKALPOJUMU SNIEGŠANAS BRĪVĪBU

47. pants

Pārapdrošināšanas uzņēmumi, kas neievēro tiesību aktu noteikumus

1.   Ja uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes konstatē, ka pārapdrošināšanas uzņēmums, kam ir filiāle vai kas darbojas tās teritorijā, izmantojot pakalpojumu sniegšanas brīvību, neievēro tiesību aktu noteikumus, kas šajā valstī uz to attiecas, tās liek pārapdrošināšanas uzņēmumam šos pārkāpumus novērst. Tajā pat laikā tās dara zināmus šos faktus piederības dalībvalsts kompetentajai iestādei.

Ja pretēji piederības dalībvalsts kompetentās iestādes veiktajiem pasākumiem vai sakarā ar to, ka pasākumi izrādās nepiemēroti, pārapdrošināšanas uzņēmums turpina pārkāpt noteikumus, kas uz to attiecas uzņēmējā dalībvalstī, šī dalībvalsts, vispirms informējot piederības dalībvalsts kompetento iestādi, var veikt piemērotus pasākumus, lai novērstu turpmākas nelikumības vai sodītu par tām, kā arī, ciktāl tas noteikti nepieciešams, liegtu šim pārapdrošināšanas uzņēmumam tās teritorijā turpmāk slēgt jaunus pārapdrošināšanas līgumus. Dalībvalstis nodrošina, ka to teritorijā ir iespējams saņemt juridiskos dokumentus, kas vajadzīgi šiem pasākumiem attiecībā uz pārapdrošināšanas uzņēmumiem.

2.   Visi saskaņā ar 1. punktu noteiktie pasākumi, kas paredz sodus vai pārapdrošināšanas darbības ierobežojumus, pienācīgi jāpamato un jāpaziņo attiecīgajam pārapdrošināšanas uzņēmumam.

48. pants

Likvidācija

Pārapdrošināšanas uzņēmuma likvidācijas gadījumā saistības, kas izriet no līgumiem, kuri noslēgti filiālē vai izmantojot pakalpojumu sniegšanas brīvību, izpildāmas tāpat kā tās, kas izriet no citiem šā uzņēmuma pārapdrošināšanas līgumiem.

VI SADAĻA

PĀRAPDROŠINĀŠANAS UZŅĒMUMI, KURU PĀRVALDES IESTĀDES ATRODAS ĀRPUS KOPIENAS UN KAS VEIC PĀRAPDROŠINĀŠANU KOPIENĀ

49. pants

Principi un nosacījumi pārapdrošināšanas veikšanai

Dalībvalsts tādiem pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kuru juridiskā adrese ir ārpus Kopienas un kas uzsāk vai turpina pārapdrošināšanas darbību tās teritorijā, nepiemēro nosacījumus, kas rada labvēlīgāku režīmu par to, kādu piemēro tiem pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kuru pārvaldes iestādes atrodas šajā dalībvalstī.

50. pants

Nolīgumi ar trešām valstīm

1.   Komisija var iesniegt Padomei priekšlikumus, lai sāktu pārrunas par nolīgumiem ar vienu vai vairākām trešām valstīm par uzraudzības līdzekļiem attiecībā uz:

| a) | pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kuru pārvaldes iestādes atrodas trešā valstī un kas veic pārapdrošināšanu Kopienā, |
| --- | --- |

a)

pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kuru pārvaldes iestādes atrodas trešā valstī un kas veic pārapdrošināšanu Kopienā,

| b) | pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kuru pārvaldes iestādes atrodas Kopienā un kas veic pārapdrošināšanu trešā valstī. |
| --- | --- |

b)

pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kuru pārvaldes iestādes atrodas Kopienā un kas veic pārapdrošināšanu trešā valstī.

2.   Ar šā panta 1. punktā minētajiem nolīgumiem cenšas nodrošināt pārapdrošināšanas uzņēmumiem katras līgumslēdzējas puses teritorijā efektīvu piekļuvi tirgum līdzvērtīgas uzraudzības apstākļos un paredz uzraudzības noteikumu un prakses savstarpēju atzīšanu pārapdrošināšanas jomā. Ar tiem arī cenšas nodrošināt to, ka:

| a) | dalībvalstu kompetentās iestādes var iegūt informāciju, kas nepieciešama Kopienā izvietotu pārapdrošināšanas uzņēmumu uzraudzībai, kuri darbojas attiecīgās trešās valsts teritorijā, |
| --- | --- |

a)

dalībvalstu kompetentās iestādes var iegūt informāciju, kas nepieciešama Kopienā izvietotu pārapdrošināšanas uzņēmumu uzraudzībai, kuri darbojas attiecīgās trešās valsts teritorijā,

| b) | trešo valstu kompetentās iestādes var iegūt informāciju, kas nepieciešama tādu pārapdrošināšanas uzņēmumu uzraudzībai, kuru pārvaldes iestādes atrodas to teritorijā un kuri darbojas Kopienā. |
| --- | --- |

b)

trešo valstu kompetentās iestādes var iegūt informāciju, kas nepieciešama tādu pārapdrošināšanas uzņēmumu uzraudzībai, kuru pārvaldes iestādes atrodas to teritorijā un kuri darbojas Kopienā.

3.   Neskarot Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 300. panta 1. un 2. punktu, Komisija ar Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju komitejas palīdzību pārbauda šā panta 1. punktā minēto pārrunu rezultātus un radušos situāciju.

VII SADAĻA

NOTEIKUMI PAR TĀDU MĀTESUZŅĒMUMU MEITASUZŅĒMUMIEM, UZ KURIEM ATTIECAS TREŠĀS VALSTS TIESĪBU AKTI, UN PAR LĪDZDALĪBAS IEGŪŠANU, KO VEIC ŠĀDI MĀTESUZŅĒMUMI

51. pants

Informācija, ko dalībvalstis sniedz Komisijai

Dalībvalstu kompetentās iestādes informē Komisiju
  un pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes:

| a) | par visām licencēm, kas piešķirtas tiešam vai netiešam meitasuzņēmumam, kura viena vai vairāku mātesuzņēmumu darbību regulē trešās valsts tiesību akti; |
| --- | --- |

a)

par visām licencēm, kas piešķirtas tiešam vai netiešam meitasuzņēmumam, kura viena vai vairāku mātesuzņēmumu darbību regulē trešās valsts tiesību akti;

| b) | par gadījumiem, kad šāds mātesuzņēmums iegūst līdzdalību kādā Kopienas apdrošināšanas uzņēmumā, pārvēršot to par savu
  meitasuzņēmumu
  . |
| --- | --- |

b)

par gadījumiem, kad šāds mātesuzņēmums iegūst līdzdalību kādā Kopienas apdrošināšanas uzņēmumā, pārvēršot to par savu
  meitasuzņēmumu
  .

Ja a) apakšpunktā minētā
  licence ir piešķirta tiešam vai netiešam meitasuzņēmumam, kura viena vai vairāku mātesuzņēmumu darbību regulē trešo valstu tiesību akti, kompetento iestāžu paziņojumā, ko adresē Komisijai, norāda uzņēmumu grupas struktūru.

52. pants

Trešo valstu režīms attiecībā uz Kopienas pārapdrošināšanas uzņēmumiem

1.   Dalībvalstis informē Komisiju par būtiskākajām grūtībām, ar kādām saduras to pārapdrošināšanas uzņēmumi, kas uzsāk vai veic darbību, vai pārceļ darbību uz trešo valsti.

2.   Komisija periodiski sagatavo ziņojumu, kurā izskata 3. punktā paredzēto režīmu, ko Kopienas pārapdrošināšanas uzņēmumiem trešās valstīs piemēro attiecībā uz darbības sākšanu, līdzdalības iegūšanu trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmumos, pārapdrošināšanas darbības veikšanu šādi nodibinātiem uzņēmumiem un uz pārapdrošināšanas pakalpojumu sniegšanu pāri robežām no Kopienas uz trešām valstīm. Komisija šos ziņojumus kopā ar attiecīgiem priekšlikumiem un ierosinājumiem iesniedz Padomei.

3.   Ja, pamatojoties uz šā panta 2. punktā minētajiem ziņojumiem vai citu informāciju, Komisija konstatē, ka kāda no trešajām valstīm nenodrošina Kopienas pārapdrošināšanas uzņēmumiem efektīvu piekļuvi tirgum, Komisija var iesniegt Padomei priekšlikumu piešķirt pilnvaras sarunām, lai panāktu Kopienas pārapdrošināšanas uzņēmumiem labāku piekļuvi tirgum.

4.   Pasākumi, ko veic saskaņā ar šo pantu, saskan ar Kopienas saistībām atbilstoši starptautiskiem līgumiem, jo īpaši Pasaules tirdzniecības organizācijā.

VIII SADAĻA

CITI
  NOTEIKUMI

53
  . pants

Tiesības vērsties tiesā

Dalībvalstis nodrošina tiesības pārsūdzēt tiesās lēmumus, kuri attiecībā uz kādu pārapdrošināšanas uzņēmumu pieņemti saskaņā ar normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kas ievieš šo direktīvu.

54. pants

Sadarbība starp dalībvalstīm un Komisiju

1.   Dalībvalstis savstarpēji sadarbojas, lai atvieglotu pārapdrošināšanas uzraudzību Kopienā un šīs direktīvas piemērošanu.

2.   Komisija un dalībvalstu kompetentās iestādes cieši sadarbojas, lai atvieglotu pārapdrošināšanas uzraudzību Kopienā un apzinātu grūtības, kas var rasties, piemērojot šo direktīvu.

55. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz
  Eiropas
  Apdrošināšanas
  un fondēto pensiju
  komiteja.

2.   Ja ir norāde uz šo punktu, tad piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais laika posms ir trīs mēneši.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

56. pants

Īstenošanas pasākumi

Šīs direktīvas īstenošanai pieņem šādus īstenošanas pasākumus saskaņā ar 55. panta 2. punktā minēto procedūru:

| a) | šīs direktīvas I pielikumā paredzēto juridisko formu paplašināšana, |
| --- | --- |

a)

šīs direktīvas I pielikumā paredzēto juridisko formu paplašināšana,

| b) | direktīvas 36. pantā uzskaitīto maksātspējas normas posteņu precizēšana, ņemot vērā jaunu finanšu instrumentu izveidošanu, |
| --- | --- |

b)

direktīvas 36. pantā uzskaitīto maksātspējas normas posteņu precizēšana, ņemot vērā jaunu finanšu instrumentu izveidošanu,

| c) | prēmiju vai iemaksu, ko izmanto 37. panta 3. un 4. apakšpunktā paredzētās pieprasītās maksātspējas normas aprēķināšanai attiecībā uz citām nozarēm, izņemot Direktīvas 73/239/EEK pielikuma A punktā uzskaitīto 11., 12. un 13. nozari, palielināšana par līdz pat 50 % no īpašām pārapdrošināšanas darbībām vai īpašiem līguma veidiem, lai ņemtu vērā šo darbību vai līgumu specifiku, |
| --- | --- |

c)

prēmiju vai iemaksu, ko izmanto 37. panta 3. un 4. apakšpunktā paredzētās pieprasītās maksātspējas normas aprēķināšanai attiecībā uz citām nozarēm, izņemot Direktīvas 73/239/EEK pielikuma A punktā uzskaitīto 11., 12. un 13. nozari, palielināšana par līdz pat 50 % no īpašām pārapdrošināšanas darbībām vai īpašiem līguma veidiem, lai ņemtu vērā šo darbību vai līgumu specifiku,

| d) | direktīvas 40. panta 2. punktā paredzētā minimālo garantiju fonda mainīšana, ņemot vērā ekonomikas un finanšu jomas attīstību, |
| --- | --- |

d)

direktīvas 40. panta 2. punktā paredzētā minimālo garantiju fonda mainīšana, ņemot vērā ekonomikas un finanšu jomas attīstību,

| e) | direktīvas 2. panta definīciju precizēšana, lai nodrošinātu šīs direktīvas vienādu piemērošanu visā Kopienā. |
| --- | --- |

e)

direktīvas 2. panta definīciju precizēšana, lai nodrošinātu šīs direktīvas vienādu piemērošanu visā Kopienā.

IX SADAĻA

GROZĪJUMI ESOŠĀS DIREKTĪVĀS

57. pants

Grozījumi Direktīvā 73/239/EEK

Direktīvu 73/239/EEK groza šādi.

| 1) | Direktīvas 12.a panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
  1.   Pirms licences piešķiršanas nedzīvības apdrošināšanas uzņēmumam jāapspriežas ar citu iesaistīto dalībvalstu kompetentajām iestādēm, ja apdrošināšanas uzņēmums ir:






  a) | meitasuzņēmums apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumam, kas licencēts citā dalībvalstī; vai |
| --- | --- | --- |

1)

Direktīvas 12.a panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

1.   Pirms licences piešķiršanas nedzīvības apdrošināšanas uzņēmumam jāapspriežas ar citu iesaistīto dalībvalstu kompetentajām iestādēm, ja apdrošināšanas uzņēmums ir:

a)

meitasuzņēmums apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumam, kas licencēts citā dalībvalstī; vai

| b) | meitasuzņēmums uzņēmumam, kas ir mātesuzņēmums apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumam, kas licencēts citā dalībvalstī; vai |
| --- | --- |

b)

meitasuzņēmums uzņēmumam, kas ir mātesuzņēmums apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumam, kas licencēts citā dalībvalstī; vai

| c) | uzņēmums, kuru kontrolē viena un tā pati fiziska vai juridiska persona, kas kontrolē apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu, kas licencēts citā dalībvalstī. |
| --- | --- |

c)

uzņēmums, kuru kontrolē viena un tā pati fiziska vai juridiska persona, kas kontrolē apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu, kas licencēts citā dalībvalstī.

2.   Pirms licences piešķiršanas nedzīvības apdrošināšanas uzņēmumam jāapspriežas ar citu iesaistīto dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kuras ir atbildīgas par kredītiestāžu vai ieguldījumu sabiedrību uzraudzību, ja apdrošināšanas uzņēmums ir:

| a) | meitasuzņēmums Kopienā licencētai kredītiestādei vai ieguldījumu sabiedrībai; vai |
| --- | --- |

a)

meitasuzņēmums Kopienā licencētai kredītiestādei vai ieguldījumu sabiedrībai; vai

| b) | meitasuzņēmums uzņēmumam, kas ir mātesuzņēmums Kopienā licencētai kredītiestādei vai ieguldījumu sabiedrībai; vai |
| --- | --- |

b)

meitasuzņēmums uzņēmumam, kas ir mātesuzņēmums Kopienā licencētai kredītiestādei vai ieguldījumu sabiedrībai; vai

| c) | uzņēmums, kuru kontrolē viena un tā pati fiziska vai juridiska persona, kas kontrolē Kopienā licencētu kredītiestādi vai ieguldījumu sabiedrību. |
| --- | --- |

c)

uzņēmums, kuru kontrolē viena un tā pati fiziska vai juridiska persona, kas kontrolē Kopienā licencētu kredītiestādi vai ieguldījumu sabiedrību.

| 2) | Direktīvas 13. panta 2. punktam pievieno šādu trešo daļu:
  “Apdrošināšanas uzņēmuma pārapdrošināšanas līgumu ar tādu pārapdrošināšanas uzņēmumu, kas licencēts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 200./../EK (26) [pārapdrošināšanas direktīva], vai ar tādu apdrošināšanas uzņēmumu, kas licencēts saskaņā ar šo direktīvu vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/83/EK
   (27), apdrošināšanas uzņēmuma piederības dalībvalsts nenoraida uz tādu apsvērumu pamata, kas tieši saistīti ar attiecīgā pārapdrošināšanas uzņēmuma vai attiecīgā apdrošināšanas uzņēmuma finansiālo stabilitāti. |
| --- | --- |

2)

Direktīvas 13. panta 2. punktam pievieno šādu trešo daļu:

“Apdrošināšanas uzņēmuma pārapdrošināšanas līgumu ar tādu pārapdrošināšanas uzņēmumu, kas licencēts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 200./../EK (26) [pārapdrošināšanas direktīva], vai ar tādu apdrošināšanas uzņēmumu, kas licencēts saskaņā ar šo direktīvu vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/83/EK
   (27), apdrošināšanas uzņēmuma piederības dalībvalsts nenoraida uz tādu apsvērumu pamata, kas tieši saistīti ar attiecīgā pārapdrošināšanas uzņēmuma vai attiecīgā apdrošināšanas uzņēmuma finansiālo stabilitāti.

| 3) | Direktīvas 15. panta
  2. un
  3. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:


  2.
     
  Piederības dalībvalsts pieprasa visiem apdrošināšanas uzņēmumiem tehniskās rezerves un 15. pantā minēto izlīdzināšanas rezervi segt ar atbilstīgiem aktīviem saskaņā ar Direktīvas 88/357/EEK 6. pantu. Attiecībā uz risku situāciju Eiropas Kopienā šiem aktīviem jābūt izvietotiem Kopienā. Dalībvalstis apdrošināšanas uzņēmumiem neizvirza prasību izvietot aktīvus kādā konkrētā dalībvalstī. Tomēr piederības dalībvalsts var atļaut brīvākus aktīvu izvietošanas noteikumus.


  3.   Dalībvalstis nepatur un neievieš tehnisko rezervju izveidošanai tādu sistēmu, kurā paredzēta bruto rezervēšana, kas pieprasa aktīvu ieķīlāšanu nenopelnīto prēmiju un atlikto apdrošināšanas atlīdzības prasību segšanai no pārapdrošinātāja puses, ja pārapdrošinātājs ir pārapdrošināšanas uzņēmums, kas licencēts saskaņā ar Direktīvu 200./../EK [pārapdrošināšanas direktīva], vai apdrošināšanas uzņēmums, vai apdrošināšanas uzņēmums, kas licencēts saskaņā ar šo direktīvu vai Direktīvu 2002/83/EK.
  Ja piederības dalībvalsts atļauj nodrošināt tehniskās rezerves ar prasījumiem pret pārapdrošinātāju, kas nav saskaņā ar Direktīvu 200./../EK [pārapdrošināšanas direktīva] licencēts pārapdrošināšanas uzņēmums un nav saskaņā ar šo direktīvu vai saskaņā ar Direktīvu 2002/83/EK licencēts apdrošināšanas uzņēmums, tā nosaka
  šādu prasījumu pieņemšanas noteikumus
  . |
| --- | --- |

3)

Direktīvas 15. panta
  2. un
  3. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

2.
     
  Piederības dalībvalsts pieprasa visiem apdrošināšanas uzņēmumiem tehniskās rezerves un 15. pantā minēto izlīdzināšanas rezervi segt ar atbilstīgiem aktīviem saskaņā ar Direktīvas 88/357/EEK 6. pantu. Attiecībā uz risku situāciju Eiropas Kopienā šiem aktīviem jābūt izvietotiem Kopienā. Dalībvalstis apdrošināšanas uzņēmumiem neizvirza prasību izvietot aktīvus kādā konkrētā dalībvalstī. Tomēr piederības dalībvalsts var atļaut brīvākus aktīvu izvietošanas noteikumus.

3.   Dalībvalstis nepatur un neievieš tehnisko rezervju izveidošanai tādu sistēmu, kurā paredzēta bruto rezervēšana, kas pieprasa aktīvu ieķīlāšanu nenopelnīto prēmiju un atlikto apdrošināšanas atlīdzības prasību segšanai no pārapdrošinātāja puses, ja pārapdrošinātājs ir pārapdrošināšanas uzņēmums, kas licencēts saskaņā ar Direktīvu 200./../EK [pārapdrošināšanas direktīva], vai apdrošināšanas uzņēmums, vai apdrošināšanas uzņēmums, kas licencēts saskaņā ar šo direktīvu vai Direktīvu 2002/83/EK.

Ja piederības dalībvalsts atļauj nodrošināt tehniskās rezerves ar prasījumiem pret pārapdrošinātāju, kas nav saskaņā ar Direktīvu 200./../EK [pārapdrošināšanas direktīva] licencēts pārapdrošināšanas uzņēmums un nav saskaņā ar šo direktīvu vai saskaņā ar Direktīvu 2002/83/EK licencēts apdrošināšanas uzņēmums, tā nosaka
  šādu prasījumu pieņemšanas noteikumus
  .

| 4) | 16. panta 2. punktu groza šādi:










  a) | b) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:










  b) | rezerves (obligātās un brīvās), kas neatbilst parakstītajām saistībām vai ir klasificētas kā izlīdzināšanas rezerves; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

16. panta 2. punktu groza šādi:

a)

b) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

b)

rezerves (obligātās un brīvās), kas neatbilst parakstītajām saistībām vai ir klasificētas kā izlīdzināšanas rezerves;

| b) | ceturtās daļas ievaddaļu un a) apakšpunktu aizstāj ar šādu daļu:

  “No pieejamās maksātspējas normas atrēķina arī šādus posteņus:






  a) | apdrošināšanas uzņēmuma dalība šādos uzņēmumos:






  — | apdrošināšanas uzņēmumi šīs direktīvas 6. panta, Direktīvas 2002/83/EK 4. panta vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/78/EK (28) 1. panta b) punkta nozīmē, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

ceturtās daļas ievaddaļu un a) apakšpunktu aizstāj ar šādu daļu:

“No pieejamās maksātspējas normas atrēķina arī šādus posteņus:

a)

apdrošināšanas uzņēmuma dalība šādos uzņēmumos:

—

apdrošināšanas uzņēmumi šīs direktīvas 6. panta, Direktīvas 2002/83/EK 4. panta vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/78/EK (28) 1. panta b) punkta nozīmē,

| — | pārapdrošināšanas uzņēmumi Direktīvas 200./../EK [pārapdrošināšanas direktīva] 3. panta nozīmē vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmumi Direktīvas 98/78/EK 1. panta 1. punkta nozīmē, |
| --- | --- |

—

pārapdrošināšanas uzņēmumi Direktīvas 200./../EK [pārapdrošināšanas direktīva] 3. panta nozīmē vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmumi Direktīvas 98/78/EK 1. panta 1. punkta nozīmē,

| — | apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrības Direktīvas 98/78/EK 1. panta i) punkta nozīmē, |
| --- | --- |

—

apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrības Direktīvas 98/78/EK 1. panta i) punkta nozīmē,

| — | kredītiestādes un finanšu iestādes Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/12/EK (29) 1. panta 1. un 5. punkta nozīmē, |
| --- | --- |

—

kredītiestādes un finanšu iestādes Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/12/EK (29) 1. panta 1. un 5. punkta nozīmē,

| — | ieguldījumu sabiedrības un finanšu iestādes Padomes Direktīvas 93/22/EEK (30) 1. panta 2. punkta nozīmē un Padomes Direktīvas 93/6/EEK (31) 2. panta 4. un 7. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

—

ieguldījumu sabiedrības un finanšu iestādes Padomes Direktīvas 93/22/EEK (30) 1. panta 2. punkta nozīmē un Padomes Direktīvas 93/6/EEK (31) 2. panta 4. un 7. punkta nozīmē.

| 5) | 16.a pantu groza šādi:










  a) | 3. punkta septīto daļu aizstāj ar šādu daļu:




  “Šādi iegūto summu reizina ar koeficientu attiecībā uz pēdējo trīs finanšu gadu summu starp to prasījumu apjomu, kas uzņēmumam jāizpilda pēc tam, kad atskaitītas summas, ko atgūst pārapdrošināšanā, un prasījumu bruto apjomu; šis koeficients noteikti nedrīkst būt mazāks par 50 %. Apdrošināšanas uzņēmumam iesniedzot pieteikumu ar apliecinošiem pierādījumiem piederības dalībvalsts kompetentajai iestādei un saņemot tās piekrišanu, no Direktīvas 200./.../EK [pārapdrošināšanas direktīva] 46. pantā minētajām īpašam nolūkam dibinātajām sabiedrībām atgūstamās summas arī var atskaitīt kā retrocesiju.” |
| --- | --- | --- |

5)

16.a pantu groza šādi:

a)

3. punkta septīto daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Šādi iegūto summu reizina ar koeficientu attiecībā uz pēdējo trīs finanšu gadu summu starp to prasījumu apjomu, kas uzņēmumam jāizpilda pēc tam, kad atskaitītas summas, ko atgūst pārapdrošināšanā, un prasījumu bruto apjomu; šis koeficients noteikti nedrīkst būt mazāks par 50 %. Apdrošināšanas uzņēmumam iesniedzot pieteikumu ar apliecinošiem pierādījumiem piederības dalībvalsts kompetentajai iestādei un saņemot tās piekrišanu, no Direktīvas 200./.../EK [pārapdrošināšanas direktīva] 46. pantā minētajām īpašam nolūkam dibinātajām sabiedrībām atgūstamās summas arī var atskaitīt kā retrocesiju.”

| b) | 4. punkta septīto daļu aizstāj ar šādu daļu:




  “Šādi iegūto summu reizina ar koeficientu attiecībā uz pēdējo trīs finanšu gadu summu starp to prasījumu apjomu, kas uzņēmumam jāizpilda pēc tam, kad atskaitītas summas, ko atgūst pārapdrošināšanā, un prasījumu bruto apjomu; šis koeficients noteikti nedrīkst būt mazāks par 50 %. Apdrošināšanas uzņēmumam iesniedzot pieteikumu ar apliecinošiem pierādījumiem piederības dalībvalsts kompetentajai iestādei un saņemot tās piekrišanu, no Direktīvas 200./.../EK [pārapdrošināšanas direktīva] 46. pantā minētajām īpašam nolūkam dibinātajām sabiedrībām atgūstamās summas arī var atskaitīt kā retrocesiju.” |
| --- | --- |

b)

4. punkta septīto daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Šādi iegūto summu reizina ar koeficientu attiecībā uz pēdējo trīs finanšu gadu summu starp to prasījumu apjomu, kas uzņēmumam jāizpilda pēc tam, kad atskaitītas summas, ko atgūst pārapdrošināšanā, un prasījumu bruto apjomu; šis koeficients noteikti nedrīkst būt mazāks par 50 %. Apdrošināšanas uzņēmumam iesniedzot pieteikumu ar apliecinošiem pierādījumiem piederības dalībvalsts kompetentajai iestādei un saņemot tās piekrišanu, no Direktīvas 200./.../EK [pārapdrošināšanas direktīva] 46. pantā minētajām īpašam nolūkam dibinātajām sabiedrībām atgūstamās summas arī var atskaitīt kā retrocesiju.”

| 6) | Iekļauj šādu 17.b pantu:
  17.b pants
  “1.   
  Dalībvalstis pieprasa katram apdrošināšanas uzņēmumam, kura pārvaldes iestāde atrodas tās teritorijā un kas veic pārapdrošināšanas darbību, izveidot attiecībā uz visu tā darbību minimālo garantijas fondu saskaņā ar Direktīvas 200./../EK [pārapdrošināšanas direktīva] 40. pantu, ja iestājas viens no šādiem nosacījumiem:








  a) | iekasētās pārapdrošināšanas prēmijas pārsniedz 10 % no
  tā
  prēmiju kopsummas;; |
| --- | --- | --- |

6)

Iekļauj šādu 17.b pantu:

17.b pants

“1.   
  Dalībvalstis pieprasa katram apdrošināšanas uzņēmumam, kura pārvaldes iestāde atrodas tās teritorijā un kas veic pārapdrošināšanas darbību, izveidot attiecībā uz visu tā darbību minimālo garantijas fondu saskaņā ar Direktīvas 200./../EK [pārapdrošināšanas direktīva] 40. pantu, ja iestājas viens no šādiem nosacījumiem:

a)

iekasētās pārapdrošināšanas prēmijas pārsniedz 10 % no
  tā
  prēmiju kopsummas;;

| b) | iekasētās pārapdrošināšanas prēmijas pārsniedz
  EUR 50 000 000
  ; |
| --- | --- |

b)

iekasētās pārapdrošināšanas prēmijas pārsniedz
  EUR 50 000 000
  ;

| c) | tehniskās rezerves, kas izriet no
  tā
  pieņemtās pārapdrošināšanas līgumiem, pārsniedz 10 % no
  tā
  tehnisko rezervju kopsummas. |
| --- | --- |

c)

tehniskās rezerves, kas izriet no
  tā
  pieņemtās pārapdrošināšanas līgumiem, pārsniedz 10 % no
  tā
  tehnisko rezervju kopsummas.

2.   
  Katra dalībvalsts var izvēlēties piemērot šādiem apdrošināšanas uzņēmumiem, kas minēti 1. punktā un kuru pārvaldes iestāde atrodas tās teritorijā, Direktīvas 200./../EK [pārapdrošināšanas direktīva] 34. panta noteikumus attiecībā uz to pārapdrošināšanas pieņemšanas darbībām, ja iestājas viens no 1. punktā minētajiem nosacījumiem.

Šajā gadījumā attiecīgā dalībvalsts pieprasa, lai visi aktīvi, kurus šis pārapdrošināšanas uzņēmums izmanto tehnisko rezervju segšanai saistībā ar tā pieņemto pārapdrošināšanu, tiktu nošķirti, pārvaldīti un organizēti atsevišķi no apdrošināšanas uzņēmuma tiešās apdrošināšanas darbības un lai nebūtu nekādu iespēju tos pārvietot. Šajā gadījumā un tikai attiecībā uz pārapdrošināšanas pieņemšanas darbībām apdrošināšanas uzņēmumiem nepiemēro Direktīvas 92/49/EEK 20. līdz 22. pantā un Direktīvas 88/357/EEK 1. pielikumā minētos noteikumus.

Dalībvalstis nodrošina, lai to kompetentās iestādes kontrolē iepriekšējā daļā minēto nošķiršanu.

3.
     
  Ja Komisija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 200./.. /EK [pārapdrošināšanas direktīva] 56.c pantu nolemj palielināt apjomus, ko izmanto, aprēķinot vajadzīgo maksātspējas rezervi, kas minēta direktīvas 37. panta 3. un 4. punktā, tad katra dalībvalsts 1. punktā minētajiem apdrošināšanas uzņēmumiem piemēro direktīvas 35. līdz 39. panta noteikumus attiecībā uz tā pārapdrošināšanas pieņemšanas darbībām.”

| 7) | Direktīvas 20.a panta 4. punktu aizstāj ar šādu:




  “4.
     
  Dalībvalstis nodrošina, lai kompetentās iestādes būtu pilnvarotas pazemināt samazinājumu, kas pamatojas uz pārapdrošināšanu, līdz 16.a pantā noteiktajai maksātspējas normai, ja:










  a) | pārapdrošināšanas līgumu raksturs vai kvalitāte kopš iepriekšējā finanšu gada ir ievērojami mainījusies; |
| --- | --- | --- |

7)

Direktīvas 20.a panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.
     
  Dalībvalstis nodrošina, lai kompetentās iestādes būtu pilnvarotas pazemināt samazinājumu, kas pamatojas uz pārapdrošināšanu, līdz 16.a pantā noteiktajai maksātspējas normai, ja:

a)

pārapdrošināšanas līgumu raksturs vai kvalitāte kopš iepriekšējā finanšu gada ir ievērojami mainījusies;

| b) | saistībā ar pārapdrošināšanas līgumiem nav pārnestu risku vai arī tie ir ierobežoti.” |
| --- | --- |

b)

saistībā ar pārapdrošināšanas līgumiem nav pārnestu risku vai arī tie ir ierobežoti.”

58. pants

Grozījumi Direktīvā 92/49/EEK

Direktīvu 92/49/EEK groza šādi.

| 1) | Direktīvas 15. panta 1.a punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1a.   Ja 1. punktā minētās līdzdalības ieguvējs ir apdrošināšanas uzņēmums, kredītiestāde vai ieguldījumu sabiedrība, kas licencēta kādā citā dalībvalstī, vai šāda uzņēmuma mātesuzņēmums, vai fiziska vai juridiska persona, kas kontrolē šo uzņēmumu, un ja šādas iegādes rezultātā tas uzņēmums, kurā ieguvējs gatavojas iegūt būtisku līdzdalību, kļūst par ieguvēja meitasuzņēmumu vai nonāk tā kontrolē, iegūšana jānovērtē, iepriekš apspriežoties, kā noteikts 73. pantā.” |
| --- | --- |

1)

Direktīvas 15. panta 1.a punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1a.   Ja 1. punktā minētās līdzdalības ieguvējs ir apdrošināšanas uzņēmums, kredītiestāde vai ieguldījumu sabiedrība, kas licencēta kādā citā dalībvalstī, vai šāda uzņēmuma mātesuzņēmums, vai fiziska vai juridiska persona, kas kontrolē šo uzņēmumu, un ja šādas iegādes rezultātā tas uzņēmums, kurā ieguvējs gatavojas iegūt būtisku līdzdalību, kļūst par ieguvēja meitasuzņēmumu vai nonāk tā kontrolē, iegūšana jānovērtē, iepriekš apspriežoties, kā noteikts 73. pantā.”

| 2) | Direktīvas 16. panta 4., 5. un 5.a punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
  “4.   Kompetentās iestādes, kas saņem konfidenciālu informāciju saskaņā ar 1. vai 2. punktu, drīkst to izmantot vienīgi savu uzdevumu izpildē:






  — | pārbaudot, vai ir izpildīti nosacījumi, kas reglamentē darbības sākšanu apdrošināšanas jomā, un atvieglojot šādas uzņēmējdarbības uzraudzību, jo īpaši attiecībā uz tehnisko rezervju, maksātspējas normas un administratīvo un grāmatvedības procedūru uzraudzību, kā arī iekšējās kontroles mehānismu, |
| --- | --- | --- |

2)

Direktīvas 16. panta 4., 5. un 5.a punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“4.   Kompetentās iestādes, kas saņem konfidenciālu informāciju saskaņā ar 1. vai 2. punktu, drīkst to izmantot vienīgi savu uzdevumu izpildē:

—

pārbaudot, vai ir izpildīti nosacījumi, kas reglamentē darbības sākšanu apdrošināšanas jomā, un atvieglojot šādas uzņēmējdarbības uzraudzību, jo īpaši attiecībā uz tehnisko rezervju, maksātspējas normas un administratīvo un grāmatvedības procedūru uzraudzību, kā arī iekšējās kontroles mehānismu,

| — | uzliekot sankcijas, |
| --- | --- |

—

uzliekot sankcijas,

| — | sakarā ar kāda kompetentās iestādes lēmuma pārsūdzēšanu administratīvā kārtā vai |
| --- | --- |

—

sakarā ar kāda kompetentās iestādes lēmuma pārsūdzēšanu administratīvā kārtā vai

| — | tiesvedībā, ko sāk saskaņā ar 53. pantu vai īpašiem noteikumiem, kuri paredzēti šajā direktīvā un citās direktīvās, kas attiecas uz apdrošināšanas uzņēmumiem un pārapdrošināšanas uzņēmumiem. |
| --- | --- |

—

tiesvedībā, ko sāk saskaņā ar 53. pantu vai īpašiem noteikumiem, kuri paredzēti šajā direktīvā un citās direktīvās, kas attiecas uz apdrošināšanas uzņēmumiem un pārapdrošināšanas uzņēmumiem.

5.   Šā panta 1. un 4. punkta noteikumi neliedz apmainīties ar informāciju kādas dalībvalsts divām vai vairākām kompetentajām iestādēm vai dalībvalstu starpā, vai starp kompetentajām iestādēm un:

| — | iestādēm, kas atbild par kredītiestāžu un citu finansu organizāciju uzraudzību, un iestādēm, kas atbild par finanšu tirgu uzraudzību, |
| --- | --- |

—

iestādēm, kas atbild par kredītiestāžu un citu finansu organizāciju uzraudzību, un iestādēm, kas atbild par finanšu tirgu uzraudzību,

| — | struktūrām, kas iesaistītas apdrošināšanas un pārapdrošināšanas uzņēmumu likvidēšanā, bankrota procedūrā un tamlīdzīgās procedūrās, un |
| --- | --- |

—

struktūrām, kas iesaistītas apdrošināšanas un pārapdrošināšanas uzņēmumu likvidēšanā, bankrota procedūrā un tamlīdzīgās procedūrās, un

| — | personām, kas atbild par likumā noteikto revīziju apdrošināšanas uzņēmumos, pārapdrošināšanas uzņēmumos un citās finanšu iestādēs, |
| --- | --- |

—

personām, kas atbild par likumā noteikto revīziju apdrošināšanas uzņēmumos, pārapdrošināšanas uzņēmumos un citās finanšu iestādēs,

veicot uzraudzības uzdevumus un izpaužot struktūrām, kas vada piespiedu likvidācijas procesu vai garantiju fondu, informāciju, kas ir vajadzīga to pienākumu izpildei. Uz informāciju, ko šīs iestādes, struktūras un personas saņem, attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu, kā norādīts 1. punktā.

5a.   Neatkarīgi no 1. līdz 4. punkta noteikumiem dalībvalstis var atļaut informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm un:

| — | iestādēm, kas atbild par apdrošināšanas uzņēmumu un pārapdrošināšanas uzņēmumu likvidēšanā, bankrota procedūrā un tamlīdzīgās procedūrās iesaistīto struktūru pārraudzību, vai |
| --- | --- |

—

iestādēm, kas atbild par apdrošināšanas uzņēmumu un pārapdrošināšanas uzņēmumu likvidēšanā, bankrota procedūrā un tamlīdzīgās procedūrās iesaistīto struktūru pārraudzību, vai

| — | iestādēm, kuras atbild par to personu pārraudzību, kas veic likumā noteikto grāmatvedības dokumentu revīziju apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumos, kredītiestādēs, ieguldījumu sabiedrībās un citās finanšu iestādēs, vai |
| --- | --- |

—

iestādēm, kuras atbild par to personu pārraudzību, kas veic likumā noteikto grāmatvedības dokumentu revīziju apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumos, kredītiestādēs, ieguldījumu sabiedrībās un citās finanšu iestādēs, vai

| — | neatkarīgiem apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu aktuāriem, kas veic šo uzņēmumu juridisko uzraudzību, un struktūrām, kas pārrauga šos aktuārus. |
| --- | --- |

—

neatkarīgiem apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu aktuāriem, kas veic šo uzņēmumu juridisko uzraudzību, un struktūrām, kas pārrauga šos aktuārus.

Dalībvalstis, kuras izmanto pirmajā daļā paredzēto iespēju, pieprasa vismaz šādu nosacījumu izpildi:

| — | šī informācija ir izmantojama, lai veiktu pirmajā daļā minēto pārraudzību vai juridisko uzraudzību, |
| --- | --- |

—

šī informācija ir izmantojama, lai veiktu pirmajā daļā minēto pārraudzību vai juridisko uzraudzību,

| — | uz šādu informāciju attiecas dienesta noslēpuma nosacījumi, kā paredzēts 1. pantā, |
| --- | --- |

—

uz šādu informāciju attiecas dienesta noslēpuma nosacījumi, kā paredzēts 1. pantā,

| — | ja informācija ir nākusi no citas dalībvalsts, to nedrīkst izpaust bez skaidras to kompetento iestāžu piekrišanas, kas to sniegušas, un to drīkst izpaust tikai tiem nolūkiem, kam šīs iestādes devušas piekrišanu. |
| --- | --- |

—

ja informācija ir nākusi no citas dalībvalsts, to nedrīkst izpaust bez skaidras to kompetento iestāžu piekrišanas, kas to sniegušas, un to drīkst izpaust tikai tiem nolūkiem, kam šīs iestādes devušas piekrišanu.

Dalībvalstis paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm to iestāžu, personu un struktūru nosaukumus, kas drīkst saņemt informāciju saskaņā ar šo punktu.”

| 3) | Direktīvas 21. panta 1. punktu groza šādi:










  a) | ievaddaļu aizstāj ar šādu:




  “1.
     
  Piederības dalībvalsts nedrīkst atļaut apdrošināšanas uzņēmumiem segt to tehniskās rezerves un izlīdzināšanas rezerves ar aktīviem, kas nav ietverti sekojošos veidos:” |
| --- | --- | --- |

3)

Direktīvas 21. panta 1. punktu groza šādi:

a)

ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“1.
     
  Piederības dalībvalsts nedrīkst atļaut apdrošināšanas uzņēmumiem segt to tehniskās rezerves un izlīdzināšanas rezerves ar aktīviem, kas nav ietverti sekojošos veidos:”

| b) | B daļas f) apakšpunktu aizstāj ar šādu:










  “f) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 200./../EK (32) [pārapdrošināšanas direktīva] 46. pantā minēto īpašam nolūkam izveidoto sabiedrību un pārapdrošinātāju atmaksājamie parādi, tostarp pārapdrošinātāju daļas tehniskajās rezervēs. |
| --- | --- | --- |

b)

B daļas f) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“f)

| c) | trešo daļu aizstāj ar šādu:




  “Ja tajos ietilpst kādi aktīvi vai aktīvu veids, kas minēts šā panta pirmajā daļā, tas nenozīmē, ka tehnisko rezervju veidošanai tādējādi pieņemami visi šie aktīvi. Piederības dalībvalsts izstrādā detalizētus noteikumus, kuros precizē pieņemamu aktīvu izmantošanu.” |
| --- | --- |

c)

trešo daļu aizstāj ar šādu:

“Ja tajos ietilpst kādi aktīvi vai aktīvu veids, kas minēts šā panta pirmajā daļā, tas nenozīmē, ka tehnisko rezervju veidošanai tādējādi pieņemami visi šie aktīvi. Piederības dalībvalsts izstrādā detalizētus noteikumus, kuros precizē pieņemamu aktīvu izmantošanu.”

| 4) | Direktīvas 22. panta 1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:




  “1.
     
  Attiecībā uz tehnisko rezervju un izlīdzināšanas rezervju seguma aktīviem piederības dalībvalsts apdrošināšanas uzņēmumiem prasa neieguldīt vairāk par:” |
| --- | --- |

4)

Direktīvas 22. panta 1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“1.
     
  Attiecībā uz tehnisko rezervju un izlīdzināšanas rezervju seguma aktīviem piederības dalībvalsts apdrošināšanas uzņēmumiem prasa neieguldīt vairāk par:”

59. pants

Grozījumi Direktīvā 2002/83/EK

Direktīvu 2002/83/EK groza šādi.

| 1) | Direktīvas 1. panta 1. punktam pievieno šādu s) apakšpunktu:






  “s) | “Pārapdrošināšanas uzņēmums” ir pārapdrošināšanas uzņēmums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 200./../EK (33) [Pārapdrošināšanas direktīva] 2. panta c) punkta nozīmē. |
| --- | --- | --- |

1)

Direktīvas 1. panta 1. punktam pievieno šādu s) apakšpunktu:

“s)

“Pārapdrošināšanas uzņēmums” ir pārapdrošināšanas uzņēmums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 200./../EK (33) [Pārapdrošināšanas direktīva] 2. panta c) punkta nozīmē.

| 2) | Iekļauj šādu 9.a pantu:
  “9.a pants
  Iepriekšējas konsultēšanās ar citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm
  1.   Pirms licences piešķiršanas dzīvības apdrošināšanas uzņēmumam jākonsultējas ar citu iesaistīto dalībvalstu kompetentajām iestādēm, ja dzīvības apdrošināšanas uzņēmums ir:






  a) | meitasuzņēmums apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumam, kas licencēts citā dalībvalstī; vai |
| --- | --- | --- |

2)

Iekļauj šādu 9.a pantu:

“9.a pants

Iepriekšējas konsultēšanās ar citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm

1.   Pirms licences piešķiršanas dzīvības apdrošināšanas uzņēmumam jākonsultējas ar citu iesaistīto dalībvalstu kompetentajām iestādēm, ja dzīvības apdrošināšanas uzņēmums ir:

a)

meitasuzņēmums apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumam, kas licencēts citā dalībvalstī; vai

| b) | meitasuzņēmums uzņēmumam, kas ir mātesuzņēmums apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumam, kas licencēts citā dalībvalstī; vai |
| --- | --- |

b)

meitasuzņēmums uzņēmumam, kas ir mātesuzņēmums apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumam, kas licencēts citā dalībvalstī; vai

| c) | uzņēmums, kuru kontrolē viena un tā pati fiziska vai juridiska persona, kas kontrolē apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu, kas licencēts citā dalībvalstī. |
| --- | --- |

c)

uzņēmums, kuru kontrolē viena un tā pati fiziska vai juridiska persona, kas kontrolē apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu, kas licencēts citā dalībvalstī.

2.   Pirms licences piešķiršanas dzīvības apdrošināšanas uzņēmumam jākonsultējas ar citu iesaistīto dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kuras ir atbildīgas par kredītiestāžu vai ieguldījumu sabiedrību uzraudzību, ja dzīvības apdrošināšanas uzņēmums ir:

| a) | meitasuzņēmums Kopienā licencētai kredītiestādei vai ieguldījumu sabiedrībai; vai |
| --- | --- |

a)

meitasuzņēmums Kopienā licencētai kredītiestādei vai ieguldījumu sabiedrībai; vai

| b) | meitasuzņēmums uzņēmumam, kas ir mātesuzņēmums Kopienā licencētai kredītiestādei vai ieguldījumu sabiedrībai; vai |
| --- | --- |

b)

meitasuzņēmums uzņēmumam, kas ir mātesuzņēmums Kopienā licencētai kredītiestādei vai ieguldījumu sabiedrībai; vai

| c) | uzņēmums, kuru kontrolē viena un tā pati fiziska vai juridiska persona, kas kontrolē Kopienā licencētu kredītiestādi vai ieguldījumu sabiedrību. |
| --- | --- |

c)

uzņēmums, kuru kontrolē viena un tā pati fiziska vai juridiska persona, kas kontrolē Kopienā licencētu kredītiestādi vai ieguldījumu sabiedrību.

3.   Attiecīgās kompetentās iestādes, kas minētas 1. un 2. punktā, jo īpaši konsultē viena otru, novērtējot akcionāru piemērotību un tās pašas uzņēmumu grupas cita uzņēmuma vadībā iesaistīto vadītāju reputāciju un pieredzi. Tās informē viena otru par visiem apstākļiem, kas attiecas uz akcionāru piemērotību un vadītāju reputāciju un pieredzi un kas ir svarīga citām kompetentajām iestādēm, kuras nodarbojas ar licenču piešķiršanu, kā arī darbības nosacījumu izpildes pastāvīgu novērtējumu.”

| 3) | Direktīvas 10. panta 2. punktam pievieno šādu otro daļu:
  “Apdrošināšanas uzņēmuma pārapdrošināšanas līgumu ar tādu pārapdrošināšanas uzņēmumu, kas licencēts saskaņā ar Direktīvu 200./../EK [Pārapdrošināšanas direktīva), vai ar tādu apdrošināšanas uzņēmumu, kas licencēts saskaņā ar Direktīvu 73/239/EEK vai šo direktīvu, apdrošināšanas uzņēmuma piederības dalībvalsts neatraida uz tādu apsvērumu pamata, kas tieši saistīti ar pārapdrošināšanas uzņēmuma vai apdrošināšanas uzņēmuma finansiālo stabilitāti.” |
| --- | --- |

3)

Direktīvas 10. panta 2. punktam pievieno šādu otro daļu:

“Apdrošināšanas uzņēmuma pārapdrošināšanas līgumu ar tādu pārapdrošināšanas uzņēmumu, kas licencēts saskaņā ar Direktīvu 200./../EK [Pārapdrošināšanas direktīva), vai ar tādu apdrošināšanas uzņēmumu, kas licencēts saskaņā ar Direktīvu 73/239/EEK vai šo direktīvu, apdrošināšanas uzņēmuma piederības dalībvalsts neatraida uz tādu apsvērumu pamata, kas tieši saistīti ar pārapdrošināšanas uzņēmuma vai apdrošināšanas uzņēmuma finansiālo stabilitāti.”

| 4) | Direktīvas 15. pantā iekļauj šādu 1.a punktu:
  “1a.   Ja 1. punktā minētās līdzdalības ieguvējs ir apdrošināšanas uzņēmums, pārapdrošināšanas uzņēmums, kredītiestāde vai ieguldījumu sabiedrība, kas licencēta kādā citā dalībvalstī, vai šāda uzņēmuma mātesuzņēmums, vai fiziska vai juridiska persona, kas kontrolē šo uzņēmumu, un ja šādas iegādes rezultātā tas uzņēmums, kurā ieguvējs gatavojas iegūt būtisku līdzdalību, kļūst par ieguvēja meitasuzņēmumu vai nonāk tā kontrolē, iegūšana jānovērtē, iepriekš apspriežoties, kā noteikts 9a) pantā.” |
| --- | --- |

4)

Direktīvas 15. pantā iekļauj šādu 1.a punktu:

“1a.   Ja 1. punktā minētās līdzdalības ieguvējs ir apdrošināšanas uzņēmums, pārapdrošināšanas uzņēmums, kredītiestāde vai ieguldījumu sabiedrība, kas licencēta kādā citā dalībvalstī, vai šāda uzņēmuma mātesuzņēmums, vai fiziska vai juridiska persona, kas kontrolē šo uzņēmumu, un ja šādas iegādes rezultātā tas uzņēmums, kurā ieguvējs gatavojas iegūt būtisku līdzdalību, kļūst par ieguvēja meitasuzņēmumu vai nonāk tā kontrolē, iegūšana jānovērtē, iepriekš apspriežoties, kā noteikts 9a) pantā.”

| 5) | Direktīvas 16. pantu groza šādi:






  a) | tā 4,. 5. un 6. punktu aizstāj šādi:
  “4.   Kompetentās iestādes, kas saņem konfidenciālu informāciju saskaņā ar 1. vai 2. punktu, drīkst to izmantot vienīgi savu uzdevumu izpildē:






  — | pārbaudot, vai ir izpildīti nosacījumi, kas reglamentē darbības sākšanu apdrošināšanas jomā, un atvieglojot šādas uzņēmējdarbības uzraudzību, jo īpaši attiecībā uz tehnisko rezervju, maksātspējas normas un administratīvo un grāmatvedības procedūru uzraudzību, kā arī iekšējās kontroles mehānismu, |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Direktīvas 16. pantu groza šādi:

a)

tā 4,. 5. un 6. punktu aizstāj šādi:

“4.   Kompetentās iestādes, kas saņem konfidenciālu informāciju saskaņā ar 1. vai 2. punktu, drīkst to izmantot vienīgi savu uzdevumu izpildē:

—

pārbaudot, vai ir izpildīti nosacījumi, kas reglamentē darbības sākšanu apdrošināšanas jomā, un atvieglojot šādas uzņēmējdarbības uzraudzību, jo īpaši attiecībā uz tehnisko rezervju, maksātspējas normas un administratīvo un grāmatvedības procedūru uzraudzību, kā arī iekšējās kontroles mehānismu,

| — | uzliekot sankcijas, |
| --- | --- |

—

uzliekot sankcijas,

| — | sakarā ar kāda kompetentās iestādes lēmuma pārsūdzēšanu administratīvā kārtā vai |
| --- | --- |

—

sakarā ar kāda kompetentās iestādes lēmuma pārsūdzēšanu administratīvā kārtā vai

| — | tiesvedībā, ko sāk saskaņā ar 67. pantu vai īpašiem noteikumiem, kuri paredzēti šajā direktīvā un citās direktīvās, kas attiecas uz apdrošināšanas uzņēmumiem un pārapdrošināšanas uzņēmumiem. |
| --- | --- |

—

tiesvedībā, ko sāk saskaņā ar 67. pantu vai īpašiem noteikumiem, kuri paredzēti šajā direktīvā un citās direktīvās, kas attiecas uz apdrošināšanas uzņēmumiem un pārapdrošināšanas uzņēmumiem.

5.   Šā panta 1. un 4. punkta noteikumi neliedz apmainīties ar informāciju kādas dalībvalsts divām vai vairākām kompetentajām iestādēm vai dalībvalstu starpā, vai starp kompetentajām iestādēm un:

| — | iestādēm, kas atbild par kredītiestāžu un citu finanšu organizāciju uzraudzību, un iestādēm, kas atbild par finanšu tirgu uzraudzību, |
| --- | --- |

—

iestādēm, kas atbild par kredītiestāžu un citu finanšu organizāciju uzraudzību, un iestādēm, kas atbild par finanšu tirgu uzraudzību,

| — | struktūrām, kas iesaistītas apdrošināšanas un pārapdrošināšanas uzņēmumu likvidēšanā, bankrota procedūrā un tamlīdzīgās procedūrās, un |
| --- | --- |

—

struktūrām, kas iesaistītas apdrošināšanas un pārapdrošināšanas uzņēmumu likvidēšanā, bankrota procedūrā un tamlīdzīgās procedūrās, un

| — | personām, kas atbild par likumā noteikto revīziju apdrošināšanas uzņēmumos, pārapdrošināšanas uzņēmumos un citās finanšu iestādēs, |
| --- | --- |

—

personām, kas atbild par likumā noteikto revīziju apdrošināšanas uzņēmumos, pārapdrošināšanas uzņēmumos un citās finanšu iestādēs,

veicot uzraudzības uzdevumus un izpaužot struktūrām, kas vada (piespiedu) likvidācijas procesu vai garantiju fondu, informāciju, kas ir vajadzīga to pienākumu izpildei. Uz informāciju, ko šīs iestādes, struktūras un personas saņem, attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu, kā norādīts 1. punktā.

6.   Neatkarīgi no 1. līdz 4. punkta noteikumiem dalībvalstis var atļaut informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm un:

| — | iestādēm, kas atbild par apdrošināšanas uzņēmumu un pārapdrošināšanas uzņēmumu likvidēšanā, bankrota procedūrā un tamlīdzīgās procedūrās iesaistīto struktūru pārraudzību, vai |
| --- | --- |

—

iestādēm, kas atbild par apdrošināšanas uzņēmumu un pārapdrošināšanas uzņēmumu likvidēšanā, bankrota procedūrā un tamlīdzīgās procedūrās iesaistīto struktūru pārraudzību, vai

| — | iestādēm, kuras atbild par to personu pārraudzību, kas veic likumā noteikto grāmatvedības dokumentu revīziju apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumos, kredītiestādēs, ieguldījumu sabiedrībās un citās finanšu iestādēs, vai |
| --- | --- |

—

iestādēm, kuras atbild par to personu pārraudzību, kas veic likumā noteikto grāmatvedības dokumentu revīziju apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumos, kredītiestādēs, ieguldījumu sabiedrībās un citās finanšu iestādēs, vai

| — | neatkarīgiem apdrošināšanas un pārapdrošināšanas uzņēmumu aktuāriem, kas veic šo uzņēmumu juridisko uzraudzību, un struktūrām, kas pārrauga šos aktuārus. |
| --- | --- |

—

neatkarīgiem apdrošināšanas un pārapdrošināšanas uzņēmumu aktuāriem, kas veic šo uzņēmumu juridisko uzraudzību, un struktūrām, kas pārrauga šos aktuārus.

Dalībvalstis, kuras izmanto pirmajā daļā paredzēto iespēju, pieprasa vismaz šādu nosacījumu izpildi:

| — | šī informācija ir izmantojama, lai veiktu pirmajā daļā minēto pārraudzību vai juridisko uzraudzību, |
| --- | --- |

—

šī informācija ir izmantojama, lai veiktu pirmajā daļā minēto pārraudzību vai juridisko uzraudzību,

| — | uz šādu informāciju attiecas dienesta noslēpuma nosacījumi, kā paredzēts 1. pantā, |
| --- | --- |

—

uz šādu informāciju attiecas dienesta noslēpuma nosacījumi, kā paredzēts 1. pantā,

| — | ja informācija ir nākusi no citas dalībvalsts, to nedrīkst izpaust bez skaidras to kompetento iestāžu piekrišanas, kas to sniegušas, un to drīkst izpaust tikai tiem nolūkiem, kam šīs iestādes devušas piekrišanu. |
| --- | --- |

—

ja informācija ir nākusi no citas dalībvalsts, to nedrīkst izpaust bez skaidras to kompetento iestāžu piekrišanas, kas to sniegušas, un to drīkst izpaust tikai tiem nolūkiem, kam šīs iestādes devušas piekrišanu.

Dalībvalstis paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm to iestāžu, personu un struktūru nosaukumus, kas drīkst saņemt informāciju saskaņā ar šo punktu.”

| b) | tā 8. punktu aizstāj šādi:
  “8.   Kompetentajām iestādēm 1. līdz 7. punkts neliedz sniegt






  — | centrālajām bankām un citām struktūrām ar līdzīgu funkciju kā monetārām iestādēm, |
| --- | --- | --- |

b)

tā 8. punktu aizstāj šādi:

“8.   Kompetentajām iestādēm 1. līdz 7. punkts neliedz sniegt

—

centrālajām bankām un citām struktūrām ar līdzīgu funkciju kā monetārām iestādēm,

| — | un attiecīgā gadījumā citām valsts iestādēm, kas ir atbildīgas par norēķinu sistēmu pārraudzību, |
| --- | --- |

—

un attiecīgā gadījumā citām valsts iestādēm, kas ir atbildīgas par norēķinu sistēmu pārraudzību,

informāciju, kas paredzēta to uzdevumu izpildei, kā arī neliedz šīm iestādēm vai struktūrām paziņot kompetentajām iestādēm šādu informāciju, kas tām var būt vajadzīga 4. punkta noteikumu izpildei. Uz šādu informāciju attiecas dienesta noslēpuma nosacījumi, kā paredzēts šajā pantā”

| 6) | Direktīvas 20. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “4.   Dalībvalstis nepatur un neievieš tehnisko rezervju izveidošanai tādu sistēmu, kurā paredzēta bruto rezervēšana, kas pieprasa aktīvu ieķīlāšanu nenopelnīto prēmiju un atlikto apdrošināšanas atlīdzības prasību segšanai no pārapdrošinātāja puses, kas licencēts saskaņā ar Direktīvu 200./../EK [pārapdrošināšanas direktīva], ja pārapdrošinātājs ir pārapdrošināšanas uzņēmums vai apdrošināšanas uzņēmums, licencēts saskaņā ar Direktīvu 73/239/EEK vai saskaņā ar šo direktīvu.
  Ja piederības dalībvalsts atļauj nodrošināt tehniskās rezerves ar prasījumiem pret pārapdrošinātāju, kas nav saskaņā ar Direktīvu 200./../EK licencēts pārapdrošināšanas uzņēmums un nav saskaņā ar Direktīvu 73/239/EEK vai saskaņā ar šo direktīvu licencēts apdrošināšanas uzņēmums, tā nosaka
  šādu prasījumu pieņemšanas noteikumus
  .” |
| --- | --- |

6)

Direktīvas 20. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“4.   Dalībvalstis nepatur un neievieš tehnisko rezervju izveidošanai tādu sistēmu, kurā paredzēta bruto rezervēšana, kas pieprasa aktīvu ieķīlāšanu nenopelnīto prēmiju un atlikto apdrošināšanas atlīdzības prasību segšanai no pārapdrošinātāja puses, kas licencēts saskaņā ar Direktīvu 200./../EK [pārapdrošināšanas direktīva], ja pārapdrošinātājs ir pārapdrošināšanas uzņēmums vai apdrošināšanas uzņēmums, licencēts saskaņā ar Direktīvu 73/239/EEK vai saskaņā ar šo direktīvu.

Ja piederības dalībvalsts atļauj nodrošināt tehniskās rezerves ar prasījumiem pret pārapdrošinātāju, kas nav saskaņā ar Direktīvu 200./../EK licencēts pārapdrošināšanas uzņēmums un nav saskaņā ar Direktīvu 73/239/EEK vai saskaņā ar šo direktīvu licencēts apdrošināšanas uzņēmums, tā nosaka
  šādu prasījumu pieņemšanas noteikumus
  .”

| 7) | Direktīvas 23. pantu groza šādi:










  a) | 1. punkta B daļas f) apakšpunktu aizstāj ar šādu:










  “f) | Direktīvas 200./../EK (pārapdrošināšanas direktīva) 46. pantā minēto īpašam nolūkam izveidoto sabiedrību un pārapdrošinātāju atmaksājamie parādi, tostarp pārapdrošinātāju daļas tehniskajās rezervēs;” |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Direktīvas 23. pantu groza šādi:

a)

1. punkta B daļas f) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“f)

| b) | 3. punkta 1. daļu aizstāj ar šādu:




  “3.
     
  Ja tajos ietilpst kādi aktīvi vai aktīvu veids, kas minēts šā panta pirmajā daļā, tas nenozīmē, ka tehnisko rezervju veidošanai tādējādi pieņemami visi šie aktīvi. Piederības dalībvalsts izstrādā detalizētus noteikumus, kuros precizē pieņemamu aktīvu izmantošanu.” |
| --- | --- |

b)

3. punkta 1. daļu aizstāj ar šādu:

“3.
     
  Ja tajos ietilpst kādi aktīvi vai aktīvu veids, kas minēts šā panta pirmajā daļā, tas nenozīmē, ka tehnisko rezervju veidošanai tādējādi pieņemami visi šie aktīvi. Piederības dalībvalsts izstrādā detalizētus noteikumus, kuros precizē pieņemamu aktīvu izmantošanu.”

| 8) | Direktīvas 27. panta 2. punktam pievieno šādu otro, trešo, ceturto, piekto, sesto un septīto daļu:
  “No pieejamās maksātspējas normas atrēķina arī šādus posteņus:






  a) | apdrošināšanas uzņēmuma dalība šādos uzņēmumos:






  — | apdrošināšanas uzņēmumi šīs direktīvas 4. panta, Direktīvas 73/239/EEK 6. panta vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/78/EK (34) 1. panta b) punkta nozīmē, |
| --- | --- | --- | --- |

8)

Direktīvas 27. panta 2. punktam pievieno šādu otro, trešo, ceturto, piekto, sesto un septīto daļu:

“No pieejamās maksātspējas normas atrēķina arī šādus posteņus:

a)

apdrošināšanas uzņēmuma dalība šādos uzņēmumos:

—

apdrošināšanas uzņēmumi šīs direktīvas 4. panta, Direktīvas 73/239/EEK 6. panta vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/78/EK (34) 1. panta b) punkta nozīmē,

| — | pārapdrošināšanas uzņēmumi Direktīvas 200./../EK [Pārapdrošināšanas direktīva] 3. panta nozīmē vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmumi Direktīvas 98/78/EK 1. panta 1. punkta nozīmē, |
| --- | --- |

—

pārapdrošināšanas uzņēmumi Direktīvas 200./../EK [Pārapdrošināšanas direktīva] 3. panta nozīmē vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmumi Direktīvas 98/78/EK 1. panta 1. punkta nozīmē,

| — | apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrības Direktīvas 98/78/EK 1. panta i) punkta nozīmē, |
| --- | --- |

—

apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrības Direktīvas 98/78/EK 1. panta i) punkta nozīmē,

| — | kredītiestādes un finanšu iestādes Direktīvas 2000/12/EK 1. panta 1. un 5. punkta nozīmē, |
| --- | --- |

—

kredītiestādes un finanšu iestādes Direktīvas 2000/12/EK 1. panta 1. un 5. punkta nozīmē,

| — | ieguldījumu sabiedrības un finanšu iestādes Direktīvas 93/22/EEK 1. panta 2. punkta nozīmē un Padomes Direktīvas 93/6/EEK (35) 2. panta 4. un 7. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

—

ieguldījumu sabiedrības un finanšu iestādes Direktīvas 93/22/EEK 1. panta 2. punkta nozīmē un Padomes Direktīvas 93/6/EEK (35) 2. panta 4. un 7. punkta nozīmē;

| b) | katrs no šiem posteņiem, ko pārapdrošināšanas uzņēmums tur attiecībā uz a) apakšpunktā definētajām juridiskajām personām, kurās tam ir dalība:






  — | finanšu instrumenti, kas minēti 3. punktā, |
| --- | --- | --- |

b)

katrs no šiem posteņiem, ko pārapdrošināšanas uzņēmums tur attiecībā uz a) apakšpunktā definētajām juridiskajām personām, kurās tam ir dalība:

—

finanšu instrumenti, kas minēti 3. punktā,

| — | finanšu instrumenti, kas minēti Direktīvas 73/239/EEK 16. panta 3. punktā, |
| --- | --- |

—

finanšu instrumenti, kas minēti Direktīvas 73/239/EEK 16. panta 3. punktā,

| — | pakārtoto prasījumu un finanšu instrumenti, kas minēti Direktīvas 2000/12/EK 35. pantā un 36. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

—

pakārtoto prasījumu un finanšu instrumenti, kas minēti Direktīvas 2000/12/EK 35. pantā un 36. panta 3. punktā.

Ja citu kredītiestāžu, ieguldījumu sabiedrību, finanšu iestāžu, apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu vai apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrības akcijas ir turējumā uz laiku finansiālas palīdzības nolūkā, lai reorganizētu vai glābtu attiecīgo iestādi, kompetentā iestāde var atteikties no noteikuma par trešās daļas a) un b) apakšpunktā minētajiem atskaitījumiem.

Dalībvalstis saviem pārapdrošināšanas uzņēmumiem kā alternatīvu to trešās daļas a) un b) apakšpunktā minēto posteņu atrēķināšanai, ko apdrošināšanas uzņēmums tur kredītiestādēs, ieguldījumu sabiedrībās un finanšu iestādēs, var atļaut mutatis mutandis piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/87/EK (36) I pielikumā paredzēto 1., 2. vai 3. metodi. No tām 1. metodi (konsolidēto uzskaiti) piemēro vienīgi tad, ja kompetentā iestāde ir pārliecināta par integrētās vadības un iekšējās kontroles līmeni attiecībā uz tiem posteņiem, kas būtu jākonsolidē. Izvēlēto metodi lieto konsekventi.

Dalībvalstis var noteikt, ka maksātspējas normas aprēķināšanai, kā noteikts šajā direktīvā, apdrošināšanas uzņēmumiem, kas pakļauti papildu uzraudzībai saskaņā ar Direktīvu 98/78/EK vai papildu uzraudzībai saskaņā ar Direktīvu 2002/87/EK, nav jāatrēķina trešās daļas a) un b) apakšpunktā minētie posteņi no kredītiestādēm, ieguldījumu sabiedrībām, finanšu iestādēm, apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumiem vai apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrībām, uz ko tiek attiecināta papildu uzraudzība.

Šajā punktā minēto dalību atrēķināšanai dalība nozīmē dalību Direktīvas 98/78/EK 1. panta g) punkta nozīmē.

| 9) | Direktīvas 28. pantu groza šādi:










  a) | a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:










  “a) | pirmais rezultāts:



  to iegūst, daļu, kas atbilst 4 % no matemātiskajām rezervēm, kas attiecas uz tiešajiem darījumiem un pārapdrošināšanas līgumiem, neatskaitot pārapdrošināšanas cesijas, reizinot ar pēdējā finanšu gadā pastāvošo attiecību starp matemātisko rezervju kopsummu pēc tam, kad atskaitītas pārapdrošināšanas cesijas, un matemātisko rezervju bruto kopapjomu. Šī attiecība nekad nevar būt zemāka par 85 %; apdrošināšanas uzņēmumam iesniedzot pieteikumu ar apliecinošiem pierādījumiem piederības dalībvalsts kompetentajai iestādei un saņemot tās piekrišanu, no Direktīvas 200./../EK [pārapdrošināšanas direktīva] 46. pantā minētajām īpašam nolūkam izveidotajām sabiedrībām atgūstamās summas var atskaitīt kā retrocesiju.” |
| --- | --- | --- | --- |

9)

Direktīvas 28. pantu groza šādi:

a)

a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

to iegūst, daļu, kas atbilst 4 % no matemātiskajām rezervēm, kas attiecas uz tiešajiem darījumiem un pārapdrošināšanas līgumiem, neatskaitot pārapdrošināšanas cesijas, reizinot ar pēdējā finanšu gadā pastāvošo attiecību starp matemātisko rezervju kopsummu pēc tam, kad atskaitītas pārapdrošināšanas cesijas, un matemātisko rezervju bruto kopapjomu. Šī attiecība nekad nevar būt zemāka par 85 %; apdrošināšanas uzņēmumam iesniedzot pieteikumu ar apliecinošiem pierādījumiem piederības dalībvalsts kompetentajai iestādei un saņemot tās piekrišanu, no Direktīvas 200./../EK [pārapdrošināšanas direktīva] 46. pantā minētajām īpašam nolūkam izveidotajām sabiedrībām atgūstamās summas var atskaitīt kā retrocesiju.”

| b) | b) apakšpunkta 1. daļu aizstāj ar šādu:










  “b) | otrais rezultāts:



  polisēm, kuru riska kapitāls nav negatīvs skaitlis, to iegūst, daļu, kas atbilst 0,3 % no šāda kapitāla, attiecībā uz ko dzīvības apdrošināšanas sabiedrībai ir saistības, reizinot ar pēdējā finanšu gadā pastāvošo attiecību starp riska kapitālu, kas palicis kā sabiedrības saistības pēc pārapdrošināšanas cesijām un retrocesijām, un kopējo riska kapitālu, neatskaitot pārapdrošināšanu; šī attiecība nekad nedrīkst būt zemāka par 50 %; apdrošināšanas uzņēmumam iesniedzot pieteikumu ar apliecinošiem pierādījumiem piederības dalībvalsts kompetentajai iestādei un saņemot tās piekrišanu, no Direktīvas 200./../EK [pārapdrošināšanas direktīva] 46. pantā minētajām īpašam nolūkam izveidotajām sabiedrībām atgūstamās summas var atskaitīt kā retrocesiju.” |
| --- | --- | --- |

b)

b) apakšpunkta 1. daļu aizstāj ar šādu:

“b)

polisēm, kuru riska kapitāls nav negatīvs skaitlis, to iegūst, daļu, kas atbilst 0,3 % no šāda kapitāla, attiecībā uz ko dzīvības apdrošināšanas sabiedrībai ir saistības, reizinot ar pēdējā finanšu gadā pastāvošo attiecību starp riska kapitālu, kas palicis kā sabiedrības saistības pēc pārapdrošināšanas cesijām un retrocesijām, un kopējo riska kapitālu, neatskaitot pārapdrošināšanu; šī attiecība nekad nedrīkst būt zemāka par 50 %; apdrošināšanas uzņēmumam iesniedzot pieteikumu ar apliecinošiem pierādījumiem piederības dalībvalsts kompetentajai iestādei un saņemot tās piekrišanu, no Direktīvas 200./../EK [pārapdrošināšanas direktīva] 46. pantā minētajām īpašam nolūkam izveidotajām sabiedrībām atgūstamās summas var atskaitīt kā retrocesiju.”

| 10) | Iekļauj šādu 28.a pantu:
  “28.a pants
  Maksātspējas norma apdrošināšanas uzņēmumiem, kas veic pārapdrošināšanas darbības


  1.
     
  Katra dalībvalsts attiecībā uz tiem apdrošināšanas uzņēmumiem, kuru pārvaldes iestāde atrodas tās teritorijā, piemēro Direktīvas
  200./../EK [pārapdrošināšanas direktīva] 35.-39. panta noteikumus attiecībā uz to darbību ar pieņemtās pārapdrošināšanas līgumiem, ja iestājas kāds no šiem nosacījumiem:






  a) | iekasētās pārapdrošināšanas prēmijas pārsniedz 10 % no to prēmiju kopsummas; |
| --- | --- | --- |

10)

Iekļauj šādu 28.a pantu:

“28.a pants

Maksātspējas norma apdrošināšanas uzņēmumiem, kas veic pārapdrošināšanas darbības

1.
     
  Katra dalībvalsts attiecībā uz tiem apdrošināšanas uzņēmumiem, kuru pārvaldes iestāde atrodas tās teritorijā, piemēro Direktīvas
  200./../EK [pārapdrošināšanas direktīva] 35.-39. panta noteikumus attiecībā uz to darbību ar pieņemtās pārapdrošināšanas līgumiem, ja iestājas kāds no šiem nosacījumiem:

a)

iekasētās pārapdrošināšanas prēmijas pārsniedz 10 % no to prēmiju kopsummas;

| b) | iekasētās pārapdrošināšanas prēmijas pārsniedz
  EUR 50 000 000
  ; |
| --- | --- |

b)

iekasētās pārapdrošināšanas prēmijas pārsniedz
  EUR 50 000 000
  ;

| c) | tehniskās rezerves, kas izriet no to pieņemtās pārapdrošināšanas līgumiem, pārsniedz 10 % no to tehnisko rezervju kopsummas. |
| --- | --- |

c)

tehniskās rezerves, kas izriet no to pieņemtās pārapdrošināšanas līgumiem, pārsniedz 10 % no to tehnisko rezervju kopsummas.

2.
     
  Katra dalībvalsts var izvēlēties piemērot attiecībā uz 1. punktā minētajiem apdrošināšanas uzņēmumiem, kuru pārvaldes iestādes atrodas tās teritorijā, Direktīvas 200./../EK [pārapdrošināšanas direktīva] 34. panta noteikumus par to r pārapdrošināšanas pieņemšanas darbībām, ja iestājas kāds no 1. punktā nosacījumiem.

Šajā gadījumā attiecīgā dalībvalsts pieprasa, lai visi aktīvi, kurus šis pārapdrošināšanas uzņēmums izmanto tehnisko rezervju segšanai saistībā ar tā pieņemto pārapdrošināšanu, tiktu nošķirti, pārvaldīti un organizēti atsevišķi no apdrošināšanas uzņēmuma tiešās apdrošināšanas darbības un lai nebūtu nekādu iespēju tos pārvietot. Šajā gadījumā un tikai attiecībā uz pārapdrošināšanas pieņemšanas darbību uz apdrošināšanas uzņēmumiem neattiecas šīs Direktīvas 22. līdz 26. pants.

Dalībvalstis nodrošina, lai to kompetentās iestādes kontrolē otrajā daļā minēto nošķiršanu.
  ”

| 11) | Direktīvas 37. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:




  “4.
     
  Dalībvalstis nodrošina, lai kompetentās iestādes būtu pilnvarotas, pazemināt samazinājumu, kas pamatojas uz pārapdrošināšanu, līdz 28. pantā noteiktajai maksātspējas normai, ja:










  a) | pārapdrošināšanas līgumu raksturs vai kvalitāte kopš iepriekšējā finanšu gada ir ievērojami mainījusies; |
| --- | --- | --- |

11)

Direktīvas 37. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.
     
  Dalībvalstis nodrošina, lai kompetentās iestādes būtu pilnvarotas, pazemināt samazinājumu, kas pamatojas uz pārapdrošināšanu, līdz 28. pantā noteiktajai maksātspējas normai, ja:

a)

pārapdrošināšanas līgumu raksturs vai kvalitāte kopš iepriekšējā finanšu gada ir ievērojami mainījusies;

| b) | saistībā ar pārapdrošināšanas līgumiem nav pārnestu risku vai arī tie ir ierobežoti.” |
| --- | --- |

b)

saistībā ar pārapdrošināšanas līgumiem nav pārnestu risku vai arī tie ir ierobežoti.”

60. pants

Grozījumi Direktīvā 98/78/EK

Direktīvu 98/78/EK groza šādi.

| 1) | Nosaukumu aizstāj ar šādu:
  “Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 27. oktobra Direktīva 98/78/EK par apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas grupu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas uzņēmumu papildu uzraudzību.” |
| --- | --- |

1)

Nosaukumu aizstāj ar šādu:

“Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 27. oktobra Direktīva 98/78/EK par apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas grupu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas uzņēmumu papildu uzraudzību.”

| 2) | Direktīvas 1. pantu groza šādi:






  a) | tā c), i), j) un k) apakšpunktus aizstāj ar šādiem punktiem:






  “c) | “pārapdrošināšanas uzņēmums” ir uzņēmums, kas oficiāli licencēts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 200./../EK (37)
  [Pārapdrošināšanas direktīva] 3. pantu; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Direktīvas 1. pantu groza šādi:

a)

tā c), i), j) un k) apakšpunktus aizstāj ar šādiem punktiem:

“c)

“pārapdrošināšanas uzņēmums” ir uzņēmums, kas oficiāli licencēts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 200./../EK (37)
  [Pārapdrošināšanas direktīva] 3. pantu;

| i) | “apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrība” ir mātesuzņēmums, kura galvenā funkcija ir iegūt un īstenot dalību meitasuzņēmumos, ja minētie meitasuzņēmumi ir tikai vai galvenokārt apdrošināšanas uzņēmumi, pārapdrošināšanas uzņēmumi, trešo valstu apdrošināšanas uzņēmumi vai trešo valstu pārapdrošināšanas uzņēmumi un ja vismaz viens no šiem meitasuzņēmumiem ir apdrošināšanas uzņēmums vai pārapdrošināšanas uzņēmums, un kurš nav jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/87/EK (38) nozīmē; |
| --- | --- |

i)

“apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrība” ir mātesuzņēmums, kura galvenā funkcija ir iegūt un īstenot dalību meitasuzņēmumos, ja minētie meitasuzņēmumi ir tikai vai galvenokārt apdrošināšanas uzņēmumi, pārapdrošināšanas uzņēmumi, trešo valstu apdrošināšanas uzņēmumi vai trešo valstu pārapdrošināšanas uzņēmumi un ja vismaz viens no šiem meitasuzņēmumiem ir apdrošināšanas uzņēmums vai pārapdrošināšanas uzņēmums, un kurš nav jaukta finanšu kontrolakciju sabiedrība Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/87/EK (38) nozīmē;

| j) | “jauktas darbības apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrība” ir mātesuzņēmums, izņemot apdrošināšanas uzņēmumus, trešās valsts apdrošināšanas uzņēmumus, pārapdrošināšanas uzņēmumus, trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmumus, apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrības un jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības Direktīvas 2002/87/EK nozīmē, ja vismaz viens no tā meitasuzņēmumiem ir apdrošināšanas uzņēmums vai pārapdrošināšanas uzņēmums; |
| --- | --- |

j)

“jauktas darbības apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrība” ir mātesuzņēmums, izņemot apdrošināšanas uzņēmumus, trešās valsts apdrošināšanas uzņēmumus, pārapdrošināšanas uzņēmumus, trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmumus, apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrības un jauktas finanšu kontrolakciju sabiedrības Direktīvas 2002/87/EK nozīmē, ja vismaz viens no tā meitasuzņēmumiem ir apdrošināšanas uzņēmums vai pārapdrošināšanas uzņēmums;

| k) | “kompetentās iestādes” ir valsts iestādes, kuras ar likumu vai citiem normatīviem aktiem pilnvarotas uzraudzīt apdrošināšanas uzņēmumus vai pārapdrošināšanas uzņēmumus. |
| --- | --- |

k)

“kompetentās iestādes” ir valsts iestādes, kuras ar likumu vai citiem normatīviem aktiem pilnvarotas uzraudzīt apdrošināšanas uzņēmumus vai pārapdrošināšanas uzņēmumus.

| b) | tam pievieno šādu l) punktu:






  “l) | “trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmums” ir uzņēmums, kam būtu vajadzīga licence saskaņā ar Direktīvas 200./../EK [pārapdrošināšanas direktīva] 3. pantu, ja tā juridiskā adrese būtu Kopienā;” |
| --- | --- | --- |

b)

tam pievieno šādu l) punktu:

“l)

“trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmums” ir uzņēmums, kam būtu vajadzīga licence saskaņā ar Direktīvas 200./../EK [pārapdrošināšanas direktīva] 3. pantu, ja tā juridiskā adrese būtu Kopienā;”

| 3) | Direktīvas 2., 3. un 4. pantu aizstāj šādi:
  “2. pants
  Apdrošināšanas uzņēmumu un pārapdrošināšanas uzņēmumu papildu uzraudzības piemērošanas gadījumi
  1.   Papildus noteikumiem Direktīvā 73/239/EEK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/83/EK (39) un Direktīvā 200./../EK [pārapdrošināšanas direktīva], kurās noteikti apdrošināšanas uzņēmumu un pārapdrošināšanas uzņēmumu uzraudzības noteikumi, dalībvalstis paredz to apdrošināšanas uzņēmumu un pārapdrošināšanas uzņēmumu uzraudzību, kas ir dalībuzņēmumi vismaz vienā apdrošināšanas uzņēmumā, pārapdrošināšanas uzņēmumā, trešās valsts apdrošināšanas uzņēmumā vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmumā, papildināt saskaņā ar 5., 6., 8. un 9. pantu.
  2.   Uz visiem tādiem apdrošināšanas uzņēmumiem un pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kuru mātesuzņēmums ir apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrība, trešās valsts apdrošināšanas uzņēmums vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmums, attiecināma papildu uzraudzība atbilstoši 5. panta 2. punkta un 6., 8. un 10. panta noteikumiem.
  3.   Uz visiem tādiem apdrošināšanas uzņēmumiem un pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kuru mātesuzņēmums ir jauktas darbības apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrība, attiecināma papildu uzraudzība atbilstoši 5. panta 2. punkta un 6. un 8. panta noteikumiem.
  3. pants
  Papildu uzraudzības darbības joma
  1.   Papildu uzraudzība saskaņā ar 2. pantu nekādi nenozīmē, ka kompetentajām iestādēm būtu atsevišķi jāņem uzraudzībā trešās valsts apdrošināšanas uzņēmums, trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmums, apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrība vai jauktas darbības apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrība.
  2.   Papildu uzraudzībā ņem vērā šādus uzņēmumus, kas minēti 5., 6., 8., 9. un 10. pantā:






  — | apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas uzņēmuma saistītie uzņēmumi, |
| --- | --- | --- |

3)

Direktīvas 2., 3. un 4. pantu aizstāj šādi:

“2. pants

Apdrošināšanas uzņēmumu un pārapdrošināšanas uzņēmumu papildu uzraudzības piemērošanas gadījumi

1.   Papildus noteikumiem Direktīvā 73/239/EEK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/83/EK (39) un Direktīvā 200./../EK [pārapdrošināšanas direktīva], kurās noteikti apdrošināšanas uzņēmumu un pārapdrošināšanas uzņēmumu uzraudzības noteikumi, dalībvalstis paredz to apdrošināšanas uzņēmumu un pārapdrošināšanas uzņēmumu uzraudzību, kas ir dalībuzņēmumi vismaz vienā apdrošināšanas uzņēmumā, pārapdrošināšanas uzņēmumā, trešās valsts apdrošināšanas uzņēmumā vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmumā, papildināt saskaņā ar 5., 6., 8. un 9. pantu.

2.   Uz visiem tādiem apdrošināšanas uzņēmumiem un pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kuru mātesuzņēmums ir apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrība, trešās valsts apdrošināšanas uzņēmums vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmums, attiecināma papildu uzraudzība atbilstoši 5. panta 2. punkta un 6., 8. un 10. panta noteikumiem.

3.   Uz visiem tādiem apdrošināšanas uzņēmumiem un pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kuru mātesuzņēmums ir jauktas darbības apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrība, attiecināma papildu uzraudzība atbilstoši 5. panta 2. punkta un 6. un 8. panta noteikumiem.

3. pants

Papildu uzraudzības darbības joma

1.   Papildu uzraudzība saskaņā ar 2. pantu nekādi nenozīmē, ka kompetentajām iestādēm būtu atsevišķi jāņem uzraudzībā trešās valsts apdrošināšanas uzņēmums, trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmums, apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrība vai jauktas darbības apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrība.

2.   Papildu uzraudzībā ņem vērā šādus uzņēmumus, kas minēti 5., 6., 8., 9. un 10. pantā:

—

apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas uzņēmuma saistītie uzņēmumi,

| — | dalībuzņēmumi apdrošināšanas uzņēmumā vai pārapdrošināšanas uzņēmumā, |
| --- | --- |

—

dalībuzņēmumi apdrošināšanas uzņēmumā vai pārapdrošināšanas uzņēmumā,

| — | apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas uzņēmuma dalībuzņēmuma saistītie uzņēmumi. |
| --- | --- |

—

apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas uzņēmuma dalībuzņēmuma saistītie uzņēmumi.

3.   Neskarot I pielikuma 2.5. punktu un II pielikuma 4. punktu, dalībvalstis var pieņemt lēmumu 2. pantā minētajai papildu uzraudzībai nepakļaut uzņēmumus ar juridisko adresi trešā valstī, ja pastāv juridiski šķēršļi vajadzīgās informācijas nodošanai.

Turklāt kompetentās iestādes, kas atbild par papildu uzraudzību, var atsevišķos gadījumos pieņemt lēmumu nepakļaut uzņēmumu 2. punktā minētajai papildu uzraudzībai šādos gadījumos:

| — | ja uzņēmumam, kas būtu jāiekļauj, ir maza nozīme saistībā ar apdrošināšanas uzņēmumu vai pārapdrošināšanas uzņēmumu papildu uzraudzības mērķiem; |
| --- | --- |

—

ja uzņēmumam, kas būtu jāiekļauj, ir maza nozīme saistībā ar apdrošināšanas uzņēmumu vai pārapdrošināšanas uzņēmumu papildu uzraudzības mērķiem;

| — | ja attiecīgā uzņēmuma finansiālās situācijas iekļaušana nesaskanētu ar apdrošināšanas uzņēmumu vai pārapdrošināšanas uzņēmumu papildu uzraudzības mērķiem vai radītu maldinošu priekšstatu par tiem. |
| --- | --- |

—

ja attiecīgā uzņēmuma finansiālās situācijas iekļaušana nesaskanētu ar apdrošināšanas uzņēmumu vai pārapdrošināšanas uzņēmumu papildu uzraudzības mērķiem vai radītu maldinošu priekšstatu par tiem.

4. pants

Kompetentās iestādes, kas veic papildu uzraudzību

1.   Papildu uzraudzību veic tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā apdrošināšanas uzņēmums vai pārapdrošināšanas uzņēmums ir saņēmis licenci saskaņā ar Direktīvas 73/239/EEK 6. pantu vai Direktīvas 2002/83/EK 4. pantu, vai Direktīvas 200./../EK [pārapdrošināšanas direktīva] 3. pantu.

2.   Ja viena un tā pati apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrība, trešās valsts apdrošināšanas uzņēmums, trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmums vai jauktas darbības apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrība ir mātesuzņēmums tādiem apdrošināšanas uzņēmumiem vai pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kam licences piešķirtas divās vai vairāk dalībvalstīs, attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes var vienoties par to, kura no tām īstenos papildu uzraudzību.

3.   Ja dalībvalstī apdrošināšanas uzņēmumu un pārapdrošināšanas uzņēmumu uzraudzība ir vairāk nekā vienas iestādes kompetencē, dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus minēto iestāžu koordinācijai.

| 4) | Direktīvas 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Dalībvalstis nosaka, ka kompetentās iestādes prasa, lai katra papildu uzraudzībai pakļauta apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas uzņēmuma rīcībā būtu piemēroti iekšējās kontroles mehānismi tādu datu un informācijas uzrādīšanai, kas atbilst šādas papildu uzraudzības mērķiem.” |
| --- | --- |

4)

Direktīvas 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Dalībvalstis nosaka, ka kompetentās iestādes prasa, lai katra papildu uzraudzībai pakļauta apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas uzņēmuma rīcībā būtu piemēroti iekšējās kontroles mehānismi tādu datu un informācijas uzrādīšanai, kas atbilst šādas papildu uzraudzības mērķiem.”

| 5) | Direktīvas 6., 7. un 8. pantu aizstāj šādi:
  “6. pants

  Piekļuve informācijai
  1.   Dalībvalstis nodrošina, lai to kompetentajām iestādēm, kuras atbild par papildu uzraudzību, būtu pieejama visa informācija, kam var būt nozīme šādai papildu uzraudzībai pakļauta apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas uzņēmuma uzraudzībā. Kompetentās iestādes pašas var tieši vērsties pie attiecīgajiem 3. panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem pēc vajadzīgās informācijas tikai tad, ja šāda informācija attiecīgajam apdrošināšanas uzņēmumam vai pārapdrošināšanas uzņēmumam ir lūgta, bet tas to nav sniedzis.
  2.   Dalībvalstis nodrošina, ka to teritorijā attiecīgās kompetentās iestādes pašas vai ar to personu starpniecību, ko tās norīkojušas šajā uzdevumā, var veikt 1. punktā minētās informācijas pārbaudi uz vietas:






  — | apdrošināšanas uzņēmumā, kas pakļauts papildu uzraudzībai, |
| --- | --- | --- |

5)

Direktīvas 6., 7. un 8. pantu aizstāj šādi:

“6. pants

Piekļuve informācijai

1.   Dalībvalstis nodrošina, lai to kompetentajām iestādēm, kuras atbild par papildu uzraudzību, būtu pieejama visa informācija, kam var būt nozīme šādai papildu uzraudzībai pakļauta apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas uzņēmuma uzraudzībā. Kompetentās iestādes pašas var tieši vērsties pie attiecīgajiem 3. panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem pēc vajadzīgās informācijas tikai tad, ja šāda informācija attiecīgajam apdrošināšanas uzņēmumam vai pārapdrošināšanas uzņēmumam ir lūgta, bet tas to nav sniedzis.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka to teritorijā attiecīgās kompetentās iestādes pašas vai ar to personu starpniecību, ko tās norīkojušas šajā uzdevumā, var veikt 1. punktā minētās informācijas pārbaudi uz vietas:

—

apdrošināšanas uzņēmumā, kas pakļauts papildu uzraudzībai,

| — | pārapdrošināšanas uzņēmumā, kas pakļauts papildu uzraudzībai, |
| --- | --- |

—

pārapdrošināšanas uzņēmumā, kas pakļauts papildu uzraudzībai,

| — | šā apdrošināšanas uzņēmuma meitasuzņēmumos, |
| --- | --- |

—

šā apdrošināšanas uzņēmuma meitasuzņēmumos,

| — | šā pārapdrošināšanas uzņēmuma meitasuzņēmumos, |
| --- | --- |

—

šā pārapdrošināšanas uzņēmuma meitasuzņēmumos,

| — | šā apdrošināšanas uzņēmuma mātesuzņēmumos, |
| --- | --- |

—

šā apdrošināšanas uzņēmuma mātesuzņēmumos,

| — | šā pārapdrošināšanas uzņēmuma mātesuzņēmumos, |
| --- | --- |

—

šā pārapdrošināšanas uzņēmuma mātesuzņēmumos,

| — | šā apdrošināšanas uzņēmuma mātesuzņēmuma meitasuzņēmumos, |
| --- | --- |

—

šā apdrošināšanas uzņēmuma mātesuzņēmuma meitasuzņēmumos,

| — | šā pārapdrošināšanas uzņēmuma mātesuzņēmuma meitasuzņēmumos. |
| --- | --- |

—

šā pārapdrošināšanas uzņēmuma mātesuzņēmuma meitasuzņēmumos.

3.   Ja, piemērojot šo pantu, kādas dalībvalsts kompetentās iestādes īpašos gadījumos vēlas pārbaudīt svarīgas ziņas par kādu uzņēmumu, kas atrodas citā dalībvalstī, kurš ir papildu uzraudzībai pakļautā apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas uzņēmuma saistītais apdrošināšanas uzņēmums, saistītais pārapdrošināšanas uzņēmums, meitasuzņēmums, mātesuzņēmums vai mātesuzņēmuma meitasuzņēmums, šādu pārbaudi veikt tām jālūdz šīs citas dalībvalsts kompetentās iestādes. Iestādēm, kas saņem šādu lūgumu, savas kompetences ietvaros ir jāreaģē uz to, pašām veicot pārbaudi vai ļaujot to darīt iestādēm, kas izteikušas šādu lūgumu, vai kādam revidentam vai ekspertam.

Ja šo lūgumu izteikusī kompetentā iestāde pati neveic pārbaudi, tā, ja vēlas, var piedalīties pārbaudē.

7. pants

Kompetento iestāžu sadarbība

1.   Ja apdrošināšanas uzņēmumi vai pārapdrošināšanas uzņēmumi, kas reģistrēti dažādās dalībvalstīs, ir tieši vai netieši saistīti vai tiem ir kopīgs dalībuzņēmums, katras dalībvalsts kompetentās iestādes pēc lūguma viena otrai nodod visu attiecīgo informāciju, kas var darīt iespējamu vai atvieglināt uzraudzības īstenošanu saskaņā ar šo direktīvu, un pēc savas iniciatīvas dara zināmu pārējām kompetentajām iestādēm informāciju, kas tām varētu būt būtiska.

2.   Ja apdrošināšanas uzņēmums vai pārapdrošināšanas uzņēmums un kredītiestāde Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/12/EK (40) nozīmē vai ieguldījumu sabiedrība Direktīvas 93/22/EEK nozīmē, vai abas ir tieši vai netieši saistītie uzņēmumi vai tiem ir kopīgs dalībuzņēmums, kompetentās iestādes un iestādes, kas atbild par šo citu uzņēmumu uzraudzību, cieši sadarbojas. Neierobežojot savus attiecīgos pienākumus, šīs iestādes sniedz cita citai informāciju, kas var vienkāršot to uzdevumu izpildi, jo īpaši, īstenojot šo direktīvu.

3.   Uz informāciju, kas saņemta saskaņā ar šo direktīvu, un jo īpaši uz šajā direktīvā paredzēto informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu, kas definēts Direktīvas 92/49/EEK 16. pantā, Direktīvas 2002/83/EK 16. pantā un Direktīvas 200./../EK [pārapdrošināšanas direktīva] 24. līdz 30. pantā.

8. pants

Grupas iekšējie darījumi

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes īsteno tādu darījumu vispārīgu uzraudzību, kuri notiek:

| a) | starp apdrošināšanas uzņēmumu vai pārapdrošināšanas uzņēmumu un:






  i) | apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas uzņēmuma saistīto uzņēmumu, |
| --- | --- | --- |

a)

starp apdrošināšanas uzņēmumu vai pārapdrošināšanas uzņēmumu un:

i)

apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas uzņēmuma saistīto uzņēmumu,

| ii) | apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas uzņēmuma dalībuzņēmumu, |
| --- | --- |

ii)

apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas uzņēmuma dalībuzņēmumu,

| iii) | apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas uzņēmuma dalībuzņēmuma saistīto uzņēmumu; |
| --- | --- |

iii)

apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas uzņēmuma dalībuzņēmuma saistīto uzņēmumu;

| b) | starp apdrošināšanas uzņēmumu vai pārapdrošināšanas uzņēmumu un fizisku personu, kam ir dalība:






  i) | apdrošināšanas uzņēmumā, pārapdrošināšanas uzņēmumā vai kādā no tā saistītajiem uzņēmumiem, |
| --- | --- | --- |

b)

starp apdrošināšanas uzņēmumu vai pārapdrošināšanas uzņēmumu un fizisku personu, kam ir dalība:

i)

apdrošināšanas uzņēmumā, pārapdrošināšanas uzņēmumā vai kādā no tā saistītajiem uzņēmumiem,

| ii) | apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas uzņēmuma dalībuzņēmumā, |
| --- | --- |

ii)

apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas uzņēmuma dalībuzņēmumā,

| iii) | apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas uzņēmuma dalībuzņēmuma saistītajā uzņēmumā, |
| --- | --- |

iii)

apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas uzņēmuma dalībuzņēmuma saistītajā uzņēmumā,

Šie darījumi jo īpaši attiecas uz:

| — | aizdevumiem, |
| --- | --- |

—

aizdevumiem,

| — | garantijām un ārpusbilances darījumiem, |
| --- | --- |

—

garantijām un ārpusbilances darījumiem,

| — | elementiem, kas izmantojami maksātspējas normai, |
| --- | --- |

—

elementiem, kas izmantojami maksātspējas normai,

| — | ieguldījumiem, |
| --- | --- |

—

ieguldījumiem,

| — | pārapdrošināšanas un retrocesijas darījumiem, |
| --- | --- |

—

pārapdrošināšanas un retrocesijas darījumiem,

| — | vienošanos dalīties izmaksās. |
| --- | --- |

—

vienošanos dalīties izmaksās.

2.   Dalībvalstis prasa, lai apdrošināšanas uzņēmumiem un pārapdrošināšanas uzņēmumiem būtu pienācīga riska pārvaldība un iekšējās kontroles organizācija, ieskaitot pareizas atskaites un grāmatvedības procedūras, lai pienācīgi noteiktu, novērtētu, uzraudzītu un kontrolētu 1. punktā paredzētos darījumus. Dalībvalstis arī prasa, lai vismaz reizi gadā apdrošināšanas uzņēmumi un pārapdrošināšanas uzņēmumi kompetentajām iestādēm ziņotu par nozīmīgiem darījumiem. Kompetentās iestādes pārskata šīs procedūras un šos mehānismus.

Ja no šās informācijas tiek secināts, ka apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas uzņēmuma maksātspēja ir apdraudēta vai var būt apdraudēta, kompetentā iestāde veic attiecīgus pasākumus apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas uzņēmuma līmenī.

| 6) | Direktīvas 9. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “3.   Ja 1. punktā minētā aprēķina rezultāti uzrāda negatīvu koriģēto maksātspēju, kompetentās iestādes veic attiecīgus pasākumus attiecīgā apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas uzņēmuma līmenī.” |
| --- | --- |

6)

Direktīvas 9. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.   Ja 1. punktā minētā aprēķina rezultāti uzrāda negatīvu koriģēto maksātspēju, kompetentās iestādes veic attiecīgus pasākumus attiecīgā apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas uzņēmuma līmenī.”

| 7) | Direktīvas 10. pantu groza šādi:






  a) | tā virsrakstu aizstāj ar šādu:
  “Apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrības, trešo valstu apdrošināšanas uzņēmumi un trešo valstu pārapdrošināšanas uzņēmumi” |
| --- | --- | --- |

7)

Direktīvas 10. pantu groza šādi:

a)

tā virsrakstu aizstāj ar šādu:

“Apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrības, trešo valstu apdrošināšanas uzņēmumi un trešo valstu pārapdrošināšanas uzņēmumi”

| b) | tā 2. un 3. punktu aizstāj šādi:
  “2.   Gadījumā, kas minēts 2. panta 2. punktā, aprēķinā iekļauj visus apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrības, trešās valsts apdrošināšanas uzņēmuma vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmuma saistītos uzņēmumus, kā noteikts II pielikumā.
  3.   Ja uz šā aprēķina pamata kompetentās iestādes secina, ka ir apdraudēta vai var būt apdraudēta tāda apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas uzņēmuma maksātspēja, kurš ir meitasuzņēmums apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrībai, trešās valsts apdrošināšanas uzņēmumam vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmumam, tās veic vajadzīgos pasākumus attiecīgā apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas uzņēmuma līmenī.” |
| --- | --- |

b)

tā 2. un 3. punktu aizstāj šādi:

“2.   Gadījumā, kas minēts 2. panta 2. punktā, aprēķinā iekļauj visus apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrības, trešās valsts apdrošināšanas uzņēmuma vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmuma saistītos uzņēmumus, kā noteikts II pielikumā.

3.   Ja uz šā aprēķina pamata kompetentās iestādes secina, ka ir apdraudēta vai var būt apdraudēta tāda apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas uzņēmuma maksātspēja, kurš ir meitasuzņēmums apdrošināšanas kontrolakciju sabiedrībai, trešās valsts apdrošināšanas uzņēmumam vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmumam, tās veic vajadzīgos pasākumus attiecīgā apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas uzņēmuma līmenī.”

| 8) | Direktīvas 10.a pantu groza šādi:






  a) | tā 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj šādi:






  “b) | pārapdrošināšanas uzņēmumi, kuru dalībuzņēmumi ir tādi uzņēmumi 2. panta nozīmē, kam pārvaldes iestāde atrodas kādā trešā valstī; |
| --- | --- | --- | --- |

8)

Direktīvas 10.a pantu groza šādi:

a)

tā 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj šādi:

“b)

pārapdrošināšanas uzņēmumi, kuru dalībuzņēmumi ir tādi uzņēmumi 2. panta nozīmē, kam pārvaldes iestāde atrodas kādā trešā valstī;

| c) | trešās valsts apdrošināšanas uzņēmumi vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmumi, kuru dalībuzņēmumi ir tādi uzņēmumi 2. panta nozīmē, kam pārvaldes iestāde atrodas Kopienā.” |
| --- | --- |

c)

trešās valsts apdrošināšanas uzņēmumi vai trešās valsts pārapdrošināšanas uzņēmumi, kuru dalībuzņēmumi ir tādi uzņēmumi 2. panta nozīmē, kam pārvaldes iestāde atrodas Kopienā.”

| b) | tā 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Ar 1. punktā minētajiem nolīgumiem cenšas nodrošināt gan to, ka:






  a) | dalībvalstu kompetentās iestādes var iegūt informāciju, kas nepieciešama tādu apdrošināšanas uzņēmumu un pārapdrošināšanas uzņēmumu papildu uzraudzībai, kuru pārvaldes iestādes atrodas Kopienā un kam ir meitasuzņēmumi vai pieder dalība uzņēmumos ārpus Kopienas; gan to, ka |
| --- | --- | --- |

b)

tā 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Ar 1. punktā minētajiem nolīgumiem cenšas nodrošināt gan to, ka:

a)

dalībvalstu kompetentās iestādes var iegūt informāciju, kas nepieciešama tādu apdrošināšanas uzņēmumu un pārapdrošināšanas uzņēmumu papildu uzraudzībai, kuru pārvaldes iestādes atrodas Kopienā un kam ir meitasuzņēmumi vai pieder dalība uzņēmumos ārpus Kopienas; gan to, ka

| b) | trešo valstu kompetentās iestādes var iegūt informāciju, kas nepieciešama tādu apdrošināšanas uzņēmumu un pārapdrošināšanas uzņēmumu papildu uzraudzībai, kuru pārvaldes iestādes atrodas šo valstu teritorijā un kam ir meitasuzņēmumi vai pieder dalība uzņēmumos vienā vai vairākās dalībvalstīs.” |
| --- | --- |

b)

trešo valstu kompetentās iestādes var iegūt informāciju, kas nepieciešama tādu apdrošināšanas uzņēmumu un pārapdrošināšanas uzņēmumu papildu uzraudzībai, kuru pārvaldes iestādes atrodas šo valstu teritorijā un kam ir meitasuzņēmumi vai pieder dalība uzņēmumos vienā vai vairākās dalībvalstīs.”

| 9) | Direktīvas I un II pielikumu aizstāj ar šīs direktīvas II pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

9)

Direktīvas I un II pielikumu aizstāj ar šīs direktīvas II pielikuma tekstu.

X SADAĻA

PĀREJAS LAIKA UN
  NOBEIGUMA NOTEIKUMI

61. pants

Esošo pārapdrošināšanas uzņēmumu iegūtās tiesības

1.
     
  Tādus pārapdrošināšanas uzņēmumus, uz kuriem attiecas šī direktīva un kuri bija licencēti vai tiesīgi veikt pārapdrošināšanas darbību saskaņā ar to dalībvalstu noteikumiem, kurās tiem bija pārvaldes iestādes pirms šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas, uzskata par licencētiem saskaņā ar 3. pantu.

Tomēr tiem ir jāpilda šīs direktīvas noteikumi attiecībā uz turpmāko pārapdrošināšanas darbību un 6. panta a), c) un d) punkta, 7., 8. un 12. panta un 32. līdz 41. panta noteikumi no 64. panta 1. punktā minētās dienas, kurā sāk piemērot šīs direktīvas prasību izpildei vajadzīgos normatīvos un administratīvos aktus.

2.
     
  Dalībvalstis tiem 1. punktā minētajiem pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kuri šīs direktīvas spēkā stāšanās dienā neatbilst 6. panta a) punkta, 7., 8. un 32. līdz 40. panta noteikumiem, šo prasību izpildei var atvēlēt laiku līdz ...

   (41).

62. pants

Pārapdrošināšanas uzņēmumi, kas izbeidz savu darbību

1.
     
  Šo direktīvu nepiemēro tādiem pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kas līdz ...

   (42)

  ir pārtraukuši slēgt jaunus pārapdrošināšanas līgumus un pārvalda tikai savu esošo portfeli, lai izbeigtu savu darbību.

2.
     
  Dalībvalstis izveido attiecīgo pārapdrošināšanas uzņēmumu sarakstu un dara zināmu šo sarakstu visām pārējām dalībvalstīm.

63. pants

Pārejas laiks 57. panta 3. punktam un 59. panta 6. punktam

Dalībvalstis šīs direktīvas 57. panta 3. punkta noteikumu piemērošanu, kas groza Direktīvas 73/239/EEK 15. panta 3. punktu, un šīs direktīvas 59. panta 6. punkta piemērošanu, kas groza Direktīvas 2002/83/EK 20. panta 4. punktu, var atlikt līdz ...

   (41).

64. pants

Pārņemšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai līdz ...
   (42) izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto aktu
  tekstus
  .

Kad dalībvalstis pieņem minētos aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai galvenos savu tiesību aktu noteikumus, kurus tās pieņem šīs direktīvas jomā.

65. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā [...] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

66. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

[...]

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 120, 20.5.2005., 1. lpp.

1

120, 20.5.2005., 1. lpp.

(2)  OV C [...], [...], [...].lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 7. jūnija Nostāja.

3

Eiropas Parlamenta 2005. gada 7. jūnija Nostāja.

(4)  OV L 228, 16.8.1973., 3. lpp.
  Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/1/EK (
  OV L 79, 24.3.2005., 9. lpp.).

4

Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/1/EK (

(5)  OV L 228, 11.8.1992, 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/1/EK.

5

lpp.

2005/1/EK

(6)  OV L 345, 19.12.2002, 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/1/EK.

6

lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/1/EK.

(7)  OV 56, 4.4.1964., 878. lpp.

7

,

(8)  OV L 330, 5.12.1998., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/1/EK.

8

(9)  OV L 35, 11.2.2003, 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/1/EK.

9

(10)  OV L 374, 31.12.1991., 7. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/51/EK (OV L 178, 17.7.2003., 16. lpp.).

10

grozījumi

(11)  OV L 3, 7.1.2004., 34. lpp. Skat. arī Padomes Direktīvu 91/675/EEK (OV L 374, 31.12.1991., 32. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/1/EK.

11

(12)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

12

lpp.

(13)  OV C 321, 31.12.2003, 1. lpp.

13

(14)  Septītā Padomes Direktīva 83/349/EEK (1983. gada 13. jūnijs), kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz konsolidētajiem pārskatiem (
  OV L 193, 18.7.1983., 1. lpp.
  ). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/51/EK (
  OV L 178, 17.7.2003., 16. lpp.).

14

Septītā Padomes Direktīva 83/349/EEK (1983. gada 13. jūnijs), kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz konsolidētajiem pārskatiem (

). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/51/EK (

(15)  OV L 126, 26.5.2000., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/1/EK.

15

(16)  OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.

16

(17)  OV L 235, 23.9.2003., 10. lpp.

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/34/EK (2001. gada 28. maijs) par vērtspapīru iekļaušanu fondu biržas oficiālajā sarakstā un par informāciju, kas jāpublicē par tādiem vērtspapīriem (
  OV L 184, 6.7.2001., 1. lpp.).

18

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/34/EK (2001. gada 28. maijs) par vērtspapīru iekļaušanu fondu biržas oficiālajā sarakstā un par informāciju, kas jāpublicē par tādiem vērtspapīriem (

(19)  Padomes Regula (EK) Nr. 2157/2001 (2001.gada 8. oktobris) par Eiropas uzņēmējsabiedrības (SE) statūtiem (
  OV L 294, 10.11.2001., 1.lpp.). Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 885/2004 (
  OV L 168, 1.5.2004., 1. lpp.).

19

Padomes Regula (EK) Nr. 2157/2001 (2001.gada 8. oktobris) par Eiropas uzņēmējsabiedrības (SE) statūtiem (

). Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 885/2004 (

(20)  Astotā Padomes Direktīva 84/253/EEK (1984. gada 10. aprīlis), kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz personu apstiprināšanu grāmatvedības dokumentu obligāto revīziju veikšanai (
  OV L 126, 12.5.1984., 20. lpp.
  ).

20

Astotā Padomes Direktīva 84/253/EEK (1984. gada 10. aprīlis), kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz personu apstiprināšanu grāmatvedības dokumentu obligāto revīziju veikšanai (

).

(21)  Ceturtā Padomes Direktīva 78/660/EEK (1978. gada 25. jūlijs), kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (
  OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp.
  ).

21

Ceturtā Padomes Direktīva 78/660/EEK (1978. gada 25. jūlijs), kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (

).

(22)  Padomes Direktīva 85/611/EEK (1985. gada 20. decembris) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (
  OV L 375, 31.12.1985., 3. lpp.
  ). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/1/EK.

22

Padomes Direktīva 85/611/EEK (1985. gada 20. decembris) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (

). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/1/EK.

(23)  OV L 141, 11.6.1993., 27. lpp.
  Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/87/EK (
  OV L 35, 11.2.2003., 1. lpp.).

23

Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/87/EK (

(24)  OV L 141, 11.6.1993., 1. lpp.
  Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/1/EK.

24

Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/1/EK.

(25)  64. panta 1. punktā noteiktais īstenošanas datums.

25

64. panta 1. punktā noteiktais īstenošanas datums.

(26)  OV L...

26

OV L...

(27)  OV L 345, 19.12.2002., 1. lpp. Direktiva jaunakie grozijumi izdariti ar Direktivu 2005/1/EK.”

27

(28)  OV L 330, 5.12.1998., 1. lpp.
  Direktiva jaunakie grozijumi izdariti ar Direktivu 2005/1/EK.

28

Direktiva jaunakie grozijumi izdariti ar Direktivu 2005/1/EK.

(29)  OV L 126, 26.5.2000., 1. lpp.
  Direktiva jaunakie grozijumi izdariti ar Direktivu 2005/1/EK.

29

Direktiva jaunakie grozijumi izdariti ar Direktivu 2005/1/EK.

(30)  OV L 141, 11.6.1993., 27. lpp.
  Direktiva grozijumi izdariti ar Direktivu 2002/87/EK.

30

Direktiva grozijumi izdariti ar Direktivu 2002/87/EK.

(31)  OV L 141, 11.6.1993., 1. lpp.
  Direktiva jaunakie grozijumi izdariti ar Direktivu 2005/1/EK.”

31

Direktiva jaunakie grozijumi izdariti ar Direktivu 2005/1/EK.

(32)  
  OV L ...”

32

OV L ...”

(33)  OV L...”

33

(34)  OV L 330, 5.12.1998., 1.lpp. Direktiva jaunakie grozijumi izdariti ar Direktivu 2005/1/EK.

34

Direktiva jaunakie grozijumi izdariti ar Direktivu 2005/1/EK.

(35)  OV L 141, 11.6.1993., 1. lpp.
  Direktiva jaunakie grozijumi izdariti ar Direktivu 2005/1/EK.

35

Direktiva jaunakie grozijumi izdariti ar Direktivu 2005/1/EK.

(36)  OV L 35, 11.2.2003., 1. lpp.
  Direktiva grozijumi izdariti ar Direktivu 2005/1/EK.”

36

Direktiva grozijumi izdariti ar Direktivu 2005/1/EK.

(37)  OV L...

37

(38)  OV L 35, 11.2.2003., 1. lpp.
  Direktiva grozijumi izdariti ar Direktivu 2005/1/EK.”

38

Direktiva grozijumi izdariti ar Direktivu 2005/1/EK.

(39)  OV L 345, 19.12.2002., 1. lpp.
  Direktiva jaunakie grozijumi izdariti ar Direktivu 2005/1/EK.”

39

19.12.2002

Direktiva jaunakie grozijumi izdariti ar Direktivu 2005/1/EK.

(40)  OV L 126, 26.5.2000., 1. lpp.
  Direktiva jaunakie grozijumi izdariti ar Direktivu 2005/1/EK.”

40

Direktiva jaunakie grozijumi izdariti ar Direktivu 2005/1/EK.

(41)  
  36 mēnešus šīs Direktīvas spēkā stāšanās dienas.

41

36 mēnešus šīs Direktīvas spēkā stāšanās dienas.

(42)  
  24 mēnešus šīs Direktīvas spēkā stāšanās dienas.

42

24 mēnešus šīs Direktīvas spēkā stāšanās dienas.

I PIELIKUMS

Pārapdrošināšanas uzņēmumu forma:

| — | Beļģijas Karalistē: “société anonyme/naamloze vennootschap”, “société en commandite par actions/commanditaire vennootschap op aandelen”, “association d'assurance mutuelle/onderlinge verzekeringsvereniging”, “société coopérative/coöperatieve vennootschap”; |
| --- | --- |

—

Beļģijas Karalistē: “société anonyme/naamloze vennootschap”, “société en commandite par actions/commanditaire vennootschap op aandelen”, “association d'assurance mutuelle/onderlinge verzekeringsvereniging”, “société coopérative/coöperatieve vennootschap”;

| — | Čehijas Republikā: “akciová společnost”; |
| --- | --- |

—

Čehijas Republikā: “akciová společnost”;

| — | Dānijas Karalistē: “aktieselskaber”, “gensidige selskaber”; |
| --- | --- |

—

Dānijas Karalistē: “aktieselskaber”, “gensidige selskaber”;

| — | Vācijas Federatīvajā Republikā: “Aktiengesellschaft”, “Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit”, “Öffentlich-rechtliches Wettbewerbsversicherungsunternehmen”; |
| --- | --- |

—

Vācijas Federatīvajā Republikā: “Aktiengesellschaft”, “Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit”, “Öffentlich-rechtliches Wettbewerbsversicherungsunternehmen”;

| — | Igaunijas Republikā:“aktsiaselts”; |
| --- | --- |

—

Igaunijas Republikā:“aktsiaselts”;

| — | Grieķijas Republikā: “ανώνυμη εταιρία”, “αλληλασφαλιστικός συνεταιρισμός”; |
| --- | --- |

—

Grieķijas Republikā: “ανώνυμη εταιρία”, “αλληλασφαλιστικός συνεταιρισμός”;

| — | Spānijas Karalistē: “sociedad anónima”; |
| --- | --- |

—

Spānijas Karalistē: “sociedad anónima”;

| — | Francijas Republikā: “société anonyme”, “société d'assurance mutuelle”, “institution de prévoyance régie par le code de la sécurité sociale”, “institution de prévoyance régie par le code rural”, “mutuelles régies par le code de la mutualité”; |
| --- | --- |

—

Francijas Republikā: “société anonyme”, “société d'assurance mutuelle”, “institution de prévoyance régie par le code de la sécurité sociale”, “institution de prévoyance régie par le code rural”, “mutuelles régies par le code de la mutualité”;

| — | Īrijā: “incorporated companies limited by shares or by guarantee or unlimited”; |
| --- | --- |

—

Īrijā: “incorporated companies limited by shares or by guarantee or unlimited”;

| — | Itālijas Republikā: “società per azioni”; |
| --- | --- |

—

Itālijas Republikā: “società per azioni”;

| — | Kipras Republikā: “Εταιρεία Περιορισμένης Ευθύνης με μετοχές' ή 'Εταιρεία Περιορισμένης Ευθύνης με εγγύηση”; |
| --- | --- |

—

Kipras Republikā: “Εταιρεία Περιορισμένης Ευθύνης με μετοχές' ή 'Εταιρεία Περιορισμένης Ευθύνης με εγγύηση”;

| — | Latvijas Republikā: “akciju sabiedrība”, “sabiedrība ar ierobežotu atbildību”; |
| --- | --- |

—

Latvijas Republikā: “akciju sabiedrība”, “sabiedrība ar ierobežotu atbildību”;

| — | Lietuvas Republikā: “akcinė bendrovė”, “uždaroji akcinė bendrovė”; |
| --- | --- |

—

Lietuvas Republikā: “akcinė bendrovė”, “uždaroji akcinė bendrovė”;

| — | Luksemburgas Lielhercogistē: “société anonyme”, “
  société en commandite par actions”, “association d'assurances mutuelles”, “société coopérative”; |
| --- | --- |

—

Luksemburgas Lielhercogistē: “société anonyme”, “
  société en commandite par actions”, “association d'assurances mutuelles”, “société coopérative”;

| — | Ungārijas Republikā: “biztosító részvénytársaság”, “biztosító szövetkezet”, “harmadik országbeli biztosító magyarországi fióktelepe”; |
| --- | --- |

—

Ungārijas Republikā: “biztosító részvénytársaság”, “biztosító szövetkezet”, “harmadik országbeli biztosító magyarországi fióktelepe”;

| — | Maltas Republikā:“limited liability company”; |
| --- | --- |

—

Maltas Republikā:“limited liability company”;

| — | Nīderlandes Karalistē: “naamloze vennootschap”, “onderlinge waarborgmaatschappij”; |
| --- | --- |

—

Nīderlandes Karalistē: “naamloze vennootschap”, “onderlinge waarborgmaatschappij”;

| — | Austrijas Republikā: “Aktiengesellschaft”, “Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit”; |
| --- | --- |

—

Austrijas Republikā: “Aktiengesellschaft”, “Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit”;

| — | Polijas Republikā: “spółka akcyjna”, “towarzystwo ubezpieczeń wzajemnych”; |
| --- | --- |

—

Polijas Republikā: “spółka akcyjna”, “towarzystwo ubezpieczeń wzajemnych”;

| — | Portugāles Republikā: “sociedade anónima”, “mútua de seguros”; |
| --- | --- |

—

Portugāles Republikā: “sociedade anónima”, “mútua de seguros”;

| — | Slovēnijas Republikā:“delniška družba”; |
| --- | --- |

—

Slovēnijas Republikā:“delniška družba”;

| — | Slovākijas Republikā:“akciová společnost”; |
| --- | --- |

—

Slovākijas Republikā:“akciová společnost”;

| — | Somijas Republikā: “keskinäinen vakuutusyhtiö/ömsesidigt försäkringsbolag”, “vakuutusosake-yhtiö/försäkringsaktiebolag”, “vakuutusyhdistys/försäkrings-förening”; |
| --- | --- |

—

Somijas Republikā: “keskinäinen vakuutusyhtiö/ömsesidigt försäkringsbolag”, “vakuutusosake-yhtiö/försäkringsaktiebolag”, “vakuutusyhdistys/försäkrings-förening”;

| — | Zviedrijas Karalistē: “försäkringsaktiebolag”, “ömsesidigt försäkringsbolag”; |
| --- | --- |

—

Zviedrijas Karalistē: “försäkringsaktiebolag”, “ömsesidigt försäkringsbolag”;

| — | Apvienotajā Karalistē: “incorporated companies limited by shares or by guarantee or unlimited societies registered under the Industrial and Provident Societies Acts”, “societies registered or incorporated under the Friendly Societies Act”, “the association of underwriters known as Lloyd's”. |
| --- | --- |

—

Apvienotajā Karalistē: “incorporated companies limited by shares or by guarantee or unlimited societies registered under the Industrial and Provident Societies Acts”, “societies registered or incorporated under the Friendly Societies Act”, “the association of underwriters known as Lloyd's”.

II PIELIKUMS

Direktīvas 98/78/EK I un II pielikumu aizstāj ar šādiem:

I Pielikums

APDROŠINĀŠANAS UN PĀRAPDROŠINĀŠANAS UZŅĒMUMU KORIĢĒTĀS MAKSĀTSPĒJAS APRĒĶINS

1.   APRĒĶINA METODES IZVĒLE UN VISPĀRĪGIE PRINCIPI

| A. | Dalībvalstis nosaka, ka apdrošināšanas un pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kas minēti 2. panta 1. punktā, koriģēto maksātspēju aprēķina pēc vienas no metodēm, kas aprakstītas 3. punktā. Dalībvalsts tomēr var noteikt, ka kompetentās iestādes ļauj vai liek izmantot kādu no 3. punktā izklāstītajām metodēm, kura nav tā, ko izvēlējusies dalībvalsts. |
| --- | --- |

A.

Dalībvalstis nosaka, ka apdrošināšanas un pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kas minēti 2. panta 1. punktā, koriģēto maksātspēju aprēķina pēc vienas no metodēm, kas aprakstītas 3. punktā. Dalībvalsts tomēr var noteikt, ka kompetentās iestādes ļauj vai liek izmantot kādu no 3. punktā izklāstītajām metodēm, kura nav tā, ko izvēlējusies dalībvalsts.

| B. | Proporcionalitāte
  Aprēķinot apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma koriģēto maksātspēju, ņem vērā attiecīgo daļu, kas dalībuzņēmumam pieder saistītajos uzņēmumos.
  “Attiecīga daļa” nozīmē vai nu parakstīto kapitālu, kas dalībuzņēmumam tieši vai netieši pieder, ja izmanto 1. vai 2. metodi, kas aprakstīta 3. punktā, vai procentus, ko izmanto konsolidēto finanšu pārskatu sastādīšanai, ja izmanto 3. metodi, kas aprakstīta 3. punktā.
  Tomēr neatkarīgi no tā, kuru metodi izmanto, ja saistītais uzņēmums ir meitasuzņēmums un tam ir maksātspējas deficīts, ir jāņem vērā meitasuzņēmuma kopējais maksātspējas deficīts.
  Taču gadījumos, kad pēc kompetento iestāžu uzskata tāda mātesuzņēmuma, kam pieder noteikta kapitāla daļa, atbildība ir stingri un nepārprotami ierobežota ar minēto kapitāla daļu, kompetentās iestādes var atļaut meitasuzņēmuma maksātspējas deficītu ņemt vērā proporcionāli.
  Ja starp apdrošināšanas uzņēmumu vai pārapdrošināšanas uzņēmumu grupas uzņēmumiem nav kapitāla attiecību, kompetentās iestādes nolemj, kāda attiecīgā daļa jāņem vērā. |
| --- | --- |

B.

Proporcionalitāte

Aprēķinot apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma koriģēto maksātspēju, ņem vērā attiecīgo daļu, kas dalībuzņēmumam pieder saistītajos uzņēmumos.

“Attiecīga daļa” nozīmē vai nu parakstīto kapitālu, kas dalībuzņēmumam tieši vai netieši pieder, ja izmanto 1. vai 2. metodi, kas aprakstīta 3. punktā, vai procentus, ko izmanto konsolidēto finanšu pārskatu sastādīšanai, ja izmanto 3. metodi, kas aprakstīta 3. punktā.

Tomēr neatkarīgi no tā, kuru metodi izmanto, ja saistītais uzņēmums ir meitasuzņēmums un tam ir maksātspējas deficīts, ir jāņem vērā meitasuzņēmuma kopējais maksātspējas deficīts.

Taču gadījumos, kad pēc kompetento iestāžu uzskata tāda mātesuzņēmuma, kam pieder noteikta kapitāla daļa, atbildība ir stingri un nepārprotami ierobežota ar minēto kapitāla daļu, kompetentās iestādes var atļaut meitasuzņēmuma maksātspējas deficītu ņemt vērā proporcionāli.

Ja starp apdrošināšanas uzņēmumu vai pārapdrošināšanas uzņēmumu grupas uzņēmumiem nav kapitāla attiecību, kompetentās iestādes nolemj, kāda attiecīgā daļa jāņem vērā.

| C. | Maksātspējas rezerves elementu atkārtota izmantojuma novēršana |
| --- | --- |

C.

Maksātspējas rezerves elementu atkārtota izmantojuma novēršana

| C.1. | Vispārīgi noteikumi par maksātspējas rezerves elementiem
  Neatkarīgi no tā, kuru metodi izmanto apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma koriģētās maksātspējas aprēķinā, ir jānovērš iespēja atkārtoti izmantot elementus, kurus ņem vērā minētajā aprēķinā un kas būtu pieņemami dažādu apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu maksātspējas rezervei.
  Šajā nolūkā, aprēķinot kāda apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma koriģēto maksātspēju, un, ja 3. punktā aprakstītās metodes to neparedz, izslēdzamas šādas summas:






  — | minētā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma tādu aktīvu vērtība, no kuriem finansē elementus, kas izmantojami kāda tā saistītā apdrošināšanas uzņēmuma vai saistītā pārapdrošināšanas uzņēmuma maksātspējas rezervei, |
| --- | --- | --- |

C.1.

Vispārīgi noteikumi par maksātspējas rezerves elementiem

Neatkarīgi no tā, kuru metodi izmanto apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma koriģētās maksātspējas aprēķinā, ir jānovērš iespēja atkārtoti izmantot elementus, kurus ņem vērā minētajā aprēķinā un kas būtu pieņemami dažādu apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu maksātspējas rezervei.

Šajā nolūkā, aprēķinot kāda apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma koriģēto maksātspēju, un, ja 3. punktā aprakstītās metodes to neparedz, izslēdzamas šādas summas:

—

minētā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma tādu aktīvu vērtība, no kuriem finansē elementus, kas izmantojami kāda tā saistītā apdrošināšanas uzņēmuma vai saistītā pārapdrošināšanas uzņēmuma maksātspējas rezervei,

| — | minētā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma saistīta uzņēmuma tādu aktīvu vērtība, no kuriem finansē elementus, kas izmantojami attiecīgā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma maksātspējas rezervei, |
| --- | --- |

—

minētā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma saistīta uzņēmuma tādu aktīvu vērtība, no kuriem finansē elementus, kas izmantojami attiecīgā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma maksātspējas rezervei,

| — | minētā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma saistīta uzņēmuma tādu aktīvu vērtība, no kuriem finansē elementus, kas izmantojami attiecīgā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma maksātspējas rezervei, |
| --- | --- |

—

minētā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma saistīta uzņēmuma tādu aktīvu vērtība, no kuriem finansē elementus, kas izmantojami attiecīgā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma maksātspējas rezervei,

| C.2. | Noteikumi par konkrētiem elementiem
  Neatkarīgi no C.1 iedaļas noteikumiem:






  — | attiecīgā apdrošināšanas uzņēmuma (vai pārapdrošināšanas uzņēmuma), kuram aprēķina koriģēto maksātspēju, saistītā dzīvības apdrošināšanas vai pārapdrošinašanas uzņēmuma peļņas rezerves un sagaidāmo peļņu, un |
| --- | --- | --- |

C.2.

Noteikumi par konkrētiem elementiem

Neatkarīgi no C.1 iedaļas noteikumiem:

—

attiecīgā apdrošināšanas uzņēmuma (vai pārapdrošināšanas uzņēmuma), kuram aprēķina koriģēto maksātspēju, saistītā dzīvības apdrošināšanas vai pārapdrošinašanas uzņēmuma peļņas rezerves un sagaidāmo peļņu, un

| — | attiecīgā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma, kuram aprēķina koriģēto maksātspēju, saistītā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma parakstīto neapmaksāto kapitālu, |
| --- | --- |

—

attiecīgā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma, kuram aprēķina koriģēto maksātspēju, saistītā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma parakstīto neapmaksāto kapitālu,

var iekļaut aprēķinā tiktāl, ciktāl ar tiem var izpildīt minētā saistītā uzņēmuma maksātspējas rezerves prasību. Tomēr parakstīto neapmaksāto kapitālu, kas ir attiecīgā dalībuzņēmuma potenciāla saistība, pilnīgi izslēdz no aprēķina.

No aprēķina pilnīgi izslēdz arī attiecīgā apdrošināšanas dalībuzņēmuma vai pārapdrošināšanas dalībuzņēmuma parakstīto neapmaksāto kapitālu, kas ir kāda saistītā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma potenciāla saistība.

No aprēķina izslēdz saistītā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma parakstīto neapmaksāto kapitālu, kas ir tā pasa apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalībuzņēmuma cita saistītā uzņēmuma potenciāla saistība.

| C.3. | Pārskaitāmība
  Ja kompetentās iestādes uzskata, ka dažus elementus, kas izmantojami saistīta uzņēmuma maksātspējas rezervei, kuri nav C.2 iedaļā minētie elementi, nevar izmantot, lai izpildītu attiecīgā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalībuzņēmuma, kam aprēķina koriģēto maksātspēju, maksātspējas rezerves prasību, minētos elementus var iekļaut aprēķinā tikai tiktāl, ciktāl tie atbilst attiecīgā saistītā uzņēmuma maksātspējas rezerves prasībai. |
| --- | --- |

C.3.

Pārskaitāmība

Ja kompetentās iestādes uzskata, ka dažus elementus, kas izmantojami saistīta uzņēmuma maksātspējas rezervei, kuri nav C.2 iedaļā minētie elementi, nevar izmantot, lai izpildītu attiecīgā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalībuzņēmuma, kam aprēķina koriģēto maksātspēju, maksātspējas rezerves prasību, minētos elementus var iekļaut aprēķinā tikai tiktāl, ciktāl tie atbilst attiecīgā saistītā uzņēmuma maksātspējas rezerves prasībai.

| C.4. | Šā pielikuma C.2. un C. 3. iedaļā minēto elementu summa nedrīkst pārsniegt attiecīgā saistītā apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas uzņēmuma maksātspējas rezerves prasību. |
| --- | --- |

C.4.

Šā pielikuma C.2. un C. 3. iedaļā minēto elementu summa nedrīkst pārsniegt attiecīgā saistītā apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas uzņēmuma maksātspējas rezerves prasību.

| D. | Grupas iekšējas kapitāla radīšanas novēršana
  Aprēķinot koriģēto maksātspēju, neņem vērā maksātspējas rezervei izmantojamos elementus, ko rada apdrošināšanas uzņēmuma un:






  — | saistītā uzņēmuma, |
| --- | --- | --- |

D.

Grupas iekšējas kapitāla radīšanas novēršana

Aprēķinot koriģēto maksātspēju, neņem vērā maksātspējas rezervei izmantojamos elementus, ko rada apdrošināšanas uzņēmuma un:

—

saistītā uzņēmuma,

| — | dalībuzņēmuma, |
| --- | --- |

—

dalībuzņēmuma,

| — | kāda cita tā dalībuzņēmuma saistītā uzņēmuma savstarpējs finansējums. |
| --- | --- |

—

kāda cita tā dalībuzņēmuma saistītā uzņēmuma savstarpējs finansējums.

Turklāt neņem vērā elementus, kas izmantojami attiecīgā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma, kuram aprēķina koriģēto maksātspēju, saistītā apdrošināšanas uzņēmuma vai pārapdrošināšanas maksātspējas rezervei, ja attiecīgo elementu rada minētā apdrošināšanas uzņēmuma pārapdrošināšanas uzņēmuma cita saistītā uzņēmuma savstarpējs finansējums.

Jo īpaši savstarpējs finansējums ir tad, ja apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumam vai kādam no tā saistītajiem uzņēmumiem pieder daļas tādā citā uzņēmumā vai tas izsniedz aizdevumus tādam citam uzņēmumam, kuram tieši vai netieši pieder elementi, kas izmantojami pirmā minētā uzņēmuma maksātspējas rezervei.

| E. | Kompetentās iestādes nodrošina, ka koriģēto maksātspēju aprēķina tikpat bieži, kā noteikts Direktīvās 73/239/EEK, 2002/83/EK un 200./../EK [pārapdrošināšanas direktīva] attiecībā uz maksātspējas normas aprēķināšanu apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumiem. Aktīvu un pasīvu vērtību aprēķina saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem Direktīvās 73/239/EEK, 2002/83/EK, 200./../EK [pārapdrošināšanas direktīva] un 91/674/EEK. |
| --- | --- |

E.

Kompetentās iestādes nodrošina, ka koriģēto maksātspēju aprēķina tikpat bieži, kā noteikts Direktīvās 73/239/EEK, 2002/83/EK un 200./../EK [pārapdrošināšanas direktīva] attiecībā uz maksātspējas normas aprēķināšanu apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumiem. Aktīvu un pasīvu vērtību aprēķina saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem Direktīvās 73/239/EEK, 2002/83/EK, 200./../EK [pārapdrošināšanas direktīva] un 91/674/EEK.

2.   APRĒĶINA METOŽU PIEMĒROŠANA

| 2.1. | Saistītie apdrošināšanas un pārapdrošināšanas uzņēmumi. Koriģētās maksātspējas aprēķinu veic saskaņā ar vispārīgajiem principiem un metodēm, kas noteikti šajā pielikumā.
  Izmantojot jebkuru no metodēm, ja apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumam ir vairāk nekā viens saistītais apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmums, koriģētās maksātspējas aprēķinos iekļauj katru no saistītajiem apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumiem.
  Pakāpeniskas dalības gadījumos (piemēram, ja kāds apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmums ir dalībuzņēmums citā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumā, kurš arī ir dalībuzņēmums kādā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumā), koriģēto maksātspēju aprēķina katra tāda apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalībuzņēmuma līmenī, kuram ir vismaz viens saistītais apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmums, un dalībvalstis var neprasīt apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma koriģētās maksātspējas aprēķinu tad, ja:






  — | ir cita apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma, kam licence ir piešķirta tajā pašā dalībvalstī, saistītais uzņēmums, un tas ir ņemts vērā attiecīgā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalībuzņēmuma koriģētās maksātspējas aprēķinā, vai |
| --- | --- | --- |

2.1.

Saistītie apdrošināšanas un pārapdrošināšanas uzņēmumi. Koriģētās maksātspējas aprēķinu veic saskaņā ar vispārīgajiem principiem un metodēm, kas noteikti šajā pielikumā.

Izmantojot jebkuru no metodēm, ja apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumam ir vairāk nekā viens saistītais apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmums, koriģētās maksātspējas aprēķinos iekļauj katru no saistītajiem apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumiem.

Pakāpeniskas dalības gadījumos (piemēram, ja kāds apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmums ir dalībuzņēmums citā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumā, kurš arī ir dalībuzņēmums kādā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumā), koriģēto maksātspēju aprēķina katra tāda apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalībuzņēmuma līmenī, kuram ir vismaz viens saistītais apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmums, un dalībvalstis var neprasīt apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma koriģētās maksātspējas aprēķinu tad, ja:

—

ir cita apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma, kam licence ir piešķirta tajā pašā dalībvalstī, saistītais uzņēmums, un tas ir ņemts vērā attiecīgā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalībuzņēmuma koriģētās maksātspējas aprēķinā, vai

| — | ir tādas apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrības vai pārapdrošināšanas uzņēmuma saistītais apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmums, kam juridiskā adrese ir tajā pašā dalībvalstī, kur minētajam apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumam, un veicamajā aprēķinā ir ņemta vērā gan apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrība vai pārapdrošināšanas uzņēmums, gan saistītais pārapdrošināšanas uzņēmums. |
| --- | --- |

—

ir tādas apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrības vai pārapdrošināšanas uzņēmuma saistītais apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmums, kam juridiskā adrese ir tajā pašā dalībvalstī, kur minētajam apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumam, un veicamajā aprēķinā ir ņemta vērā gan apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrība vai pārapdrošināšanas uzņēmums, gan saistītais pārapdrošināšanas uzņēmums.

Dalībvalstis var neprasīt koriģētās maksātspējas aprēķinu arī tad, ja apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas ir saistītais apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmums tādam citam apdrošināšanas uzņēmumam, pārapdrošināšanas uzņēmumam vai apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrībai, kam juridiskā adrese ir citā dalībvalstī, un attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes ir vienojušās uzticēt papildu uzraudzības īstenošanu šās citas dalībvalsts kompetentajai iestādei.

Katrā gadījumā atbrīvojumu var piešķirt tikai tad, ja kompetentās iestādes ir pārliecinātas, ka elementi, kas izmantojami aprēķinā iekļauto apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu maksātspējas rezervei, ir atbilstīgi sadalīti pa šiem uzņēmumiem.

Dalībvalstis var noteikt, ka gadījumos, kad saistītā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma juridiskā adrese ir dalībvalstī, kas nav tā, kurā atrodas attiecīgais apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmums, kam aprēķina koriģēto maksātspēju, aprēķinā attiecībā uz saistīto uzņēmumu ņem vērā maksātspējas stāvokli tā, kā to novērtējušas šās citas dalībvalsts kompetentās iestādes.

| 2.2. | Netiešās apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības
  Aprēķinot koriģēto maksātspēju apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumam, kam ar apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrības starpniecību ir dalība kādā apdrošināšanas uzņēmumā, saistītajā pārapdrošināšanas uzņēmumā vai trešās valsts apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumā, aprēķinā ņem vērā netiesās apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrības stāvokli. Tikai šā aprēķina vajadzībām, kurš jāveic saskaņā ar vispārīgiem principiem un metodēm, kas aprakstītas šajā pielikumā, šo apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrību uzskata par analoģisku apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumam, kura maksātspējas prasība ir nulle, un attiecībā uz elementiem, kas izmantojami maksātspējas rezervei, uz to attiecas nosacījumi, kas noteikti Direktīvas 73/239/EEK 16. panta 1. punktā, Direktīvas 2002/83/EK 27. pantā vai Direktīvas 200./../EK [pārapdrošināšanas direktīva] 36. pantā. |
| --- | --- |

2.2.

Netiešās apdrošināšanas pārvaldītājsabiedrības

Aprēķinot koriģēto maksātspēju apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumam, kam ar apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrības starpniecību ir dalība kādā apdrošināšanas uzņēmumā, saistītajā pārapdrošināšanas uzņēmumā vai trešās valsts apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumā, aprēķinā ņem vērā netiesās apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrības stāvokli. Tikai šā aprēķina vajadzībām, kurš jāveic saskaņā ar vispārīgiem principiem un metodēm, kas aprakstītas šajā pielikumā, šo apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrību uzskata par analoģisku apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumam, kura maksātspējas prasība ir nulle, un attiecībā uz elementiem, kas izmantojami maksātspējas rezervei, uz to attiecas nosacījumi, kas noteikti Direktīvas 73/239/EEK 16. panta 1. punktā, Direktīvas 2002/83/EK 27. pantā vai Direktīvas 200./../EK [pārapdrošināšanas direktīva] 36. pantā.

| 2.3. | Trešo valstu saistītie apdrošināšanas uzņēmumi un trešo valstu saistītie pārapdrošināšanas uzņēmumi
  Aprēķinot koriģēto maksātspēju kādam apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumam, kurš ir dalībuzņēmums trešās valsts apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumā, tikai aprēķina vajadzībām šo trešās valsts apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu uzskata par analoģisku saistītam apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumam, un piemēro vispārīgos principus un metodes, kas aprakstītas šajā pielikumā.
  Tomēr, ja trešā valsts, kurā minētajam uzņēmumam ir juridiskā adrese, liek tam saņemt licenci un nosaka maksātspējas prasību, kas līdzinās tai, kas noteikta Direktīvā 73/239/EEK, Direktīvā 2002/83/EK vai Direktīvā 200./../EK [pārapdrošināšanas direktīva], dalībvalstis, ņemot vērā elementus minētās prasības segšanai, var noteikt, ka attiecībā uz šo uzņēmumu aprēķinā jāņem vērā maksātspējas prasība un elementi, kas apmierina šo prasību, kā noteikusi attiecīgā trešā valsts. |
| --- | --- |

2.3.

Trešo valstu saistītie apdrošināšanas uzņēmumi un trešo valstu saistītie pārapdrošināšanas uzņēmumi

Aprēķinot koriģēto maksātspēju kādam apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumam, kurš ir dalībuzņēmums trešās valsts apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumā, tikai aprēķina vajadzībām šo trešās valsts apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu uzskata par analoģisku saistītam apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumam, un piemēro vispārīgos principus un metodes, kas aprakstītas šajā pielikumā.

Tomēr, ja trešā valsts, kurā minētajam uzņēmumam ir juridiskā adrese, liek tam saņemt licenci un nosaka maksātspējas prasību, kas līdzinās tai, kas noteikta Direktīvā 73/239/EEK, Direktīvā 2002/83/EK vai Direktīvā 200./../EK [pārapdrošināšanas direktīva], dalībvalstis, ņemot vērā elementus minētās prasības segšanai, var noteikt, ka attiecībā uz šo uzņēmumu aprēķinā jāņem vērā maksātspējas prasība un elementi, kas apmierina šo prasību, kā noteikusi attiecīgā trešā valsts.

| 2.4. | Saistītās kredītiestādes, ieguldījumu sabiedrības un citas finanšu iestādes
  Aprēķinot koriģēto maksātspēju kādam apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumam, kuram ir dalība kredītiestādē, ieguldījumu sabiedrībā vai finanšu institūcijā, pēc analoģijas šādu dalību atrēķināšanai piemēro noteikumus, kas minēti Direktīvas 73/239/EEK 16. pantā, Direktīvas 2002/83/EK 27. pantā un Direktīvas 200./../EK [pārapdrošināšanas direktīva] 36. pantā, kā arī noteikumus par dalībvalstu tiesībām atsevišķos gadījumos atļaut citu metožu izmantošanu un ļaut neatrēķināt šādas dalības. |
| --- | --- |

2.4.

Saistītās kredītiestādes, ieguldījumu sabiedrības un citas finanšu iestādes

Aprēķinot koriģēto maksātspēju kādam apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumam, kuram ir dalība kredītiestādē, ieguldījumu sabiedrībā vai finanšu institūcijā, pēc analoģijas šādu dalību atrēķināšanai piemēro noteikumus, kas minēti Direktīvas 73/239/EEK 16. pantā, Direktīvas 2002/83/EK 27. pantā un Direktīvas 200./../EK [pārapdrošināšanas direktīva] 36. pantā, kā arī noteikumus par dalībvalstu tiesībām atsevišķos gadījumos atļaut citu metožu izmantošanu un ļaut neatrēķināt šādas dalības.

| 2.5. | Vajadzīgās informācijas trūkums
  Ja informācija par kādu saistīto uzņēmumu ar juridisko adresi kādā dalībvalstī vai trešā valstī, kas vajadzīga kāda apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma koriģētās maksātspējas aprēķinam, kompetentajām iestādēm kāda iemesla dēļ nav pieejama, minētā uzņēmuma uzskaites vērtību apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalībuzņēmumā atskaita no elementiem, kas izmantojami koriģētās maksātspējas rezervei. Minētajā gadījumā ar šādu dalību saistītus nerealizētos ieņēmumus nedrīkst izmantot par elementiem koriģētās maksātspējas rezervei. |
| --- | --- |

2.5.

Vajadzīgās informācijas trūkums

Ja informācija par kādu saistīto uzņēmumu ar juridisko adresi kādā dalībvalstī vai trešā valstī, kas vajadzīga kāda apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma koriģētās maksātspējas aprēķinam, kompetentajām iestādēm kāda iemesla dēļ nav pieejama, minētā uzņēmuma uzskaites vērtību apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalībuzņēmumā atskaita no elementiem, kas izmantojami koriģētās maksātspējas rezervei. Minētajā gadījumā ar šādu dalību saistītus nerealizētos ieņēmumus nedrīkst izmantot par elementiem koriģētās maksātspējas rezervei.

3.   APRĒĶINU METODES

1. metode. Atskaitīšanas un summēšanas metode

Apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalībuzņēmuma maksātspējas stāvoklis ir vienāds ar starpību no:

| i) | kopsummas:






  a) | elementiem, kas izmantojami apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalībuzņēmuma maksātspējas rezervei, un |
| --- | --- | --- |

i)

kopsummas:

a)

elementiem, kas izmantojami apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalībuzņēmuma maksātspējas rezervei, un

| b) | apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalībuzņēmuma attiecīgās daļas elementiem, kas izmantojami saistītā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma maksātspējas rezervei |
| --- | --- |

b)

apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalībuzņēmuma attiecīgās daļas elementiem, kas izmantojami saistītā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma maksātspējas rezervei

un

| ii) | kopsummas:






  a) | saistītā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma uzskaites vērtībai apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalībuzņēmumā un |
| --- | --- | --- |

ii)

kopsummas:

a)

saistītā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma uzskaites vērtībai apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalībuzņēmumā un

| b) | apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalībuzņēmuma maksātspējas prasībai, un |
| --- | --- |

b)

apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalībuzņēmuma maksātspējas prasībai, un

| c) | saistītā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma maksātspējas prasības attiecīgajai daļai. |
| --- | --- |

c)

saistītā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma maksātspējas prasības attiecīgajai daļai.

Ja dalība saistītajā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumā pilnīgi vai daļēji ir netiešs īpašums, ii) apakšpunkta a) punktā ietver šāda netieša īpasuma vērtību, ņemot vērā attiecīgās izrietošās tiesības; i) apakšpunkta b) un ii) apakšpunkta c) punktā ietver attiecīgos elementus, kas attiecīgi izmantojami saistītā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma maksātspējas rezervei un saistītā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma maksātspējas prasībai.

2. metode: Prasības atskaitījuma metode

Apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalībuzņēmuma maksātspējas stāvoklis ir vienāds ar starpību no:

| i) | attiecīgo elementu, kas izmantojami apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalībuzņēmuma maksātspējas rezervei, kopsummas
  un |
| --- | --- |

i)

attiecīgo elementu, kas izmantojami apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalībuzņēmuma maksātspējas rezervei, kopsummas

un

| ii) | kopsummas:






  a) | apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalībuzņēmuma maksātspējas prasībai, un |
| --- | --- | --- |

ii)

kopsummas:

a)

apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalībuzņēmuma maksātspējas prasībai, un

| b) | saistītā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma maksātspējas prasības attiecīgajai daļai. |
| --- | --- |

b)

saistītā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma maksātspējas prasības attiecīgajai daļai.

Vērtējot elementus, kas izmantojami maksātspējas normai, šās direktīvas vajadzībām dalību nosaka pēc pašu kapitāla metodes, saskaņā ar izvēles iespēju, kas izklāstīta Direktīvas 78/660/EEK 59. panta 2. punkta b) apakšpunktā.

3. metode: Konsolidētās uzskaites metode

Apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalībuzņēmuma koriģētās maksātspējas aprēķinu veic, izmantojot konsolidētos finanšu pārskatus. Apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalībuzņēmuma maksātspējas stāvoklis ir vienāds ar starpību no:

elementiem, kas izmantojami maksātspējas rezervei, kuru aprēķina uz konsolidēto datu pamata, un

| a) | summas, kurā ietilpst apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalībuzņēmuma maksātspējas prasību un saistīto apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu maksātspējas prasību attiecīgās daļas, kuru pamatā ir procenti, ko izmanto konsolidēto finanšu pārskatu sastādīšanai, |
| --- | --- |

a)

summas, kurā ietilpst apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas dalībuzņēmuma maksātspējas prasību un saistīto apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu maksātspējas prasību attiecīgās daļas, kuru pamatā ir procenti, ko izmanto konsolidēto finanšu pārskatu sastādīšanai,

| b) | vai maksātspējas prasības, ko aprēķina uz konsolidēto datu pamata. |
| --- | --- |

b)

vai maksātspējas prasības, ko aprēķina uz konsolidēto datu pamata.

Direktīvu 73/239/EEK, 2002/83/EK, 200./..EK (pārapdrošināšanas direktīva) and 91/674/EEK noteikumus piemēro, aprēķinot elementus, kas izmantojami maksātspējas rezervei un maksātspējas prasībai, kuras pamatā ir konsolidētie dati.

II Pielikums

TĀDU APDROŠINĀŠANAS VAI PĀRAPDROŠINĀŠANAS UZŅĒMUMU PAPILDU UZRAUDZĪBA, KAS IR MEITAS UZŅĒMUMI APDROŠINĀŠANAS GRUPAS PĀRVALDĪTĀJSABIEDRĪBĀM, PĀRAPDROŠINĀŠANAS UZŅĒMUMIEM VAI TREŠO VALSTU APDROŠINĀŠANAS VAI PĀRAPDROŠINĀŠANAS UZŅĒMUMIEM.

| 1. | Kompetentās iestādes nodrošina šajā pielikumā aprakstītās metodes konsekventu piemērošanu attiecībā uz 2. panta 2. punktā minētajiem diviem vai vairāk apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kas ir kādas apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrības, pārapdrošināšanas uzņēmuma vai trešās valsts apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma dažādās dalībvalstīs dibināti meitasuzņēmumi.
  Kompetentās iestādes papildu uzraudzību veic tikpat bieži, cik, kā noteikts Direktīvā 73/239/EEK, Direktīvā 2002/83/EK un 200./../EK [pārapdrošināšanas direktīva], aprēķina apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu maksātspējas rezervi. |
| --- | --- |

1.

Kompetentās iestādes nodrošina šajā pielikumā aprakstītās metodes konsekventu piemērošanu attiecībā uz 2. panta 2. punktā minētajiem diviem vai vairāk apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumiem, kas ir kādas apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrības, pārapdrošināšanas uzņēmuma vai trešās valsts apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma dažādās dalībvalstīs dibināti meitasuzņēmumi.

Kompetentās iestādes papildu uzraudzību veic tikpat bieži, cik, kā noteikts Direktīvā 73/239/EEK, Direktīvā 2002/83/EK un 200./../EK [pārapdrošināšanas direktīva], aprēķina apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu maksātspējas rezervi.

| 2. | Dalībvalstis var nepieprasīt šajā pielikumā paredzēto aprēķinu apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumam:






  — | ja šis apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmums ir cita apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma saistītais uzņēmums un to ņem vērā aprēķinā par šo citu uzņēmumu, kā paredzēts šajā pielikumā, |
| --- | --- | --- |

2.

Dalībvalstis var nepieprasīt šajā pielikumā paredzēto aprēķinu apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumam:

—

ja šis apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmums ir cita apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma saistītais uzņēmums un to ņem vērā aprēķinā par šo citu uzņēmumu, kā paredzēts šajā pielikumā,

| — | ja šā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma un viena vai vairāku citu apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu, kam licence piešķirta vienā dalībvalstī, mātesuzņēmums ir viena un tā pati apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrība, pārapdrošināšanas uzņēmums vai trešās valsts apdrošināšanas uzņēmums un attiecīgo apdrošināšanas uzņēmumu ņem vērā aprēķinā, kā paredzēts šajā pielikumā, par vienu no šiem citiem uzņēmumiem, |
| --- | --- |

—

ja šā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma un viena vai vairāku citu apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu, kam licence piešķirta vienā dalībvalstī, mātesuzņēmums ir viena un tā pati apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrība, pārapdrošināšanas uzņēmums vai trešās valsts apdrošināšanas uzņēmums un attiecīgo apdrošināšanas uzņēmumu ņem vērā aprēķinā, kā paredzēts šajā pielikumā, par vienu no šiem citiem uzņēmumiem,

| — | ja šā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma un viena vai vairāku citu apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu, kam licence piešķirta citās dalībvalstīs, mātesuzņēmums ir viena un tā pati apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrība, pārapdrošināšanas uzņēmums vai trešās valsts apdrošināšanas uzņēmums, un saskaņā ar 4. panta 2. punktu ir noslēgts līgums, kas papildu uzraudzību, uz kuru attiecas šis pielikums, uztic citas dalībvalsts uzraudzības iestādei. |
| --- | --- |

—

ja šā apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma un viena vai vairāku citu apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu, kam licence piešķirta citās dalībvalstīs, mātesuzņēmums ir viena un tā pati apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrība, pārapdrošināšanas uzņēmums vai trešās valsts apdrošināšanas uzņēmums, un saskaņā ar 4. panta 2. punktu ir noslēgts līgums, kas papildu uzraudzību, uz kuru attiecas šis pielikums, uztic citas dalībvalsts uzraudzības iestādei.

Pakāpeniskas dalības gadījumā (piemēram, apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrība vai pārapdrošināšanas uzņēmums, kas pats ir citas apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrības, pārapdrošināšanas uzņēmuma vai trešās valsts apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmuma īpašums) aprēķinus, kuri paredzēti šajā pielikumā, dalībvalstis var piemērot tikai apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumu pirmajam mātesuzņēmumam, kas ir kāda apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrība vai pārapdrošināšanas uzņēmums vai trešās valsts apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmums.

| 3. | Kompetentās iestādes nodrošina, ka aprēķinus, kas ir analoģiski tiem, kuri aprakstīti I pielikumā, veic par apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrībām, trešo valstu apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumiem.
  Šī analoģija ir I pielikumā aprakstīto vispārīgo principu un metožu piemērošana apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrībai, trešo valstu apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumiem.
  Tikai šā aprēķina vajadzībām mātesuzņēmumu pielīdzina apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumam, uz ko attiecas:






  — | nulles maksātspējas prasība, ja tas ir apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrība, |
| --- | --- | --- |

3.

Kompetentās iestādes nodrošina, ka aprēķinus, kas ir analoģiski tiem, kuri aprakstīti I pielikumā, veic par apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrībām, trešo valstu apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumiem.

Šī analoģija ir I pielikumā aprakstīto vispārīgo principu un metožu piemērošana apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrībai, trešo valstu apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumiem.

Tikai šā aprēķina vajadzībām mātesuzņēmumu pielīdzina apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmumam, uz ko attiecas:

—

nulles maksātspējas prasība, ja tas ir apdrošināšanas grupas pārvaldītājsabiedrība,

| — | maksātspējas prasība, ko nosaka saskaņā ar I pielikuma 2,3. iedaļas principiem, ja tas ir trešās valsts apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmums, |
| --- | --- |

—

maksātspējas prasība, ko nosaka saskaņā ar I pielikuma 2,3. iedaļas principiem, ja tas ir trešās valsts apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmums,

un tādi paši nosacījumi, kādi noteikti Direktīvas 73/239/EEK 16. panta 1. punktā, Direktīvas 2002/83/EK 27. pantā un Direktīvas 200./../EK [pārapdrošināšanas direktīva] 36. pantā attiecībā uz elementiem, kas izmantojami maksātspējas rezervei.

| 4. | Vajadzīgās informācijas trūkums
  Ja kādu iemeslu dēļ kompetentajām iestādēm nav pieejama informācija par kādu saistīto uzņēmumu ar juridisko adresi kādā dalībvalstī vai trešā valstī, kas ir vajadzīga aprēķinam, kurš paredzēts šajā pielikumā, minētā uzņēmuma uzskaites vērtību attiecīgajā dalībuzņēmumā atskaita no elementiem, kas izmantojami šajā pielikumā paredzētajam aprēķinam. Minētajā gadījumā ar šādu dalību saistītus nerealizētos ieņēmumus nedrīkst izmantot par elementiem koriģētās maksātspējas rezervei. |
| --- | --- |

4.

Vajadzīgās informācijas trūkums

Ja kādu iemeslu dēļ kompetentajām iestādēm nav pieejama informācija par kādu saistīto uzņēmumu ar juridisko adresi kādā dalībvalstī vai trešā valstī, kas ir vajadzīga aprēķinam, kurš paredzēts šajā pielikumā, minētā uzņēmuma uzskaites vērtību attiecīgajā dalībuzņēmumā atskaita no elementiem, kas izmantojami šajā pielikumā paredzētajam aprēķinam. Minētajā gadījumā ar šādu dalību saistītus nerealizētos ieņēmumus nedrīkst izmantot par elementiem koriģētās maksātspējas rezervei.

P6_TA(2005)0215

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (EAFRD) *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par atbalstu lauku attīstībai, ko sniedz Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (EAFRD) (KOM(2004)0490 — C6-0181/2004 — 2004/0161(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2004)0490) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2004)0490) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0181/2004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0181/2004),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (CESE 251/05), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (CESE 251/05),

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A6-0145/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A6-0145/2005),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| (3) | KLP reforma 2003. gada jūnijā un 2004. gada aprīlī ieviesa būtiskas izmaiņas, kam gaidāma nozīmīga ietekme uz visas Kopienas lauku teritorijas tautsaimniecību lauksaimnieciskās ražošanas modeļu, zemes apsaimniekošanas metožu, nodarbinātības un plašāku sociālo un ekonomisko nosacījumu izteiksmē lauku teritorijās; |
| --- | --- |

(3)

KLP reforma 2003. gada jūnijā un 2004. gada aprīlī ieviesa būtiskas izmaiņas, kam gaidāma nozīmīga ietekme uz visas Kopienas lauku teritorijas tautsaimniecību lauksaimnieciskās ražošanas modeļu, zemes apsaimniekošanas metožu, nodarbinātības un plašāku sociālo un ekonomisko nosacījumu izteiksmē lauku teritorijās;

| (3) | KLP reforma 2003. gada jūnijā un 2004. gada aprīlī ieviesa būtiskas izmaiņas, kam gaidāma nozīmīga ietekme uz
  lauksaimniecības strukturālo attīstību, tās produkcijas reģionālo izplatību un intensitāti, kā arī uz
  visas Kopienas lauku teritorijas tautsaimniecību lauksaimnieciskās ražošanas modeļu, zemes apsaimniekošanas metožu, nodarbinātības un plašāku sociālo un ekonomisko nosacījumu izteiksmē lauku teritorijās; |
| --- | --- |

(3)

KLP reforma 2003. gada jūnijā un 2004. gada aprīlī ieviesa būtiskas izmaiņas, kam gaidāma nozīmīga ietekme uz
  lauksaimniecības strukturālo attīstību, tās produkcijas reģionālo izplatību un intensitāti, kā arī uz
  visas Kopienas lauku teritorijas tautsaimniecību lauksaimnieciskās ražošanas modeļu, zemes apsaimniekošanas metožu, nodarbinātības un plašāku sociālo un ekonomisko nosacījumu izteiksmē lauku teritorijās;

| (3a) | nākamajos gados Eiropas lauksaimnieciskas izcelsmes pārtikas nozare kļūs aizvien liberalizētāka un vairāk uz tirgu orientēta. Tāpēc ES kopējai politikai ar jauninājumu palīdzību jānodrošina iespējas labākai konkurencei; |
| --- | --- |

(3a)

nākamajos gados Eiropas lauksaimnieciskas izcelsmes pārtikas nozare kļūs aizvien liberalizētāka un vairāk uz tirgu orientēta. Tāpēc ES kopējai politikai ar jauninājumu palīdzību jānodrošina iespējas labākai konkurencei;

| (3b) | lauksaimnieciskas izcelsmes pārtikas nozares pieaugošā konkurētspēja lauku reģionos paredz Eiropas kvalitātes marķējuma attīstību, kurš atspoguļo pārtikas nekaitīgumu, sniedz informāciju par ražošanas procesu (izsekojamība), dzīvnieku labturību, kā arī vidi un darba apstākļiem; |
| --- | --- |

(3b)

lauksaimnieciskas izcelsmes pārtikas nozares pieaugošā konkurētspēja lauku reģionos paredz Eiropas kvalitātes marķējuma attīstību, kurš atspoguļo pārtikas nekaitīgumu, sniedz informāciju par ražošanas procesu (izsekojamība), dzīvnieku labturību, kā arī vidi un darba apstākļiem;

| (5) | Kopiena drīkst veikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kuru paredz Līguma 5.pants. Tā kā lauku attīstības mērķi dalībvalstis nevar adekvāti sasniegt, pastāvot saiknēm starp to un citiem Kopējās lauksaimniecības politikas instrumentiem, atšķirību apjomu starp lauku teritorijām un dalībvalstu finanšu resursu limitiem paplašinātā Savienībā, to var labāk sasniegt Kopienas līmenī ar daudzgadīgu Kopienas finanšu garantiju palīdzību, koncentrējoties uz tās prioritātēm. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kas noteikts Līguma 5. pantā, šī Regula nepārsniedz šā mērķa sasniegšanai vajadzīgo; |
| --- | --- |

(5)

Kopiena drīkst veikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kuru paredz Līguma 5.pants. Tā kā lauku attīstības mērķi dalībvalstis nevar adekvāti sasniegt, pastāvot saiknēm starp to un citiem Kopējās lauksaimniecības politikas instrumentiem, atšķirību apjomu starp lauku teritorijām un dalībvalstu finanšu resursu limitiem paplašinātā Savienībā, to var labāk sasniegt Kopienas līmenī ar daudzgadīgu Kopienas finanšu garantiju palīdzību, koncentrējoties uz tās prioritātēm. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kas noteikts Līguma 5. pantā, šī Regula nepārsniedz šā mērķa sasniegšanai vajadzīgo;

| (5) | Kopiena drīkst veikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kuru paredz Līguma 5.pants. Tā kā lauku attīstības mērķi dalībvalstis nevar adekvāti sasniegt, pastāvot saiknēm starp to un citiem Kopējās lauksaimniecības politikas instrumentiem, atšķirību apjomu starp lauku teritorijām un dalībvalstu finanšu resursu limitiem paplašinātā Savienībā, to var labāk sasniegt Kopienas līmenī ar daudzgadīgu Kopienas finanšu garantiju palīdzību, koncentrējoties uz tās prioritātēm.
  Eiropas Savienībai jānodrošina šīs regulas finansiālā dzīvotspēja, paredzot budžetā pietiekamus līdzekļus gan vecajām, gan jaunajām darbībām lauku attīstības jomā.
  Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kas noteikts Līguma 5. pantā, šī regula nepārsniedz šā mērķa sasniegšanai vajadzīgo; |
| --- | --- |

(5)

Kopiena drīkst veikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kuru paredz Līguma 5.pants. Tā kā lauku attīstības mērķi dalībvalstis nevar adekvāti sasniegt, pastāvot saiknēm starp to un citiem Kopējās lauksaimniecības politikas instrumentiem, atšķirību apjomu starp lauku teritorijām un dalībvalstu finanšu resursu limitiem paplašinātā Savienībā, to var labāk sasniegt Kopienas līmenī ar daudzgadīgu Kopienas finanšu garantiju palīdzību, koncentrējoties uz tās prioritātēm.
  Eiropas Savienībai jānodrošina šīs regulas finansiālā dzīvotspēja, paredzot budžetā pietiekamus līdzekļus gan vecajām, gan jaunajām darbībām lauku attīstības jomā.
  Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kas noteikts Līguma 5. pantā, šī regula nepārsniedz šā mērķa sasniegšanai vajadzīgo;

| (6) | Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai, turpmāk saukta par “Fondu”, darbībai un operācijām, kurās tas veic ieguldījumu, jābūt saskaņotām un savienojamām ar pārējo Kopienas politiku un jāatbilst visai Kopienas likumdošanai; |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai, turpmāk saukta par “Fondu”, darbībai un operācijām, kurās tas veic ieguldījumu, jābūt saskaņotām un savienojamām ar pārējo Kopienas politiku un jāatbilst visai Kopienas likumdošanai;

| (6) | Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai, turpmāk saukts par “Fondu”, darbībai un operācijām, kurās tas veic ieguldījumu, jābūt saskaņotām un savienojamām ar
  kohēzijas politiku lauku vidē, kā arī ar

  pārējām Kopienas politikas jomām, un jāatbilst visai Kopienas likumdošanai; |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai, turpmāk saukts par “Fondu”, darbībai un operācijām, kurās tas veic ieguldījumu, jābūt saskaņotām un savienojamām ar
  kohēzijas politiku lauku vidē, kā arī ar

  pārējām Kopienas politikas jomām, un jāatbilst visai Kopienas likumdošanai;

| (7) | veicot lauku attīstības atbalsta pasākumus, Kopiena gādā par to, lai tiktu veicināta atšķirību novēršana un dzimumu vienlīdzība saskaņā ar Līguma 2. un 3. pantu; |
| --- | --- |

(7)

veicot lauku attīstības atbalsta pasākumus, Kopiena gādā par to, lai tiktu veicināta atšķirību novēršana un dzimumu vienlīdzība saskaņā ar Līguma 2. un 3. pantu;

| (7) | veicot lauku attīstības atbalsta pasākumus, Kopiena gādā par to, lai tiktu veicināta atšķirību novēršana
  , nediskriminācija
  un dzimumu līdztiesība saskaņā ar Līguma 2. un 3. pantu; |
| --- | --- |

(7)

veicot lauku attīstības atbalsta pasākumus, Kopiena gādā par to, lai tiktu veicināta atšķirību novēršana
  , nediskriminācija
  un dzimumu līdztiesība saskaņā ar Līguma 2. un 3. pantu;

| (11) | lai nodrošinātu lauku teritoriju ilgtspējīgu attīstību, jākoncentrē uzmanība uz ierobežotu pamata prioritāro mērķu skaitu Kopienas līmenī attiecībā uz lauksaimniecības un mežsaimniecības konkurētspēju, zemes apsaimniekošanu un vidi, dzīves kvalitāti un darbības dažādošanu šajās teritorijās; |
| --- | --- |

(11)

lai nodrošinātu lauku teritoriju ilgtspējīgu attīstību, jākoncentrē uzmanība uz ierobežotu pamata prioritāro mērķu skaitu Kopienas līmenī attiecībā uz lauksaimniecības un mežsaimniecības konkurētspēju, zemes apsaimniekošanu un vidi, dzīves kvalitāti un darbības dažādošanu šajās teritorijās;

| (11) | lai nodrošinātu lauku teritoriju ilgtspējīgu attīstību, jākoncentrē uzmanība uz ierobežotu pamata prioritāro mērķu skaitu Kopienas līmenī attiecībā uz lauksaimniecības un mežsaimniecības konkurētspēju, zemes apsaimniekošanu un vidi, dzīves kvalitāti un darbības dažādošanu šajās teritorijās
  , tomēr ņemot vērā situāciju daudzveidību ES — no attālajiem lauku reģioniem, kas cieš no depopulācijas un panīkuma, līdz pat priekšpilsētu reģioniem, kas pakļauti pilsētu centru pieaugošajam spiedienam
  ; |
| --- | --- |

(11)

lai nodrošinātu lauku teritoriju ilgtspējīgu attīstību, jākoncentrē uzmanība uz ierobežotu pamata prioritāro mērķu skaitu Kopienas līmenī attiecībā uz lauksaimniecības un mežsaimniecības konkurētspēju, zemes apsaimniekošanu un vidi, dzīves kvalitāti un darbības dažādošanu šajās teritorijās
  , tomēr ņemot vērā situāciju daudzveidību ES — no attālajiem lauku reģioniem, kas cieš no depopulācijas un panīkuma, līdz pat priekšpilsētu reģioniem, kas pakļauti pilsētu centru pieaugošajam spiedienam
  ;

| (16) | konkrētu pabalstu piešķiršana jauniem lauksaimniekiem var atvieglot gan īpašumu sākotnējo izveidi, gan strukturālo pieskaņošanos pēc sākotnējās izveides.
  Izveides pasākumus jāvienādo, piešķirot vienreizēju piemaksu, kas jāsaista ar nosacījumu par biznesa plāna izstrādi, lai nodrošinātu jauno lauksaimnieku darbības attīstību; |
| --- | --- |

(16)

konkrētu pabalstu piešķiršana jauniem lauksaimniekiem var atvieglot gan īpašumu sākotnējo izveidi, gan strukturālo pieskaņošanos pēc sākotnējās izveides.
  Izveides pasākumus jāvienādo, piešķirot vienreizēju piemaksu, kas jāsaista ar nosacījumu par biznesa plāna izstrādi, lai nodrošinātu jauno lauksaimnieku darbības attīstību;

| (16) | konkrētu priekšrocību piešķiršana jauniem lauksaimniekiem var atvieglot gan viņu saimnieciskās darbības uzsākšanu, gan viņu saimniecību strukturālo pieskaņošanos pēc sākotnējās izveides.
  Atbalsts saimnieciskās darbības uzsākšanai jāpakļauj uzņēmējdarbības plāna iesniegšanas nosacījumam, ar kura palīdzību šajā sakarā nodrošina jaunā uzņēmuma darbības turpmāko attīstību
  .
  Lai atvieglotu uzņēmējdarbības uzsākšanu un attīstību, uzņēmējdarbības plāna izstrāde ir atbilstīgi jāveicina ar tādu pasākumu integrētu kopumu, kuri attiecas uz dažādiem atbalsta pamatvirzieniem; |
| --- | --- |

(16)

konkrētu priekšrocību piešķiršana jauniem lauksaimniekiem var atvieglot gan viņu saimnieciskās darbības uzsākšanu, gan viņu saimniecību strukturālo pieskaņošanos pēc sākotnējās izveides.
  Atbalsts saimnieciskās darbības uzsākšanai jāpakļauj uzņēmējdarbības plāna iesniegšanas nosacījumam, ar kura palīdzību šajā sakarā nodrošina jaunā uzņēmuma darbības turpmāko attīstību
  .
  Lai atvieglotu uzņēmējdarbības uzsākšanu un attīstību, uzņēmējdarbības plāna izstrāde ir atbilstīgi jāveicina ar tādu pasākumu integrētu kopumu, kuri attiecas uz dažādiem atbalsta pamatvirzieniem;

| (23) | uzlabojumi primārās lauksaimniecības un mežsaimniecības produkcijas apstrādē un mārketingā jāveicina, atbalstot investīcijas, kas vērstas uz apstrādes un mārketinga sektora efektivitātes uzlabošanu, veicinot lauksaimniecības un mežsaimniecības produkcijas apstrādi atjaunojamai enerģijai, ieviešot jaunas tehnoloģijas, atrodot jaunas tirgus iespējas lauksaimniecības un mežsaimniecības produktiem, liekot uzsvaru uz kvalitāti, uzlabojot rādītājus vides aizsardzības, darba drošības, higiēnas un dzīvnieku labklājības jomās,
  par mērķi izvirzot mazos
  un mikro uzņēmumus, kas ir labākā situācijā, lai pievienotu vērtību vietējiem produktiem, tai pat laikā vienkāršojot nosacījumus investīciju palīdzībai, salīdzinot ar tiem, kas noteikti Padomes Regulā (EK) Nr. 1257/1999; |
| --- | --- |

(23)

uzlabojumi primārās lauksaimniecības un mežsaimniecības produkcijas apstrādē un mārketingā jāveicina, atbalstot investīcijas, kas vērstas uz apstrādes un mārketinga sektora efektivitātes uzlabošanu, veicinot lauksaimniecības un mežsaimniecības produkcijas apstrādi atjaunojamai enerģijai, ieviešot jaunas tehnoloģijas, atrodot jaunas tirgus iespējas lauksaimniecības un mežsaimniecības produktiem, liekot uzsvaru uz kvalitāti, uzlabojot rādītājus vides aizsardzības, darba drošības, higiēnas un dzīvnieku labklājības jomās,
  par mērķi izvirzot mazos
  un mikro uzņēmumus, kas ir labākā situācijā, lai pievienotu vērtību vietējiem produktiem, tai pat laikā vienkāršojot nosacījumus investīciju palīdzībai, salīdzinot ar tiem, kas noteikti Padomes Regulā (EK) Nr. 1257/1999;

| (23) | uzlabojumi primārās lauksaimniecības un mežsaimniecības produkcijas apstrādē un mārketingā jāveicina, atbalstot investīcijas, kas vērstas uz apstrādes un mārketinga sektora efektivitātes uzlabošanu, veicinot lauksaimniecības un mežsaimniecības produkcijas apstrādi atjaunojamai enerģijai, ieviešot jaunas tehnoloģijas, atrodot jaunas tirgus iespējas lauksaimniecības un mežsaimniecības produktiem, liekot uzsvaru uz kvalitāti, uzlabojot rādītājus vides aizsardzības, darba drošības, veselības un dzīvnieku labturības jomās,
  atbalstot

  ļoti mazos,
  mazos un vidējos uzņēmumus, kā arī ražotāju grupas
  , kas ir labākā situācijā, lai nodrošinātu pievienoto vērtību vietējiem produktiem, vienkāršojot ieguldījumu atbalsta saņemšanas nosacījumus, salīdzinot ar tiem, kas noteikti Padomes Regulā (EK) Nr. 1257/1999; |
| --- | --- |

(23)

uzlabojumi primārās lauksaimniecības un mežsaimniecības produkcijas apstrādē un mārketingā jāveicina, atbalstot investīcijas, kas vērstas uz apstrādes un mārketinga sektora efektivitātes uzlabošanu, veicinot lauksaimniecības un mežsaimniecības produkcijas apstrādi atjaunojamai enerģijai, ieviešot jaunas tehnoloģijas, atrodot jaunas tirgus iespējas lauksaimniecības un mežsaimniecības produktiem, liekot uzsvaru uz kvalitāti, uzlabojot rādītājus vides aizsardzības, darba drošības, veselības un dzīvnieku labturības jomās,
  atbalstot

  ļoti mazos,
  mazos un vidējos uzņēmumus, kā arī ražotāju grupas
  , kas ir labākā situācijā, lai nodrošinātu pievienoto vērtību vietējiem produktiem, vienkāršojot ieguldījumu atbalsta saņemšanas nosacījumus, salīdzinot ar tiem, kas noteikti Padomes Regulā (EK) Nr. 1257/1999;

| (32) | maksājumiem par nelabvēlīgiem dabas apstākļiem lauksaimniekiem kalnu apvidos un maksājumiem par nelabvēlīgiem dabas apstākļiem citos apvidos, turpinot izmantot lauksaimniecības zemi, jāveicina lauku uzturēšana un ilgtspējīgu lauksamniecības sistēmu uzturēšana un attīstība. Jānosaka objektīvi parametri maksājumu līmeņa noteikšanai, lai nodrošinātu šīs atbalsta shēmas efektivitāti un tās mērķu sasniegšanu
  ; |
| --- | --- |

(32)

maksājumiem par nelabvēlīgiem dabas apstākļiem lauksaimniekiem kalnu apvidos un maksājumiem par nelabvēlīgiem dabas apstākļiem citos apvidos, turpinot izmantot lauksaimniecības zemi, jāveicina lauku uzturēšana un ilgtspējīgu lauksamniecības sistēmu uzturēšana un attīstība. Jānosaka objektīvi parametri maksājumu līmeņa noteikšanai, lai nodrošinātu šīs atbalsta shēmas efektivitāti un tās mērķu sasniegšanu
  ;

| (32) | maksājumiem par nelabvēlīgiem dabas apstākļiem kalnu apvidos un maksājumiem par nelabvēlīgiem dabas apstākļiem citos apvidos, turpinot izmantot lauksaimniecības zemi, jāveicina lauku saglabāšana un ilgtspējīgu saimniekošanas veidu uzturēšana un attīstība. Jānosaka objektīvi parametri maksājumu līmeņa noteikšanai, lai nodrošinātu šīs atbalsta shēmas efektivitāti un tās mērķu sasniegšanu
  . Lai ievērotu vajadzīgo nepārtrauktību tādu zonu noteikšanā, kurās ir nelabvēlīgi apstākļi, vispārējo nākotnes koncepciju galvenokārt jāorientē uz nelabvēlīgiem dabas apstākļiem Eiropas Savienībā
  .
  Attiecībā uz kompensācijas maksājumu sistēmu dalībvalstīm jābūt atbildīgām par objektīvas diferencēšanas sistēmu izstrādi. Komisija tiek aicināta iesniegt padziļinātu izpēti attiecībā uz nelabvēlīgo zonu noteikšanu, kurā tiktu apskatīti visi būtiskie aspekti
  .
  Starplaikā ir jāpiemēro pašreizējā definīcija. |
| --- | --- |

(32)

maksājumiem par nelabvēlīgiem dabas apstākļiem kalnu apvidos un maksājumiem par nelabvēlīgiem dabas apstākļiem citos apvidos, turpinot izmantot lauksaimniecības zemi, jāveicina lauku saglabāšana un ilgtspējīgu saimniekošanas veidu uzturēšana un attīstība. Jānosaka objektīvi parametri maksājumu līmeņa noteikšanai, lai nodrošinātu šīs atbalsta shēmas efektivitāti un tās mērķu sasniegšanu
  . Lai ievērotu vajadzīgo nepārtrauktību tādu zonu noteikšanā, kurās ir nelabvēlīgi apstākļi, vispārējo nākotnes koncepciju galvenokārt jāorientē uz nelabvēlīgiem dabas apstākļiem Eiropas Savienībā
  .
  Attiecībā uz kompensācijas maksājumu sistēmu dalībvalstīm jābūt atbildīgām par objektīvas diferencēšanas sistēmu izstrādi. Komisija tiek aicināta iesniegt padziļinātu izpēti attiecībā uz nelabvēlīgo zonu noteikšanu, kurā tiktu apskatīti visi būtiskie aspekti
  .
  Starplaikā ir jāpiemēro pašreizējā definīcija.

| (33) | jāturpina sniegt atbalsts lauksaimniekiem, lai palīdzētu risināt specifiskas grūtības rajonos, kur tās eksistē saistībā ar Padomes 1979. gada 2. aprīļa Direktīvas 79/409/EEK par savvaļas putnu aizsardzību un Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvas 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras saglabāšanu īstenošanu, lai veicinātu efektīvu NATURA 2000 objektu apsaimniekošanu
  ; |
| --- | --- |

(33)

jāturpina sniegt atbalsts lauksaimniekiem, lai palīdzētu risināt specifiskas grūtības rajonos, kur tās eksistē saistībā ar Padomes 1979. gada 2. aprīļa Direktīvas 79/409/EEK par savvaļas putnu aizsardzību un Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvas 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras saglabāšanu īstenošanu, lai veicinātu efektīvu NATURA 2000 objektu apsaimniekošanu
  ;

| (33) | jāturpina sniegt atbalsts
  , ko tomēr piešķirtu tikai kā papildu finansējumu no Eiropas fonda lauku attīstībai,
  lauksaimniekiem
  un mežsaimniekiem
  , lai palīdzētu risināt specifiskas grūtības rajonos, kur tās eksistē saistībā ar Padomes 1979. gada 2. aprīļa Direktīvas 79/409/EEK par savvaļas putnu aizsardzību un Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvas 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras saglabāšanu īstenošanu, lai veicinātu efektīvu NATURA 2000 objektu apsaimniekošanu
  . Izņemot citus Eiropas fondus, galvenie finansējuma avoti tomēr ir dalībvalstu budžeti. |
| --- | --- |

(33)

jāturpina sniegt atbalsts
  , ko tomēr piešķirtu tikai kā papildu finansējumu no Eiropas fonda lauku attīstībai,
  lauksaimniekiem
  un mežsaimniekiem
  , lai palīdzētu risināt specifiskas grūtības rajonos, kur tās eksistē saistībā ar Padomes 1979. gada 2. aprīļa Direktīvas 79/409/EEK par savvaļas putnu aizsardzību un Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvas 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras saglabāšanu īstenošanu, lai veicinātu efektīvu NATURA 2000 objektu apsaimniekošanu
  . Izņemot citus Eiropas fondus, galvenie finansējuma avoti tomēr ir dalībvalstu budžeti.

| (34) | lauksaimniecības vides maksājumiem jāsaglabā svarīga loma, lai atbalstītu lauku rajonu ilgtspējīgu attīstību un apmierinātu sabiedrības pieaugošo prasību pēc vides pakalpojumiem. Tiem jāmudina lauksaimnieki turpināt kalpot sabiedrībai kā veselumam, ieviešot vai turpinot piemērot lauksaimnieciskās ražošanas metodes atbilstoši vides, ainavas un tās sastāvdaļu, dabas resursu, augsnes un ģenētiskās daudzveidības aizsardzības un uzlabošanas prasībām. Saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā” šiem maksājumiem jāsedz tikai tās saistības, kas pārsniedz attiecīgos obligātos standartus; |
| --- | --- |

(34)

lauksaimniecības vides maksājumiem jāsaglabā svarīga loma, lai atbalstītu lauku rajonu ilgtspējīgu attīstību un apmierinātu sabiedrības pieaugošo prasību pēc vides pakalpojumiem. Tiem jāmudina lauksaimnieki turpināt kalpot sabiedrībai kā veselumam, ieviešot vai turpinot piemērot lauksaimnieciskās ražošanas metodes atbilstoši vides, ainavas un tās sastāvdaļu, dabas resursu, augsnes un ģenētiskās daudzveidības aizsardzības un uzlabošanas prasībām. Saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā” šiem maksājumiem jāsedz tikai tās saistības, kas pārsniedz attiecīgos obligātos standartus;

| (34) | lauksaimniecības vides maksājumiem jāsaglabā svarīga loma, lai atbalstītu lauku rajonu ilgtspējīgu attīstību un apmierinātu sabiedrības pieaugošo prasību pēc vides pakalpojumiem. Tiem jāmudina lauksaimnieki turpināt kalpot sabiedrībai kā veselumam, ieviešot vai turpinot piemērot lauksaimnieciskās ražošanas metodes atbilstoši vides, ainavas un tās sastāvdaļu, dabas resursu, augsnes un ģenētiskās daudzveidības aizsardzības un uzlabošanas prasībām. Saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā” šiem maksājumiem
  , kuriem papildus tam, ka tie ir paredzēti ar izmaksām un rentabilitāti saistītās negatīvās ietekmes kompensēšanai, ir arī jābūt stimulējošiem,
  jāsedz tikai tās saistības, kas pārsniedz attiecīgos obligātos standartus; |
| --- | --- |

(34)

lauksaimniecības vides maksājumiem jāsaglabā svarīga loma, lai atbalstītu lauku rajonu ilgtspējīgu attīstību un apmierinātu sabiedrības pieaugošo prasību pēc vides pakalpojumiem. Tiem jāmudina lauksaimnieki turpināt kalpot sabiedrībai kā veselumam, ieviešot vai turpinot piemērot lauksaimnieciskās ražošanas metodes atbilstoši vides, ainavas un tās sastāvdaļu, dabas resursu, augsnes un ģenētiskās daudzveidības aizsardzības un uzlabošanas prasībām. Saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā” šiem maksājumiem
  , kuriem papildus tam, ka tie ir paredzēti ar izmaksām un rentabilitāti saistītās negatīvās ietekmes kompensēšanai, ir arī jābūt stimulējošiem,
  jāsedz tikai tās saistības, kas pārsniedz attiecīgos obligātos standartus;

| (45) | jāpapildina pārmaiņas lauku teritorijās, palīdzot dažādot lauksaimniecības darbību virzienā uz nelauksaimniecisku darbību un attīstīt nelauksaimnieciskos sektorus, veicināt nodarbinātību, uzlabot pamata pakalpojumus un veikt investīcijas, padarot lauku teritorijas pievilcīgākas, lai mainītu tendenci uz ekonomisku un sociālu lejupslīdi un lauku iedzīvotāju skaita samazināšanos. Šajā sakarā arī jācenšas uzlabot cilvēkpotenciāls
  ; |
| --- | --- |

(45)

jāpapildina pārmaiņas lauku teritorijās, palīdzot dažādot lauksaimniecības darbību virzienā uz nelauksaimniecisku darbību un attīstīt nelauksaimnieciskos sektorus, veicināt nodarbinātību, uzlabot pamata pakalpojumus un veikt investīcijas, padarot lauku teritorijas pievilcīgākas, lai mainītu tendenci uz ekonomisku un sociālu lejupslīdi un lauku iedzīvotāju skaita samazināšanos. Šajā sakarā arī jācenšas uzlabot cilvēkpotenciāls
  ;

| (45) | jāpapildina pārmaiņas lauku teritorijās, palīdzot dažādot lauksaimniecības darbību virzienā uz nelauksaimniecisku darbību un attīstīt nelauksaimnieciskos sektorus, veicināt nodarbinātību, uzlabot pamata pakalpojumus un veikt investīcijas, padarot lauku teritorijas pievilcīgākas, lai mainītu ekonomikas un sociālās lejupslīdes un iedzīvotāju skaita samazināšanās tendenci laukos. Šajā sakarā arī jācenšas uzlabot cilvēkpotenciāls.
  Lauku attīstības pasākumiem, it īpaši tiem, kas izriet no 3. prioritātes ass, ir jāpapildina esošās politikas jomas, kā arī jāļauj radīt īpašus mijiedarbības rezultātus lauku apgabalos
  . |
| --- | --- |

(45)

jāpapildina pārmaiņas lauku teritorijās, palīdzot dažādot lauksaimniecības darbību virzienā uz nelauksaimniecisku darbību un attīstīt nelauksaimnieciskos sektorus, veicināt nodarbinātību, uzlabot pamata pakalpojumus un veikt investīcijas, padarot lauku teritorijas pievilcīgākas, lai mainītu ekonomikas un sociālās lejupslīdes un iedzīvotāju skaita samazināšanās tendenci laukos. Šajā sakarā arī jācenšas uzlabot cilvēkpotenciāls.
  Lauku attīstības pasākumiem, it īpaši tiem, kas izriet no 3. prioritātes ass, ir jāpapildina esošās politikas jomas, kā arī jāļauj radīt īpašus mijiedarbības rezultātus lauku apgabalos
  .

| (50) | ņemot vērā LEADER pieejas nozīmīgumu,
  būtiska
  Fonda piešķīrumu daļa paredzama šai prioritātei; |
| --- | --- |

(50)

ņemot vērā LEADER pieejas nozīmīgumu,
  būtiska
  Fonda piešķīrumu daļa paredzama šai prioritātei;

| (50) | ņemot vērā LEADER pieejas nozīmīgumu,
  pietiekama
  Fonda piešķīrumu daļa paredzama šai prioritātei; |
| --- | --- |

(50)

ņemot vērā LEADER pieejas nozīmīgumu,
  pietiekama
  Fonda piešķīrumu daļa paredzama šai prioritātei;

| (56) | papildus šiem apjomiem dalībvalstīm jāņem vērā apjomi, ko rada modulācija saskaņā ar regulas (EK) Nr. .../... [par KLP finansēšanu] 12. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

(56)

papildus šiem apjomiem dalībvalstīm jāņem vērā apjomi, ko rada modulācija saskaņā ar regulas (EK) Nr. .../... [par KLP finansēšanu] 12. panta 2. punktu;

| (56) | papildus šiem apjomiem dalībvalstīm jāņem vērā apjomi, ko rada modulācija saskaņā ar regulas (EK) Nr. .../... [par KLP finansēšanu] 12. panta 2. punktu
  , raugoties, lai saistībā ar pirmo pīlāru tos tiešā veidā izmanto atbalsta pasākumu īstenošanai lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē, it īpaši, palielinot palīdzības apmērus tiem lauksaimniekiem, kuri saņem vismazāko palīdzību; |
| --- | --- |

(56)

papildus šiem apjomiem dalībvalstīm jāņem vērā apjomi, ko rada modulācija saskaņā ar regulas (EK) Nr. .../... [par KLP finansēšanu] 12. panta 2. punktu
  , raugoties, lai saistībā ar pirmo pīlāru tos tiešā veidā izmanto atbalsta pasākumu īstenošanai lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē, it īpaši, palielinot palīdzības apmērus tiem lauksaimniekiem, kuri saņem vismazāko palīdzību;

| (58) | Fonda ieguldījumu daļa lauku attīstības plānošanā jānosaka saistībā ar dalībvalstu valsts budžeta izdevumiem, ņemot vērā zemes un vides apsaimniekošanas prioritātes nozīmību, situāciju reģionos, uz kuriem attiecas Konverģences mērķis, LEADER pieejai piešķirtā

  prioritāte
  , Līguma 299. pantā minētie visattālākie reģioni un Padomes 1993. gada 19. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2019/93, ar ko nelielajām Egejas jūras salām ievieš īpašus pasākumus attiecībā uz konkrētiem lauksaimniecības produktiem, minētās salas; |
| --- | --- |

(58)

Fonda ieguldījumu daļa lauku attīstības plānošanā jānosaka saistībā ar dalībvalstu valsts budžeta izdevumiem, ņemot vērā zemes un vides apsaimniekošanas prioritātes nozīmību, situāciju reģionos, uz kuriem attiecas Konverģences mērķis, LEADER pieejai piešķirtā

  prioritāte
  , Līguma 299. pantā minētie visattālākie reģioni un Padomes 1993. gada 19. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2019/93, ar ko nelielajām Egejas jūras salām ievieš īpašus pasākumus attiecībā uz konkrētiem lauksaimniecības produktiem, minētās salas;

| (58) | Fonda ieguldījumu daļa lauku attīstības plānošanā jānosaka saistībā ar dalībvalstu valsts budžeta izdevumiem, ņemot vērā zemes un vides apsaimniekošanas prioritātes ass nozīmību, situāciju reģionos, uz kuriem attiecas Konverģences mērķis, LEADER pieejai piešķirto

  svarīgumu
  , Līguma 299. pantā minētos visattālākos reģionus un Padomes 1993. gada 19. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2019/93, ar ko nelielajām Egejas jūras salām ievieš īpašus pasākumus attiecībā uz konkrētiem lauksaimniecības produktiem, minētās salas; |
| --- | --- |

(58)

Fonda ieguldījumu daļa lauku attīstības plānošanā jānosaka saistībā ar dalībvalstu valsts budžeta izdevumiem, ņemot vērā zemes un vides apsaimniekošanas prioritātes ass nozīmību, situāciju reģionos, uz kuriem attiecas Konverģences mērķis, LEADER pieejai piešķirto

  svarīgumu
  , Līguma 299. pantā minētos visattālākos reģionus un Padomes 1993. gada 19. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2019/93, ar ko nelielajām Egejas jūras salām ievieš īpašus pasākumus attiecībā uz konkrētiem lauksaimniecības produktiem, minētās salas;

| (66) | Kopienas rezerve LEADER pieejai piešķirama, ņemot vērā attiecīgo programmu izpildi. Šis kritērijs tās piešķiršanai atbilstoši jāformulē; |
| --- | --- |

(66)

Kopienas rezerve LEADER pieejai piešķirama, ņemot vērā attiecīgo programmu izpildi. Šis kritērijs tās piešķiršanai atbilstoši jāformulē;

svītrots

Fonds veic ieguldījumu ilgtspējīgas lauku attīstības veicināšanā visā Kopienā, papildinot tirgus un ienākumu atbalsta politiku Kopējā lauksaimniecības politikā, Kohēzijas politikā

  un

  Kopējā zivsaimniecības politikā.

Īpaši atsaucoties uz Līguma 33. panta 1. punktu un īpaši uzsverot kopējās lauksaimniecības politikas mērķus,
  Fonds veic ieguldījumu ilgtspējīgas lauku
  teritoriju
  attīstības veicināšanā visā Kopienā
  , kā arī lauku apgabalu depopulācijas novēršanā
  , papildinot Kopējās lauksaimniecības politikas tirgus un ienākumu atbalsta politiku, Kohēzijas politiku

  , sociālās integrācijas, nediskriminācijas un vienlīdzīgu iespēju veicināšanas politiku, kā arī

  Kopējo zivsaimniecības politiku.

| a) | uzlabot lauksaimniecības un mežsaimniecības konkurētspēju, atbalstot pārstrukturēšanos; |
| --- | --- |

a)

uzlabot lauksaimniecības un mežsaimniecības konkurētspēju, atbalstot pārstrukturēšanos;

| a) | uzlabot lauksaimniecības un mežsaimniecības konkurētspēju, atbalstot
  attīstību un
  pārstrukturēšanos
  , jauninājumus, izglītību, kā arī profesionālo kvalifikāciju
  ; |
| --- | --- |

a)

uzlabot lauksaimniecības un mežsaimniecības konkurētspēju, atbalstot
  attīstību un
  pārstrukturēšanos
  , jauninājumus, izglītību, kā arī profesionālo kvalifikāciju
  ;

| b) | uzlabot vidi un laukus, atbalstot
  zemes
  apsaimniekošanu; |
| --- | --- |

b)

uzlabot vidi un laukus, atbalstot
  zemes
  apsaimniekošanu;

| b) | uzlabot vidi un laukus
  , kā arī labiekārtot teritoriju
  , atbalstot
  tās ilgtspējīgu
  apsaimniekošanu; |
| --- | --- |

b)

uzlabot vidi un laukus
  , kā arī labiekārtot teritoriju
  , atbalstot
  tās ilgtspējīgu
  apsaimniekošanu;

| c) | uzlabot dzīves kvalitāti lauku teritorijās un veicināt
  tautsaimniecisko darbību
  . |
| --- | --- |

c)

uzlabot dzīves kvalitāti lauku teritorijās un veicināt
  tautsaimniecisko darbību
  .

| c) | uzlabot dzīves kvalitāti lauku teritorijās
  , kā arī to kultūras attīstību,
  un veicināt
  tautsaimnieciskās darbības attīstību un

  diversifikāciju. |
| --- | --- |

c)

uzlabot dzīves kvalitāti lauku teritorijās
  , kā arī to kultūras attīstību,
  un veicināt
  tautsaimnieciskās darbības attīstību un

  diversifikāciju.

| ca) | uzlabot iedzīvotāju apgādi ar vietējiem lauksaimniecības produktiem vietējā un reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

ca)

| cb) | palielināt ieguldījumu ilgtspējīgā apgādē ar enerģiju, kā arī klimata aizsardzībā. |
| --- | --- |

cb)

1.   Fonds papildina nacionālos, reģionālos un vietējos pasākumus, kas veicina Kopienas prioritātes.

1.   Fonds
  , neskarot dalībvalstu atbilstīgo attīstības programmu piemērošanu,
  papildina nacionālos, reģionālos un vietējos pasākumus, kas veicina Kopienas prioritātes.

2.   Komisija un dalībvalstis nodrošina, ka Fonda un dalībvalstu palīdzība atbilst Kopienas aktivitātēm, politikai un prioritātēm. Fonda palīdzība atbilst Ekonomiskās

  un
  sociālās kohēzijas un jo īpaši Eiropas Zivsaimniecības fonda mērķiem.

2.   Komisija un dalībvalstis nodrošina, ka Fonda un dalībvalstu palīdzība atbilst Kopienas aktivitātēm, politikai un prioritātēm. Fonda palīdzība atbilst Ekonomikas

  ,
  sociālās
  un teritoriālās
  kohēzijas un jo īpaši Eiropas Zivsaimniecības fonda
  , kā arī vides politikas
  mērķiem.

4.   Pastāv saskaņotība ar pasākumiem, ko finansē Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds.

4.   Pastāv saskaņotība ar pasākumiem, ko finansē Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds
  , un ir svarīgi skaidri nodalīt to pasākumu finansēšanu, kuri ir saistīti ar strukturālām pamatdarbībām, no to pasākumu finansēšanas, kuri izriet no citiem struktūrfondiem
  .

| b) | ekonomiskiem un sociāliem partneriem
  ; |
| --- | --- |

b)

ekonomiskiem un sociāliem partneriem
  ;

| b) | ekonomisko un sociālo partneru pārstāvjiem, kā arī lauksaimniecības nozares organizācijām, kas ir iesaistītas un darbojas šajā jomā
  ; |
| --- | --- |

b)

ekonomisko un sociālo partneru pārstāvjiem, kā arī lauksaimniecības nozares organizācijām, kas ir iesaistītas un darbojas šajā jomā
  ;

3.   Partnerības iesaista valsts stratēģijas plāna sagatavošanā un uzraudzībā un lauku attīstības programmu sagatavošanā, uzraudzībā un novērtēšanā. Dalībvalstis iesaista visus piemērotos partnerus dažādās plānošanas stadijās
  , ņemot vērā laika ierobežojumus, kas noteikti katrai stadijai
  .

3.   Partnerība attiecas uz valsts stratēģijas plāna sagatavošanu un uzraudzību un lauku attīstības programmu sagatavošanu, uzraudzību un novērtēšanu. Dalībvalstis iesaista visus piemērotos partnerus dažādās plānošanas stadijās
  . Attiecībā uz plānošanu ir jāparedz pietiekami ilgs laiks, lai apspriestos ar dažādiem partneriem, kā arī jānodrošina patiesa līdzdalība
  .

Dalībvalstis uzņemas atbildību par lauku attīstības programmu īstenošanu atbilstošajā teritoriālajā līmenī saskaņā ar viņu pašu institucionālo kārtību. Šo atbildību īsteno saskaņā ar šo regulu.

Dalībvalstis uzņemas atbildību par lauku attīstības programmu īstenošanu atbilstošajā teritoriālajā līmenī saskaņā ar viņu pašu institucionālo kārtību
  , kā arī subsidiaritātes noteikumiem, kas paredzēti Līgumā par Konstitūciju Eiropai
  . Šo atbildību īsteno saskaņā ar šo regulu.

Dalībvalstis un Komisija veicina vienlīdzību starp vīriešiem un sievietēm visās programmas īstenošanas stadijās.

Dalībvalstis un Komisija veicina dzimumu līdztiesību

  un nediskrimināciju saskaņā ar Līguma 13. pantu
  visās programmas īstenošanas stadijās.

Tās ietver koncepcijas, īstenošanas, uzraudzības un novērtēšanas stadijas.

Tās ietver koncepcijas, īstenošanas, uzraudzības un novērtēšanas stadijas
  , kuru laikā jānodrošina dzimumu līdztiesības politikas integrācija kā viens no rādītājiem, ar kura palīdzību noteiks programmu atbilstību līdzekļu piešķiršanai
  .

Dalībvalstis izstrādā pasākumus, kas sievietēm atvieglo saimniecības līdzīpašnieces statusa, kā arī šajā regulā paredzētā atbalsta iegūšanu.

8.a pants

Īpašais atbalsts maziem un ļoti maziem uzņēmumiem

Dalībvalstis un Komisija atbalsta mazos un ļoti mazos uzņēmumus, ņemot vērā to īpašo nozīmīgumu attiecībā uz nodarbinātību un vidi lauku reģionos. Katra dalībvalsts saistībā ar šo uzņēmumu īpašo sociālo un saimniecisko nozīmīgumu nosaka palīdzības sniegšanas kritērijus, atkarībā no kuriem šiem uzņēmumiem ir priviliģēta piekļuve lauku attīstības līdzekļiem.

1.   Padome Kopienas līmenī pieņem stratēģiskās vadlīnijas lauku attīstībai plānošanas periodam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim, ņemot vērā Kopienas līmenī noteiktās politikas prioritātes.

1.   Padome Kopienas līmenī pieņem stratēģiskās vadlīnijas lauku attīstībai
  , it īpaši attiecībā uz 4. pantā minēto mērķu īstenošanu,
  plānošanas periodam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim, ņemot vērā Kopienas līmenī noteiktās politikas prioritātes.

Šīs vadlīnijas Kopienas līmenī nosaka lauku attīstības plānošanas perioda
  stratēģiskās
  prioritātes
  , lai īstenotu katru atsevišķu prioritāti saskaņā ar šo regulu
  .

Šīs vadlīnijas Kopienas līmenī nosaka lauku attīstības plānošanas perioda
  stratēģiskas
  prioritātes.
  Neskarot ar subsidiaritātes principa palīdzību dalībvalstīm noteiktās kompetences, dalībvalstis minētās vadlīnijas ņem vērā savā valsts stratēģijas plānā, kas noteikts 11. pantā.

| e) | līdzekļus koordinācijas nodrošināšanai ar

  citiem KLP instrumentiem un
  Kohēzijas politiku; |
| --- | --- |

e)

līdzekļus koordinācijas nodrošināšanai ar

  citiem KLP instrumentiem un
  Kohēzijas politiku;

| e) | līdzekļus koordinācijas nodrošināšanai starp

  KLP, tostarp tās abiem pīlāriem — 1.a un 1.b —,

  un Kohēzijas
  un teritoriālās konverģences
  politiku
  , kā arī reģionālo konkurētspēju un nodarbinātību
  ; |
| --- | --- |

e)

līdzekļus koordinācijas nodrošināšanai starp

  KLP, tostarp tās abiem pīlāriem — 1.a un 1.b —,

  un Kohēzijas
  un teritoriālās konverģences
  politiku
  , kā arī reģionālo konkurētspēju un nodarbinātību
  ;

| ga) | norādījumus attiecībā uz to, kādā veidā minētais plāns veicina sociālo integrāciju un nediskrimināciju. |
| --- | --- |

ga)

2.   Katra dalībvalsts pirms lauku attīstības programmu iesniegšanas nosūta Komisijai savu valsts stratēģijas plānu.

2.   Katra dalībvalsts pirms lauku attīstības programmu iesniegšanas
  vai vienlaicīgi ar to
  nosūta Komisijai savu valsts stratēģijas plānu.
  Ja dalībvalstij ir tikai viena lauku attīstības programma, valsts stratēģijas plānu tajā var ietvert kā atsevišķu nodaļu.

Dalībvalsts
  gada
  kopsavilkuma ziņojums

1.   
  Pirmo reizi 2008. gadā un
  ne vēlāk kā
  katra gada
  1. oktobrī katra dalībvalsts iesniedz Komisijai kopsavilkuma ziņojumu, kurā aprakstīts tās stratēģijas un mērķu īstenošanā sasniegtais progress un tās ieguldījums Kopienas lauku attīstības stratēģisko vadlīniju sasniegšanā.

Dalībvalsts kopsavilkuma ziņojums

1.   
  Ne vēlāk kā 2010. gada 1. oktobrī
  katra dalībvalsts iesniedz Komisijai kopsavilkuma ziņojumu, kurā aprakstīts tās stratēģijas un mērķu īstenošanā sasniegtais progress un tās ieguldījums Kopienas lauku attīstības stratēģisko vadlīniju sasniegšanā.
  Katra dalībvalsts iesniedz kopsavilkuma ziņojumu par 2007.-2013. gada plānošanas periodu, to stingri ievērojot.

Komisijas
  gada
  ziņojums

1.   Pirmo reizi 2009. gadā un katra gada sākumā Komisija iesniedz gada ziņojumu, kas apkopo galvenās norises, tendences un izaicinājumus, kas attiecas uz valstu stratēģijas plānu un Kopienas stratēģisko vadlīniju īstenošanu. Ziņojumu balsta uz Komisijas veikto 12. pantā minēto dalībvalstu
  gada kopsavilkuma
  ziņojumu analīzi un novērtējumu un jebkādu citu pieejamu informāciju. Tas norāda, kādus pasākumus veikušas vai veiks dalībvalstis un Komisija, lai nodrošinātu atbilstošu turpmāku rīcību, vadoties no ziņojuma secinājumiem.

Komisijas ziņojums

1.   
  Pēc tam, kad dalībvalstis tai ir iesniegušas savus ziņojumus,
  Komisija 2011. gadā iesniedz kopsavilkuma ziņojumu, kas apkopo galvenās norises, tendences un izaicinājumus, kas attiecas uz valstu stratēģijas plānu un Kopienas stratēģisko vadlīniju īstenošanu. Ziņojumu balsta uz Komisijas veikto 12. pantā minēto dalībvalstu ziņojumu analīzi un novērtējumu un jebkādu citu pieejamu informāciju. Tas norāda, kādus pasākumus veikušas vai veiks dalībvalstis un Komisija, lai nodrošinātu atbilstošu turpmāku rīcību, vadoties no ziņojuma secinājumiem.

2.   Komisijas
  gada
  ziņojumu nosūta Padomei, Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.

2.   Komisijas ziņojumu nosūta Padomei, Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.

2.   Dalībvalsts drīkst
  vai nu
  iesniegt
  vienu
  programmu
  visai tās teritorijai, vai programmu katram tās reģionam
  .

2.   Dalībvalsts drīkst iesniegt
  valsts vai reģionālu
  programmu
  , vai arī abu minēto programmu veidu kombināciju
  .

Kopienas finansiālais ieguldījums katrā no trim 4. pantā minētajiem mērķiem sedz vismaz
  15 %
  no Fonda kopējā ieguldījuma programmas I
  un III
  prioritātes asīs, kas minētas IV sadaļas I nodaļas I
  un III
  iedaļā,
  un 25 %
  no Fonda kopējā ieguldījuma programmas II prioritātes asī, kas minēta I nodaļas II iedaļā.

Kopienas finansiālais ieguldījums katrā no pieciem 4. pantā minētajiem mērķiem sedz vismaz
  10 %
  no Fonda kopējā ieguldījuma programmas I prioritātes asīs, kas minētas IV sadaļas I nodaļas I iedaļā,
  20 %
  no Fonda kopējā ieguldījuma programmas II prioritātes asī, kas minēta I nodaļas II iedaļā
  , un 8 % no Fonda kopējā ieguldījuma programmā III prioritātes asij, kas minēta I nodaļas III iedaļā
  .

1.   Lauku attīstības programmas atkārtoti pārbauda un vajadzības gadījumā koriģē uz atlikušo periodu pēc dalībvalsts vai Komisijas iniciatīvas un pēc Uzraudzības komitejas apstiprinājuma. Šīs pārskatīšanas nolūks ir ņemt vērā novērtēšanas rezultātus un Komisijas gada ziņojumus, jo īpaši lai nostiprinātu vai koriģētu veidu, kā tiek ievērotas Kopienas prioritātes.
  Lauku attīstības programmas vajadzības gadījumā pārskata pēc LEADER rezerves piešķiršanas, kā minēts 92. pantā.

1.   Lauku attīstības programmas atkārtoti pārbauda un vajadzības gadījumā koriģē uz atlikušo periodu pēc dalībvalsts vai Komisijas iniciatīvas un pēc Uzraudzības komitejas apstiprinājuma. Šīs pārskatīšanas nolūks ir ņemt vērā novērtēšanas rezultātus un Komisijas gada ziņojumus, jo īpaši lai nostiprinātu vai koriģētu veidu, kā tiek ievērotas Kopienas prioritātes.

| va) | atbalstu lauksaimnieku un mežsaimnieku tehniskajai vadībai; |
| --- | --- |

va)

| i) | modernizējot zemnieku saimniecības, |
| --- | --- |

i)

modernizējot zemnieku saimniecības,

| i) | modernizējot zemnieku saimniecības
  , tai skaitā vismazākās
  , |
| --- | --- |

i)

modernizējot zemnieku saimniecības
  , tai skaitā vismazākās
  ,

| va) | īstenojot eksperimentālu attīstību; |
| --- | --- |

va)

| i) | palīdzot lauksaimniekiem pieskaņoties Kopienas tiesību aktos balstītajiem stingrajiem standartiem, |
| --- | --- |

i)

palīdzot lauksaimniekiem pieskaņoties Kopienas tiesību aktos balstītajiem stingrajiem standartiem,

| i) | palīdzot lauksaimniekiem pieskaņoties Kopienas tiesību aktos balstītajiem stingrajiem standartiem
  nolūkā nodrošināt optimālu pārtikas nekaitīguma līmeni
  , |
| --- | --- |

i)

palīdzot lauksaimniekiem pieskaņoties Kopienas tiesību aktos balstītajiem stingrajiem standartiem
  nolūkā nodrošināt optimālu pārtikas nekaitīguma līmeni
  ,

| (ii) | atbalstot lauksaimniekus, kas piedalās pārtikas kvalitātes shēmās, |
| --- | --- |

(ii)

atbalstot lauksaimniekus, kas piedalās pārtikas kvalitātes shēmās,

| (ii) | atbalstot lauksaimniekus
  un ražotāju grupas
  , kas piedalās pārtikas kvalitātes shēmās,
  piemēram, saistībā ar Padomes 1992. gada 14. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2081/92 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

   (2)

  , |
| --- | --- |

(ii)

atbalstot lauksaimniekus
  un ražotāju grupas
  , kas piedalās pārtikas kvalitātes shēmās,
  piemēram, saistībā ar Padomes 1992. gada 14. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2081/92 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

   (2)

  ,

| iiia) | atbalstot tādas iniciatīvas kā vietējo lauksaimnieku tirgi un augstas kvalitātes pārtikas vietējā iepirkuma sistēmas; |
| --- | --- |

iiia)

| i) | atbalstu daļēji naturālajām saimniecībām pārkārtošanās procesā, |
| --- | --- |

i)

atbalstu daļēji naturālajām saimniecībām pārkārtošanās procesā,

| i) | atbalstu
  tām
  daļēji naturālajām saimniecībām pārkārtošanās procesā
  , kuras savas darbības veic lauku, priekšpilsētu vai pilsētu reģionos
  , |
| --- | --- |

i)

atbalstu
  tām
  daļēji naturālajām saimniecībām pārkārtošanās procesā
  , kuras savas darbības veic lauku, priekšpilsētu vai pilsētu reģionos
  ,

1.   
  Atbalstu
  , ko paredz 19. panta a) punkta ii) apakšpunkts, piešķir personām, kas:

1.   
  Atbalsts
  , ko paredz 19. panta a) punkta ii) apakšpunkts,
  ir obligāts attiecībā uz dalībvalstīm un reģioniem, un to
  piešķir personām, kas:

| c) | ir iesniegušas
  biznesa
  plānu
  lauksaimnieciskās darbības attīstībai. |
| --- | --- |

c)

ir iesniegušas
  biznesa
  plānu
  lauksaimnieciskās darbības attīstībai.

| c) | ir iesniegušas
  atbilstīgu uzņēmējdarbības
  plānu
  , kas pielāgots viņu uzņēmuma darbības attīstībai. Ar šī uzņēmējdarbības plāna ievērošanu saistīto īstenošanu un progresu pārbauda trīs nākamos gadus pēc uzņēmuma izveidošanas. |
| --- | --- |

c)

ir iesniegušas
  atbilstīgu uzņēmējdarbības
  plānu
  , kas pielāgots viņu uzņēmuma darbības attīstībai. Ar šī uzņēmējdarbības plāna ievērošanu saistīto īstenošanu un progresu pārbauda trīs nākamos gadus pēc uzņēmuma izveidošanas.

2.   Atbalstu piešķir vienreizējas prēmijas formā, kuras
  maksimālo apjomu nosaka I pielikums
  .

2.   Atbalstu piešķir vienreizēja maksājuma

  un/vai procenta likmju samazināšanas
  formā, kuras
  maksimālā kapitalizētā vērtība var sasniegt 55 000 EUR
  .

2.a
     
  Lai atbalstītu 1. punkta c) apakšpunktā paredzētā uzņēmējdarbības plāna īstenošanu, ir jānodrošina pasākumu kopums, ar ko veicina jauno uzņēmēju darbības uzsākšanu un attīstību. Minētais kopums saskaņā ar IV sadaļas noteikumiem ietver vienu vai vairākus īstenošanas pasākumus, kas ļauj finansēt vairākas darbības, kuras attiecas uz vienu vai vairākām prioritātes asīm.

2.b
     
  Jauno lauksaimnieku darbības uzsākšanas atbalsta pasākumi jāapraksta visās, gan valsts, gan reģionālajās, lauku attīstības programmās.

2.c
     
  Saskaņā ar 21. pantu atbalstītajiem jaunajiem lauksaimniekiem var piešķirt termiņu, kas nepārsniedz piecus gadus kopš darbības uzsākšanas, ar Kopienas standartiem vai obligātajām pamatprasībām saistīto nosacījumu ievērošanai attiecībā uz palīdzību, kura paredzēta saimniecību modernizācijai, maksājumiem, lai kompensētu kalnu apgabalu nelabvēlīgos dabas apstākļus un citu apgabalu nelabvēlīgos apstākļus, kā arī maksājumiem, kas saistīti ar lauskaimniecības ietekmi uz vidi un dzīvnieku labturību.

| ba) | lai palīdzētu topošajiem lauksaimniekiem un potenicālajiem topošajiem mežu īpašniekiem segt izmaksas, kas saistītas ar uzņēmējdarbības plāna izstrādi viņu darbības attīstībai. |
| --- | --- |

ba)

| a) | uzlabo zemnieku saimniecības vispārējo darbību un |
| --- | --- |

a)

uzlabo zemnieku saimniecības vispārējo darbību un

| a) | uzlabo zemnieku saimniecības darbības rādītāju vispārējo līmeni

  ekonomikas un vides jomā
  un |
| --- | --- |

a)

uzlabo zemnieku saimniecības darbības rādītāju vispārējo līmeni

  ekonomikas un vides jomā
  un

| aa) | rada darba vietas, kā arī |
| --- | --- |

aa)

Mežu ekonomiskās vērtības palielināšana

Mežu saimnieciskās

  , ekoloģiskās un sociālās
  vērtības palielināšana

1.   Investīciju atbalstu, ko paredz 19. panta b) punkta ii) apakšpunkts, piešķir mežiem, kas pieder privātiem īpašniekiem vai to asociācijām, vai vietējām pašvaldībām vai to apvienībām. Šis ierobežojums neattiecas uz subtropu mežiem un mežainajām teritorijām Azoru salās, Madeiras salā un Francijas Aizjūras departamentos.

1.   Investīciju atbalstu, ko paredz 19. panta b) punkta ii) apakšpunkts, piešķir mežiem, kas pieder privātiem īpašniekiem vai to asociācijām, vai vietējām pašvaldībām vai to apvienībām. Šis ierobežojums neattiecas uz
  tropu vai
  subtropu mežiem un mežainajām teritorijām Azoru salās, Madeiras salā un Francijas Aizjūras departamentos
  Eiropas Savienības attālākajos reģionos
  .
  Minēto atbalstu arī piešķir mežu īpašnieku apvienību izveidei un strukturālajai pastiprināšanai, lai palīdzētu to locekļiem ilgstpējīgā un efektīvā veidā pārvaldīt savus mežus.

2.   Investīcijas balsta uz mežu apsaimniekošanas plāniem.

2.   Investīcijas balsta uz mežu apsaimniekošanas plāniem
  attiecībā uz mežu īpašumiem, kuru platība ir lielāka par atbilstīgās dalībvalsts programmā noteikto.

| a) | uzlabo uzņēmuma vispārējo darbību; |
| --- | --- |

a)

uzlabo uzņēmuma vispārējo darbību;

| a) | uzlabo uzņēmuma darbības rādītāju vispārējo līmeni

  ekonomikas un vides jomā
  ; |
| --- | --- |

a)

uzlabo uzņēmuma darbības rādītāju vispārējo līmeni

  ekonomikas un vides jomā
  ;

2.   Atbalstu saskaņā ar 1. punktu
  ierobežo ar

  mikro un mazajiem uzņēmumiem Komisijas ieteikuma 2003/361/EK nozīmē. Mežsaimniecības produkcijas gadījumā atbalstu aprobežo ar mikro uzņēmumiem.

2.   Atbalstu saskaņā ar 1. punktu
  piešķir

  ļoti mazajiem

  ,
  mazajiem
  un vidējiem
  uzņēmumiem Komisijas ieteikuma 2003/361/EK nozīmē
  , kā arī visāda veida ražotāju apvienībām
  . Mežsaimniecības produkcijas gadījumā atbalstu ierobežo līdz ļoti maziem

  un maziem
  uzņēmumiem
  , kā arī ļoti mazo un mazo uzņēmumu apvienībām
  .

Atbalsts, ko paredz 19. panta b) punkta iv) apakšpunkts, drīkst jo īpaši aptvert darbības, kas attiecas uz pieeju lauksaimniecības un mežu zemei, enerģijas apgādi
  un
  ūdenssaimniecību.

Atbalsts, ko paredz 19. panta b) punkta iv) apakšpunkts, drīkst jo īpaši aptvert darbības, kas attiecas uz
  zemes pārdalīšanu, ņemot vērā ainavas aizsardzības nozīmīgumu,
  pieeju lauksaimniecības un mežu zemei, enerģijas apgādi
  ,
  ūdenssaimniecību
  , kā arī finansējumu un aprīkojumu, kas paredzēts tehniskās palīdzības sabiedriskajiem centriem lauksaimnieciskas izcelmes pārtikas nozarē
  .

| b) | ietilpst Kopienas pārtikas kvalitātes shēmās vai shēmās, ko atzinušas dalībvalstis saskaņā ar precīziem kritērijiem, kas nosakāmi saskaņā ar procedūru, ko paredz 95. panta 2. punkts; shēmas, kuru vienīgais nolūks ir nodrošināt augstāku kontroles līmeni Kopienas vai valstu tiesību aktu obligāto standartu ievērošanai, nav tiesīgas saņemt šo atbalstu, |
| --- | --- |

b)

ietilpst Kopienas pārtikas kvalitātes shēmās vai shēmās, ko atzinušas dalībvalstis saskaņā ar precīziem kritērijiem, kas nosakāmi saskaņā ar procedūru, ko paredz 95. panta 2. punkts; shēmas, kuru vienīgais nolūks ir nodrošināt augstāku kontroles līmeni Kopienas vai valstu tiesību aktu obligāto standartu ievērošanai, nav tiesīgas saņemt šo atbalstu,

| b) | ietilpst Kopienas pārtikas kvalitātes shēmās
  , piemēram, saistībā ar Regulu (EEK) Nr. 2081/92,
  vai shēmās, ko atzinušas dalībvalstis saskaņā ar precīziem kritērijiem, kas nosakāmi saskaņā ar procedūru, ko paredz 95. panta 2. punkts; shēmas, kuru vienīgais nolūks ir nodrošināt augstāku kontroles līmeni Kopienas vai valstu tiesību aktu obligāto standartu ievērošanai, nav tiesīgas saņemt šo atbalstu, |
| --- | --- |

b)

ietilpst Kopienas pārtikas kvalitātes shēmās
  , piemēram, saistībā ar Regulu (EEK) Nr. 2081/92,
  vai shēmās, ko atzinušas dalībvalstis saskaņā ar precīziem kritērijiem, kas nosakāmi saskaņā ar procedūru, ko paredz 95. panta 2. punkts; shēmas, kuru vienīgais nolūks ir nodrošināt augstāku kontroles līmeni Kopienas vai valstu tiesību aktu obligāto standartu ievērošanai, nav tiesīgas saņemt šo atbalstu,

Šī palīdzība var ietvert informēšanas un veicināšanas darbības attiecībā uz:

| a) | sadarbību, informācijas pārraidi vai tīklu izveidošanu starp lauksaimniekiem, pārstrādātājiem vai citiem lauksaimnieciskas izcelsmes pārtikas nozares dalībniekiem, |
| --- | --- |

a)

sadarbību, informācijas pārraidi vai tīklu izveidošanu starp lauksaimniekiem, pārstrādātājiem vai citiem lauksaimnieciskas izcelsmes pārtikas nozares dalībniekiem,

| b) | zināšanu un labākās prakses apmaiņu starp lauksaimniekiem, pārstrādātājiem un citiem lauksaimnieciskas izcelsmes pārtikas nozares dalībniekiem. |
| --- | --- |

b)

zināšanu un labākās prakses apmaiņu starp lauksaimniekiem, pārstrādātājiem un citiem lauksaimnieciskas izcelsmes pārtikas nozares dalībniekiem.

| iv) | lauksaimniecības vides un dzīvnieku labklājības maksājumus, |
| --- | --- |

iv)

lauksaimniecības vides un dzīvnieku labklājības maksājumus,

| iv) | lauksaimniecības vides un dzīvnieku labklājības maksājumus
  , kā arī pasākumus lauksaimnieciskās ģenētiskās daudzveidības aizsardzībai un izmantošanai zemnieku saimniecībās
  , |
| --- | --- |

iv)

lauksaimniecības vides un dzīvnieku labklājības maksājumus
  , kā arī pasākumus lauksaimnieciskās ģenētiskās daudzveidības aizsardzībai un izmantošanai zemnieku saimniecībās
  ,

| iva) | atbalstu bioloģiskajai lauksaimniecībai, |
| --- | --- |

iva)

atbalstu bioloģiskajai lauksaimniecībai,

| v) | meža vides maksājumus, |
| --- | --- |

v)

meža vides maksājumus,

| v) | meža vides maksājumus,
  kā arī ģenētiskās daudzveidības izmantošanas un aizsardzības pasākumus mežsaimniecībā, |
| --- | --- |

v)

meža vides maksājumus,
  kā arī ģenētiskās daudzveidības izmantošanas un aizsardzības pasākumus mežsaimniecībā,

4.   Maksājumi par katru uzņēmumu pakāpeniski samazinās zem teritorijas sliekšņa līmeņa, ko nosaka programma.

4.   Pārsniedzot programmā nosakāmo platības slieksni, maksājumi par katru saimniecību pakāpeniski samazinās
  , ņemot vērā atbilstīgos mērķus
  .

Atbalstu, ko paredz 34. panta a) punkta iii) apakšpunkts, lauksaimniekiem piešķir katru gadu par katru izmantotas lauksaimniecības zemes hektāru, lai kompensētu izmaksas un nesaņemtos ienākumus, kas izriet no tiem nelabvēlīgajiem faktoriem attiecīgajās teritorijās, kas saistīti ar direktīvu 79/409/EEK
  un
  92/43/EEK īstenošanu.

Atbalstu, ko paredz 34. panta a) punkta iii) apakšpunkts, lauksaimniekiem piešķir katru gadu par katru izmantotas lauksaimniecības zemes hektāru, lai kompensētu izmaksas un nesaņemtos ienākumus, kas izriet no tiem nelabvēlīgajiem faktoriem attiecīgajās teritorijās, kas saistīti ar direktīvu 79/409/EEK
  ,
  92/43/EEK
  un 2000/60/EK
  īstenošanu.

Atbalstu ierobežo līdz I pielikumā noteiktajam maksimālajam līmenim.

Atbalstu ierobežo līdz I pielikumā noteiktajam maksimālajam līmenim.
  Atbalsta līmeni nosaka ilgtermiņā EUR 200 apmērā par hektāru, paredzot iespēju pagarināt tā saņemšanas periodu.

3.   Lauksaimniecības vides un labturības maksājumi aptver tikai tās saistības, kas pārsniedz atbilstošos obligātos standartus, kas noteikti saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 4. un 5. pantu un III un IV pielikumu un citām atbilstošām obligātām prasībām, kas paredzētas valstu tiesību aktos un minētas programmā.
  Papildus lauksaimniekiem un citiem zemes apsaimniekotājiem, kas uzņemas lauksaimniecības vides saistības, jāievēro minimālās mēslojuma un augu aizsardzības produktu lietošanas prasības, kam jābūt noteiktām programmā.

3.   Lauksaimniecības vides un labturības maksājumi aptver tikai tās saistības, kas pārsniedz atbilstošos obligātos standartus, kas noteikti saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 4. un 5. pantu un III un IV pielikumu un citām atbilstošām obligātām prasībām, kas paredzētas valstu tiesību aktos un minētas programmā.

Šīs prasības uzņemas uz pieciem gadiem. Kad nepieciešams un attaisnojams, īpašiem saistību veidiem nosaka ilgāks periods

  saskaņā ar 95. panta 2. punktā minēto procedūru
  .

Šīs prasības
  parasti
  uzņemas uz pieciem gadiem. Kad nepieciešams un attaisnojams, īpašiem saistību veidiem nosaka ilgāku periodu

  , kura maksimālais ilgums ir septiņi gadi
  .
  Īpašos, pamatotos gadījumos var arī noteikt periodu, kas mazāks par pieciem gadiem.

4.   Maksājumus piešķir katru gadu
  , un
  tie
  aptver
  papildu izdevumus un neiegūtos ienākumus, kas izriet no uzņemtajām saistībām
  ; nepieciešamības gadījumā tie arī var aptvert operācijas izmaksas
  .

4.   Maksājumus piešķir katru gadu
  . Tie ietver veicināšanas komponentu 20 % apmērā, lai segtu
  papildu izdevumus un neiegūtos ienākumus, kas izriet no uzņemtajām saistībām.

Atbilstošos gadījumos labuma guvējus izvēlas, balstoties uz piedāvājumu konkursa rezultātiem, piemērojot tautsaimniecības, vides efektivitātes

  un
  dzīvnieku labturības kritērijus.

Atbilstošos gadījumos labuma guvējus izvēlas, balstoties uz piedāvājumu konkursa rezultātiem, piemērojot tautsaimniecības un vides efektivitātes

  , kā arī
  dzīvnieku labturības
  un higiēnas
  kritērijus.

| b) | uz vietas zemnieku saimniecībā izdarītām investīcijām, kas uzlabo tās vērtību no sabiedrisko ērtību viedokļa attiecīgajā NATURA 2000 objektā. |
| --- | --- |

b)

uz vietas zemnieku saimniecībā izdarītām investīcijām, kas uzlabo tās vērtību no sabiedrisko ērtību viedokļa attiecīgajā NATURA 2000 objektā.

| b) | zemnieku saimniecībā izdarītām investīcijām, kas uzlabo attiecīgās NATURA 2000 zonas

  , kā arī citu aizsargājamo dabas zonu

  sabiedrisko lietderību. |
| --- | --- |

b)

zemnieku saimniecībā izdarītām investīcijām, kas uzlabo attiecīgās NATURA 2000 zonas

  , kā arī citu aizsargājamo dabas zonu

  sabiedrisko lietderību.

3.   Ziemassvētku eglītes
  un
  ātri augošas sugas izslēdz no atbalsta saņēmējiem.

3.   Ziemassvētku eglītes
  , invazīvas vai svešas sugas, kā arī
  ātri augošas sugas, ko audzē īstermiņā, izslēdz no atbalsta saņēmējiem.

Atbalstu, ko paredz 31. panta b) punkta iv) apakšpunkts, piešķir katru gadu
  un
  par katru meža hektāru privātiem meža īpašniekiem vai to apvienībām, lai kompensētu izdevumus, kas izriet no ierobežojumiem mežu un citas mežainas zemes izmantošanā saistībā ar direktīvu 79/409/EEK un 92/43/EEK īstenošanu attiecīgajā teritorijā.

Atbalstu, ko paredz 31. panta b) punkta iv) apakšpunkts, privātiem meža īpašniekiem vai to apvienībām

  saistībā ar projektiem
  piešķir katru gadu
  kā iepriekš noteiktu summu
  par katru meža platības hektāru, lai kompensētu izdevumus
  un ienākumu zaudējumus
  , kas izriet no ierobežojumiem mežu un citas mežainas zemes izmantošanā saistībā ar direktīvu 79/409/EEK un 92/43/EEK īstenošanu attiecīgajā teritorijā.

2.   
  Maksājumi sedz papildu izmaksas, kas izriet no dotajām saistībām. Tos
  aprēķina, pamatojoties uz
  reālajām izmaksām
  .

2.   
  Maksājumus
  aprēķina, pamatojoties uz
  parastajām novērtēšanas metodēm
  .

| b) | kas uzlabo attiecīgās teritorijas sabiedrisko ērtību vērtību. |
| --- | --- |

b)

kas uzlabo attiecīgās teritorijas sabiedrisko ērtību vērtību.

| b) | kas uzlabo
  vai saglabā
  attiecīgās teritorijas sabiedrisko lietderību. |
| --- | --- |

b)

kas uzlabo
  vai saglabā
  attiecīgās teritorijas sabiedrisko lietderību.

1.   Dalībvalstis nozīmē teritorijas, kas tiesības saņemt maksājumus, ko paredz 34. panta a) punkta i), ii) un iii) apakšpunkti, kā arī tā paša panta b) punkta i), iii), iv) un vi) apakšpunkti, ņemot vērā šā panta 2., 3., 4. un 5. punkta nosacījumus.

1.   Dalībvalstis
  atbilstīgi savai iestāžu struktūrai
  nozīmē teritorijas, kas ir tiesīgas saņemt maksājumus, ko paredz 34. panta a) punkta i), ii) un iii) apakšpunkti, kā arī tā paša panta b) punkta i), iii), iv) un vi) apakšpunkti, ņemot vērā šā panta 2., 3., 4. un 5. punkta nosacījumus.
  Attiecībā uz pirmās apmežošanas platībām šādas teritorijas nenosaka gadījumos, kad īpašos tiesību aktos ir paredzēta apstiprināšanas procedūra.

| a) | augstuma dēļ ļoti sarežģīti klimata apstākļi, kuru ietekme ievērojami samazina augšanas sezonu; |
| --- | --- |

a)

augstuma dēļ ļoti sarežģīti klimata apstākļi, kuru ietekme ievērojami samazina augšanas sezonu;

| a) | augstuma
  vai atrašanās ziemeļos
  dēļ ļoti sarežģīti klimata apstākļi, kuru ietekme ievērojami samazina augšanas sezonu; |
| --- | --- |

a)

augstuma
  vai atrašanās ziemeļos
  dēļ ļoti sarežģīti klimata apstākļi, kuru ietekme ievērojami samazina augšanas sezonu;

| ba) | tādu iedzīvotāju mazs skaits vai blīvums, kuri lielā mērā ir atkarīgi no lauksaimnieciskās darbības un kuru skaita pastiprināta samazināšanās apdraudētu attiecīgo reģionu apdzīvotību, kā arī to dzīvotspēju no sociālā, ekonomikas un vides aspekta; |
| --- | --- |

ba)

| bb) | šo teritoriju iekļaušana to kalnu zonu, kā arī nelabvēlīgo zonu sarakstā, kurām pakāpeniski pārtrauks sniegt palīdzību; |
| --- | --- |

bb)

Teritorijas uz ziemeļiem no
  62.
   paralēles un noteiktas blakus teritorijas uzskata par kalnu teritorijām.

Teritorijas uz ziemeļiem no
  sešdesmitās
  paralēles un noteiktas blakus teritorijas uzskata par kalnu teritorijām.

| ba) | tādas, kurās ir mazs to iedzīvotāju skaits vai blīvums, kuri lielā mērā ir atkarīgi no lauksaimnieciskās darbības un kuru skaita pastiprināta samazināšanās apdraudētu attiecīgo reģionu apdzīvotību, kā arī to dzīvotspēju no sociālā, ekonomikas un vides aspekta; |
| --- | --- |

ba)

| bb) | iekļautas to kalnu zonu un nelabvēlīgo zonu sarakstā, kurām pakāpeniski pārtrauks sniegt palīdzību. |
| --- | --- |

bb)

Kas attiecas uz teritorijām, kuras ietekmē pirmās daļas b) apakšpunktā minētie specifiskie traucējumi, to kopējais apjoms nedrīkst pārsniegt 10 % no attiecīgās dalībvalsts teritorijas.

svītrots

Dalībvalstis
  nosaka šo teritoriju robežas to programmās
  saskaņā ar speciāliem noteikumiem, ko definē saskaņā ar 95. panta 2. punktā minēto procedūru.

Dalībvalstis
  saistībā ar atbilstīgajām programmām apstiprina šo teritoriju noteiktās robežas vai groza tās
  saskaņā ar speciāliem noteikumiem, ko definē saskaņā ar 95. panta 2. punktā minēto procedūru.

5.   Teritorijas, kas piemērotas apmežošanai
  tādu vides iemeslu dēļ, kā aizsardzība pret eroziju vai mežu resursu paplašināšana, veicinot klimata izmaiņu samazināšanu
  , ir tiesīgas saņemt maksājumus, kurus paredz 34. panta b) punkta i) un iii) apakšpunkts.

5.   Teritorijas, kas piemērotas apmežošanai
  saistībā ar vidi vai aizsardzību pret eroziju
  , ir tiesīgas saņemt maksājumus, kurus paredz 34. panta b) punkta i) un iii) apakšpunkts.
  Minēto atbalstu to meža resursu palielināšanai, kuri dod ieguldījumu klimata izmaiņu ietekmes mazināšanā, saņemt nevar.

| i) | nelauksaimnieciskās darbības dažādošanu, |
| --- | --- |

i)

nelauksaimnieciskās darbības dažādošanu,

| i) | nelauksaimnieciskās darbības
  , tostarp tās, kas notiek zemnieku saimniecībās,
  dažādošanu, |
| --- | --- |

i)

nelauksaimnieciskās darbības
  , tostarp tās, kas notiek zemnieku saimniecībās,
  dažādošanu,

| ia) | lauksaimniecībā nodarbināto personu ienākumu diversifikāciju, atbalstot pārstrādi uz vietas, tiešos tirgvedības pasākumus, kā arī ģeogrāfiskās izcelsmes vietas norāžu un kvalitātes īpaša raksturojuma noteikšanu, |
| --- | --- |

ia)

| ii) | atbalstu mikro uzņēmumu radīšanai un attīstībai ar nolūku veicināt uzņēmējdarbību un attīstīt ekonomisko struktūru, |
| --- | --- |

ii)

atbalstu mikro uzņēmumu radīšanai un attīstībai ar nolūku veicināt uzņēmējdarbību un attīstīt ekonomisko struktūru,

| ii) | atbalstu ļoti mazo

  un mazo
  uzņēmumu
  , tai skaitā ģimenes uzņēmumu,
  radīšanai
  , to darbības atsākšanai, pārņemšanai
  un attīstībai ar nolūku veicināt uzņēmējdarbību un attīstīt ekonomikas struktūru, |
| --- | --- |

ii)

atbalstu ļoti mazo

  un mazo
  uzņēmumu
  , tai skaitā ģimenes uzņēmumu,
  radīšanai
  , to darbības atsākšanai, pārņemšanai
  un attīstībai ar nolūku veicināt uzņēmējdarbību un attīstīt ekonomikas struktūru,

| iii) | tūrisma aktivitāšu veicināšanu, |
| --- | --- |

iii)

tūrisma aktivitāšu veicināšanu,

| iii) | ilgtspējīgu
  tūrisma aktivitāšu veicināšanu, |
| --- | --- |

iii)

ilgtspējīgu
  tūrisma aktivitāšu veicināšanu,

| iv) | dabas mantojuma aizsardzību, uzlabošanu un apsaimniekošanu
  , tādējādi veicot ieguldījumu ilgtspējīgā tautsaimniecības attīstībā
  ; |
| --- | --- |

iv)

dabas mantojuma aizsardzību, uzlabošanu un apsaimniekošanu
  , tādējādi veicot ieguldījumu ilgtspējīgā tautsaimniecības attīstībā
  ;

| iv) | lauku vides (dabas, vēstures un kultūras)
  mantojuma aizsardzību, tā vērtības celšanu un apsaimniekošanu; |
| --- | --- |

iv)

lauku vides (dabas, vēstures un kultūras)
  mantojuma aizsardzību, tā vērtības celšanu un apsaimniekošanu;

| iva) | sieviešu darbības atbalstīšanu un veicināšanu lauku vidē; |
| --- | --- |

iva)

| ii) | ciematu atjaunošanu un attīstību; lauku mantojuma saglabāšanu un uzlabošanu. |
| --- | --- |

ii)

ciematu atjaunošanu un attīstību; lauku mantojuma saglabāšanu un uzlabošanu.

| ii) | ciematu atjaunošanu un attīstību; lauku mantojuma saglabāšanu un uzlabošanu
  , kā arī dabisko teritoriju apsaimniekošanu un dabas aizsardzību
  . |
| --- | --- |

ii)

ciematu atjaunošanu un attīstību; lauku mantojuma saglabāšanu un uzlabošanu
  , kā arī dabisko teritoriju apsaimniekošanu un dabas aizsardzību
  .

| c) | profesionālās apmācības pasākumus tautsaimniecības dalībniekiem, kas darbojas jomās, kuras aptver 3 prioritātes ass; |
| --- | --- |

c)

svītrots

Labuma guvējs, kas minēts 49. panta a) punkta i) apakšpunktā, drīkst būt vai nu lauksaimnieks, viņa vai viņas dzīvesbiedrs, vai viens no viņu bērniem.

Labuma guvējs, kas minēts 49. panta a) punkta i) apakšpunktā, drīkst būt vai nu lauksaimnieks, viņa vai viņas dzīvesbiedrs, vai viens no viņu bērniem
  , kā arī jebkura cita persona, kuras ienākumi ir tieši atkarīgi no lauksaimniecības, t.i., kura visa gada garumā ir nodarbināta lauksaimniecībā vai kādā no nozarēm, kas ir saistītas ar lauksaimniecisko darbību kādā no tās posmiem
  .

50.a pants

Atbalsts tirgvedības pasākumiem

Persona, kas saņem 49. panta a) apakšpunkta ia) daļā minēto atbalstu, var būt zemnieks(-ce), viņa(s) dzīvesbiedre(-s) vai kāds no viņa(s) bērniem.

Atbalsts uzņēmumu radīšanai un attīstībai

Atbalsts uzņēmumu radīšanai
  , to darbības atsākšanai
  un attīstībai

| ca) | maza mēroga lauku tūrisma infrastruktūras izveidi un modernizāciju. |
| --- | --- |

ca)

Atbalsts, kas minēts 49. panta a) punkta iv) apakšpunktā, aptver vides apziņas akcijas

  ,
  tūrisma uzlabojumus

  un aizsardzības un apsaimniekošanas plānu izstrādi attiecībā uz NATURA 2000 objektiem un citām vietām ar augstvērtīgu dabu
  .

Atbalsts, kas minēts 49. panta a) punkta iv) apakšpunktā, aptver izpratnes veicināšanu attiecībā uz vidi

  un
  tūrisma vērtības paaugstināšanu.

Atbalsts saskaņā ar 49. panta c) punktu nedrīkst ietvert mācību vai apmācību kursus, kas veido daļu no standarta izglītības programmām vai sistēmām vidusskolas vai augstākā līmenī.

svītrots

| a) | uz teritoriju balstītas programmas, kuru mērķis ir
  skaidri noteiktas subreģionālas lauku
  teritorijas; |
| --- | --- |

a)

uz teritoriju balstītas programmas, kuru mērķis ir
  skaidri noteiktas subreģionālas lauku
  teritorijas;

| a) | uz teritoriju balstītas programmas, kuru mērķis ir
  reģionālas lauksaimniecības
  teritorijas
  , it īpaši teritorijas, kurās ir nelabvēlīgi apstākļi, vai kalnu teritorijas, kā arī reģioni, kuriem pakāpeniski pārtrauks sniegt palīdzību
  ; |
| --- | --- |

a)

uz teritoriju balstītas programmas, kuru mērķis ir
  reģionālas lauksaimniecības
  teritorijas
  , it īpaši teritorijas, kurās ir nelabvēlīgi apstākļi, vai kalnu teritorijas, kā arī reģioni, kuriem pakāpeniski pārtrauks sniegt palīdzību
  ;

2.   Pēc dalībvalstu iniciatīvas Fonds drīkst finansēt katras lauku attīstības programmas palīdzības sagatavošanas, pārvaldes, uzraudzības, novērtēšanas, informācijas un kontroles pasākumus.

2.   Pēc dalībvalstu iniciatīvas Fonds saistībā ar katru lauku attīstības programmu

  un valsts stratēģijas plānu
  drīkst finansēt šo programmu sagatavošanas, pārvaldes, uzraudzības, novērtēšanas, informācijas un īstenošanas kontroles pasākumus.

Šiem pasākumiem drīkst veltīt līdz pat
  4 %
  no kopējā katrai programmai paredzētā apjoma.

Šiem pasākumiem drīkst izlietot līdz pat
  2 %
  no kopējā katrai programmai paredzētā finansējuma apjoma.

Augstāk minētās punkta daļas robežās katrai programmai rezervē līdzekļus 69. pantā minētā valsts lauku tīkla izveidei un darbībai.

Otrajā daļā minētā maksimālā apjoma robežās katrā no programmām rezervē līdzekļus 69. pantā minētā valsts lauku tīkla izveidei un darbībai
  , kā arī tehniskajai palīdzībai valsts stratēģijas plānam.

Eiropas Lauku attīstības tīklu to valstu tīklu, organizāciju un administrāciju savienošanai, kas darbojas lauku attīstības jomā Kopienas līmenī, izveido saskaņā ar 67. panta 1. punktu.

Eiropas Lauku attīstības tīklu, kas paredzēts valstu tīklu,
  kā arī to ekonomikas un sociālās pārstāvības
  organizāciju un administrāciju savienošanai, kas darbojas lauku attīstības jomā Kopienas līmenī,
  nekavējoties
  izveido saskaņā ar 67. panta 1. punktu.

1.   Visas dalībvalstis nodibina valsts lauku tīklus, kas apvieno visas organizācijas un administrācijas, kas iesaistītas lauku attīstībā.

1.   Visas dalībvalstis
  nekavējoties
  nodibina valsts lauku tīklus, kas apvieno visas
  ekonomikas un sociālo pārstāvības
  organizācijas un administrācijas, kas iesaistītas lauku attīstībā.

1.   Saistībām no Fonda pieejamie resursi periodā no 2007. līdz 2013. gadam ir
  88,75
  miljardi EUR, 2004. gada cenās. Sadalījums pa gadiem ir parādīts II pielikumā. No šiem resursiem vismaz 31,3 miljardus EUR, 2004. gada cenās, koncentrē reģionos, kas ir tiesīgi saņemt Konverģences mērķa atbalstu.

1.   Fonda saistībām pieejamie resursi periodā no 2007. līdz 2013. gadam ir EUR 
  95,75
   miljardi 2004. gada cenās.
  Šī summa ir atkarīga no tās atbilstības finanšu plānam, kas stājas spēkā 2007. gadā, un vajadzības gadījumā to grozīs.
  Sadalījums pa gadiem ir parādīts II pielikumā. No šiem resursiem vismaz EUR 31,3 miljardus 2004. gada cenās piešķir reģioniem, kas ir tiesīgi saņemt Konverģences mērķa atbalstu.

2,3 % no 1. punktā minētajiem resursiem, 2,66 miljardu EUR apjomā, 2004. gada cenās, atvēl 92. pantā paredzētajai rezervei.

svītrots

4.a
     
  Summas, kas vajadzīgas saistībā ar

  NATURA 2000

  atlīdizināšanai par dabas aizsardzības pasākumiem, iekļauj lauku attīstības budžetā.

5.   Komisija veic sākotnēju 1. punktā norādīto summu gada indikatīvu sadalījumu katrai dalībvalstij pēc tam, kad atvilktas summas, kas minētas
  2. un 3. punktā
  , balstoties uz objektīviem kritērijiem un ņemot vērā:

5.   Komisija veic sākotnēju 1. punktā norādīto summu gada indikatīvu sadalījumu katrai dalībvalstij pēc tam, kad atvilktas summas, kas minētas
  3. punktā
  , balstoties uz objektīviem kritērijiem un ņemot vērā:

Komisija 2011. gadā pārskata gada piešķīrumus 2012. un 2013. gadam, lai sadalītu summu, kas minēta 2. punktā.

svītrots

6.   Papildus 5. punktā minētajām summām dalībvalstis plānošanas nolūkā ņem vērā summas, kas izriet no modulācijām, kā paredzēts regulas (EK) Nr. .../... [KLP finansējums] 12. panta 2. punktā.

6.   Papildus 5. punktā minētajām summām dalībvalstis plānošanas nolūkā ņem vērā summas, kas izriet no modulācijām, kā paredzēts regulas (EK) Nr. .../... [KLP finansējums] 12. panta 2. punktā.
  Šīs summas izlieto projektiem, kas izriet no I un II prioritātes ass, no kurām jāizslēdz ar

  NATURA 2000

  saistītie maksājumi.

1.   Lēmums, ar ko pieņem lauku attīstības programmu, nosaka Fonda maksimālo ieguldījumu katrai prioritātes pozīcijai. Lēmums nepieciešamības gadījumā skaidri identificē piešķīrumus, kas atvēlēti reģioniem saskaņā ar Konverģences mērķi.

1.   Lēmums, ar ko pieņem lauku attīstības programmu, nosaka Fonda maksimālo ieguldījumu katrai prioritātes pozīcijai. Lēmums nepieciešamības gadījumā skaidri identificē piešķīrumus, kas atvēlēti reģioniem
  , it īpaši tiem reģioniem, kurus skar statistiskā un dabas ietekme,
  saskaņā ar Konverģences mērķi.

4.   Neskatoties uz 3. punktā noteiktajiem griestiem, Fonda ieguldījums

  drīkst tikt palielināts par pieciem procentpunktiem
  programmām visattālākajos reģionos un Egejas jūras mazākajās salās.

4.   Neskatoties uz 3. punktā noteiktajiem griestiem, Fonda ieguldījuma līmeni

  palielina līdz 85 % no valsts izdevumiem atbilstīgajām subsīdijām, kas paredzētas
  programmām visattālākajos reģionos un Egejas jūras mazākajās salās.

Pasākums var kvalificēties Fonda ieguldījumam vienā laikā tikai saskaņā ar vienu lauku attīstības programmu.
  Tas drīkst tikt finansēts tikai saskaņā ar vienu lauku attīstības programmas prioritātes asi.

Pasākums var kvalificēties Fonda ieguldījumam vienā laikā tikai saskaņā ar vienu lauku attīstības programmu.

| c) | zemes pirkums, kura izmaksas ir lielākas nekā 10 % no visiem
  attiecīgās
  operācijas pamatotajiem izdevumiem. |
| --- | --- |

c)

zemes pirkums, kura izmaksas ir lielākas nekā 10 % no visiem
  attiecīgās
  operācijas pamatotajiem izdevumiem.

| c) | zemes pirkums, kura izmaksas ir lielākas nekā 10 % no visiem attiecīgās operācijas pamatotajiem izdevumiem
  , ja vien Komisijas apstiprinātajā programmā nav noteikts lielāks īpatsvars
  . |
| --- | --- |

c)

zemes pirkums, kura izmaksas ir lielākas nekā 10 % no visiem attiecīgās operācijas pamatotajiem izdevumiem
  , ja vien Komisijas apstiprinātajā programmā nav noteikts lielāks īpatsvars
  .

Katrai lauku attīstības programmai dalībvalsts nozīmē:

| a) | pārvaldes iestādi, kas var būt valsts vai privāta valsts mēroga, reģionāla vai vietēja organizācija, ko nozīmējusi dalībvalsts, vai pati dalībvalsts, kad tā veic programmas pārvaldes uzdevumu; |
| --- | --- |

a)

pārvaldes iestādi, kas var būt valsts vai privāta valsts mēroga, reģionāla vai vietēja organizācija, ko nozīmējusi dalībvalsts, vai pati dalībvalsts, kad tā veic programmas pārvaldes uzdevumu;

Katrai lauku attīstības programmai dalībvalsts
  atbilstīgi savai iestāžu struktūrai
  nozīmē:

| a) | pārvaldes iestādi, kas var būt valsts vai privāta valsts mēroga, reģionāla vai vietēja organizācija, ko
  atbilstīgi savai iestāžu struktūrai
  nozīmējusi dalībvalsts, vai pati dalībvalsts, kad tā veic programmas pārvaldes uzdevumu; |
| --- | --- |

a)

pārvaldes iestādi, kas var būt valsts vai privāta valsts mēroga, reģionāla vai vietēja organizācija, ko
  atbilstīgi savai iestāžu struktūrai
  nozīmējusi dalībvalsts, vai pati dalībvalsts, kad tā veic programmas pārvaldes uzdevumu;

| a) | nodrošinot, ka finansējamās operācijas tiek izraudzītas saskaņā ar lauku attīstības programmai atbilstošajiem kritērijiem un visā īstenošanas perioda laikā atbilst piemērojamajiem Kopienas un valsts noteikumiem un Kopienas politikai; |
| --- | --- |

a)

nodrošinot, ka finansējamās operācijas tiek izraudzītas saskaņā ar lauku attīstības programmai atbilstošajiem kritērijiem un visā īstenošanas perioda laikā atbilst piemērojamajiem Kopienas un valsts noteikumiem un Kopienas politikai;

| a) | nodrošinot, ka finansējamās operācijas tiek izraudzītas saskaņā ar lauku attīstības programmai atbilstošajiem kritērijiem un visā īstenošanas perioda laikā atbilst piemērojamajiem Kopienas un valsts noteikumiem un Kopienas politikai
  . Šie Kopienas un dalībvalsts noteikumi ir jāpiemēro nekavējoties, tie nedrīkst būt pārmērīgi stingri, un tiem jāpieļauj zināma elastības pakāpe, kas nav pretrunā ar Kopienas atbisltīgās politikas vispārējām pamatnostādnēm; |
| --- | --- |

a)

nodrošinot, ka finansējamās operācijas tiek izraudzītas saskaņā ar lauku attīstības programmai atbilstošajiem kritērijiem un visā īstenošanas perioda laikā atbilst piemērojamajiem Kopienas un valsts noteikumiem un Kopienas politikai
  . Šie Kopienas un dalībvalsts noteikumi ir jāpiemēro nekavējoties, tie nedrīkst būt pārmērīgi stingri, un tiem jāpieļauj zināma elastības pakāpe, kas nav pretrunā ar Kopienas atbisltīgās politikas vispārējām pamatnostādnēm;

1.
     
  Apjomu, kas piešķirts 70. panta 2. punktā minētajai rezervei, izmanto, lai atbalstītu LEADER pieejas īstenošanu programmās.

2.
     
  LEADER pieejas īstenošanu novērtē, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, tostarp:

| a) | LEADER pieejai piešķirto prioritāti, |
| --- | --- |

a)

LEADER pieejai piešķirto prioritāti,

| b) | LEADER pieejas teritoriālo segumu, |
| --- | --- |

b)

LEADER pieejas teritoriālo segumu,

| c) | LEADER prioritātes ass īstenošanā sasniegto stadiju, |
| --- | --- |

c)

LEADER prioritātes ass īstenošanā sasniegto stadiju,

| d) | privātā kapitāla piesaistes līmeni, |
| --- | --- |

d)

privātā kapitāla piesaistes līmeni,

| e) | termiņa vidus novērtējumu rezultātus. |
| --- | --- |

e)

termiņa vidus novērtējumu rezultātus.

svītrots

1.   Lauku attīstības komiteja (turpmāk šeit “Komiteja”) sniedz palīdzību Komisijai.

1.   Komisijai palīdz Lauku attīstības komiteja

  un pastāvīga komiteja ar mežu saistītos jautājumos

  (turpmāk “Komiteja”).

2.
     
  Padomes direktīvas un lēmumi, ar kuriem nosaka un groza mazāk labvēlīgo teritoriju sarakstus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 950/97 21. panta 2. punktā, tiek atcelti.

svītrots

Maksimālais
  dabas traucējuma
  maksājums

250 Par hektāru UAA

Maksimālais maksājums teritorijām ar citiem traucējumiem

150 Par hektāru UAA

Maksimālais maksājums
  kalnu teritorijām un teritorijām, kurās ir citi nelabvēlīgi apstākļi

250 Par hektāru UAA

---

(1)  Vēl nav publicēts OV.

(2)  OV L 208, 24.7.1992., 1. lpp.

P6_TA(2005)0216

Tiesībaizsardzības iestāžu informācijas un izlūkdatu apmaiņas vienkāršošana *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Zviedrijas Karalistes iniciatīvu Padomes pamatlēmumam par Eiropas Savienības dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu informācijas un izlūkdatu apmaiņas vienkāršošanu, jo īpaši attiecībā uz smagiem pārkāpumiem, tostarp terora aktiem (10215/2004 — C6–0153/2004 — 2004/0812(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Zviedrijas Karalistes iniciatīvu (10215/04) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zviedrijas Karalistes iniciatīvu (10215/04) (1),

| — | ņemot vērā ES līguma 34. panta 2. punkta b) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES līguma 34. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā ES līguma 39. panta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C6-0153/2004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES līguma 39. panta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C6-0153/2004),

| — | ņemot vērā Reglamenta 93. un 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 93. un 51. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0162/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0162/2005),

| 1. | apstiprina grozīto Zviedrijas Karalistes iniciatīvu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Zviedrijas Karalistes iniciatīvu;

| 2. | aicina Padomi atbilstīgi grozīt tekstu; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi atbilstīgi grozīt tekstu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar Parlamentu apspriesties, ja tā nolēmusi būtiski grozīt Zviedrijas Karalistes iniciatīvu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar Parlamentu apspriesties, ja tā nolēmusi būtiski grozīt Zviedrijas Karalistes iniciatīvu;

| 5. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī Zviedrijas Karalistes valdībai. |
| --- | --- |

5.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī Zviedrijas Karalistes valdībai.

| 1. | viens no Eiropas Savienības galvenajiem uzdevumiem ir nodrošināt tās pilsoņiem augstu drošības līmeni brīvības, drošības un tiesiskuma telpā; |
| --- | --- |

1.

viens no Eiropas Savienības galvenajiem uzdevumiem ir nodrošināt tās pilsoņiem augstu drošības līmeni brīvības, drošības un tiesiskuma telpā;

| 1. | viens no Eiropas Savienības galvenajiem uzdevumiem ir nodrošināt tās pilsoņiem augstu drošības līmeni brīvības, drošības un tiesiskuma telpā
  , vienlaikus ievērojot viņu integritāti
  ; |
| --- | --- |

1.

viens no Eiropas Savienības galvenajiem uzdevumiem ir nodrošināt tās pilsoņiem augstu drošības līmeni brīvības, drošības un tiesiskuma telpā
  , vienlaikus ievērojot viņu integritāti
  ;

| 6) | pašreiz efektīvu un ātru informācijas un izlūkdatu apmaiņu starp tiesībsargājošām iestādēm būtiski traucē oficiālās procedūras, administratīvās struktūras un juridiski šķēršļi, kas noteikti dalībvalstu tiesību aktos. Šāds stāvoklis nav pieņemams Eiropas Savienības pilsoņiem, kas pieprasa lielāku drošību un efektīvāku tiesību aizsardzību, tajā pašā laikā aizsargājot cilvēktiesības; |
| --- | --- |

6)

pašreiz efektīvu un ātru informācijas un izlūkdatu apmaiņu starp tiesībsargājošām iestādēm būtiski traucē oficiālās procedūras, administratīvās struktūras un juridiski šķēršļi, kas noteikti dalībvalstu tiesību aktos. Šāds stāvoklis nav pieņemams Eiropas Savienības pilsoņiem, kas pieprasa lielāku drošību un efektīvāku tiesību aizsardzību, tajā pašā laikā aizsargājot cilvēktiesības;

| 6) | pašreiz efektīvu un ātru informācijas un izlūkdatu apmaiņu starp tiesībsargājošām iestādēm būtiski traucē oficiālās procedūras, administratīvās struktūras un juridiski šķēršļi, kas noteikti dalībvalstu tiesību aktos. Šāds stāvoklis
  jāizvērtē, salīdzinot ar nepieciešamību panākt lielāku
  drošību un efektīvāku tiesību aizsardzību, tajā pašā laikā aizsargājot cilvēktiesības,
  it īpaši Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 8. pantu, kā arī Pamattiesību hartas 7. un 8. pantu
  ; |
| --- | --- |

6)

pašreiz efektīvu un ātru informācijas un izlūkdatu apmaiņu starp tiesībsargājošām iestādēm būtiski traucē oficiālās procedūras, administratīvās struktūras un juridiski šķēršļi, kas noteikti dalībvalstu tiesību aktos. Šāds stāvoklis
  jāizvērtē, salīdzinot ar nepieciešamību panākt lielāku
  drošību un efektīvāku tiesību aizsardzību, tajā pašā laikā aizsargājot cilvēktiesības,
  it īpaši Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 8. pantu, kā arī Pamattiesību hartas 7. un 8. pantu
  ;

| 8a) | starp dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm un Eiropolu, kā arī

  Eurojust

  ir jāpanāk vislielākā savstarpējā uzticēšanās, kuras trūkums līdz šim ir kavējis efektīvu informācijas un izlūkdatu apmaiņu. Šajos pasākumos jāiekļauj:








  — | datu aizsardzības kopēju standartu noteikšana “trešajam pīlāram” neatkarīgas kopīgas uzraudzības iestādes vadībā; |
| --- | --- | --- |

8a)

starp dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm un Eiropolu, kā arī

  Eurojust

  ir jāpanāk vislielākā savstarpējā uzticēšanās, kuras trūkums līdz šim ir kavējis efektīvu informācijas un izlūkdatu apmaiņu. Šajos pasākumos jāiekļauj:

—

datu aizsardzības kopēju standartu noteikšana “trešajam pīlāram” neatkarīgas kopīgas uzraudzības iestādes vadībā;

| — | policijas apgāde ar labas prakses rokasgrāmatu, kurā vienkāršā un praktiskā veidā izklāstīta policistu atbildība un pienākumi datu aizsardzībā; |
| --- | --- |

—

policijas apgāde ar labas prakses rokasgrāmatu, kurā vienkāršā un praktiskā veidā izklāstīta policistu atbildība un pienākumi datu aizsardzībā;

| — | krimināllikumu un kriminālprocesa likumu obligāto standartu noteikšana; |
| --- | --- |

—

krimināllikumu un kriminālprocesa likumu obligāto standartu noteikšana;

| — | “trešajā pīlārā” augstākās tiesu instances statusa piešķiršana Eiropas Kopienu Tiesai; |
| --- | --- |

—

“trešajā pīlārā” augstākās tiesu instances statusa piešķiršana Eiropas Kopienu Tiesai;

| — | pilnīgas parlamentāras pārbaudes nodrošināšana; |
| --- | --- |

—

pilnīgas parlamentāras pārbaudes nodrošināšana;

| 9a) | ar šo pamatlēmumu pēc analoģijas piemēro to pašu datu aizsardzības līmeni, kāds Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti

   (2)

  paredzēts “pirmajam pīlāram”, un “trešā pīlāra” līmenī izveido kopīgu personas datu aizsardzības uzraudzības iestādi, kurai jādarbojas neatkarīgi un kurai, ņemot vērā šo īpatnību, jāsniedz ieteikumi ES iestādēm un it īpaši jāveicina to noteikumu vienveidīga piemērošana, kurus valstis pieņēmušas, īstenojot šo pamatlēmumu; |
| --- | --- |

9a)

ar šo pamatlēmumu pēc analoģijas piemēro to pašu datu aizsardzības līmeni, kāds Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti

   (2)

  paredzēts “pirmajam pīlāram”, un “trešā pīlāra” līmenī izveido kopīgu personas datu aizsardzības uzraudzības iestādi, kurai jādarbojas neatkarīgi un kurai, ņemot vērā šo īpatnību, jāsniedz ieteikumi ES iestādēm un it īpaši jāveicina to noteikumu vienveidīga piemērošana, kurus valstis pieņēmušas, īstenojot šo pamatlēmumu;

| 12) | personas datus, ko apstrādā saistībā ar šā pamatlēmuma īstenošanu, aizsargās saskaņā ar
  1981. gada 28. janvāra Eiropas Padomes Konvencijas par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi principiem; |
| --- | --- |

12)

personas datus, ko apstrādā saistībā ar šā pamatlēmuma īstenošanu, aizsargās saskaņā ar
  1981. gada 28. janvāra Eiropas Padomes Konvencijas par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi principiem;

| 12) | personas datus, ko apstrādā saistībā ar šā pamatlēmuma īstenošanu, aizsargās saskaņā ar
  Eiropas Savienības vispārējiem personas datu aizsardzības standartiem tādas kopīgas uzraudzības iestādes pārraudzībā, kura atbildīga par personas datu aizsardzību policijas un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās; |
| --- | --- |

12)

personas datus, ko apstrādā saistībā ar šā pamatlēmuma īstenošanu, aizsargās saskaņā ar
  Eiropas Savienības vispārējiem personas datu aizsardzības standartiem tādas kopīgas uzraudzības iestādes pārraudzībā, kura atbildīga par personas datu aizsardzību policijas un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās;

Šā pamatlēmuma mērķis ir paredzēt noteikumus, lai dalībvalstu tiesībsargājošās iestādes efektīvi un ātri var apmainīties ar pašreizējo informāciju un izlūkdatiem, izmeklējot noziegumus vai veicot izlūkdatu ievākšanas darbības, un jo īpaši attiecībā uz smagiem pārkāpumiem, tostarp terora aktiem. Tas
  neskar
  labvēlīgākus notikumus valstu tiesību aktos, divpusēju vai daudzpusēju nolīgumos vai režīmos starp dalībvalstīm vai starp dalībvalstīm un trešām valstīm, un neierobežo Eiropas Savienības instrumentus par savstarpēju juridisko palīdzību vai nolēmumu savstarpēju atzīšanu krimināllietās.

1.   Šā pamatlēmuma mērķis ir paredzēt noteikumus, lai dalībvalstu tiesībsargājošās iestādes efektīvi un ātri var apmainīties ar pašreizējo informāciju un izlūkdatiem, izmeklējot noziegumus vai veicot izlūkdatu ievākšanas darbības, un jo īpaši attiecībā uz smagiem pārkāpumiem, tostarp terora aktiem. Tas neskar
  ne
  labvēlīgākus noteikumus valstu tiesību aktos, divpusēju vai daudzpusēju nolīgumos vai režīmos starp dalībvalstīm vai starp dalībvalstīm un trešām valstīm, ne Eiropas Savienības instrumentus par savstarpēju juridisko palīdzību vai nolēmumu savstarpēju atzīšanu krimināllietās
  , ne arī noteikumus un instrumentus, kuri attiecas uz informācijas un izlūkdatu sniegšanu Eiropolam un

  Eirojust.

Saskaņā ar šo pamatlēmumu var apmainīties ar informāciju un izlūkdatiem attiecībā uz nodarījumiem, kas saskaņā ar pieprasījuma iesniedzējas dalībvalsts tiesību aktiem ir sodāmi ar brīvības atņemšanu, vai aizturēšanas orderi uz maksimālo laiku, kas ir vismaz 12 mēneši. Dalībvalstis var abpusēji vienoties šā pamatlēmuma piemērojamās procedūras piemērot plašākā jomā.

Saskaņā ar šo pamatlēmumu var apmainīties ar informāciju un izlūkdatiem attiecībā uz nodarījumiem, kas saskaņā ar pieprasījuma iesniedzējas dalībvalsts tiesību aktiem ir sodāmi ar brīvības atņemšanu, vai aizturēšanas orderi uz maksimālo laiku, kas ir vismaz 12 mēneši,
  kā arī uz nodarījumiem, kas minēti 1. un 3. pantā Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmumā 2002/475/JAI par cīņu pret terorismu

   (3). Dalībvalstis var abpusēji vienoties šā pamatlēmuma piemērojamās procedūras piemērot plašākā jomā.

2.   Dalībvalstis nodrošina to, ka, sniedzot informāciju un izlūkdatus citu dalībvalstu kompetentām tiesībsargājošām iestādēm,
  nepiemēro stingrākus nosacījumus nekā
  tos, ko piemēro valsts līmenī, sniedzot un pieprasot informāciju un izlūkdatus.

2.   Dalībvalstis nodrošina to, ka, sniedzot informāciju un izlūkdatus citu dalībvalstu kompetentām tiesībsargājošām iestādēm, nosacījumi
  atbilst
  tiem, ko piemēro valsts līmenī, sniedzot un pieprasot informāciju un izlūkdatus.

3a)
     
  Ja notiek apmaiņa ar informāciju par nodarījumu vai noziedzīgu darbību, kas attiecas uz Eiropola vai

  Eurojust

  kompetenci, dalībvalstis nodrošina, ka informāciju vai izlūkdatus, kurus, piemērojot 1. punktu, sniedz citu dalībvalstu kompetentajām tiesībsaizsardzības iestādēm, paziņo arī Eiropolam un

  Eurojust.

1.   
  Informāciju un izlūkdatus sniedz nekavējoties un ciktāl vien iespējams pieprasītā termiņā. Ja informāciju un izlūkdatus nevar sniegt pieprasītajā termiņā, kompetentā tiesībsargājošā iestāde, kas saņēmusi pieprasījumu pēc informācijas un izlūkdatiem, paziņo termiņu, kurā to var sniegt. Šādu paziņojumu nosūta nekavējoties.

1.   
  Katra dalībvalsts nodrošina, ka visu attiecīgo informāciju vai izlūkdatus nekavējoties sniedz citu dalībvalstu kompetentām tiesībsaizsardzības iestādēm, kas tos ir pieprasījuši.

1.a
     
  Ja daļu informācijas vai izlūkdatu nevar sniegt nekavējoties, kompetentā tiesībsaizsardzības iestāde, kas saņēmusi informācijas vai izlūkdatu pieprasījumu, nekavējoties norāda termiņu, kurā tā šo pieprasījumu var izpildīt.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka tām ir izstrādātas procedūras, lai tās varētu ilgākais 12 stundu laikā atbildēt uz pieprasījumiem sniegt informāciju un izlūkdatus, ja pieprasījuma iesniedzējas valsts norāda, ka tā veic nozieguma izmeklēšanu vai kriminālizlūkošanas darbību attiecībā uz šādiem nodarījumiem, kā noteikts pieprasījuma iesniedzējas valsts tiesību aktos:

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka tām ir izstrādātas procedūras, lai tās varētu ilgākais 12 stundu laikā atbildēt uz pieprasījumiem sniegt informāciju un izlūkdatus, ja pieprasījuma iesniedzēja valsts norāda, ka tā veic nozieguma izmeklēšanu vai kriminālizlūkošanas darbību attiecībā uz šādiem nodarījumiem, kā noteikts pieprasījuma iesniedzējas valsts tiesību aktos,
  vai, ja informācijas vai izlūkdatu sniegšanai ir nepieciešamas formalitātes vai iepriekšēja sadarbība ar citām iestādēm, — 48 stundu laikā steidzamos gadījumos un desmit darba dienās citos gadījumos
  :

2.a
     
  Šīs iniciatīvas 2. punktā noteiktos termiņus sāk skaitīt no brīža, kad no kompetentās tiesībsaizsardzības iestādes ir saņemts informācijas vai izlūkdatu pieprasījums.

1.   Informāciju un izlūkdatus var pieprasīt, lai atklātu, novērstu vai izmeklētu noziedzību vai noziedzīgu darbību, kas saistīts ar 3. pantā minētajiem noziegumiem, ja ir pamats uzskatīt, ka attiecīga informācija un izlūkdati ir pieejami citā dalībvalstī.

1.   Informāciju un izlūkdatus var pieprasīt, lai atklātu, novērstu vai izmeklētu noziedzību vai noziedzīgu darbību, kas saistīts ar 3. pantā minētajiem noziegumiem, ja ir pamats uzskatīt, ka attiecīga informācija un izlūkdati ir pieejami citā dalībvalstī
  un ka saskaņā ar Eiropas Savienības datu aizsardzības ekspertu atzinumu piekļuve tiem atbilst proprocionalitātes principam
  .

3.a
     
  Valstij, kas sniedz informāciju, ir tiesības atteikties to darīt, minot pamatotus iemeslus, kuri saistīti ar cilvēktiesībām vai valsts tiesību aktiem atbilstīgi Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 8. pantam, kā arī Pamattiesību hartas 7. un 8. pantam, vai arī atsaucoties uz personu fizisko neaizskaramību vai uzņēmējdarbības noslēpumu aizsardzību.

1.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka izveidotos datu aizsardzības noteikumus un standartus, ko piemēro, izmantojot 7. panta 1. punktā minētos sakaru kanālus, piemēro, arī izmantojot šā pamatlēmumā paredzēto informācijas un izlūkdatu apmaiņas procedūru.

1.   Katra dalībvalsts
  saskaņā ar 9.a un 9.b pantā noteiktajiem principiem
  nodrošina, ka izveidotos datu aizsardzības noteikumus un standartus, ko piemēro, izmantojot 7. panta 1. punktā minētos sakaru kanālus, piemēro, arī izmantojot šā pamatlēmumā paredzēto informācijas un izlūkdatu apmaiņas procedūru.

2.
     
  Katra dalībvalsts nodrošina to, ka, izmantojot 7. panta 2. punktā minēto sakaru kanālu, piemēro līdzvēŗtīgus 1. punktā datu aizsardzības standartus attiecībā uz šā pamatlēmumā paredzēto vienkāršoto informācijas un izlūkdatu apmaiņas procedūru.

3.
     
  Informāciju un izlūkdatus, tostarp personas datus, ko sniedz saskaņā ar šo pamatlēmumu, kompetentās tiesībsargājošas iestādes dalībvalstī, kas to saņēmusi, var izmantot šādos nolūkos:

| a) | lietās, kam piemēro šo pamatlēmumu; |
| --- | --- |

a)

lietās, kam piemēro šo pamatlēmumu;

| b) | citos tiesas procesos, kas ir tieši saistīti ar a) apakšpunktā minēto lietu; |
| --- | --- |

b)

citos tiesas procesos, kas ir tieši saistīti ar a) apakšpunktā minēto lietu;

| c) | lai novērstu tūlītējus un nopietnus draudus sabiedrības drošībai; |
| --- | --- |

c)

lai novērstu tūlītējus un nopietnus draudus sabiedrības drošībai;

| d) | jebkuram citam nolūkam, tostarp kriminālvajāšanai vai administratīvām lietām, tikai ja iegūta tās kompetentās tiesībsargājošas iestādes iepriekšēja skaidra piekrišana, kas sniegusi informāciju vai izlūkdatus. |
| --- | --- |

d)

jebkuram citam nolūkam, tostarp kriminālvajāšanai vai administratīvām lietām, tikai ja iegūta tās kompetentās tiesībsargājošas iestādes iepriekšēja skaidra piekrišana, kas sniegusi informāciju vai izlūkdatus.

4.
     
  Sniedzot informāciju un izlūkdatus saskaņā ar šo pamatlēmumu, sniedzēja kompetentā tiesībsargājošā iestāde saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem var paredzēt nosacījumus, ar kādiem saņēmēja kompetentā tiesībsargājošā iestāde izmanto sniegto informāciju un izlūkdatus. Var arī paredzēt nosacījumus par tās nozieguma izmeklēšanas vai kriminālizlūkošanas rezultāta ziņošanu, attiecībā uz ko veikta informācijas un izlūkdatu apmaiņa. Saņēmējai kompetentajai tiesībsargājošajai iestādei šādi nosacījumi ir saistoši.

svītrots

2.a
     
  Informāciju un izlūkdatus, kas sniegti saskaņā ar šo pamatlēmumu, nedrīkst izmantot, lai izmeklētu citus nodarījumus, izņemot tos, kuru izmeklēšanai informācija iegūta. Papildu informāciju nedrīkst izmantot nevienai kriminālvajāšanai.

9.a pants

Datu vākšanas un apstrādes principi

1.
     
  Informācijai un izlūkdatiem, tostarp personas datiem, ar ko apmainās vai ko nodod saskaņā ar šo pamatlēmumu, ir jābūt:

| a) | precīziem, piemērotiem un atbilstīgiem tiem mērķiem, kuriem tie vākti un pēc tam apstrādāti; |
| --- | --- |

a)

precīziem, piemērotiem un atbilstīgiem tiem mērķiem, kuriem tie vākti un pēc tam apstrādāti;

| b) | vāktiem un apstrādātiem, tikai lai veiktu likumīgus uzdevumus. |
| --- | --- |

b)

vāktiem un apstrādātiem, tikai lai veiktu likumīgus uzdevumus.

Datus par privāto dzīvi, kā arī datus par privātpersonām, kuras netiek turētas aizdomās, var vākt tikai īpašos absolūtas nepieciešamības gadījumos un ievērojot stingrus nosacījumus.

2.
     
  Saskaņā ar šo pamatlēmumu nodoto datu integritāti un konfidencialitāti garantē visos to apmaiņas un apstrādes posmos.

Informācijas avotus aizsargā.

9.b pants

Tiesības piekļūt attiecīgās personas datiem

Personai, par kuru savākti dati:

| a) | jābūt informētai par datiem, kas uz viņu attiecas, ja vien nav kāda būtiska šķēršļa; |
| --- | --- |

a)

jābūt informētai par datiem, kas uz viņu attiecas, ja vien nav kāda būtiska šķēršļa;

| b) | nodrošina tiesības bez maksas piekļūt datiem, kas uz viņu attiecas, un izlabot neprecīzos datus, izņemot gadījumus, ja piekļuve var apdraudēt sabiedrisko drošību vai sabiedrisko kārtību, vai trešo personu tiesības un brīvības, vai ja tas var traucēt izmeklēšanas gaitu; |
| --- | --- |

b)

nodrošina tiesības bez maksas piekļūt datiem, kas uz viņu attiecas, un izlabot neprecīzos datus, izņemot gadījumus, ja piekļuve var apdraudēt sabiedrisko drošību vai sabiedrisko kārtību, vai trešo personu tiesības un brīvības, vai ja tas var traucēt izmeklēšanas gaitu;

| c) | gadījumā, ja dati saskaņā ar šo lēmumu ir izmantoti ļaunprātīgi, nodrošina tiesības bez maksas iebilst, lai atjaunotu likumību, un atbilstīgos gadījumos — saņemt atlīdzību, ja nav ievēroti šajā pantā noteiktie principi. |
| --- | --- |

c)

gadījumā, ja dati saskaņā ar šo lēmumu ir izmantoti ļaunprātīgi, nodrošina tiesības bez maksas iebilst, lai atjaunotu likumību, un atbilstīgos gadījumos — saņemt atlīdzību, ja nav ievēroti šajā pantā noteiktie principi.

9.c pants

Kopīga personas datu aizsardzības uzraudzības iestāde

1.
     
  Ir izveidota kopīga personas datu aizsardzības uzraudzības iestāde, še turpmāk — “iestāde”.

Šī iestāde ir konsultatīva un neatkarīga.

2.
     
  Iestādi veido katras dalībvalsts izraudzītās uzraudzības iestādes vai iestāžu pārstāvis, institūciju izveidotās iestādes vai iestāžu pārstāvis, Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs un Kopienas struktūras, kā arī Komisijas pārstāvis.

Katras iestādes pārstāvi ieceļ tā institūcija, iestāde vai iestādes, kuras viņš/viņa pārstāv. Ja dalībvalsts ir izraudzījusies vairākas uzraudzības iestādes, tās ieceļ kopīgu pārstāvi. Tas pats attiecas uz iestādēm, kas izveidotas Kopienas iestādēm un struktūrām.

3.
     
  Šī iestāde pieņem lēmumus ar uzraudzības iestāžu pārstāvju balsu vienkāršo vairākumu.

4.
     
  Iestāde ievēlē tās priekšsēdētāju. Priekšsēdētāja pilnvaru laiks ir divi gadi. Priekšsēdētāju var ievēlēt atkārtoti.

5
  .   
  Iestādei palīdz personas datu aizsardzības kopīgu uzraudzības iestāžu sekretariāts, kas ir izveidots ar Padomes 2000. gada 17. oktobra Lēmumu 2000/641/TI

   (4).

Sekretariātu pēc iespējas ātrāk pārceļ uz Komisiju.

9.d pants

Kopīgās personas datu aizsardzības uzraudzības iestādes uzdevumi

1.
     
  Iestādes uzdevumi ir:

| a) | izskatīt visus jautājumus saistībā ar to noteikumu piemērošanu, ko dalībvalstis pieņēmušas saskaņā ar šo pamatlēmumu; |
| --- | --- |

a)

izskatīt visus jautājumus saistībā ar to noteikumu piemērošanu, ko dalībvalstis pieņēmušas saskaņā ar šo pamatlēmumu;

| b) | sniegt Komisijai atzinumu par [datu] aizsardzības līmeni Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

b)

sniegt Komisijai atzinumu par [datu] aizsardzības līmeni Eiropas Savienībā;

| c) | sniegt ieteikumus par visiem šā pamatlēmuma grozījumu projektiem, visiem priekšlikumiem par papildu vai īpašiem pasākumiem, lai aizsargātu fizisku personu tiesības un brīvības saistībā ar personas datu apstrādi, kā arī par jebkuru citu Eiropas tiesību aktu priekšlikumu, kas ietekmē šīs tiesības un brīvības; |
| --- | --- |

c)

sniegt ieteikumus par visiem šā pamatlēmuma grozījumu projektiem, visiem priekšlikumiem par papildu vai īpašiem pasākumiem, lai aizsargātu fizisku personu tiesības un brīvības saistībā ar personas datu apstrādi, kā arī par jebkuru citu Eiropas tiesību aktu priekšlikumu, kas ietekmē šīs tiesības un brīvības;

| d) | sniegt atzinumu par Eiropas līmenī izstrādātajiem rīcības kodeksiem. |
| --- | --- |

d)

sniegt atzinumu par Eiropas līmenī izstrādātajiem rīcības kodeksiem.

2.
     
  Ja iestāde konstatē, ka starp tiesību aktiem un dalībvalstu praksēm pastāv atšķirības, kas, apstrādājot personas datus, var kaitēt līdzvērtīgai personu aizsardzībai Eiropas Savienībā, tā informē Komisiju
  .

3.
     
  Iestāde pēc savas ierosmes var sniegt ieteikumus par jebkuru jautājumu, kas attiecas uz personu aizsardzību saistībā ar personas datu apstrādi trešajā pīlārā.

4.
     
  Iestādes atzinumus un ieteikumus iesniedz Komisijai.

| c) | gadījumā, ja pieprasītā informācija un izlūkdati ir
  acīmredzami
  neproporcionālā vai nepiemērotā attiecībā uz nolūkiem, kā dēļ tā ir pieprasīta. |
| --- | --- |

c)

gadījumā, ja pieprasītā informācija un izlūkdati ir
  acīmredzami
  neproporcionālā vai nepiemērotā attiecībā uz nolūkiem, kā dēļ tā ir pieprasīta.

| c) | gadījumā, ja pieprasītā informācija un izlūkdati ir neproporcionālā vai nepiemērotā attiecībā uz nolūkiem, kā dēļ tā ir pieprasīta. |
| --- | --- |

c)

gadījumā, ja pieprasītā informācija un izlūkdati ir neproporcionālā vai nepiemērotā attiecībā uz nolūkiem, kā dēļ tā ir pieprasīta.

Kompetentā tiesībaizsardzības iestāde var arī atteikties sniegt informāciju, ja tai ir pamats domāt, ka prasītāja valsts šādu informāciju var izmantot, lai izmeklētu noziedzīgus nodarījumus, kas nav minēti informācijas pieprasījumā. Saņemto informāciju var izmantot tikai, lai izmeklētu noziedzīgus nodarījumus, kas minēti pieprasījumā.

11.a pants

Eiropas Kopienu Tiesas kompetence

Katra dalībvalsts atzīst Eiropas Kopienu Tiesas kompetenci sniegt prejudiciālu nolēmumu par šā pamatlēmuma spēkā esību un tā interpretāciju saskaņā ar 35. panta 2. punktu Līgumā par Eiropas Savienību
  .

---

(1)  OV C 281, 18.11.2004., 5. lpp.

(2)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

(3)  OV L 164, 22.6.2002., 3. lpp.

(4)  OV L 271, 24.10.2000., 1. lpp.

P6_TA(2005)0217

Informācijas apmaiņa attiecībā uz teroristiskiem pārkāpumiem *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par informācijas apmaiņu un sadarbību attiecībā uz teroristiskiem pārkāpumiem (15599/2004 — C6–0007/2004 — 2004/0069(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes tekstu (15599/2004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes tekstu (15599/2004),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2004)0221) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2004)0221) (1),

| — | ņemot vērā ES līguma 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES līguma 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā ES līguma 39. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0007/2004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES līguma 39. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0007/2004),

| — | ņemot vērā Reglamenta 93. un 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 93. un 51. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu, kā arī Ārlietu komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A6-0160/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu, kā arī Ārlietu komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A6-0160/2005),

| 1. | apstiprina grozīto Padomes tekstu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Padomes tekstu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| 3a) | Ir jāpanāk augsta līmeņa uzticēšanās starp dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm un Eiropolu, kā arī

  Eurojust

  , kuras trūkums līdz šim ir kavējis efektīvu informācijas apmaiņu
  .
  Šajos pasākumos jāiekļauj:








  — | datu aizsardzības kopēju standartu noteikšana “trešajam pīlāram” neatkarīgas kopīgas uzraudzības iestādes vadībā; |
| --- | --- | --- |

3a)

Ir jāpanāk augsta līmeņa uzticēšanās starp dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm un Eiropolu, kā arī

  Eurojust

  , kuras trūkums līdz šim ir kavējis efektīvu informācijas apmaiņu
  .
  Šajos pasākumos jāiekļauj:

—

datu aizsardzības kopēju standartu noteikšana “trešajam pīlāram” neatkarīgas kopīgas uzraudzības iestādes vadībā;

| — | policijas apgāde ar labas prakses rokasgrāmatu, kurā vienkāršā un praktiskā veidā izklāstīta policistu atbildība un pienākumi datu aizsardzībā; |
| --- | --- |

—

policijas apgāde ar labas prakses rokasgrāmatu, kurā vienkāršā un praktiskā veidā izklāstīta policistu atbildība un pienākumi datu aizsardzībā;

| — | krimināllikumu un kriminālprocesa likumu obligāto standartu noteikšana; |
| --- | --- |

—

krimināllikumu un kriminālprocesa likumu obligāto standartu noteikšana;

| — | “trešajā pīlārā” augstākās tiesu instances statusa piešķiršana Eiropas Kopienu Tiesai; |
| --- | --- |

—

“trešajā pīlārā” augstākās tiesu instances statusa piešķiršana Eiropas Kopienu Tiesai;

| — | pilnīgas parlamentāras pārbaudes nodrošināšana; |
| --- | --- |

—

pilnīgas parlamentāras pārbaudes nodrošināšana;

| 5) | Ņemot vērā vajadzību pēc savstarpējības, dalībvalstis vienas pašas nevar pietiekami labi sasniegt ierosināto darbību mērķi, bet to var sasniegt Savienība, kas var attiecīgi rīkoties saskaņā ar subsidiaritātes principu. Saskaņā ar proporcionalitātes principu šis lēmums neparedz neko, kas nav vajadzīgs, lai sasniegtu minētos mērķus. |
| --- | --- |

5)

Ņemot vērā vajadzību pēc savstarpējības, dalībvalstis vienas pašas nevar pietiekami labi sasniegt ierosināto darbību mērķi, bet to var sasniegt Savienība, kas var attiecīgi rīkoties saskaņā ar subsidiaritātes principu. Saskaņā ar proporcionalitātes principu šis lēmums neparedz neko, kas nav vajadzīgs, lai sasniegtu minētos mērķus.

| 5) | Ņemot vērā vajadzību pēc savstarpējības, dalībvalstis vienas pašas nevar pietiekami labi sasniegt ierosināto darbību mērķi, bet to var sasniegt,
  uzlabojot sadarbību starp dalībvalstīm, kā arī
  Savienība, kas var attiecīgi rīkoties saskaņā ar subsidiaritātes principu. Saskaņā ar proporcionalitātes principu šis lēmums neparedz neko, kas nav vajadzīgs, lai sasniegtu minētos mērķus. |
| --- | --- |

5)

Ņemot vērā vajadzību pēc savstarpējības, dalībvalstis vienas pašas nevar pietiekami labi sasniegt ierosināto darbību mērķi, bet to var sasniegt,
  uzlabojot sadarbību starp dalībvalstīm, kā arī
  Savienība, kas var attiecīgi rīkoties saskaņā ar subsidiaritātes principu. Saskaņā ar proporcionalitātes principu šis lēmums neparedz neko, kas nav vajadzīgs, lai sasniegtu minētos mērķus.

| 5b) | ar šo lēmumu pēc analoģijas piemēro to pašu datu aizsardzības līmeni, kāds Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti

   (2)

  paredzēts “pirmajam pīlāram”, un “trešā pīlāra” līmenī izveido kopīgu personas datu aizsardzības uzraudzības iestādi, kurai jādarbojas neatkarīgi un kurai, ņemot vērā šo īpatnību, jāsniedz ieteikumi ES iestādēm un it īpaši jāveicina to noteikumu vienveidīga piemērošana, kurus valstis pieņēmušas, īstenojot šo lēmum; |
| --- | --- |

5b)

ar šo lēmumu pēc analoģijas piemēro to pašu datu aizsardzības līmeni, kāds Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti

   (2)

  paredzēts “pirmajam pīlāram”, un “trešā pīlāra” līmenī izveido kopīgu personas datu aizsardzības uzraudzības iestādi, kurai jādarbojas neatkarīgi un kurai, ņemot vērā šo īpatnību, jāsniedz ieteikumi ES iestādēm un it īpaši jāveicina to noteikumu vienveidīga piemērošana, kurus valstis pieņēmušas, īstenojot šo lēmum;

| 5.c) | Dalībvalstis ir apņēmušās veikt turpmākus pasākumus, lai ātri ratificētu visas starptautiskās konvencijas un protokolus, kas ir saistīti ar cīņu pret terorismu, tostarp arī protokolus, ar ko groza Eiropola Konvenciju, un ir gatavas turpināt centienus, lai trešās valstis ratificētu visus attiecīgos starptautiskos nolīgumus, kuri ir saistīti ar cīņu pret terorismu un dalībvalstu sniegto atbalstu un tehnisko palīdzību šo nolīgumu īstenošanā. |
| --- | --- |

5.c)

Dalībvalstis ir apņēmušās veikt turpmākus pasākumus, lai ātri ratificētu visas starptautiskās konvencijas un protokolus, kas ir saistīti ar cīņu pret terorismu, tostarp arī protokolus, ar ko groza Eiropola Konvenciju, un ir gatavas turpināt centienus, lai trešās valstis ratificētu visus attiecīgos starptautiskos nolīgumus, kuri ir saistīti ar cīņu pret terorismu un dalībvalstu sniegto atbalstu un tehnisko palīdzību šo nolīgumu īstenošanā.

1.a pants

Informācijas apmaiņa starp policijas un tiesībaizsardzības iestādēm attiecībā uz teroristiskiem pārkāpumiem

1.
     
  Katra dalībvalsts seko, lai visa atbilstošā informācija, ko policija vai citas tiesībaizsardzības iestādes iegūst par teroristiskiem pārkāpumiem, vai informācija, ko tie var iegūt, neizmantojot piespiedu līdzekļus, saskaņā ar šo lēmumu tiktu nodota arī citu dalībvalstu policijai vai citām kompetentām tiesībaizsardzības iestādēm.

2.
     
  Katra dalībvalsts seko, lai noteikumi, kas regulē informācijas nodošanu policijai vai citām tiesībaizsardzības iestādēm, nebūtu stingrāki par tiem, kas informācijas nodošanai un pieprasīšanai tiek piemēroti valsts līmenī.

3.
     
  Informācija tiek nodota pēc policijas vai citas tiesībaizsardzības iestādes pieprasījuma, kas rīkojas saskaņā ar valsts tiesību aktiem saistībā ar teroristisko pārkāpumu izmeklēšanu.

Informācijas apmaiņa
  par teroristiskiem pārkāpumiem

Informācijas
  nodošana
  par teroristiskiem pārkāpumiem
  Eiropolam un

  Eurojust

| da) | informācija par notiesājošiem spriedumiem saistībā ar teroristiskiem pārkāpumiem un īpašām situācijām, kas attiecas uz šiem pārkāpumiem, ja pirmās instances tiesas spriedumi tiek pārsūdzēti, dalībvalsts, kurai nosūta pieprasījumu, nekavējoties paziņo grozītos datus pieteikuma iesniedzējai dalībvalstij; |
| --- | --- |

da)

informācija par notiesājošiem spriedumiem saistībā ar teroristiskiem pārkāpumiem un īpašām situācijām, kas attiecas uz šiem pārkāpumiem, ja pirmās instances tiesas spriedumi tiek pārsūdzēti, dalībvalsts, kurai nosūta pieprasījumu, nekavējoties paziņo grozītos datus pieteikuma iesniedzējai dalībvalstij;

| db) | piespriestie sodi, kā arī vajadzīgā informācija par to piemērošanu; |
| --- | --- |

db)

piespriestie sodi, kā arī vajadzīgā informācija par to piemērošanu;

| dc) | tiesību zaudēšana, ko izraisījusi notiesāšanas fakts; |
| --- | --- |

dc)

tiesību zaudēšana, ko izraisījusi notiesāšanas fakts;

| de) | iepriekšējā sodāmība; |
| --- | --- |

de)

iepriekšējā sodāmība;

| c) | informācija par tiesas pieņemtiem
  galīgiem
  spriedumiem par teroristiskiem pārkāpumiem un konkrētiem šo pārkāpumu izdarīšanas apstākļiem; |
| --- | --- |

c)

informācija par tiesas pieņemtiem
  galīgiem
  spriedumiem par teroristiskiem pārkāpumiem un konkrētiem šo pārkāpumu izdarīšanas apstākļiem;

| c) | informācija par tiesas pieņemtiem spriedumiem par teroristiskiem pārkāpumiem un konkrētiem šo pārkāpumu izdarīšanas apstākļiem;
  ja pirmās instances tiesas spriedumi tiek pārsūdzēti, dalībvalsts, kurai nosūta pieprasījumu, nekavējoties paziņo grozītos datus pieteikuma iesniedzējai dalībvalstij; |
| --- | --- |

c)

informācija par tiesas pieņemtiem spriedumiem par teroristiskiem pārkāpumiem un konkrētiem šo pārkāpumu izdarīšanas apstākļiem;
  ja pirmās instances tiesas spriedumi tiek pārsūdzēti, dalībvalsts, kurai nosūta pieprasījumu, nekavējoties paziņo grozītos datus pieteikuma iesniedzējai dalībvalstij;

| ca) | piespriestie sodi, kā arī vajadzīgā informācija par to piemērošanu; |
| --- | --- |

ca)

piespriestie sodi, kā arī vajadzīgā informācija par to piemērošanu;

| ca) | tiesību zaudēšana, ko izraisījis notiesāšanas fakts; |
| --- | --- |

ca)

tiesību zaudēšana, ko izraisījis notiesāšanas fakts;

| cc) | iepriekšējā sodāmība; |
| --- | --- |

cc)

iepriekšējā sodāmība;

2.a pants

Informācijas pārbaude un dzēšana par teroristiskiem pārkāpumiem

1.
     
  Reizi trijos gados Europols un

  Eurojust

  pārbauda saskaņā ar 2. pantu tiem nosūtītos datus, lai tos atjauninātu
  .

2.
     
  Europols un

  Eurojust

  pēc trim gadiem dzēš datus, kas tiem nosūtīti saskaņā ar 2. pantu, ja tie neattiecas uz izmeklēšanā esošām lietām.

3.
     
  Termiņu, kas minēts 2. punktā, izņēmuma gadījumā var pagarināt. Europols un

  Eurojust

  izstrādā atbilstīgu procedūru, lai izskatītu šādus izņēmuma gadījumus.

3.a pants

Tiesas kompetence

Katra dalībvalsts pieņem Eiropas Kopienu Tiesas jurisdikciju, kas ir kompetenta pieņemt prejudiciālu nolēmumu par šī lēmuma spēkā esamību un interpretāciju saskaņā ar ES līguma 35. panta 2. punktu.

Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka
  citu dalībvalstu savstarpējas tiesiskas palīdzības un spriedumu atzīšanas un izpildīšanas lūgumus, kas saistīti ar teroristiskiem pārkāpumiem, izskata kā steidzamus jautājumus, un tie ir prioritāri.

Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka
  jebkuru svarīgu informāciju, kas iekļauta dokumentā, lietā, informācijas blokā, priekšmetā vai citā pierādījumā, kurš arestēts vai konfiscēts, izmeklējot krimināllietu vai sakarā ar tiesvedību krimināllietā, kas saistīta ar teroristiskiem pārkāpumiem, nekavējoties nosūta vai padara pieejamu citu ieinteresēto dalībvalstu iestādēm saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem un attiecīgiem starptautiskiem tiesiskiem instrumentiem, ja uzskatāms, ka šī informācija ir vajadzīga, lai sāktu izmeklēšanu šajās dalībvalstīs vai ja notiek izmeklēšana, vai notiek kriminālvajāšana sakarā ar teroristiskiem pārkāpumiem
  .

(2. panta 5. punkts ir zaudējis spēku.)

Ja kādu informācijas bloku nav iespējams nodot nekavējoties, kompetentā iestāde nekavējoties norāda termiņu, kurā tā varēs pieprasījumu izpildīt, un šis termiņš nedrīkst būt ilgāks par divpadsmit stundām, vai gadījumā, ja kāda informācijas bloka iegūšanai jākārto formalitātes vai iepriekš jāsazinās ar citām iestādēm, tad šis termiņš steidzamos gadījumos var būt četrdesmit astoņas stundas un pārējos gadījumos desmit darba dienas.

Šī panta 1.a punktā noteiktie termiņi sākas, kad no attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes ir saņemts pieprasījums sniegt informāciju.

4.a pants

Informācijas apmaiņa bez pieprasījuma

Neskarot 2. un 3. panta piemērošanu, policija vai citas kompetentās tiesībaizsardzības iestādes var nodot informāciju citu dalībvalstu policijai vai citām attiecīgajām kompetentajām tiesībaizsardzības iestādēm bez pieprasījuma, ja to rīcībā esošie nopietnie fakti liek domāt, ka šī informācija varētu palīdzēt novērst, izmeklēt vai atklāt noziegumus vai noziedzīgas darbības saistībā ar teroristiskiem pārkāpumiem.

Informācijas nodošana saskaņā ar pirmo daļu attiecas tikai uz tādu informācijas bloku nodošanu, kas uzskatāmi par vajadzīgiem, lai nodrošinātu attiecīgo noziegumu vai noziedzīgo darbību novēršanu, izmeklēšanu vai atklāšanu.

Rīcībā esošos nopietnos faktus, kas liek bez pieprasījuma apmainīties ar informāciju saskaņā ar pirmo daļu, norāda un skaidri pamato policija vai citas kompetentās tiesībaizsardzības iestādes.

4.b pants

Atteikums nodot informāciju

Policija vai citas kompetentās tiesībaizsardzības iestādes drīkst atteikties sniegt informāciju tikai tad, ja tie var pamatot, ka to rīcībā ir nopietni fakti, kas liek domāt, ka:

| a) | šīs informācijas sniegšana varētu skart attiecīgās dalībvalsts, kurai prasa sniegt informāciju, vitālās intereses drošības jomā; |
| --- | --- |

a)

šīs informācijas sniegšana varētu skart attiecīgās dalībvalsts, kurai prasa sniegt informāciju, vitālās intereses drošības jomā;

| b) | šīs informācijas sniegšana varētu apdraudēt veicamās izmeklēšanas gaitu; |
| --- | --- |

b)

šīs informācijas sniegšana varētu apdraudēt veicamās izmeklēšanas gaitu;

| c) | pieprasītā informācija ir acīmredzami neatbilstīga vai neattiecas uz mērķiem, kuru dēļ tā tikusi pieprasīta. |
| --- | --- |

c)

pieprasītā informācija ir acīmredzami neatbilstīga vai neattiecas uz mērķiem, kuru dēļ tā tikusi pieprasīta.

4.c pants

Datu vākšanas un apstrādes principi

1.
     
  Informācijai, tostarp personas datiem, ar ko apmainās vai ko nodod saskaņā ar šo lēmumu, ir jābūt:

| a) | precīziem, piemērotiem un atbilstīgiem tiem mērķiem, kuriem tie vākti un pēc tam apstrādāti; |
| --- | --- |

a)

precīziem, piemērotiem un atbilstīgiem tiem mērķiem, kuriem tie vākti un pēc tam apstrādāti;

| b) | vāktiem un apstrādātiem, tikai lai veiktu likumīgus uzdevumus. |
| --- | --- |

b)

vāktiem un apstrādātiem, tikai lai veiktu likumīgus uzdevumus.

Datus par privāto dzīvi, kā arī datus par privātpersonām, kuras netiek turētas aizdomās, var vākt tikai īpašos absolūtas nepieciešamības gadījumos un ievērojot stingrus nosacījumus.

2.
     
  Saskaņā ar šo lēmumu nodoto datu integritāti un konfidencialitāti garantē visos to apmaiņas un apstrādes posmos.

Informācijas avotus aizsargā.

4.d pants

Tiesības piekļūt attiecīgās personas datiem

Personai, par kuru savākti dati:

| a) | jābūt informētai par datiem, kas uz viņu attiecas, ja vien nav kāda būtiska šķēršļa; |
| --- | --- |

a)

jābūt informētai par datiem, kas uz viņu attiecas, ja vien nav kāda būtiska šķēršļa;

| b) | nodrošina tiesības bez maksas piekļūt datiem, kas uz viņu attiecas, un izlabot neprecīzos datus, izņemot gadījumus, ja piekļuve var apdraudēt sabiedrisko drošību vai sabiedrisko kārtību, vai trešo personu tiesības un brīvības, vai ja tas var traucēt izmeklēšanas gaitu; |
| --- | --- |

b)

nodrošina tiesības bez maksas piekļūt datiem, kas uz viņu attiecas, un izlabot neprecīzos datus, izņemot gadījumus, ja piekļuve var apdraudēt sabiedrisko drošību vai sabiedrisko kārtību, vai trešo personu tiesības un brīvības, vai ja tas var traucēt izmeklēšanas gaitu;

| c) | gadījumā, ja dati saskaņā ar šo lēmumu ir izmantoti ļaunprātīgi, nodrošina tiesības bez maksas iebilst, lai atjaunotu likumību, un atbilstīgos gadījumos – saņemt atlīdzību, ja nav ievēroti šajā pantā noteiktie principi. |
| --- | --- |

c)

gadījumā, ja dati saskaņā ar šo lēmumu ir izmantoti ļaunprātīgi, nodrošina tiesības bez maksas iebilst, lai atjaunotu likumību, un atbilstīgos gadījumos – saņemt atlīdzību, ja nav ievēroti šajā pantā noteiktie principi.

4.e pants

Kopīga personas datu aizsardzības uzraudzības iestāde

1.
     
  Ir izveidota kopīga personas datu aizsardzības uzraudzības iestāde, še turpmāk — “iestāde”.

Šī iestāde ir konsultatīva un neatkarīga.

2.
     
  Iestādi veido katras dalībvalsts izraudzītās uzraudzības iestādes vai iestāžu pārstāvis, institūciju izveidotās iestādes vai iestāžu pārstāvis, Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs un Kopienas struktūras, kā arī Komisijas pārstāvis.

Katras iestādes pārstāvi ieceļ tā institūcija, iestāde vai iestādes, kuras viņš/viņa pārstāv. Ja dalībvalsts ir izraudzījusies vairākas uzraudzības iestādes, tās ieceļ kopīgu pārstāvi. Tas pats attiecas uz iestādēm, kas izveidotas Kopienas iestādēm un struktūrām.

3.
     
  Šī iestāde pieņem lēmumus ar uzraudzības iestāžu pārstāvju balsu vienkāršo vairākumu.

4.
     
  Iestāde ievēlē tās priekšsēdētāju. Priekšsēdētāja pilnvaru laiks ir divi gadi. Priekšsēdētāju var ievēlēt atkārtoti.

5.
     
  Iestādei palīdz personas datu aizsardzības kopīgu uzraudzības iestāžu sekretariāts, kas ir izveidots ar Padomes 2000. gada 17. oktobra Lēmumu 2000/641/TI

   (3).

Sekretariātu pēc iespējas ātrāk pārceļ uz Komisiju.

4.f pants

Kopīgās personas datu aizsardzības uzraudzības iestādes uzdevumi

1.
     
  Iestādes uzdevumi ir:

| a) | izskatīt visus jautājumus saistībā ar to noteikumu piemērošanu, ko dalībvalstis pieņēmušas saskaņā ar šo lēmumu; |
| --- | --- |

a)

izskatīt visus jautājumus saistībā ar to noteikumu piemērošanu, ko dalībvalstis pieņēmušas saskaņā ar šo lēmumu;

| b) | sniegt Komisijai atzinumu par [datu] aizsardzības līmeni Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

b)

sniegt Komisijai atzinumu par [datu] aizsardzības līmeni Eiropas Savienībā;

| c) | sniegt ieteikumus par visiem šī lēmuma grozījumu projektiem, visiem priekšlikumiem par papildu vai īpašiem pasākumiem, lai aizsargātu fizisku personu tiesības un brīvības saistībā ar personas datu apstrādi, kā arī par jebkuru citu Eiropas tiesību aktu priekšlikumu, kas ietekmē šīs tiesības un brīvības; |
| --- | --- |

c)

sniegt ieteikumus par visiem šī lēmuma grozījumu projektiem, visiem priekšlikumiem par papildu vai īpašiem pasākumiem, lai aizsargātu fizisku personu tiesības un brīvības saistībā ar personas datu apstrādi, kā arī par jebkuru citu Eiropas tiesību aktu priekšlikumu, kas ietekmē šīs tiesības un brīvības;

| d) | sniegt atzinumu par Eiropas līmenī izstrādātajiem rīcības kodeksiem. |
| --- | --- |

d)

sniegt atzinumu par Eiropas līmenī izstrādātajiem rīcības kodeksiem.

2.
     
  Ja iestāde konstatē, ka starp tiesību aktiem un dalībvalstu praksēm pastāv atšķirības, kas, apstrādājot personas datus, var kaitēt līdzvērtīgai personu aizsardzībai Eiropas Savienībā, tā informē Komisiju
  .

3.
     
  Iestāde pēc savas ierosmes var sniegt ieteikumus par jebkuru jautājumu, kas attiecas uz personu aizsardzību saistībā ar personas datu apstrādi trešajā pīlārā.

4.
     
  Iestādes atzinumus un ieteikumus iesniedz Komisijai.

5.
     
  Lai izpildītu šos uzdevumus, iestādei ir tiesības veikt izmeklēšanu un faktiskas tiesības iestāties lietā, kuras tai ļauj atbilstīgos gadījumos veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai datus labotu, uz laiku vai pilnīgi aizliegtu to apstrādi vai izdzēstu jebkurus savāktos datus, ja tie ir savākti, pārkāpjot 9.a un 9.b pantu.

6.
     
  Ikviena persona var griezties iestādē ar prasību aizsargāt viņas tiesības un brīvības saistībā ar personas datu apstrādi.

Ieinteresēto personu informē par lēmumu attiecībā uz iesniegto prasību.

7.
     
  Komisija informē iestādi par pasākumiem, ko tā veikusi saistībā ar saņemtajiem atzinumiem un ieteikumiem. Tālab Komisija sagatavo ziņojumu, ko nosūta arī Eiropas Parlamentam un Padomei. Šo ziņojumu publicē.

8.
     
  Iestāde sagatavo gada ziņojumu par stāvokli attiecībā uz fizisko personu aizsardzību saistībā ar personas datu apstrādi trešajā pīlārā un to iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai. Šo ziņojumu publicē.

4.g pants

Eiropola un

  Eurojust

  ziņojumi

Eiropols un

  Eurojust

  sagatavo gada ziņojumu un to iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.

---

(1)  Vēl nav publicēts OV.

(2)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

(3)  OV L 271, 24.10.2000., 1. lpp.

P6_TA(2005)0218

Finansiālo interešu aizsardzība un krāpšanas apkarošana

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Kopienu finansiālo interešu aizsardzību un krāpšanas apkarošanu (2004/2198(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā tā rezolūcijas par iepriekšējiem Komisijas un Eiropas Krāpšanas apkarošanas biroja (OLAF) gada pārskatiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā rezolūcijas par iepriekšējiem Komisijas un Eiropas Krāpšanas apkarošanas biroja (OLAF) gada pārskatiem,

| — | ņemot vērā Komisijas gada pārskatu par Kopienas finansiālo interešu aizsardzību un krāpšanas apkarošanu (KOM(2004)0573), tai skaitā pielikumus (SEK(2004)1058, SEK(2004)1059), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas gada pārskatu par Kopienas finansiālo interešu aizsardzību un krāpšanas apkarošanu (KOM(2004)0573), tai skaitā pielikumus (SEK(2004)1058, SEK(2004)1059),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kopienu finansiālo interešu aizsardzība, krāpšanas apkarošana, rīcības plāns 2004.—2005. gadam” (KOM(2004)0544), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kopienu finansiālo interešu aizsardzība, krāpšanas apkarošana, rīcības plāns 2004.—2005. gadam” (KOM(2004)0544),

| — | ņemot vērā Eiropas Krāpšanas apkarošanas biroja (OLAF) darbības pārskatu par periodu, kas beidzās 2004. gada jūnijā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Krāpšanas apkarošanas biroja (OLAF) darbības pārskatu par periodu, kas beidzās 2004. gada jūnijā (1),

| — | ņemot vērā OLAF uzraudzības komitejas (2) darbības pārskatu periodam no 2003. gada jūnija līdz 2004. gada jūlijam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā OLAF uzraudzības komitejas (2) darbības pārskatu periodam no 2003. gada jūnija līdz 2004. gada jūlijam,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas gada pārskatu par 2003. finanšu gadu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas gada pārskatu par 2003. finanšu gadu (3),

| — | ņemot vērā EK līguma 276. panta 3. punktu un 280. panta 5.punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 276. panta 3. punktu un 280. panta 5.punktu,

| — | ņemot vērā tā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu, kā arī Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A6-0151/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu, kā arī Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A6-0151/2005),

Paziņoto pārkāpumu un krāpšanas gadījumu apjoms

| 1. | konstatē, ka 2003. gadā pašu resursu, lauksaimniecības izdevumu un struktūrpolitikas pasākumu jomās dalībvalstis ir paziņojušas par pārkāpumiem un krāpšanas gadījumiem kopumā 922 miljonu EUR apjomā; skaitļus, kurus dalībvalstis ir paziņojušas Briselei, var sadalīt šādi:






  — | pašu resursi — 269,9 miljoni EUR (2002. gadā : 341,9 miljoni EUR), |
| --- | --- | --- |

1.

konstatē, ka 2003. gadā pašu resursu, lauksaimniecības izdevumu un struktūrpolitikas pasākumu jomās dalībvalstis ir paziņojušas par pārkāpumiem un krāpšanas gadījumiem kopumā 922 miljonu EUR apjomā; skaitļus, kurus dalībvalstis ir paziņojušas Briselei, var sadalīt šādi:

—

pašu resursi — 269,9 miljoni EUR (2002. gadā : 341,9 miljoni EUR),

| — | Eiropas lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (turpmāk — ELVGF) garantijas — 169,7 miljoni EUR (2002. gadā: 198,1 miljoni EUR), |
| --- | --- |

—

Eiropas lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (turpmāk — ELVGF) garantijas — 169,7 miljoni EUR (2002. gadā: 198,1 miljoni EUR),

| — | struktūrpolitikas pasākumi: 482,2 miljoni EUR (2002. gadā: 614,1 miljoni EUR); |
| --- | --- |

—

struktūrpolitikas pasākumi: 482,2 miljoni EUR (2002. gadā: 614,1 miljoni EUR);

| 2. | konstatē, ka paziņotais kopējais zaudējumu apjoms 2002. gadā kopumā bija 1,15 miljardiem EUR, un tādējādi tas bija augstāks nekā 2003. gadā; atgādina, ka nedrīkst pārvērtēt šādu zaudējumu apjoma svārstību nozīmi divu gadu laikā un to var ietekmēt vairāki faktori; |
| --- | --- |

2.

konstatē, ka paziņotais kopējais zaudējumu apjoms 2002. gadā kopumā bija 1,15 miljardiem EUR, un tādējādi tas bija augstāks nekā 2003. gadā; atgādina, ka nedrīkst pārvērtēt šādu zaudējumu apjoma svārstību nozīmi divu gadu laikā un to var ietekmēt vairāki faktori;

| 3. | tomēr uzsver, ka, vērtējot ilgāku laika periodu, ELVGF pārskatā zaudējumu apjoms viennozīmīgi samazinās, savukārt struktūrfondu jomā ir vērojams nozīmīgs pieaugums; tā, piemēram, 2000. gadā paziņotais zaudējumu apjoms ELVGF jomā bija tikai 474,6 miljoni EUR, savukārt struktūrfondos tajā pašā gadā tie bija tikai 114,3 miljoni EUR; šajā laikā abu jomu relatīvā nozīme krāpšanas statistikā ir gandrīz mainījusies pretējā virzienā; |
| --- | --- |

3.

tomēr uzsver, ka, vērtējot ilgāku laika periodu, ELVGF pārskatā zaudējumu apjoms viennozīmīgi samazinās, savukārt struktūrfondu jomā ir vērojams nozīmīgs pieaugums; tā, piemēram, 2000. gadā paziņotais zaudējumu apjoms ELVGF jomā bija tikai 474,6 miljoni EUR, savukārt struktūrfondos tajā pašā gadā tie bija tikai 114,3 miljoni EUR; šajā laikā abu jomu relatīvā nozīme krāpšanas statistikā ir gandrīz mainījusies pretējā virzienā;

| 4. | aicina dalībvalstis pieņemt atbilstošus pasākumus, lai uzlabotu struktūrfondu uzraudzības sistēmas un pārvaldību un lai nodrošinātu, ka ievērojami samazinās krāpšanas risks un ka pilnībā tiek īstenoti Regulas (EK) Nr. 1681/94 (4) noteikumi, jo īpaši attiecībā uz savlaicīgu, skaidru un visaptverošu paziņošanas procedūru; |
| --- | --- |

4.

aicina dalībvalstis pieņemt atbilstošus pasākumus, lai uzlabotu struktūrfondu uzraudzības sistēmas un pārvaldību un lai nodrošinātu, ka ievērojami samazinās krāpšanas risks un ka pilnībā tiek īstenoti Regulas (EK) Nr. 1681/94 (4) noteikumi, jo īpaši attiecībā uz savlaicīgu, skaidru un visaptverošu paziņošanas procedūru;

| 5. | konstatē, ka OLAF pārskata periodā ir reģistrējusi 637 jaunas lietas un visu lietu finansiālās sekas, kurās 2004. gada 30. jūnijā izmeklēšanas darbības vēl nebija pabeigtas, bija novērtētas 1,37 miljardu EUR apmērā; |
| --- | --- |

5.

konstatē, ka OLAF pārskata periodā ir reģistrējusi 637 jaunas lietas un visu lietu finansiālās sekas, kurās 2004. gada 30. jūnijā izmeklēšanas darbības vēl nebija pabeigtas, bija novērtētas 1,37 miljardu EUR apmērā;

| 6. | turklāt konstatē, ka zaudējumu apjoms visās lietās kopā, saistībā ar kurām OLAF sava pārskata perioda beigās (no 2003. gada jūnija līdz 2004. gada jūnijam) ierosinājusi attiecīgus pasākumus, sastādīja 1,76 miljardus EUR (5); |
| --- | --- |

6.

turklāt konstatē, ka zaudējumu apjoms visās lietās kopā, saistībā ar kurām OLAF sava pārskata perioda beigās (no 2003. gada jūnija līdz 2004. gada jūnijam) ierosinājusi attiecīgus pasākumus, sastādīja 1,76 miljardus EUR (5);

| 7. | konstatē, ka OLAF pārskata perioda beigās jaunajās dalībvalstīs un pievienošanās valstīs tika veikta izmeklēšana 55 lietās; šīs lietas attiecās galvenokārt uz ārējās palīdzības, lauksaimniecības un cigarešu jomām; šajā sakarā uzsver pret krāpšanu vērstas koordinēšanas sistēmas nozīmi; |
| --- | --- |

7.

konstatē, ka OLAF pārskata perioda beigās jaunajās dalībvalstīs un pievienošanās valstīs tika veikta izmeklēšana 55 lietās; šīs lietas attiecās galvenokārt uz ārējās palīdzības, lauksaimniecības un cigarešu jomām; šajā sakarā uzsver pret krāpšanu vērstas koordinēšanas sistēmas nozīmi;

| 8. | izsaka nožēlu par līdz šim laikam Komisijas un OLAF sagatavoto pārskatu nepietiekamo salīdzināmību, atzinīgi novērtē pašreiz paredzamo pārskata periodu saskaņošanu; |
| --- | --- |

8.

izsaka nožēlu par līdz šim laikam Komisijas un OLAF sagatavoto pārskatu nepietiekamo salīdzināmību, atzinīgi novērtē pašreiz paredzamo pārskata periodu saskaņošanu;

Pārmaksāto vai nepamatoti izmaksāto līdzekļu atgūšana

| 9. | atgādina, ka pašu resursu, lauksaimniecības izdevumu un struktūrpolitikas pasākumu nozarēs kopumā jāatgūst 3 miljardi EUR no 2003. gada un iepriekšējiem gadiem (6); |
| --- | --- |

9.

atgādina, ka pašu resursu, lauksaimniecības izdevumu un struktūrpolitikas pasākumu nozarēs kopumā jāatgūst 3 miljardi EUR no 2003. gada un iepriekšējiem gadiem (6);

| 10. | prasa vienkāršot atsevišķu krāpšanas veidu definīcijas un atklāšanas metodes; aicina Komisiju un OLAF vienoties par darba sadalīšanu lauksaimniecības nozarē, saskaņā ar kuru turpmāk OLAF kompetencē būs izmeklēšanas veikšana, bet Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta kompetencē — līdzekļu atgūšana; |
| --- | --- |

10.

prasa vienkāršot atsevišķu krāpšanas veidu definīcijas un atklāšanas metodes; aicina Komisiju un OLAF vienoties par darba sadalīšanu lauksaimniecības nozarē, saskaņā ar kuru turpmāk OLAF kompetencē būs izmeklēšanas veikšana, bet Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta kompetencē — līdzekļu atgūšana;

| 11. | atgādina arī par Eiropas Revīzijas palātas ārkārtas ziņojumu Nr.3/2004 par noteikumiem neatbilstīgu maksājumu atgūšanu attiecībā uz Kopējo lauksaimniecības politiku (7): saskaņā ar to laika posmā no 1971. gada līdz 2004. gadam šajā nozarē ir paziņots par pārkāpumiem, kuru kopējais apmērs ir 3,1 miljardi EUR; no šīs summas EUR 626 miljoni (20,2 %) ir atgūti no līdzekļu saņēmējiem, 156 miljoni EUR (5 %) bija jāsamaksā ELVGF un 144 miljoni EUR (4,6 %) bija jāsamaksā dalībvalstīm; tātad vēl būtu jāatgūst 2,2 miljardi EUR (70 %); |
| --- | --- |

11.

atgādina arī par Eiropas Revīzijas palātas ārkārtas ziņojumu Nr.3/2004 par noteikumiem neatbilstīgu maksājumu atgūšanu attiecībā uz Kopējo lauksaimniecības politiku (7): saskaņā ar to laika posmā no 1971. gada līdz 2004. gadam šajā nozarē ir paziņots par pārkāpumiem, kuru kopējais apmērs ir 3,1 miljardi EUR; no šīs summas EUR 626 miljoni (20,2 %) ir atgūti no līdzekļu saņēmējiem, 156 miljoni EUR (5 %) bija jāsamaksā ELVGF un 144 miljoni EUR (4,6 %) bija jāsamaksā dalībvalstīm; tātad vēl būtu jāatgūst 2,2 miljardi EUR (70 %);

| 12. | uzsver dalībvalstu galveno atbildību par ātru un efektīvu pazudušo budžeta apropriāciju atgūšanu; izsaka nožēlu, ka līdz šim dalībvalstis nav pietiekami īstenojušas šo pienākumu un jo īpaši pilnībā nav sniegušas Komisijai visu nepieciešamo informāciju; |
| --- | --- |

12.

uzsver dalībvalstu galveno atbildību par ātru un efektīvu pazudušo budžeta apropriāciju atgūšanu; izsaka nožēlu, ka līdz šim dalībvalstis nav pietiekami īstenojušas šo pienākumu un jo īpaši pilnībā nav sniegušas Komisijai visu nepieciešamo informāciju;

| 13. | atzinīgi novērtē darba grupas “Atgūšana” darbu, strādājot ar neatmaksātajiem parādiem lauksaimniecības nozarē, kurai līdz 2005. gada martam jāpabeidz 4 000 lietas; šajā sakarā izsaka pateicību Eiropas Revīzijas palātai par īpašo ziņojumu Nr.3/2004 par noteikumiem neatbilstīgu maksājumu atgūšanu attiecībā uz Kopējo Lauksaimniecības politiku; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi novērtē darba grupas “Atgūšana” darbu, strādājot ar neatmaksātajiem parādiem lauksaimniecības nozarē, kurai līdz 2005. gada martam jāpabeidz 4 000 lietas; šajā sakarā izsaka pateicību Eiropas Revīzijas palātai par īpašo ziņojumu Nr.3/2004 par noteikumiem neatbilstīgu maksājumu atgūšanu attiecībā uz Kopējo Lauksaimniecības politiku;

| 14. | atzinīgi vērtē progresu, ko starplaikā sasniegusi darba grupa “Atgūšana”; piemēram, ir konstatēts, ka no 2,18 miljardiem EUR ir bloķēti 812 miljoni EUR sakarā ar notiekošajiem tiesas procesiem, un 247 miljonus EUR dalībvalstis atzīst par neatgūstamiem (piemēram, sakarā ar bankrotu); no tā izriet, ka šobrīd būtu jāatgūst 1,12 miljardi EUR; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē progresu, ko starplaikā sasniegusi darba grupa “Atgūšana”; piemēram, ir konstatēts, ka no 2,18 miljardiem EUR ir bloķēti 812 miljoni EUR sakarā ar notiekošajiem tiesas procesiem, un 247 miljonus EUR dalībvalstis atzīst par neatgūstamiem (piemēram, sakarā ar bankrotu); no tā izriet, ka šobrīd būtu jāatgūst 1,12 miljardi EUR;

| 15. | atzinīgi vērtē, ka, konkrēti pārbaudot atsevišķus gadījumus, atgūstamo summu varēja samazināt no 1,12 miljardiem EUR līdz 765 miljoniem EUR (piemēram, izvairoties no divkāršas paziņošanas); |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē, ka, konkrēti pārbaudot atsevišķus gadījumus, atgūstamo summu varēja samazināt no 1,12 miljardiem EUR līdz 765 miljoniem EUR (piemēram, izvairoties no divkāršas paziņošanas);

| 16. | konstatē, ka saskaņā ar darba grupas analīzi 115 miljoni EUR no minētajiem 765 miljoniem EUR jāatmaksā ELVGF, savukārt 650 miljoni EUR — dalībvalstīm, dalībvalstis par to jau rakstiski ir informētas; |
| --- | --- |

16.

konstatē, ka saskaņā ar darba grupas analīzi 115 miljoni EUR no minētajiem 765 miljoniem EUR jāatmaksā ELVGF, savukārt 650 miljoni EUR — dalībvalstīm, dalībvalstis par to jau rakstiski ir informētas;

| 17. | kritizē, ka bieži valstīm, kurās paziņotās nelikumības, uzrāda vislielākos budžeta finansiālos zaudējumus, (2003.g. Spānijā — 112 367 457 EUR, Itālijā — 16 896 556 EUR un Francijā — 12 221 826 EUR) jākonstatē arī vismazāko atgūšanas procentu (2003. g. Spānijā — 4,9 %, Itālijā — 13,9 % un Francijā — 15,6 %); attiecībā uz eksporta atmaksājumiem Spānija ir atbildīga par gandrīz 50 % no kaitējuma apjoma (2003. gadā — 8 694 350 EUR no kopumā 17 514 557 EUR), bet ir atguvusi tikai 9,3 %. |
| --- | --- |

17.

kritizē, ka bieži valstīm, kurās paziņotās nelikumības, uzrāda vislielākos budžeta finansiālos zaudējumus, (2003.g. Spānijā — 112 367 457 EUR, Itālijā — 16 896 556 EUR un Francijā — 12 221 826 EUR) jākonstatē arī vismazāko atgūšanas procentu (2003. g. Spānijā — 4,9 %, Itālijā — 13,9 % un Francijā — 15,6 %); attiecībā uz eksporta atmaksājumiem Spānija ir atbildīga par gandrīz 50 % no kaitējuma apjoma (2003. gadā — 8 694 350 EUR no kopumā 17 514 557 EUR), bet ir atguvusi tikai 9,3 %.

| 18. | cer, ka 2003. gadā izveidotā darba grupa, kurai jāizmeklē lietas par laika posmu pirms 1999. gada, dos ieguldījumu, veicot daļas no atlikušo summu piedziņu; |
| --- | --- |

18.

cer, ka 2003. gadā izveidotā darba grupa, kurai jāizmeklē lietas par laika posmu pirms 1999. gada, dos ieguldījumu, veicot daļas no atlikušo summu piedziņu;

| 19. | no jauna atgādina Eiropas Kopienu Tiesas praksi (8), kas jau savā 1990. gada 11. oktobra spriedumā (lieta C-34/89, Itālijas Republika pret Komisiju) (9) ir brīdinājusi dalībvalstis ievērot pienācīgu rūpību; |
| --- | --- |

19.

no jauna atgādina Eiropas Kopienu Tiesas praksi (8), kas jau savā 1990. gada 11. oktobra spriedumā (lieta C-34/89, Itālijas Republika pret Komisiju) (9) ir brīdinājusi dalībvalstis ievērot pienācīgu rūpību;

| 20. | uzskata, ka nepamatoti izmaksāto maksājumu neatgūšana četru gadu laikā (veicot administratīvus pasākumus) vai astoņu gadu laikā (ar tiesas procesu starpniecību) ir pienācīgas rūpības smags pārkāpums; attiecīgajai valstij pašai jāsedz parāda summa; šādā veidā dalībvalstis varētu iedrošināt savlaicīgi uzņemties atbildību un tādējādi aktīvi novērst iespējamās kļūdas; šāda rīcība atvieglotu Komisijas darbu, kura ir atbildīga Parlamentam; tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus, kuri ir vērsti uz šo mērķu īstenošanu (10); |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka nepamatoti izmaksāto maksājumu neatgūšana četru gadu laikā (veicot administratīvus pasākumus) vai astoņu gadu laikā (ar tiesas procesu starpniecību) ir pienācīgas rūpības smags pārkāpums; attiecīgajai valstij pašai jāsedz parāda summa; šādā veidā dalībvalstis varētu iedrošināt savlaicīgi uzņemties atbildību un tādējādi aktīvi novērst iespējamās kļūdas; šāda rīcība atvieglotu Komisijas darbu, kura ir atbildīga Parlamentam; tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus, kuri ir vērsti uz šo mērķu īstenošanu (10);

| 21. | atzinīgi vērtē arī Komisijas nodomu uzlabot “melnā saraksta” sistēmu; aicina Komisiju pārbaudīt visas iespējas, lai padarītu šo instrumentu par iedarbīgu līdzekli krāpšanas apkarošanā un, vajadzības gadījumā, izmantot to ne tikai lauksaimniecības jomā; Vācija, Francija, Austrija, Nīderlande, Spānija un Apvienotā Karaliste jau izmanto šo iespēju; |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē arī Komisijas nodomu uzlabot “melnā saraksta” sistēmu; aicina Komisiju pārbaudīt visas iespējas, lai padarītu šo instrumentu par iedarbīgu līdzekli krāpšanas apkarošanā un, vajadzības gadījumā, izmantot to ne tikai lauksaimniecības jomā; Vācija, Francija, Austrija, Nīderlande, Spānija un Apvienotā Karaliste jau izmanto šo iespēju;

| 22. | atkārtoti aicina Komisiju sagatavot ziņojumu par “melnā saraksta” sistēmas trūkumiem (Padomes 1995. gada 22. jūnija Regula (EK) Nr. 1469/95 par veicamajiem pasākumiem attiecībā uz konkrētiem labuma guvējiem no Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļas finansētām darbībām (11) |
| --- | --- |

22.

atkārtoti aicina Komisiju sagatavot ziņojumu par “melnā saraksta” sistēmas trūkumiem (Padomes 1995. gada 22. jūnija Regula (EK) Nr. 1469/95 par veicamajiem pasākumiem attiecībā uz konkrētiem labuma guvējiem no Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļas finansētām darbībām (11)

| 23. | cer, ka, pamatojoties uz šo ziņojumu, tiks pārdomāts, vai šajā sistēmā jāveic ievērojami grozījumi vai tā jāaizstāj ar efektīvāku instrumentu; |
| --- | --- |

23.

cer, ka, pamatojoties uz šo ziņojumu, tiks pārdomāts, vai šajā sistēmā jāveic ievērojami grozījumi vai tā jāaizstāj ar efektīvāku instrumentu;

| 24. | izsaka bažas par to, ka daudzas dalībvalstis, īpaši Vācija, Francija un Spānija neievēro savu ziņošanas pienākumu noteiktajos termiņos; par 90 % gadījumu Komisijai tiek paziņots tikai divu gadu laikā, kas nelabvēlīgi ietekmē izredzes atgūt nepareizi izmaksātās summas; |
| --- | --- |

24.

izsaka bažas par to, ka daudzas dalībvalstis, īpaši Vācija, Francija un Spānija neievēro savu ziņošanas pienākumu noteiktajos termiņos; par 90 % gadījumu Komisijai tiek paziņots tikai divu gadu laikā, kas nelabvēlīgi ietekmē izredzes atgūt nepareizi izmaksātās summas;

| 25. | norāda, ka no OLAF jaunākā darbības pārskata izriet, ka visu OLAF apstrādāto lietu zaudējumu apjomu pēdējo piecu gadu laikā izmeklētāji novērtēja 5,34 miljardi EUR; konstatē, ka no šīs summas līdz šim varēja atgūt apmēram 100 miljonus EUR; šī summa atbilst tikai 1,87 % no novērtētā zaudējuma apjoma; pieprasa, lai OLAF veic šīs zemās atgūšanas kvotas cēloņu analīzi biroja apstrādātajās lietās; |
| --- | --- |

25.

norāda, ka no OLAF jaunākā darbības pārskata izriet, ka visu OLAF apstrādāto lietu zaudējumu apjomu pēdējo piecu gadu laikā izmeklētāji novērtēja 5,34 miljardi EUR; konstatē, ka no šīs summas līdz šim varēja atgūt apmēram 100 miljonus EUR; šī summa atbilst tikai 1,87 % no novērtētā zaudējuma apjoma; pieprasa, lai OLAF veic šīs zemās atgūšanas kvotas cēloņu analīzi biroja apstrādātajās lietās;

Krāpšanas gadījumi ar sviestu ar piemaisījumiem

| 26. | atgādina, ka finansiālie zaudējumi, kas Kopienai radušies sakarā ar atklāto Italburro lietu (sviests ar piemaisījumiem), vērtējams vairāk nekā 100 miljonu EUR apmērā, un izsaka bažas, ka līdz šim dalībvalstis (Beļģija, Vācija, Francija) ir atguvušas mazāk nekā 10 % no aptuvenā 100 miljonu EUR kaitējuma; tas varētu būt rupjš dalībvalstu pienācīgas rūpības pārkāpums; |
| --- | --- |

26.

atgādina, ka finansiālie zaudējumi, kas Kopienai radušies sakarā ar atklāto Italburro lietu (sviests ar piemaisījumiem), vērtējams vairāk nekā 100 miljonu EUR apmērā, un izsaka bažas, ka līdz šim dalībvalstis (Beļģija, Vācija, Francija) ir atguvušas mazāk nekā 10 % no aptuvenā 100 miljonu EUR kaitējuma; tas varētu būt rupjš dalībvalstu pienācīgas rūpības pārkāpums;

| 27. | izsaka kritiku par to, ka nav iegūta nekāda skaidrība par iespējamo apdraudējumu veselībai, kas radies saistībā ar gadījumu par piemaisījumu pievienošanu sviestam; atgādina arī, ka gadījumu ar sviestu ar piemaisījumiem atklāja drīzāk nejauši, izmeklējot mafijas veiktās slepkavības, un acīmredzami netiek veiktas regulāras pārbaudes, lai novērstu šādas manipulācijas ar produktiem; gaida Komisijas priekšlikumus, kā var efektīvi ierobežot veselības apdraudējumu, ko izraisa piemaisījumi pārtikas produktiem; |
| --- | --- |

27.

izsaka kritiku par to, ka nav iegūta nekāda skaidrība par iespējamo apdraudējumu veselībai, kas radies saistībā ar gadījumu par piemaisījumu pievienošanu sviestam; atgādina arī, ka gadījumu ar sviestu ar piemaisījumiem atklāja drīzāk nejauši, izmeklējot mafijas veiktās slepkavības, un acīmredzami netiek veiktas regulāras pārbaudes, lai novērstu šādas manipulācijas ar produktiem; gaida Komisijas priekšlikumus, kā var efektīvi ierobežot veselības apdraudējumu, ko izraisa piemaisījumi pārtikas produktiem;

| 28. | tādēļ aicina Komisiju ne vēlāk kā līdz 2005. gada 31. oktobrim iesniegt tādu ziņojumu par situāciju, kā attīstās ierosinātās krimināllietas un atgūšanas procedūras un par iespējamiem draudiem veselībai šajā sakarā, kurā ir iekļauti arī priekšlikumi, kā efektīvi ierobežot veselības apdraudējumu, ko izraisa piemaisījumi pārtikas produktiem; atgādina, ka dalībvalstis atteicās Komisijai darīt zināmus izmeklēšanas rezultātus, kad 2000. gadā kļuva zināms par šo afēru; |
| --- | --- |

28.

tādēļ aicina Komisiju ne vēlāk kā līdz 2005. gada 31. oktobrim iesniegt tādu ziņojumu par situāciju, kā attīstās ierosinātās krimināllietas un atgūšanas procedūras un par iespējamiem draudiem veselībai šajā sakarā, kurā ir iekļauti arī priekšlikumi, kā efektīvi ierobežot veselības apdraudējumu, ko izraisa piemaisījumi pārtikas produktiem; atgādina, ka dalībvalstis atteicās Komisijai darīt zināmus izmeklēšanas rezultātus, kad 2000. gadā kļuva zināms par šo afēru;

| 29. | ar izbrīnu konstatē, ka Vācijas Federatīvās Republikas valsts iestādes no attiecīgiem uzņēmumiem pieprasījušas atmaksāt vienīgi 141 737 EUR, ko uzņēmumi jau ir apstrīdējuši, un ka Beļģijas un Francijas prokuratūra piecu gadu laikā pat nav ierosinājušas krimināllietas; |
| --- | --- |

29.

ar izbrīnu konstatē, ka Vācijas Federatīvās Republikas valsts iestādes no attiecīgiem uzņēmumiem pieprasījušas atmaksāt vienīgi 141 737 EUR, ko uzņēmumi jau ir apstrīdējuši, un ka Beļģijas un Francijas prokuratūra piecu gadu laikā pat nav ierosinājušas krimināllietas;

Cigarešu kontrabandas apkarošana

| 30. | norāda, ka cigarešu kontrabandas dēļ 2003. gadā pēc dalībvalstu iepriekšēja novērtējuma ieguva apmēram 200 miljonu EUR mazāk pašu resursu, un, ka kopējais kaitējums varētu būt vēl daudz lielāks; |
| --- | --- |

30.

norāda, ka cigarešu kontrabandas dēļ 2003. gadā pēc dalībvalstu iepriekšēja novērtējuma ieguva apmēram 200 miljonu EUR mazāk pašu resursu, un, ka kopējais kaitējums varētu būt vēl daudz lielāks;

| 31. | šajā sakarā atzinīgi novērtē nolīgumu, kas noslēgts starp Komisiju (kopā ar Beļģiju, Vāciju, Grieķiju, Spāniju, Franciju, Itāliju, Luksemburgu, Nīderlandi, Portugāli un Somiju) un Philip Morris International (PMI) par cigarešu kontrabandas apkarošanu; šajā sakarā atzīst par pareizu veiksmīgo veidu, kādā Komisija ir sadarbojusies ar OLAF un atzinīgi novērtē izšķirošo tās OLAF darba grupas operatīvo atbalstu, kura izveidota cigarešu kontrabandas apkarošanai; nolīgums paredz pasākumus cigarešu kontrabandas novēršanai ilgtermiņā un cenšas atrisināt strīdu starp Komisiju un uzņēmumu; turklāt pēc 12 gadu laika posma PMI maksās Komisijai un dalībvalstīm summu apmēram 1,25 miljardu ASV dolāru apmērā; aicina dalībvalstis un Komisiju izmantot šos maksājumus pasākumu finansēšanai, lai novērstu un apkarotu cigarešu kontrabandu, tostarp ar cigarešu viltošanu saistītas darbības; aicina Komisiju sagatavot priekšlikumus, kā izmantot ievērojamu daļu no šiem ienākumiem, un vajadzības gadījumā iesniegt provizorisku projektu budžeta grozījumiem un priekšlikumus juridiskam pamatam; |
| --- | --- |

31.

šajā sakarā atzinīgi novērtē nolīgumu, kas noslēgts starp Komisiju (kopā ar Beļģiju, Vāciju, Grieķiju, Spāniju, Franciju, Itāliju, Luksemburgu, Nīderlandi, Portugāli un Somiju) un Philip Morris International (PMI) par cigarešu kontrabandas apkarošanu; šajā sakarā atzīst par pareizu veiksmīgo veidu, kādā Komisija ir sadarbojusies ar OLAF un atzinīgi novērtē izšķirošo tās OLAF darba grupas operatīvo atbalstu, kura izveidota cigarešu kontrabandas apkarošanai; nolīgums paredz pasākumus cigarešu kontrabandas novēršanai ilgtermiņā un cenšas atrisināt strīdu starp Komisiju un uzņēmumu; turklāt pēc 12 gadu laika posma PMI maksās Komisijai un dalībvalstīm summu apmēram 1,25 miljardu ASV dolāru apmērā; aicina dalībvalstis un Komisiju izmantot šos maksājumus pasākumu finansēšanai, lai novērstu un apkarotu cigarešu kontrabandu, tostarp ar cigarešu viltošanu saistītas darbības; aicina Komisiju sagatavot priekšlikumus, kā izmantot ievērojamu daļu no šiem ienākumiem, un vajadzības gadījumā iesniegt provizorisku projektu budžeta grozījumiem un priekšlikumus juridiskam pamatam;

| 32. | atzinīgi novērtē, ka arī Austrija, Malta, un Īrija ir pievienojušās nolīgumam; aicina visas pārējās dalībvalstis pievienoties nolīgumam; aicina Komisiju censties noslēgt šādus nolīgumus arī ar citiem cigarešu ražotājiem; dalībvalstīm vajadzētu atteikties no sarunām par patstāvīgiem nolīgumiem ar ražotājiem, tā kā Komisija ir labvēlīgākā situācijā, lai īstenotu sarunas; |
| --- | --- |

32.

atzinīgi novērtē, ka arī Austrija, Malta, un Īrija ir pievienojušās nolīgumam; aicina visas pārējās dalībvalstis pievienoties nolīgumam; aicina Komisiju censties noslēgt šādus nolīgumus arī ar citiem cigarešu ražotājiem; dalībvalstīm vajadzētu atteikties no sarunām par patstāvīgiem nolīgumiem ar ražotājiem, tā kā Komisija ir labvēlīgākā situācijā, lai īstenotu sarunas;

| 33. | brīdina, ka arvien augstākas nodevas cigaretēm var radīt vai nu patērētāju uzvedības izmaiņas (piemēram, pērkot lētas preces) vai arī augstas nodokļu likmes var kļūt par papildus stimulu kriminālām darbībām (piemēram, kontrabandai vai cigarešu viltošanai); |
| --- | --- |

33.

brīdina, ka arvien augstākas nodevas cigaretēm var radīt vai nu patērētāju uzvedības izmaiņas (piemēram, pērkot lētas preces) vai arī augstas nodokļu likmes var kļūt par papildus stimulu kriminālām darbībām (piemēram, kontrabandai vai cigarešu viltošanai);

| 34. | konstatē, ka nelegālā mazumtirdzniecība (galvenokārt ar cigarešu viltojumiem) paplašinās un tās apkarošana rada nopietnas grūtības; |
| --- | --- |

34.

konstatē, ka nelegālā mazumtirdzniecība (galvenokārt ar cigarešu viltojumiem) paplašinās un tās apkarošana rada nopietnas grūtības;

| 35. | norāda, ka kontrabandas ceļus, kurus izmanto cigarešu kontrabandisti, var izmantot arī narkotiku vai citu lietu vai vielu kontrabandisti; |
| --- | --- |

35.

norāda, ka kontrabandas ceļus, kurus izmanto cigarešu kontrabandisti, var izmantot arī narkotiku vai citu lietu vai vielu kontrabandisti;

| 36. | brīdina, ka cigarešu cenu starpība vecajās un jaunajās dalībvalstīs veicina kontrabandu, lai gan ir noteikti pārejas termiņi daudzuma ierobežojumos, ievedot tabakas izstrādājumus privātajos ceļojumos no jaunajām uz vecajām dalībvalstīm, tomēr personas un transporta līdzekļus iespējams pārbaudīt tikai izlases veidā; |
| --- | --- |

36.

brīdina, ka cigarešu cenu starpība vecajās un jaunajās dalībvalstīs veicina kontrabandu, lai gan ir noteikti pārejas termiņi daudzuma ierobežojumos, ievedot tabakas izstrādājumus privātajos ceļojumos no jaunajām uz vecajām dalībvalstīm, tomēr personas un transporta līdzekļus iespējams pārbaudīt tikai izlases veidā;

| 37. | tādēļ uzskata par nepieciešamu turpmāk uzlabot administratīvās palīdzības procedūru un informācijas apmaiņu starp atbilstīgajām valsts iestādēm dalībvalstīs un visā pasaulē; turpmāk jāpapildina trūkstošais personāls muitas izmeklēšanas dienestā un muitas struktūrvienībās pastiprināti jāiesaista mobili spēki, kurus varētu finansēt dalībvalstis no PMI nolīguma līdzekļiem; |
| --- | --- |

37.

tādēļ uzskata par nepieciešamu turpmāk uzlabot administratīvās palīdzības procedūru un informācijas apmaiņu starp atbilstīgajām valsts iestādēm dalībvalstīs un visā pasaulē; turpmāk jāpapildina trūkstošais personāls muitas izmeklēšanas dienestā un muitas struktūrvienībās pastiprināti jāiesaista mobili spēki, kurus varētu finansēt dalībvalstis no PMI nolīguma līdzekļiem;

| 38. | ar nožēlu ņem vērā, ka dalībvalstu dienesti tālāk neinformē OLAF par izziņas darbību rezultātā iegūto informāciju attiecībā uz viltotām cigaretēm un ar kontrabandu saistītām darbībām, kā arī par kontrabandas galvenajiem punktiem (piemēram, Dienvidaustrumāzijā); aicina dalībvalstis, pamatojoties uz Līguma 280. pantu, pārbaudīt, kā šāda izziņas darbību rezultātā iegūtu informāciju var padarīt pieejamu OLAF, izmantojot administratīvo sadarbību; lūdz Revīzijas palātu visdrīzākajā laikā sagatavot atzinumu par priekšlikumu uzlabot administratīvo sadarbību starp OLAF un dalībvalstīm; turklāt lūdz arī pārbaudīt, vai situāciju uzlabotu OLAF vietējo novērošanas biroju izveidošana kontrabandas galvenajos punktos; |
| --- | --- |

38.

ar nožēlu ņem vērā, ka dalībvalstu dienesti tālāk neinformē OLAF par izziņas darbību rezultātā iegūto informāciju attiecībā uz viltotām cigaretēm un ar kontrabandu saistītām darbībām, kā arī par kontrabandas galvenajiem punktiem (piemēram, Dienvidaustrumāzijā); aicina dalībvalstis, pamatojoties uz Līguma 280. pantu, pārbaudīt, kā šāda izziņas darbību rezultātā iegūtu informāciju var padarīt pieejamu OLAF, izmantojot administratīvo sadarbību; lūdz Revīzijas palātu visdrīzākajā laikā sagatavot atzinumu par priekšlikumu uzlabot administratīvo sadarbību starp OLAF un dalībvalstīm; turklāt lūdz arī pārbaudīt, vai situāciju uzlabotu OLAF vietējo novērošanas biroju izveidošana kontrabandas galvenajos punktos;

| 39. | norāda, ka līdzšinējā pieredze kopīgu muitas pasākumu jomā skaidri liecina par labākas sadarbības priekšrocībām starp dalībvalstu struktūrvienībām; iesaka šo sadarbību veikt pastāvīgu darba grupu formā, tādējādi padarot to ilglaicīgāku, un pastiprināti iesaistīt Europolu cīņā pret šo starptautiskās organizētās noziedzības formu; |
| --- | --- |

39.

norāda, ka līdzšinējā pieredze kopīgu muitas pasākumu jomā skaidri liecina par labākas sadarbības priekšrocībām starp dalībvalstu struktūrvienībām; iesaka šo sadarbību veikt pastāvīgu darba grupu formā, tādējādi padarot to ilglaicīgāku, un pastiprināti iesaistīt Europolu cīņā pret šo starptautiskās organizētās noziedzības formu;

| 40. | turklāt aicina Komisiju apsvērt ES Ārējo robežu operatīvās sadarbības pārvaldības aģentūras pilnvaru paplašināšanu, lai tās aptvertu arī izmeklēšanas darbības muitas jomā; |
| --- | --- |

40.

turklāt aicina Komisiju apsvērt ES Ārējo robežu operatīvās sadarbības pārvaldības aģentūras pilnvaru paplašināšanu, lai tās aptvertu arī izmeklēšanas darbības muitas jomā;

Sadarbība ar Šveici

| 41. | atzinīgi novērtē nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm no vienas puses un Šveices Konfederāciju no otras puses krāpšanas apkarošanas jomā (12); apsveic visus tos, tostarp OLAF, kas piedalījās nolīguma izstrādāšanā
  ;
  nolīguma noteikumi ņem vērā daudzus aspektus, kuri ir minēti vienošanās otrajā protokolā par Kopienu finansiālo interešu aizsardzību, it īpaši noteikumi par administratīvās palīdzības sniegšanu, kratīšanu, aresta uzlikšanu mantai un atgūšanu; izsaka neizpratni par to, ka šo 1997. gada protokolu vēl nav ratificējušas trīs vecās dalībvalstis — Itālija, Luksemburga un Austrija; |
| --- | --- |

41.

atzinīgi novērtē nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm no vienas puses un Šveices Konfederāciju no otras puses krāpšanas apkarošanas jomā (12); apsveic visus tos, tostarp OLAF, kas piedalījās nolīguma izstrādāšanā
  ;
  nolīguma noteikumi ņem vērā daudzus aspektus, kuri ir minēti vienošanās otrajā protokolā par Kopienu finansiālo interešu aizsardzību, it īpaši noteikumi par administratīvās palīdzības sniegšanu, kratīšanu, aresta uzlikšanu mantai un atgūšanu; izsaka neizpratni par to, ka šo 1997. gada protokolu vēl nav ratificējušas trīs vecās dalībvalstis — Itālija, Luksemburga un Austrija;

| 42. | aicina Čehijas Republiku, Kipru, Latviju, Ungāriju, Maltu, Poliju un Slovēniju iespējami drīz ratificēt iepriekš minēto protokolu, kā to jau izdarījušas Igaunija (2005. gada 3. februārī), Lietuva (2004. gada 28. maijā) un Slovākija (2004. gada 30. septembrī); |
| --- | --- |

42.

aicina Čehijas Republiku, Kipru, Latviju, Ungāriju, Maltu, Poliju un Slovēniju iespējami drīz ratificēt iepriekš minēto protokolu, kā to jau izdarījušas Igaunija (2005. gada 3. februārī), Lietuva (2004. gada 28. maijā) un Slovākija (2004. gada 30. septembrī);

| 43. | šajā sakarā cenšas panākt, lai iespējami ātrāk pieņemtu Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par savstarpēju administratīvo palīdzību Kopienas finanšu interešu aizsardzībai pret krāpšanu un citādu nelikumīgu rīcību (13); |
| --- | --- |

43.

šajā sakarā cenšas panākt, lai iespējami ātrāk pieņemtu Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par savstarpēju administratīvo palīdzību Kopienas finanšu interešu aizsardzībai pret krāpšanu un citādu nelikumīgu rīcību (13);

Eiropas publiskā dienesta uzdevumu deleģēšana privātfirmām

| 44. | atgādina, ka, lai reaģētu uz dažādajām afērām, kuru rezultātā Komisijas privāti darbuzņēmēji, daļēji ar atbildīgo ierēdņu ziņu un piekrišanu ir izmantojuši naudas līdzekļus citam nolūkam nekā tie bija paredzēti un ir manipulējuši pasūtījumu piešķiršanas procedūru (ECHO–afēra, MED–afēra), jau 1998. gadā Finanšu regulā tika iekļauts šāds noteikums: “Komisijai un pārējām iestādēm nav atļauts nekādā veidā ne ar kādu ieganstu deleģēt ārpuskopienas personām vai organizācijām budžeta izpildes uzdevumus, kuri var skart Eiropas valstu dienestus, īpaši, ja runa ir par pilnvarām slēgt valsts līgumus.” (14); |
| --- | --- |

44.

atgādina, ka, lai reaģētu uz dažādajām afērām, kuru rezultātā Komisijas privāti darbuzņēmēji, daļēji ar atbildīgo ierēdņu ziņu un piekrišanu ir izmantojuši naudas līdzekļus citam nolūkam nekā tie bija paredzēti un ir manipulējuši pasūtījumu piešķiršanas procedūru (ECHO–afēra, MED–afēra), jau 1998. gadā Finanšu regulā tika iekļauts šāds noteikums: “Komisijai un pārējām iestādēm nav atļauts nekādā veidā ne ar kādu ieganstu deleģēt ārpuskopienas personām vai organizācijām budžeta izpildes uzdevumus, kuri var skart Eiropas valstu dienestus, īpaši, ja runa ir par pilnvarām slēgt valsts līgumus.” (14);

| 45. | neakceptē Komisijas 1999. gadā pieņemtos noteikumus pakalpojumu, piegādes un būvdarbu valsts līgumiem saistībā ar sadarbību, lai palīdzētu trešajām valstīm, kuri deva tiesības pilnvarot tā saucamās iepirkuma aģentūras, kuras vēlāk organizēja pasūtījumu piešķiršanas procedūru, parakstīja līgumus un veica maksājumus tiešajiem ieguvējiem; |
| --- | --- |

45.

neakceptē Komisijas 1999. gadā pieņemtos noteikumus pakalpojumu, piegādes un būvdarbu valsts līgumiem saistībā ar sadarbību, lai palīdzētu trešajām valstīm, kuri deva tiesības pilnvarot tā saucamās iepirkuma aģentūras, kuras vēlāk organizēja pasūtījumu piešķiršanas procedūru, parakstīja līgumus un veica maksājumus tiešajiem ieguvējiem;

| 46. | prasa, lai Komisija līdz 2005. gada 1. septembrim iesniedz visu līgumu sarakstu, kuri kopš 2000. gada ir noslēgti ar šādām iepirkuma aģentūrām; šajā sarakstā jābūt datiem par līguma darbības laiku, to piešķiršanas procedūru un attiecīgo maksājumu apjomu; |
| --- | --- |

46.

prasa, lai Komisija līdz 2005. gada 1. septembrim iesniedz visu līgumu sarakstu, kuri kopš 2000. gada ir noslēgti ar šādām iepirkuma aģentūrām; šajā sarakstā jābūt datiem par līguma darbības laiku, to piešķiršanas procedūru un attiecīgo maksājumu apjomu;

OLAF

  darba prioritātes un perspektīvas

| 47. | atgādina, ka arī uz OLAF attiecas subsidiaritātes princips, proti, prasība pievērst uzmanību tām nozarēm, kurās dalībvalstu struktūrvienībām nav pilnvarojuma vai tās nespēj pieņemt pienācīgus pasākumus; |
| --- | --- |

47.

atgādina, ka arī uz OLAF attiecas subsidiaritātes princips, proti, prasība pievērst uzmanību tām nozarēm, kurās dalībvalstu struktūrvienībām nav pilnvarojuma vai tās nespēj pieņemt pienācīgus pasākumus;

| 48. | sakarā ar šo faktu atkārtoti uzsver, neietekmējot OLAF iejaukšanos pārējās operatīvajās jomās, pamatojoties uz subsidiaritātes principu, izmeklēšanas darbību prioritāti iestādēs un institūcijās un saistībā ar Komisijas tieši pārvaldītajiem izdevumiem; |
| --- | --- |

48.

sakarā ar šo faktu atkārtoti uzsver, neietekmējot OLAF iejaukšanos pārējās operatīvajās jomās, pamatojoties uz subsidiaritātes principu, izmeklēšanas darbību prioritāti iestādēs un institūcijās un saistībā ar Komisijas tieši pārvaldītajiem izdevumiem;

| 49. | norāda, ka III-274. pants Līgumā par Konstitūciju Eiropai paredz, ka no Eurojust var izveidot Eiropas prokuratūru, lai apkarotu tādus noziedzīgus nodarījumus, kas negatīvi ietekmē Savienības finansiālās intereses; |
| --- | --- |

49.

norāda, ka III-274. pants Līgumā par Konstitūciju Eiropai paredz, ka no Eurojust var izveidot Eiropas prokuratūru, lai apkarotu tādus noziedzīgus nodarījumus, kas negatīvi ietekmē Savienības finansiālās intereses;

| 50. | uzsver, ka šī perspektīva jāņem vērā debatēs par OLAF tālāko attīstību; sagaida, ka Komisija un Padome līdz 2005. gada 31. decembrim iesniegs konkrētus priekšlikumus par OLAF turpmākajiem uzdevumiem attiecība uz Eiropas prokuratūru un Eurojust; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka šī perspektīva jāņem vērā debatēs par OLAF tālāko attīstību; sagaida, ka Komisija un Padome līdz 2005. gada 31. decembrim iesniegs konkrētus priekšlikumus par OLAF turpmākajiem uzdevumiem attiecība uz Eiropas prokuratūru un Eurojust;

OLAF

  veicamās izmeklēšanas darbības un pamatbrīvību aizsardzība

| 51. | atgādina par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr.1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (15) (tuprmāk — OLAF regula) apsvērumu, saskaņā ar kuru, birojam veicot izmeklēšanas darbības, pilnā apjomā jānodrošina cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana; |
| --- | --- |

51.

atgādina par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr.1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (15) (tuprmāk — OLAF regula) apsvērumu, saskaņā ar kuru, birojam veicot izmeklēšanas darbības, pilnā apjomā jānodrošina cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana;

| 52. | aicina Komisiju un OLAF pilnībā respektēt preses brīvību, kuru nodrošina dalībvalstu tiesību akti un Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 10. pants un arī Eiropas Cilvēktiesību tiesas prakse par žurnālistu informācijas avotu aizsardzības jautājumiem; |
| --- | --- |

52.

aicina Komisiju un OLAF pilnībā respektēt preses brīvību, kuru nodrošina dalībvalstu tiesību akti un Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 10. pants un arī Eiropas Cilvēktiesību tiesas prakse par žurnālistu informācijas avotu aizsardzības jautājumiem;

| 53. | ar bažām ņem vērā, ka saskaņā ar OLAF Uzraudzības komitejas vērtējumu OLAF paša noteiktie pašreizējie izmeklēšanas procesuālie noteikumi (OLAF rokasgrāmata) iespējams nepietiekami nodrošina to personu tiesības, pret kuriem ir vērsta izmeklēšana, un ka izziņas darbību rezultātā iegūto pierādījumu pieļaujamība var būt apdraudēta; tādēļ aicina Komisiju saistībā ar gaidāmo OLAF reformu iesniegt atbilstošus likumdošanas priekšlikumus, kas novērsīs šīs šaubas un nodrošinās gan tiesisko noteiktību, gan tiesisko aizsardzību; |
| --- | --- |

53.

ar bažām ņem vērā, ka saskaņā ar OLAF Uzraudzības komitejas vērtējumu OLAF paša noteiktie pašreizējie izmeklēšanas procesuālie noteikumi (OLAF rokasgrāmata) iespējams nepietiekami nodrošina to personu tiesības, pret kuriem ir vērsta izmeklēšana, un ka izziņas darbību rezultātā iegūto pierādījumu pieļaujamība var būt apdraudēta; tādēļ aicina Komisiju saistībā ar gaidāmo OLAF reformu iesniegt atbilstošus likumdošanas priekšlikumus, kas novērsīs šīs šaubas un nodrošinās gan tiesisko noteiktību, gan tiesisko aizsardzību;

OLAF

  un Ombuds

| 54. | uzsver Eiropas Kopienu Tiesas nozīmi Kopienas tiesību aktu izpildē un interpretācijā atbilstoši tās tiesas funkcijām, kas piešķirtas saskaņā ar Līguma 255. pantu, kā arī Ombuda darbības nozīmi, konstatējot un novēršot trūkumus Kopienas institūciju un iestāžu darbā; |
| --- | --- |

54.

uzsver Eiropas Kopienu Tiesas nozīmi Kopienas tiesību aktu izpildē un interpretācijā atbilstoši tās tiesas funkcijām, kas piešķirtas saskaņā ar Līguma 255. pantu, kā arī Ombuda darbības nozīmi, konstatējot un novēršot trūkumus Kopienas institūciju un iestāžu darbā;

| 55. | ņem vērā OLAF ģenerāldirektora 2005. gada 8. marta paziņojumu par to, ka OLAF lietā Nr. 2485/2004/GG nevar izpildīt Ombuda ieteikuma projektam un ka atzīst, ka tā Ombudam dotajos paskaidrojumos saistībā ar sūdzības Nr. 1840/2002/GG izmeklēšanu ir sniegtas nepareizas un maldinošas ziņas; |
| --- | --- |

55.

ņem vērā OLAF ģenerāldirektora 2005. gada 8. marta paziņojumu par to, ka OLAF lietā Nr. 2485/2004/GG nevar izpildīt Ombuda ieteikuma projektam un ka atzīst, ka tā Ombudam dotajos paskaidrojumos saistībā ar sūdzības Nr. 1840/2002/GG izmeklēšanu ir sniegtas nepareizas un maldinošas ziņas;

| 56. | prasa, lai Komisija, ņemot vērā Ombuda 2005. gada 12. maija īpašo ziņojumu un vēl nesagatavoto Parlamenta atzinumu šajā jautājumā, veic nepieciešamos pasākumus, lai vajadzības gadījumā sauktu pie atbildības vainīgos un atjaunotu uzticēšanos OLAF; |
| --- | --- |

56.

prasa, lai Komisija, ņemot vērā Ombuda 2005. gada 12. maija īpašo ziņojumu un vēl nesagatavoto Parlamenta atzinumu šajā jautājumā, veic nepieciešamos pasākumus, lai vajadzības gadījumā sauktu pie atbildības vainīgos un atjaunotu uzticēšanos OLAF;

Procedūra

  OLAF

  ģenerāldirektora iecelšanai amatā

| 57. | atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu par OLAF ģenerāldirektora iecelšanu pēc atklāta konkursa izsludināšanas Oficiālajā Vēstnesī, lai varētu notikt patiesa un pārliecinoša izvēle, tādējādi piešķirot ģenerāldirektoram nozīmīgas pilnvaras un pietiekamu uzticamību; |
| --- | --- |

57.

atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu par OLAF ģenerāldirektora iecelšanu pēc atklāta konkursa izsludināšanas Oficiālajā Vēstnesī, lai varētu notikt patiesa un pārliecinoša izvēle, tādējādi piešķirot ģenerāldirektoram nozīmīgas pilnvaras un pietiekamu uzticamību;

| 58. | ņem vērā Komisijas 2005. gada 22. februāra 1691. sanāksmē pieņemto lēmumu uzticēt līdzšinējam ģenerāldirektoram pašreizējās operatīvās vadības īstenošanu, kamēr pieņem lēmumu par jauna direktora iecelšanu; |
| --- | --- |

58.

ņem vērā Komisijas 2005. gada 22. februāra 1691. sanāksmē pieņemto lēmumu uzticēt līdzšinējam ģenerāldirektoram pašreizējās operatīvās vadības īstenošanu, kamēr pieņem lēmumu par jauna direktora iecelšanu;

| 59. | uzskata, ka būtu bijis labāk, ja Komisija, saskaņojot to ar Parlamentu un Padomi, būtu iecēlusi pagaidu direktoru, kura rīcības brīvība nebūtu ierobežota; uzskata, ka noteikumi pagaidu direktora iecelšanai jāpievieno OLAF regulai; |
| --- | --- |

59.

uzskata, ka būtu bijis labāk, ja Komisija, saskaņojot to ar Parlamentu un Padomi, būtu iecēlusi pagaidu direktoru, kura rīcības brīvība nebūtu ierobežota; uzskata, ka noteikumi pagaidu direktora iecelšanai jāpievieno OLAF regulai;

| 60. | atgādina, ka jau Parlamenta 2003. gada 4. decembra rezolūcijas 55. punktā saistībā ar Komisijas ziņojumu par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) darbības novērtējumu (16), tas pieprasīja organizēt savlaicīgu konkursu uz OLAF ģenerāldirektora vietu un par pašreizējo vilcināšanos ir vainojama vienīgi Komisija, kas pārāk ilgi nav rīkojusies pirms uzsāka nepieciešamās darbības; |
| --- | --- |

60.

atgādina, ka jau Parlamenta 2003. gada 4. decembra rezolūcijas 55. punktā saistībā ar Komisijas ziņojumu par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) darbības novērtējumu (16), tas pieprasīja organizēt savlaicīgu konkursu uz OLAF ģenerāldirektora vietu un par pašreizējo vilcināšanos ir vainojama vienīgi Komisija, kas pārāk ilgi nav rīkojusies pirms uzsāka nepieciešamās darbības;

| 61. | uzskata, ka pašreiz ir īpaši svarīgi, lai turpmāk nenotiktu vilcināšanās un lēmumu par ģenerāldirektora jaunu iecelšanu amatā pieņemtu iespējami īsā laikā; |
| --- | --- |

61.

uzskata, ka pašreiz ir īpaši svarīgi, lai turpmāk nenotiktu vilcināšanās un lēmumu par ģenerāldirektora jaunu iecelšanu amatā pieņemtu iespējami īsā laikā;

| 62. | uzsver, ka Komisija saskaņā ar OLAF regulas 12. pantu var pēc OLAF Uzraudzības komitejas labvēlīga atzinuma sagatavot sarakstu ar piemērotas kvalifikācijas kandidātiem, tātad Uzraudzības komitejai jādod iespēja pārbaudīt un novērtēt visus kandidātus, kas ir pieteikušies amatam, pirms Komisija uz šī pamata sagatavo piemērotas kvalifikācijas kandidātu sarakstu; |
| --- | --- |

62.

uzsver, ka Komisija saskaņā ar OLAF regulas 12. pantu var pēc OLAF Uzraudzības komitejas labvēlīga atzinuma sagatavot sarakstu ar piemērotas kvalifikācijas kandidātiem, tātad Uzraudzības komitejai jādod iespēja pārbaudīt un novērtēt visus kandidātus, kas ir pieteikušies amatam, pirms Komisija uz šī pamata sagatavo piemērotas kvalifikācijas kandidātu sarakstu;

| 63. | uzsver, ka Komisija ieceļ OLAF ģenerāldirektoru pēc Parlamenta un Padomes piekrišanas, t.i. jānodrošina konsensuss; atgādina, ka šo noteikumu pieņēma tādēļ, ka OLAF ģenerāldirektora plašās pilnvaras (izmeklēšanas ierosināšana un pabeigšana, informācijas sniegšana dalībvalstu tiesu iestādēm) attiecas ne tikai uz Komisijas locekļiem un darbiniekiem, bet arī uz Parlamentu, Padomi un citām Kopienas iestādēm un aģentūrām; |
| --- | --- |

63.

uzsver, ka Komisija ieceļ OLAF ģenerāldirektoru pēc Parlamenta un Padomes piekrišanas, t.i. jānodrošina konsensuss; atgādina, ka šo noteikumu pieņēma tādēļ, ka OLAF ģenerāldirektora plašās pilnvaras (izmeklēšanas ierosināšana un pabeigšana, informācijas sniegšana dalībvalstu tiesu iestādēm) attiecas ne tikai uz Komisijas locekļiem un darbiniekiem, bet arī uz Parlamentu, Padomi un citām Kopienas iestādēm un aģentūrām;

| 64. | cer, ka iesaistītās iestādes, pieņemot lēmumu par jauna OLAF ģenerāldirektora iecelšanu amatā, izrādīs gan objektivitāti, gan pārskatāmību, gan taisnīgumu, lai izvairītos no starpgadījumiem, kuri notikta, pirmo reizi ieceļot amatā ģenerāldirektoru (17); |
| --- | --- |

64.

cer, ka iesaistītās iestādes, pieņemot lēmumu par jauna OLAF ģenerāldirektora iecelšanu amatā, izrādīs gan objektivitāti, gan pārskatāmību, gan taisnīgumu, lai izvairītos no starpgadījumiem, kuri notikta, pirmo reizi ieceļot amatā ģenerāldirektoru (17);

Revīzijas palātas pārskats un atzinumi

| 65. | prasa, lai Revīzijas palātas jau sen solītais īpašais ziņojums ir pieejams pietiekami savlaicīgi, lai tā rezultātus var izmantot kandidātu uzklausīšanai uz ģenerāldirektora amatu; |
| --- | --- |

65.

prasa, lai Revīzijas palātas jau sen solītais īpašais ziņojums ir pieejams pietiekami savlaicīgi, lai tā rezultātus var izmantot kandidātu uzklausīšanai uz ģenerāldirektora amatu;

| 66. | lūdz Revīzijas palātu savos atzinumos par pašreizējiem likumdošanas priekšlikumiem, kas iesniegti saskaņā ar EK Līguma 280. pantu, īpašu uzmanību pievērst šādiem jautājumiem:






  — | kā iespējams pastiprināt OLAF neatkarīgo izmeklēšanas funkciju, |
| --- | --- | --- |

66.

lūdz Revīzijas palātu savos atzinumos par pašreizējiem likumdošanas priekšlikumiem, kas iesniegti saskaņā ar EK Līguma 280. pantu, īpašu uzmanību pievērst šādiem jautājumiem:

—

kā iespējams pastiprināt OLAF neatkarīgo izmeklēšanas funkciju,

| — | vai atbilstīgās OLAF izmeklēšanas pilnvaras var apkopot vienā tiesību aktā; |
| --- | --- |

—

vai atbilstīgās OLAF izmeklēšanas pilnvaras var apkopot vienā tiesību aktā;

Papildu pasākumi saistībā ar iepriekšējā laika posmā izteiktajiem aizrādījumiem un prasībām

| 67. | aicina OLAF atsākt dialogu, kas sākās 2004. gada novembrī, par to, kādai informācijai Parlamentam var būt piekļuve saistībā ar tā darbību ar nolūku noteikt veidu, kā respektēt Parlamenta uzraudzības pilnvaras un tajā pašā laikā nodrošināt OLAF veicamo izmeklēšanas darbību konfidencialitāti; |
| --- | --- |

67.

aicina OLAF atsākt dialogu, kas sākās 2004. gada novembrī, par to, kādai informācijai Parlamentam var būt piekļuve saistībā ar tā darbību ar nolūku noteikt veidu, kā respektēt Parlamenta uzraudzības pilnvaras un tajā pašā laikā nodrošināt OLAF veicamo izmeklēšanas darbību konfidencialitāti;

| 68. | secina, ka Eiropas Kopienu Statistikas biroja darba grupa OLAF sagatavotajā pārskata periodā strādāja ar 14 lietām: četras ārējas un desmit iekšējas izmeklēšanas, no kurām deviņas 2004. gada jūnijā vēl nebija pabeigtas; piecu izmeklēšanas lietu rezultāti ir nosūtīti Luksemburgas un Francijas tiesībaizsardzības iestādēm; pieprasa Komisijai un OLAF sagatavot progresa ziņojumu ne vēlāk kā līdz 2005. gada 1. oktobrim; |
| --- | --- |

68.

secina, ka Eiropas Kopienu Statistikas biroja darba grupa OLAF sagatavotajā pārskata periodā strādāja ar 14 lietām: četras ārējas un desmit iekšējas izmeklēšanas, no kurām deviņas 2004. gada jūnijā vēl nebija pabeigtas; piecu izmeklēšanas lietu rezultāti ir nosūtīti Luksemburgas un Francijas tiesībaizsardzības iestādēm; pieprasa Komisijai un OLAF sagatavot progresa ziņojumu ne vēlāk kā līdz 2005. gada 1. oktobrim;

| 69. | secina, ka atbilstīgi tiesas lēmumam Komisijas pārstāvniecībā Vīnē ir bijuši tādi nodarbinātības apstākļi, kas pārkāpa spēkā esošos darba tiesību un sociālas labklājības noteikumus; jautā, kāds rezultāts ir OLAF veiktajai izmeklēšanai un kādus pasākumus Komisija ir veikusi; turklāt uzdod jautājumu, kādas izmaksas Komisijai ir radušās šajā sakarā, jo tā ir zaudējusi darba strīdu tiesas procesos un tai bija jāatlīdzina sociālās apdrošināšanas iemaksas; jautā arī, kādas citas izmaksas vēl varētu rasties; |
| --- | --- |

69.

secina, ka atbilstīgi tiesas lēmumam Komisijas pārstāvniecībā Vīnē ir bijuši tādi nodarbinātības apstākļi, kas pārkāpa spēkā esošos darba tiesību un sociālas labklājības noteikumus; jautā, kāds rezultāts ir OLAF veiktajai izmeklēšanai un kādus pasākumus Komisija ir veikusi; turklāt uzdod jautājumu, kādas izmaksas Komisijai ir radušās šajā sakarā, jo tā ir zaudējusi darba strīdu tiesas procesos un tai bija jāatlīdzina sociālās apdrošināšanas iemaksas; jautā arī, kādas citas izmaksas vēl varētu rasties;

| 70. | atzinīgi novērtē attīstību, kas vērojama dažās dalībvalstīs, kā, piemēram, jaunu noteikumu ieviešanu, kas paredz sankcijas par pārkāpumiem; |
| --- | --- |

70.

atzinīgi novērtē attīstību, kas vērojama dažās dalībvalstīs, kā, piemēram, jaunu noteikumu ieviešanu, kas paredz sankcijas par pārkāpumiem;

| 71. | ņem vērā, ka iespējamā naudas līdzekļu ļaunprātīgā izlietošana sakarā ar Leonardo da Vinči programmu tika izmeklēta (18) un lietu materiāli ir nosūtīti Rumānijas tiesībaizsardzības iestādēm; |
| --- | --- |

71.

ņem vērā, ka iespējamā naudas līdzekļu ļaunprātīgā izlietošana sakarā ar Leonardo da Vinči programmu tika izmeklēta (18) un lietu materiāli ir nosūtīti Rumānijas tiesībaizsardzības iestādēm;

| 72. | ņem vērā, ka iepriekš, eksportējot dzīvus liellopus uz Libānu (19), notika eksporta kompensāciju ļaunprātīga izmantošana un ka Vācija, Francija un Austrija ir pieņēmušas lēmumus par atgūšanu; |
| --- | --- |

72.

ņem vērā, ka iepriekš, eksportējot dzīvus liellopus uz Libānu (19), notika eksporta kompensāciju ļaunprātīga izmantošana un ka Vācija, Francija un Austrija ir pieņēmušas lēmumus par atgūšanu;

| 73. | izsaka nožēlu, ka Komisija līdz šim nav sagatavojusi pārskatu, no kura izriet, kādi starptautiski konsultatīvie uzņēmumi ir darbojošies Komisijas uzdevumā tiešo un netiešo izdevumu jomā (20); pieprasa šādu pārskatu līdz 2005. gada 1.jūlijam; |
| --- | --- |

73.

izsaka nožēlu, ka Komisija līdz šim nav sagatavojusi pārskatu, no kura izriet, kādi starptautiski konsultatīvie uzņēmumi ir darbojošies Komisijas uzdevumā tiešo un netiešo izdevumu jomā (20); pieprasa šādu pārskatu līdz 2005. gada 1.jūlijam;

| 74. | atgādina Komisijai, ka tā ir uzaicināta iesniegt Parlamentam paziņojumu, kurā Komisija apskata, kā dažādiem juridiskajiem instrumentiem, kuri tiek izmantoti OLAF izmeklēšanā, varētu izveidot kopīgu tiesisku regulējumu (21); |
| --- | --- |

74.

atgādina Komisijai, ka tā ir uzaicināta iesniegt Parlamentam paziņojumu, kurā Komisija apskata, kā dažādiem juridiskajiem instrumentiem, kuri tiek izmantoti OLAF izmeklēšanā, varētu izveidot kopīgu tiesisku regulējumu (21);

| 75. | ar bažām ņem vērā informāciju presē, saskaņā ar kuru OLAF ir konstatējis, ka Komisijas iekšējās pārvaldības kļūdu dēļ, remontējot Berlaymont ēku, esot radušies zaudējumi apmēram EUR 180 miljonu apmērā; prasa, lai OLAF precīzi noskaidro lietas apstākļus; prasa, lai Komisija līdz 2005. gada 1. septembrim sniedz informāciju par to, kādus pasākumus Komisija ir īstenojusi, pamatojoties uz attiecīgo OLAF pārskatu; |
| --- | --- |

75.

ar bažām ņem vērā informāciju presē, saskaņā ar kuru OLAF ir konstatējis, ka Komisijas iekšējās pārvaldības kļūdu dēļ, remontējot Berlaymont ēku, esot radušies zaudējumi apmēram EUR 180 miljonu apmērā; prasa, lai OLAF precīzi noskaidro lietas apstākļus; prasa, lai Komisija līdz 2005. gada 1. septembrim sniedz informāciju par to, kādus pasākumus Komisija ir īstenojusi, pamatojoties uz attiecīgo OLAF pārskatu;

| 76. | izsaka neapmierinātību par Komisijas negatīvo reakciju saistībā ar 123. punktu 2004. gada 21. aprīļa rezolūcijā par Komisijas 2002. gada budžeta izpildes apstiprināšanu (22), kurā konstatēts “(...) ka Komisija pieļauj, ka kļūdaini vai ar nodomu nepareizi deklarētas preces netiek uzskatītas par iekļautām tranzīta procedūrā, kas rada tadas sekas, ka nav iespējams pieprasīt atpakaļ garantiju, ka dokumentus jāsūta atpakaļ tai ES valstij, kurā preces ir ievestas, un ka tādējādi ir apgrūtināta krāpšanas apkarošana; (...)”; atkārtoti aicina Komisiju nekavējoties izbeigt šāda veida praksi un ierosināt atbilstīgu grozījumu Muitas kodeksā; |
| --- | --- |

76.

izsaka neapmierinātību par Komisijas negatīvo reakciju saistībā ar 123. punktu 2004. gada 21. aprīļa rezolūcijā par Komisijas 2002. gada budžeta izpildes apstiprināšanu (22), kurā konstatēts “(...) ka Komisija pieļauj, ka kļūdaini vai ar nodomu nepareizi deklarētas preces netiek uzskatītas par iekļautām tranzīta procedūrā, kas rada tadas sekas, ka nav iespējams pieprasīt atpakaļ garantiju, ka dokumentus jāsūta atpakaļ tai ES valstij, kurā preces ir ievestas, un ka tādējādi ir apgrūtināta krāpšanas apkarošana; (...)”; atkārtoti aicina Komisiju nekavējoties izbeigt šāda veida praksi un ierosināt atbilstīgu grozījumu Muitas kodeksā;

| 77. | uzskata, ka Budžeta kontroles komitejas uzdevums ir uzraudzīt Eiropas Savienības izdevumus un tai jāspēj konstatēt, vai maksājumi tiek veikti atbilstoši finanšu noteikumiem, un noteikt politiskos mērķus; tādēļ iesaka Prezidijam pilnvarot komiteju nosūtīt nelielas delegācijas izpētes braucienos pat tad, ja pienācīgi pamatotos gadījumos ir nepieciešami šādi braucieni ārpus Eiropas Savienības teritorijas;
  *
  - * |
| --- | --- |

77.

uzskata, ka Budžeta kontroles komitejas uzdevums ir uzraudzīt Eiropas Savienības izdevumus un tai jāspēj konstatēt, vai maksājumi tiek veikti atbilstoši finanšu noteikumiem, un noteikt politiskos mērķus; tādēļ iesaka Prezidijam pilnvarot komiteju nosūtīt nelielas delegācijas izpētes braucienos pat tad, ja pienācīgi pamatotos gadījumos ir nepieciešami šādi braucieni ārpus Eiropas Savienības teritorijas;

*

- *

| 78. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Kopienu Tiesai, Revīzijas palātai, OLAF Uzraudzības komitejai un OLAF. |
| --- | --- |

78.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Kopienu Tiesai, Revīzijas palātai, OLAF Uzraudzības komitejai un OLAF.

---

(1)  http://europa.eu.int/comm/anti_fraud/reports/olaf/2003-2004/en2.pdf

(2)  Dokumentu janvārī elektroniski nosūtīja komitejas sekretariātam un ar to var iepazīties franču valodā OLAF mājas lapā.

(3)  OV C 293, 30.11.2004., 1. lpp.

(4)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1681/94 (1994. gada 11. jūlijs) par pārkāpumiem struktūrpolitikas finansēšanā un nepareizi izmaksātu līdzekļu atgūšanu un par informācijas sistēmas izveidi šajā jomā (OV L 178, 12.7.1994., 43. lpp.).

(5)  Visu OLAF un tā priekšteces organizācijas izmeklēto lietu finansiālie zaudējumi tiek vērtēti ap 5,34 miljardu EUR apmērā (skat. SEC(2004)1370, II pielikums).

(6)  No OLAF izstrādātās lietu pārvaldības sistēmas izriet, ka laika posmā no 1999. līdz 2004. gadam ir atkal atgūti 100 miljoni EUR. Tas ir 1,87 % no finansiālajiem zaudējumiem šajā laika posmā, kas ir novērtēti 5,34 miljardu EUR apmērā.

(7)  OV C 269, 4.11.2004, 1. lpp.

(8)  Skat. Parlamenta 2004. gada 30. marta rezolūcijas 22. punktu attiecībā uz 2002. gada ziņojumu par Kopienu finansiālo interešu aizsardzību un krāpšanas apkarošanu (OV C 103 E 29.4.2004., 435. lpp.)

(9)  Eiropas kopienu Tiesas prakses apkopojums, 1990, I–3603.

(10)  KOM(2004)0489.

(11)  OV L 145 29.6.1995., 1. lpp.

(12)  KOM(2004)0559.

(13)  KOM(2004)0509.

(14)  OV L 320, 28.11.1998., 1. lpp.; skat. arī OV L 248, 16.9.2002.,1. lpp.,54. panta 1. punktu un 57. panta 1. punktu.

(15)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

(16)  OV C 89 E, 14.4.2004., 153. lpp.

(17)  Uzsver, ka jāpieņem pasākumi, lai novērstu 1999. gada situācijas atkārtošanās, kad tika izteiktas šaubas par konkursa godīgumu un kad kandidāts atsauca savu pieteikumu pēc tam, kad Komisijas ģenerālsekretārs uzslavēja citus kandidātus pirms iecelšanas.

(18)  Skat. iepriekš minētās 2004. gada 30. marta rezolūcijas 13. un 14. punktu.

(19)  Skat. iepriekš minētās 2004. gada 30. marta rezolūcijas 23. un sekojošos punktus.

(20)  Skat. iepriekš minētās 2004. gada 30. marta rezolūcijas 52. punktu.

(21)  Skat. iepriekš minētās 2004. gada 30. marta rezolūcijas 41. punktu.

(22)  OV L 330, 4.11.2004., 82. lpp.

P6_TA(2005)0219

ES Rīcības plāns terorisma apkarošanai

Eiropas Parlamenta ieteikums Eiropadomei un Padomei par ES Rīcības plānu terorisma apkarošanai (2004/2214(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ieteikuma priekšlikumu par pārstrādāto ES Rīcības plānu / Darba programmu terorisma apkarošanai (B6-0071/2004), ko Padomei iesniedzis Antoine Duquesne ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ieteikuma priekšlikumu par pārstrādāto ES Rīcības plānu / Darba programmu terorisma apkarošanai (B6-0071/2004), ko Padomei iesniedzis Antoine Duquesne ALDE grupas vārdā,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo līgumu un jo īpaši tā I-3., I-2., I-9., II-62., II-63., II-64., II-67., II-82., II-107., II-108., II-109., II-110., III-257., III-261., III-271., III-272., III-273., III-274., III-275. un III-276. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo līgumu un jo īpaši tā I-3., I-2., I-9., II-62., II-63., II-64., II-67., II-82., II-107., II-108., II-109., II-110., III-257., III-261., III-271., III-272., III-273., III-274., III-275. un III-276. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 6. un 7. pantu un V sadaļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 6. un 7. pantu un V sadaļu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļu un jo īpaši 29., 30., 31., 32., 34., 39. un 42. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļu un jo īpaši 29., 30., 31., 32., 34., 39. un 42. pantu,

| — | ņemot vērā 1950. gada 4. novembrī Romā parakstīto Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, kurā grozījumi izdarīti ar 11. protokolu, un jo īpaši tās 3., 5., 6., 8., 9. un 10. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1950. gada 4. novembrī Romā parakstīto Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, kurā grozījumi izdarīti ar 11. protokolu, un jo īpaši tās 3., 5., 6., 8., 9. un 10. pantu,

| — | ņemot vērā 1948. gada 10. decembrī parakstītoVispārējo cilvēktiesību deklarāciju un jo īpaši tās 1., 2., 3., 5., 7., 12., 13. un 19. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada 10. decembrī parakstītoVispārējo cilvēktiesību deklarāciju un jo īpaši tās 1., 2., 3., 5., 7., 12., 13. un 19. pantu,

| — | ņemot vērā divpadsmit ANO pretterorisma konvencijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā divpadsmit ANO pretterorisma konvencijas,

| — | ņemot vērā Starptautiskās krimināltiesas Romas Statūtus, ko pieņēma ANO pilnvaroto diplomātiskajā konferencē 1998. gada 17. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās krimināltiesas Romas Statūtus, ko pieņēma ANO pilnvaroto diplomātiskajā konferencē 1998. gada 17. jūlijā,

| — | ņemot vērā Rīcības plānu terorisma apkarošanai, kas pieņemts Eiropadomes ārkārtas sanāksmē Briselē 2001. gada 21. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rīcības plānu terorisma apkarošanai, kas pieņemts Eiropadomes ārkārtas sanāksmē Briselē 2001. gada 21. septembrī,

| — | ņemot vērā valstu un valdību vadītāju 2001. gada 19. oktobra neformālās sanāksmes Ģentē deklarācijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā valstu un valdību vadītāju 2001. gada 19. oktobra neformālās sanāksmes Ģentē deklarācijas,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2001. gada 14. un 15. decembra Lākenes sanāksmes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2001. gada 14. un 15. decembra Lākenes sanāksmes secinājumus,

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/187/TI, ar ko izveido Eurojust, lai pastiprinātu cīņu pret smagiem noziegumiem (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/187/TI, ar ko izveido Eurojust, lai pastiprinātu cīņu pret smagiem noziegumiem (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmumu 2002/584/TI par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmumu 2002/584/TI par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmumu 2002/475/TI par terorisma apkarošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmumu 2002/475/TI par terorisma apkarošanu (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmumu 2002/465/TI par kopējām izmeklēšanas grupām (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmumu 2002/465/TI par kopējām izmeklēšanas grupām (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2003. gada 22. jūlija Pamatlēmumu 2003/577/TI par to, kā Eiropas Savienībā izpilda īpašuma vai pierādījumu iesaldēšanas rīkojumus (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2003. gada 22. jūlija Pamatlēmumu 2003/577/TI par to, kā Eiropas Savienībā izpilda īpašuma vai pierādījumu iesaldēšanas rīkojumus (5),

| — | ņemot vērā Briseles 2004. gada 25. un 26. marta Eiropadomes sanāksmes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Briseles 2004. gada 25. un 26. marta Eiropadomes sanāksmes secinājumus,

| — | ņemot vērā Spānijas galvaspilsētā no 2005. gada 8. līdz 11. martam notikušās un Madrides kluba organizētās Starptautiskās augstākā līmeņa sanāksmes par demokrātiju, terorismu un drošību secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Spānijas galvaspilsētā no 2005. gada 8. līdz 11. martam notikušās un Madrides kluba organizētās Starptautiskās augstākā līmeņa sanāksmes par demokrātiju, terorismu un drošību secinājumus,

| — | ņemot vērā 2004. gada 25. marta Eiropadomes deklarāciju par terorisma apkarošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 25. marta Eiropadomes deklarāciju par terorisma apkarošanu,

| — | ņemot vērā Briseles 2004. gada 17. un 18. jūnija Eiropadomes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Briseles 2004. gada 17. un 18. jūnija Eiropadomes secinājumus,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2004. gada 17. un 18. jūnija sanāksmē pieņemto pārstrādāto ES Rīcības plānu/ Darba programmu terorisma apkarošanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2004. gada 17. un 18. jūnija sanāksmē pieņemto pārstrādāto ES Rīcības plānu/ Darba programmu terorisma apkarošanai,

| — | ņemot vērā Briseles 2004. gada 4. un 5. novembra Eiropadomes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Briseles 2004. gada 4. un 5. novembra Eiropadomes secinājumus,

| — | ņemot vērā Briseles 2004. gada 4. un 5. novembra Eiropadomes sanāksmē pieņemto Hāgas programmu brīvības, drošības un tieslietu jomas nostiprināšanai Eiropas Savienībā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Briseles 2004. gada 4. un 5. novembra Eiropadomes sanāksmē pieņemto Hāgas programmu brīvības, drošības un tieslietu jomas nostiprināšanai Eiropas Savienībā (6),

| — | ņemot vērā Briseles 2004. gada 16. un 17. decembra Eiropadomes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Briseles 2004. gada 16. un 17. decembra Eiropadomes secinājumus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 114. panta 3. punktu un 94. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 114. panta 3. punktu un 94. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A6-0164/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A6-0164/2005),

| A. | tā kā cilvēktiesības ir neapspriežamas, nedalāmas un neatņemamas, un demokrātijas svarīgākais uzdevums ir aizsargāt pilsoņu brīvību un pamattiesības, un tā kā cīņa pret terorismu nevar attaisnot tādu tiesību aktu izstrādi, kuru ietekme varētu būt pretrunā ar šo mērķi; |
| --- | --- |

A.

tā kā cilvēktiesības ir neapspriežamas, nedalāmas un neatņemamas, un demokrātijas svarīgākais uzdevums ir aizsargāt pilsoņu brīvību un pamattiesības, un tā kā cīņa pret terorismu nevar attaisnot tādu tiesību aktu izstrādi, kuru ietekme varētu būt pretrunā ar šo mērķi;

| B. | tā kā efektīva pamattiesību aizsardzība un ievērošana ir Eiropas demokrātijas pamats un svarīgs priekšnoteikums ES Rīcības plāna terorisma apkarošanai izveidei; |
| --- | --- |

B.

tā kā efektīva pamattiesību aizsardzība un ievērošana ir Eiropas demokrātijas pamats un svarīgs priekšnoteikums ES Rīcības plāna terorisma apkarošanai izveidei;

| C. | tā kā terorisms apdraud cilvēku pamatbrīvības, veicina kaitīgu polarizāciju un ar vardarbīgiem līdzekļiem cenšas iznīcināt demokrātiju, radot vidi, kas apdraud cilvēku tiesības dzīvot miera un brīvības apstākļos; |
| --- | --- |

C.

tā kā terorisms apdraud cilvēku pamatbrīvības, veicina kaitīgu polarizāciju un ar vardarbīgiem līdzekļiem cenšas iznīcināt demokrātiju, radot vidi, kas apdraud cilvēku tiesības dzīvot miera un brīvības apstākļos;

| D. | tā kā jebkura veida terora akti būtībā ir tiešs uzbrukums pilsoņu tiesībām un brīvībām, kas ir atzītas Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā, demokrātijai un tiesiskumam; |
| --- | --- |

D.

tā kā jebkura veida terora akti būtībā ir tiešs uzbrukums pilsoņu tiesībām un brīvībām, kas ir atzītas Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā, demokrātijai un tiesiskumam;

| E. | tā kā terorisms ir viens no visnopietnākajiem draudiem demokrātijai, viena no galvenajām problēmām, kas skar Eiropas iedzīvotājus, un ļoti nopietns drauds Eiropas Savienības Pamattiesību hartā noteiktajām brīvībām; |
| --- | --- |

E.

tā kā terorisms ir viens no visnopietnākajiem draudiem demokrātijai, viena no galvenajām problēmām, kas skar Eiropas iedzīvotājus, un ļoti nopietns drauds Eiropas Savienības Pamattiesību hartā noteiktajām brīvībām;

| F. | tā kā šobrīd terorisma draudi neskar tikai kādus noteiktus ģeogrāfiskos reģionus, jo teroristu organizācijas saviem vardarbības un terora aktiem var izmantot starpvalstu tīklus, kuriem var būt postoša ietekme vairākās valstīs vienlaicīgi; |
| --- | --- |

F.

tā kā šobrīd terorisma draudi neskar tikai kādus noteiktus ģeogrāfiskos reģionus, jo teroristu organizācijas saviem vardarbības un terora aktiem var izmantot starpvalstu tīklus, kuriem var būt postoša ietekme vairākās valstīs vienlaicīgi;

| G. | tā kā neviena dalībvalsts viena pati nespēj apkarot terorismu un ir vajadzīga kopēja terorisma apkarošanas politika; |
| --- | --- |

G.

tā kā neviena dalībvalsts viena pati nespēj apkarot terorismu un ir vajadzīga kopēja terorisma apkarošanas politika;

| H. | tā kā cīņai pret terorisma draudiem jāizmanto visi Eiropas Savienības un tiesiskuma instrumenti; |
| --- | --- |

H.

tā kā cīņai pret terorisma draudiem jāizmanto visi Eiropas Savienības un tiesiskuma instrumenti;

| I. | tā kā ES iekšējās un ārējās drošības politikām vajadzētu vienai otru papildināt un būt saskaņotām, turklāt šis princips jāīsteno institūciju darbībā; |
| --- | --- |

I.

tā kā ES iekšējās un ārējās drošības politikām vajadzētu vienai otru papildināt un būt saskaņotām, turklāt šis princips jāīsteno institūciju darbībā;

| J. | tā kā cilvēktiesību ievērošanas veicināšana ir labākais līdzeklis cīņai pret terorismu un ekstrēmisma un neiecietības apkarošanai; tā kā ir jāveic pasākumi pret vardarbības izmantošanu kā līdzekli politisku, ekonomisku, sociālu un citu konfliktu atrisināšanai un jāveicina izglītojoši pasākumi terorisma apkarošanas nolūkā; |
| --- | --- |

J.

tā kā cilvēktiesību ievērošanas veicināšana ir labākais līdzeklis cīņai pret terorismu un ekstrēmisma un neiecietības apkarošanai; tā kā ir jāveic pasākumi pret vardarbības izmantošanu kā līdzekli politisku, ekonomisku, sociālu un citu konfliktu atrisināšanai un jāveicina izglītojoši pasākumi terorisma apkarošanas nolūkā;

| K. | tā kā dažādu terorisma veidu savstarpējās saistības Eiropā un pasaulē dēļ ir jāpieņem īpaši pasākumi visu terorisma veidu efektīvai apkarošanai; |
| --- | --- |

K.

tā kā dažādu terorisma veidu savstarpējās saistības Eiropā un pasaulē dēļ ir jāpieņem īpaši pasākumi visu terorisma veidu efektīvai apkarošanai;

| L. | tā kā Eiropa ir apņēmusies ievērot demokrātijas principus un vērtības un tā kā dinamiskai pilsoniskai sabiedrībai ir stratēģiska nozīme, lai pretotos ekstrēmistu ideoloģijai un veicinātu kultūru daudzveidības ievērošanu un savstarpēju atbalstu; |
| --- | --- |

L.

tā kā Eiropa ir apņēmusies ievērot demokrātijas principus un vērtības un tā kā dinamiskai pilsoniskai sabiedrībai ir stratēģiska nozīme, lai pretotos ekstrēmistu ideoloģijai un veicinātu kultūru daudzveidības ievērošanu un savstarpēju atbalstu;

| M. | tā kā terorisma apkarošanas politika, ko Spānijas valdība īsteno sadarbībā ar Francijas valdību, ir efektīvas sadarbības piemērs šajā jomā; |
| --- | --- |

M.

tā kā terorisma apkarošanas politika, ko Spānijas valdība īsteno sadarbībā ar Francijas valdību, ir efektīvas sadarbības piemērs šajā jomā;

| N. | tā kā pasākumi cīņai pret terorismu ir jāveic, jo īpaši veicinot jaunas iniciatīvas samierināšanai un starpniecībai sabiedrībās, kurās ir konflikti un šķelšanās, pieņemot tādu ilgtermiņa politiku tirdzniecības, atbalsta un ieguldījumu jomā, kas ļauj apkarot nabadzību un, īstenojot atbilstošas iniciatīvas, valstu un pasaules līmenī palīdzēt stiprināt demokrātiskās institūcijas un caurskatāmību; |
| --- | --- |

N.

tā kā pasākumi cīņai pret terorismu ir jāveic, jo īpaši veicinot jaunas iniciatīvas samierināšanai un starpniecībai sabiedrībās, kurās ir konflikti un šķelšanās, pieņemot tādu ilgtermiņa politiku tirdzniecības, atbalsta un ieguldījumu jomā, kas ļauj apkarot nabadzību un, īstenojot atbilstošas iniciatīvas, valstu un pasaules līmenī palīdzēt stiprināt demokrātiskās institūcijas un caurskatāmību;

| O. | tā kā vienīgi demokrātija un pilnīga cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana var nodrošināt efektīvu Eiropas ieguldījumu cīņā pret terorismu; |
| --- | --- |

O.

tā kā vienīgi demokrātija un pilnīga cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana var nodrošināt efektīvu Eiropas ieguldījumu cīņā pret terorismu;

| P. | tā kā teroristu veiktās slepkavības, spīdzināšanas, vajāšanas, nolaupīšanas un draudi ir tik zemiskas un nosodāmas darbības, ka tās nekādā veidā nav attaisnojamas; tā kā, lai cīnītos pret teroristiem, nevajadzētu apspriest to rīcības morālos, cēloniskos un politiskos aspektus, tomēr ir jāapsver un javeic pasākumi saistībā ar apstākļiem un vidi, kas liek cilvēkiem kļūt par teroristiem; |
| --- | --- |

P.

tā kā teroristu veiktās slepkavības, spīdzināšanas, vajāšanas, nolaupīšanas un draudi ir tik zemiskas un nosodāmas darbības, ka tās nekādā veidā nav attaisnojamas; tā kā, lai cīnītos pret teroristiem, nevajadzētu apspriest to rīcības morālos, cēloniskos un politiskos aspektus, tomēr ir jāapsver un javeic pasākumi saistībā ar apstākļiem un vidi, kas liek cilvēkiem kļūt par teroristiem;

| Q. | tā kā ES jau ir parādījusi savu solidaritāti terorisma upuriem, jo īpaši ar šādiem pasākumiem:






  — | 2004. gada 25. marta deklarācija, kurā Eiropadome 11. martu pasludinājusi par Eiropas dienu terorisma upuru piemiņai; |
| --- | --- | --- |

Q.

tā kā ES jau ir parādījusi savu solidaritāti terorisma upuriem, jo īpaši ar šādiem pasākumiem:

—

2004. gada 25. marta deklarācija, kurā Eiropadome 11. martu pasludinājusi par Eiropas dienu terorisma upuru piemiņai;

| — | Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvas 2004/80/EK pieņemšana par kompensāciju noziegumos cietušajiem (7), tostarp terora aktu upuriem; |
| --- | --- |

—

Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvas 2004/80/EK pieņemšana par kompensāciju noziegumos cietušajiem (7), tostarp terora aktu upuriem;

| — | izmēģinājuma programmas izstrāde 2004. gadā ar mērķi finansēt projektus psiholoģiska, medicīniska un sociāla atbalsta sniegšanai terorisma upuriem un viņu ģimenēm, |
| --- | --- |

—

izmēģinājuma programmas izstrāde 2004. gadā ar mērķi finansēt projektus psiholoģiska, medicīniska un sociāla atbalsta sniegšanai terorisma upuriem un viņu ģimenēm,

un tā kā šie pasākumi jāpilnveido un jāatjaunina;

| R. | tā kā terorisma upuri ir uzskatāmi par norādi demokrātijai un valsts varas iestādēm ir jāuzklausa to balss un jānodrošina, ka tā tiek ņemta vērā, pieņemot lēmumus, lai cīnītos pret tiem, kuri ir padarījuši šos cilvēkus par minētās drāmatiskās situācijas galvenajiem upuriem; |
| --- | --- |

R.

tā kā terorisma upuri ir uzskatāmi par norādi demokrātijai un valsts varas iestādēm ir jāuzklausa to balss un jānodrošina, ka tā tiek ņemta vērā, pieņemot lēmumus, lai cīnītos pret tiem, kuri ir padarījuši šos cilvēkus par minētās drāmatiskās situācijas galvenajiem upuriem;

| S. | tā kā Eiropas Parlaments kā Eiropas Savienības tautu pārstāvis publiski un caurskatāmi pārbauda ES veikto terorisma apkarošanas pasākumu efektivitāti un šajā sakarā sekmēs intensīvāku dialogu ar valstu parlamentiem; |
| --- | --- |

S.

tā kā Eiropas Parlaments kā Eiropas Savienības tautu pārstāvis publiski un caurskatāmi pārbauda ES veikto terorisma apkarošanas pasākumu efektivitāti un šajā sakarā sekmēs intensīvāku dialogu ar valstu parlamentiem;

| 1. | iesaka Eiropadomei un Padomei, piemērojot pārstrādāto Eiropas Savienības Rīcības plānu / Darba programmu terorisma apkarošanai:






  a) | Eiropas pretterorisma koordinatora tiešā uzraudzībā un atbildībā izveidot Eiropas struktūru, kas atbild par terorisma upuru atbalstu. Šī struktūra būtu Eiropas politikas atskaites punkts minētajā jomā, un tās uzdevums būtu uzņemt, uzklausīt un informēt terorisma upurus un sniegt tiem atbalstu, kā arī sekmēt to pasākumu īstenošanu, kas vajadzīgi veiksmīgas darbības nodrošināšanai. Katru gadu Komisija un Eiropas pretterorisma koordinators sniedz Eiropas Parlamentam ziņojumu par savu darbību. Eiropas Parlaments izvērtē šo ziņojumu un, ja vajadzīgs, ierosina nepieciešamos pasākumus. |
| --- | --- | --- |

1.

iesaka Eiropadomei un Padomei, piemērojot pārstrādāto Eiropas Savienības Rīcības plānu / Darba programmu terorisma apkarošanai:

a)

Eiropas pretterorisma koordinatora tiešā uzraudzībā un atbildībā izveidot Eiropas struktūru, kas atbild par terorisma upuru atbalstu. Šī struktūra būtu Eiropas politikas atskaites punkts minētajā jomā, un tās uzdevums būtu uzņemt, uzklausīt un informēt terorisma upurus un sniegt tiem atbalstu, kā arī sekmēt to pasākumu īstenošanu, kas vajadzīgi veiksmīgas darbības nodrošināšanai. Katru gadu Komisija un Eiropas pretterorisma koordinators sniedz Eiropas Parlamentam ziņojumu par savu darbību. Eiropas Parlaments izvērtē šo ziņojumu un, ja vajadzīgs, ierosina nepieciešamos pasākumus.

| b) | ierosināt, lai Eiropas Savienība un dalībvalstis, piedaloties Apvienoto Nāciju Organizācijas darbā, atbalsta kopējās pūles vispasaules terorisma definīcijas pieņemšanā un pēc iespējas ātrāk vienojas par Vispārējo konvenciju par starptautisko terorismu; tajā pašā laikā jāsekmē noilguma neattiecināšanu uz terorisma noziegumiem dalībvalstīs, tādējādi paužot starptautiskās sabiedrības nosodījumu, un tās uzskatu, ka šie noziegumi ir pieskaitāmi pie vissmagākajiem un visnepieļaujamākajiem noziegumiem pret cilvēci; |
| --- | --- |

b)

ierosināt, lai Eiropas Savienība un dalībvalstis, piedaloties Apvienoto Nāciju Organizācijas darbā, atbalsta kopējās pūles vispasaules terorisma definīcijas pieņemšanā un pēc iespējas ātrāk vienojas par Vispārējo konvenciju par starptautisko terorismu; tajā pašā laikā jāsekmē noilguma neattiecināšanu uz terorisma noziegumiem dalībvalstīs, tādējādi paužot starptautiskās sabiedrības nosodījumu, un tās uzskatu, ka šie noziegumi ir pieskaitāmi pie vissmagākajiem un visnepieļaujamākajiem noziegumiem pret cilvēci;

| c) | veicināt sadarbību starp dalībvalstu iestādēm, prokuratūrām un Eurojust, lai izmeklētu, izsekotu un notiesātu smagu pārrobežu noziegumu, un jo īpaši, terorisma noziegumu izdarītājus un viņu līdzdalībniekus, un radīt juridiskus priekšnoteikumus Eiropas prokuratūras izveidošanai, kas veiktu šos uzdevumus; |
| --- | --- |

c)

veicināt sadarbību starp dalībvalstu iestādēm, prokuratūrām un Eurojust, lai izmeklētu, izsekotu un notiesātu smagu pārrobežu noziegumu, un jo īpaši, terorisma noziegumu izdarītājus un viņu līdzdalībniekus, un radīt juridiskus priekšnoteikumus Eiropas prokuratūras izveidošanai, kas veiktu šos uzdevumus;

| d) | veicināt Eiropola pārveidošanu par ES stuktūru, kas ir pakļauta Eiropas Parlamenta un Padomes demokrātiskai kontrolei un Eiropas Kopienu Tiesas jurisdikcijai; un šim nolūkam radīt kopīgu juridisku pamatu Eiropola darbam pirms Eiropas Konstitucionālā līguma stāšanās spēkā; |
| --- | --- |

d)

veicināt Eiropola pārveidošanu par ES stuktūru, kas ir pakļauta Eiropas Parlamenta un Padomes demokrātiskai kontrolei un Eiropas Kopienu Tiesas jurisdikcijai; un šim nolūkam radīt kopīgu juridisku pamatu Eiropola darbam pirms Eiropas Konstitucionālā līguma stāšanās spēkā;

| e) | piešķirt prioritāti profilaktiskas informācijas apmaiņas metožu uzlabošanai dalībvalstu izlūkdienestu starpā un ar Eiropolu, nepārtraucot datu aizsardzības principu ievērošanu; stiprināt Eiropola un Eurojust sadarbības un informācijas apmaiņas mehānismus, precizējot to sadarbības metodes; |
| --- | --- |

e)

piešķirt prioritāti profilaktiskas informācijas apmaiņas metožu uzlabošanai dalībvalstu izlūkdienestu starpā un ar Eiropolu, nepārtraucot datu aizsardzības principu ievērošanu; stiprināt Eiropola un Eurojust sadarbības un informācijas apmaiņas mehānismus, precizējot to sadarbības metodes;

| f) | pēc Komisijas ierosinājuma pieņemt lēmumu, kas paredz ES pretterorisma koordinatora iekļaušanu Komisijā, kā arī ES koordinatora darbības efektīvu parlamentāro kontroli; |
| --- | --- |

f)

pēc Komisijas ierosinājuma pieņemt lēmumu, kas paredz ES pretterorisma koordinatora iekļaušanu Komisijā, kā arī ES koordinatora darbības efektīvu parlamentāro kontroli;

| g) | pieprasīt, lai Komisija seko visu Eiropas Savienības pieņemto tiesisko pretterorisma instrumentu transponēšanai dalībvalstu tiesību aktos un to pilnīgai un pareizai ieviešanai un lai tā regulāri sastāda to dalībvalstu sarakstu, kuras nav vēl transponējušas šos līdzekļus savos tiesību aktos; |
| --- | --- |

g)

pieprasīt, lai Komisija seko visu Eiropas Savienības pieņemto tiesisko pretterorisma instrumentu transponēšanai dalībvalstu tiesību aktos un to pilnīgai un pareizai ieviešanai un lai tā regulāri sastāda to dalībvalstu sarakstu, kuras nav vēl transponējušas šos līdzekļus savos tiesību aktos;

| h) | līdz 2005. gada beigām, apspriežoties ar Eiropas Parlamentu, detalizēti izvērtēt pārstrādāto ES Rīcības plānu / darba programmu terorisma apkarošanai, lai pārbaudītu tā efektivitāti un ieviešanas pakāpi divkārša mērķa sasniegšanā — vienlaicīgas kopējās drošības un individuālās brīvības nodrošināšanu. Novērtējumā jāņem vēra pieņemto līdzekļu efektivitāte un proporcionalitāte, kā arī jebkādas izmaiņas; to ir jāizdara katru gadu; |
| --- | --- |

h)

līdz 2005. gada beigām, apspriežoties ar Eiropas Parlamentu, detalizēti izvērtēt pārstrādāto ES Rīcības plānu / darba programmu terorisma apkarošanai, lai pārbaudītu tā efektivitāti un ieviešanas pakāpi divkārša mērķa sasniegšanā — vienlaicīgas kopējās drošības un individuālās brīvības nodrošināšanu. Novērtējumā jāņem vēra pieņemto līdzekļu efektivitāte un proporcionalitāte, kā arī jebkādas izmaiņas; to ir jāizdara katru gadu;

| i) | veikt izpēti jaunu tiesisku līdzekļu izveidē un ieviešanā, lai efektīvāk apkarotu finanšu līdzekļu vākšanu un izplatīšanu teroristu darbībām, kuras organizē izmantojot likumīgi izveidotas finanšu organizācijas; |
| --- | --- |

i)

veikt izpēti jaunu tiesisku līdzekļu izveidē un ieviešanā, lai efektīvāk apkarotu finanšu līdzekļu vākšanu un izplatīšanu teroristu darbībām, kuras organizē izmantojot likumīgi izveidotas finanšu organizācijas;

| j) | pieprasīt, lai visas dalībvalstis paraksta un ratificē 12 pašreizējās starptautiskās pretterorisma konvencijas, kā arī lai pieņem astoņus ESAO izstrādātos īpašos ieteikumus terorisma finansēšanas apkarošanai, un pieprasa līdzīgi rīkoties arī visām trešajām valstīm, ar kurām ES uztur attiecības; |
| --- | --- |

j)

pieprasīt, lai visas dalībvalstis paraksta un ratificē 12 pašreizējās starptautiskās pretterorisma konvencijas, kā arī lai pieņem astoņus ESAO izstrādātos īpašos ieteikumus terorisma finansēšanas apkarošanai, un pieprasa līdzīgi rīkoties arī visām trešajām valstīm, ar kurām ES uztur attiecības;

| k) | aicināt Komisiju noteikt un izpētīt labākās dalībvalstu un trešo valstu prakses pretterorisma politikā un radikalizācijas novēršanā, kas varētu kalpot par pamatu Komisijas stratēģijai; |
| --- | --- |

k)

aicināt Komisiju noteikt un izpētīt labākās dalībvalstu un trešo valstu prakses pretterorisma politikā un radikalizācijas novēršanā, kas varētu kalpot par pamatu Komisijas stratēģijai;

| l) | izstrādāt izglītības programmas, izmantošanai plašsaziņas līdzekļos, lai:






  — | nosodītu visus terorisma veidus, jo īpaši terorismu, |
| --- | --- | --- |

l)

izstrādāt izglītības programmas, izmantošanai plašsaziņas līdzekļos, lai:

—

nosodītu visus terorisma veidus, jo īpaši terorismu,

| — | apkarotu sociālos apstākļus, kas varētu radīt pamatu rasu, reliģiskajam vai ideoloģiskajam naidam; |
| --- | --- |

—

apkarotu sociālos apstākļus, kas varētu radīt pamatu rasu, reliģiskajam vai ideoloģiskajam naidam;

| m) | saskaņā ar Eiropas Konstitucionālo līgumu un Māstrihtas Līguma 42. pantu mudināt dalībvalstis pieņemt lēmumu, lai Māstrihtas Līguma 29. pantā minētās darbības terorisma un starpvalstu noziegumu apkarošanai iekļautu Eiropas Kopienas dibināšanas līguma IV sadaļā un tās būtu pakļautas koplēmuma procedūrai ar Eiropas Parlamentu un kvalificētu balsu vairākuma balsojumam Padomē, kā arī nodotas Eiropas Kopienu Tiesas jurisdikcijā; |
| --- | --- |

m)

saskaņā ar Eiropas Konstitucionālo līgumu un Māstrihtas Līguma 42. pantu mudināt dalībvalstis pieņemt lēmumu, lai Māstrihtas Līguma 29. pantā minētās darbības terorisma un starpvalstu noziegumu apkarošanai iekļautu Eiropas Kopienas dibināšanas līguma IV sadaļā un tās būtu pakļautas koplēmuma procedūrai ar Eiropas Parlamentu un kvalificētu balsu vairākuma balsojumam Padomē, kā arī nodotas Eiropas Kopienu Tiesas jurisdikcijā;

| n) | uzskatīt, ka cīņa pret terorismu ir ne tikai par Eiropas Savienības prioritāte un tās ārpolitikas galveno sastāvdaļa atbilstīgi Eiropas drošības stratēģijai, bet, ka terorisms ir uzskatāms par galveno Eiropas Savienības pilsoņu problēmu un tas satur draudus demokrātijai, tiesiskumam, Eiropas Savienības Pamattiesību hartai un Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtiem; |
| --- | --- |

n)

uzskatīt, ka cīņa pret terorismu ir ne tikai par Eiropas Savienības prioritāte un tās ārpolitikas galveno sastāvdaļa atbilstīgi Eiropas drošības stratēģijai, bet, ka terorisms ir uzskatāms par galveno Eiropas Savienības pilsoņu problēmu un tas satur draudus demokrātijai, tiesiskumam, Eiropas Savienības Pamattiesību hartai un Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtiem;

| o) | pilnīgi nepārprotami izklāstīt visās savās attiecībās ar trešām valstīm šo iekšpolitikas un ārpolitikas prioritāti; |
| --- | --- |

o)

pilnīgi nepārprotami izklāstīt visās savās attiecībās ar trešām valstīm šo iekšpolitikas un ārpolitikas prioritāti;

| p) | ņemt vērā terorisma dažādos veidus, tajā iesaistītās organizācijas, kā arī valstis un nevalstiskās iesaistītās puses, kas terorismu atbalsta, finansē un izmanto saviem mērķiem; ņemt vērā, ka terorisms ir jauna un neprognozējama parādība ar tam raksturīgu laika izjūtu, kā arī to, ka Eiropas Savienības neatliekama vajadzība ir izstrādāt aktīvu, nevis pasīvu politiku tā apkarošanai; |
| --- | --- |

p)

ņemt vērā terorisma dažādos veidus, tajā iesaistītās organizācijas, kā arī valstis un nevalstiskās iesaistītās puses, kas terorismu atbalsta, finansē un izmanto saviem mērķiem; ņemt vērā, ka terorisms ir jauna un neprognozējama parādība ar tam raksturīgu laika izjūtu, kā arī to, ka Eiropas Savienības neatliekama vajadzība ir izstrādāt aktīvu, nevis pasīvu politiku tā apkarošanai;

| q) | pieņemt pamatprincipu, ka neviena ārēja rīcība nevalstisku, kā arī valsts atbalstītu vai valsts īstenotu terorismu nevar būt īsti efektīva, ja tā nepamatojas uz patiesu pārliecību un apņēmību Savienības iekšienē un ja to neatbalsta labi informēta sabiedrība; |
| --- | --- |

q)

pieņemt pamatprincipu, ka neviena ārēja rīcība nevalstisku, kā arī valsts atbalstītu vai valsts īstenotu terorismu nevar būt īsti efektīva, ja tā nepamatojas uz patiesu pārliecību un apņēmību Savienības iekšienē un ja to neatbalsta labi informēta sabiedrība;

| r) | pieņemt īpašus pasākumus, lai cīnītos pret visām teroristu organizācijām, ņemot vērā, ka katrai ir savi mērķi, organizatoriskā struktūra un darbības veids; |
| --- | --- |

r)

pieņemt īpašus pasākumus, lai cīnītos pret visām teroristu organizācijām, ņemot vērā, ka katrai ir savi mērķi, organizatoriskā struktūra un darbības veids;

| 2. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu Eiropadomei un Padomei, kā arī informēšanas nolūkā Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Padomei, ANO un tās specializētajiem dienestiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu Eiropadomei un Padomei, kā arī informēšanas nolūkā Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Padomei, ANO un tās specializētajiem dienestiem.

---

(1)  OV L 63, 6.3.2002., 1. lpp.

(2)  OV L 190, 18.7.2002., 1. lpp.

(3)  OV L 164, 22.6.2002., 3. lpp.

(4)  OV L 162, 20.6.2002., 1. lpp.

(5)  OV L 196, 2.8.2003., 45. lpp.

(6)  OV C 53, 3.3.2005., 1. lpp.

(7)  OV L 261, 6.8.2004., 15. lpp.

P6_TA(2005)0220

Teroristu uzbrukumi — novēršana, sagatavošanās un reaģēšana

Eiropas Parlamenta ieteikums Eiropadomei par teroristu uzbrukumiem — novēršana, sagatavošanās un reaģēšana (2005/2043(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu ieteikumam Padomei, ko ierosinājis Alexander Nuno Alvaro ALDE grupas vārdā par vienoto pieeju ES līmenī, lai novērstu, sagatavotos un reaģētu uz visu veidu teroristu uzbrukumiem un tiktu galā ar to sekām (B6-0081/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu ieteikumam Padomei, ko ierosinājis Alexander Nuno Alvaro ALDE grupas vārdā par vienoto pieeju ES līmenī, lai novērstu, sagatavotos un reaģētu uz visu veidu teroristu uzbrukumiem un tiktu galā ar to sekām (B6-0081/2005),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļu un, it īpaši, 29., 30., 31., 32., 34., 39. un 42. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļu un, it īpaši, 29., 30., 31., 32., 34., 39. un 42. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Konstitucionālo līgumu un jo īpaši tā I-43. un III-284. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Konstitucionālo līgumu un jo īpaši tā I-43. un III-284. pantu,

| — | ņemot vērā divpadsmit ANO konvencijas par terorisma apkarošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā divpadsmit ANO konvencijas par terorisma apkarošanu,

| — | ņemot vērā Romas Starptautiskās krimināltiesas statūtus, ko 1998. gada 17. jūlijā pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku konferencē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Romas Starptautiskās krimināltiesas statūtus, ko 1998. gada 17. jūlijā pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku konferencē,

| — | ņemot vērā Rīcības plānu cīņai pret terorismu, ko pieņēma Eiropadome ārkārtas sanāksmē Briselē 2001. gada 21. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rīcības plānu cīņai pret terorismu, ko pieņēma Eiropadome ārkārtas sanāksmē Briselē 2001. gada 21. septembrī,

| — | ņemot vērā valstu un valdību vadītāju paziņojumus neformālā sanāksmē Ģentē 2001. gada 19. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā valstu un valdību vadītāju paziņojumus neformālā sanāksmē Ģentē 2001. gada 19. oktobrī,

| — | ņemot vērā 2001. gada 14. un 15. decembra Lākenes Eiropadomes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2001. gada 14. un 15. decembra Lākenes Eiropadomes secinājumus,

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/187/TI, ar kuru izveido Eurojust, lai pastiprinātu cīņu pret smagiem noziegumiem (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/187/TI, ar kuru izveido Eurojust, lai pastiprinātu cīņu pret smagiem noziegumiem (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmumu 2002/584/TI par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmumu 2002/584/TI par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmumu 2002/475/TI par terorisma apkarošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmumu 2002/475/TI par terorisma apkarošanu (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmumu 2002/465/TI par kopējām izmeklēšanas grupām (4) kriminālajā jomā, iesaistot divas vai vairāk dalībvalstis, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmumu 2002/465/TI par kopējām izmeklēšanas grupām (4) kriminālajā jomā, iesaistot divas vai vairāk dalībvalstis,

| — | ņemot vērā Padomes 2003. gada 22. jūlija Pamatlēmumu 2003/577/TI par Eiropas Savienības īpašuma vai pierādījumu iesaldēšanas rīkojumu izpildi (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2003. gada 22. jūlija Pamatlēmumu 2003/577/TI par Eiropas Savienības īpašuma vai pierādījumu iesaldēšanas rīkojumu izpildi (5),

| — | ņemot vērā Eiropadomes secinājumus 2004. gada 25. un 26. marta sanāksmē Briselē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus 2004. gada 25. un 26. marta sanāksmē Briselē,

| — | ņemot vērā Eiropadomes deklarāciju par terorisma apkarošanu 2004. gada 25. marta sanāksmē Briselē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes deklarāciju par terorisma apkarošanu 2004. gada 25. marta sanāksmē Briselē,

| — | ņemot vērā prezidentūras secinājumus Eiropadomes 2004. gada 17. un 18. jūnija sanāksmē Briselē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā prezidentūras secinājumus Eiropadomes 2004. gada 17. un 18. jūnija sanāksmē Briselē,

| — | ņemot vērā pārstrādāto ES rīcības plānu / darbības programmu terorisma apkarošanai, ko ņēma vērā Padome tās sanāksmē 2004. gada 17. un 18. jūnija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pārstrādāto ES rīcības plānu / darbības programmu terorisma apkarošanai, ko ņēma vērā Padome tās sanāksmē 2004. gada 17. un 18. jūnija,

| — | ņemot vērā prezidentūras secinājumus Eiropadomes 2004. gada 4. un 5. novembra sanāksmē Briselē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā prezidentūras secinājumus Eiropadomes 2004. gada 4. un 5. novembra sanāksmē Briselē,

| — | ņemot vērā Hāgas programmu “Brīvības, drošības un tieslietu jomas nostiprināšana Eiropas Savienībā” (6), ko Eiropadome pieņēma, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Hāgas programmu “Brīvības, drošības un tieslietu jomas nostiprināšana Eiropas Savienībā” (6), ko Eiropadome pieņēma,

| — | ņemot vērā prezidentūras secinājumus Eiropadomes 2004. gada 16. un 17. decembra sanāksmē Briselē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā prezidentūras secinājumus Eiropadomes 2004. gada 16. un 17. decembra sanāksmē Briselē,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumus par teroristu finansēšanas novēršanu un cīņu pret to, veicot pasākumus informācijas apmaiņas, pārredzamības un finanšu darījumu izsekojamības uzlabošanai (KOM(2004)0700), sagatavotību un seku pārvaldību cīņā pret terorismu (KOM(2004)0701), kā arī kritisko infrastruktūru aizsardzība cīņā pret terorismu (KOM(2004)0702), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumus par teroristu finansēšanas novēršanu un cīņu pret to, veicot pasākumus informācijas apmaiņas, pārredzamības un finanšu darījumu izsekojamības uzlabošanai (KOM(2004)0700), sagatavotību un seku pārvaldību cīņā pret terorismu (KOM(2004)0701), kā arī kritisko infrastruktūru aizsardzība cīņā pret terorismu (KOM(2004)0702),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par pasākumiem, kas jāveic cīņā pret terorismu un citiem smago noziegumu veidiem īpaši, lai uzlabotu informācijas apmaiņu (KOM(2004)0221), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par pasākumiem, kas jāveic cīņā pret terorismu un citiem smago noziegumu veidiem īpaši, lai uzlabotu informācijas apmaiņu (KOM(2004)0221),

| — | ņemot vērā Padomes pamatlēmuma projektu par informācijas un izlūkdatu apmaiņas vienkāršošanu starp Eiropas Savienības dalībvalstu tiesību aizsardzības iestādēm, īpaši attiecībā uz smagiem nodarījumiem, tostarp terora aktiem (10215/04), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pamatlēmuma projektu par informācijas un izlūkdatu apmaiņas vienkāršošanu starp Eiropas Savienības dalībvalstu tiesību aizsardzības iestādēm, īpaši attiecībā uz smagiem nodarījumiem, tostarp terora aktiem (10215/04),

| — | ņemot vērā Reglamenta 114. panta 3. punktu un 94. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 114. panta 3. punktu un 94. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0166/2005) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0166/2005)

| A. | tā kā Eiropas Savienības galvenā prioritāte attiecībā uz sagatavošanos un reaģēšanu uz teroristu uzbrukumiem ir Kopienas iestāžu un dalībvalstu spēja novērst teroristu uzbrukumus; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienības galvenā prioritāte attiecībā uz sagatavošanos un reaģēšanu uz teroristu uzbrukumiem ir Kopienas iestāžu un dalībvalstu spēja novērst teroristu uzbrukumus;

| B. | tā kā, lai atrisinātu terorisma problēmu, nepietiek izveidot garu un vispārīgu rīcības priekšlikumu sarakstu, |
| --- | --- |

B.

tā kā, lai atrisinātu terorisma problēmu, nepietiek izveidot garu un vispārīgu rīcības priekšlikumu sarakstu,

| C. | tā kā cīņai pret terorismu, tostarp reakcijai uz teroristu uzbrukumiem vienmēr ir jābūt saistītai ar cilvēktiesību aizsardzību un pamatbrīvību ievērošanu, jo tā ir svarīga mūsu iestāžu daļa un identitātes simbols, un tā kā jebkuriem ārkārtas situācijā pieņemtiem tiesību aktiem ir jāatbilst cilvēktiesību, pamatbrīvību un personas datu aizsardzības prasībām; |
| --- | --- |

C.

tā kā cīņai pret terorismu, tostarp reakcijai uz teroristu uzbrukumiem vienmēr ir jābūt saistītai ar cilvēktiesību aizsardzību un pamatbrīvību ievērošanu, jo tā ir svarīga mūsu iestāžu daļa un identitātes simbols, un tā kā jebkuriem ārkārtas situācijā pieņemtiem tiesību aktiem ir jāatbilst cilvēktiesību, pamatbrīvību un personas datu aizsardzības prasībām;

| D. | tā kā cīņa pret terorismu prasa īpašas stratēģijas attiecībā uz katru teroristu organizāciju un tādēļ, ieviešot jaunus līdzekļus cīņai pret terorismu, ir jāņem vērā šādu organizāciju darbības stratēģija; |
| --- | --- |

D.

tā kā cīņa pret terorismu prasa īpašas stratēģijas attiecībā uz katru teroristu organizāciju un tādēļ, ieviešot jaunus līdzekļus cīņai pret terorismu, ir jāņem vērā šādu organizāciju darbības stratēģija;

| E. | tā kā teroristu organizāciju priekšrocība ir to izkliedētība un neprognozējamība, jo neviens nezina patieso to darbības mērogu vai atbalsta apjomu, lai cīņa pret tām būtu sekmīga, ir svarīgi izprast šīs organizācijas un sociālo vidi, kurā tās ir izveidojušās un pastāv; |
| --- | --- |

E.

tā kā teroristu organizāciju priekšrocība ir to izkliedētība un neprognozējamība, jo neviens nezina patieso to darbības mērogu vai atbalsta apjomu, lai cīņa pret tām būtu sekmīga, ir svarīgi izprast šīs organizācijas un sociālo vidi, kurā tās ir izveidojušās un pastāv;

| F. | tā kā šīs organizācijas nenorobežo robežas vai īpaši ģeogrāfiski apgabali, tās bieži ļaunprātīgi izmanto pārredzamības trūkumu “ļoti vājās un vājās valstīs” un ir spējīgas radīt graujošas sekas vairākās valstīs vienā un tajā pašā laikā; |
| --- | --- |

F.

tā kā šīs organizācijas nenorobežo robežas vai īpaši ģeogrāfiski apgabali, tās bieži ļaunprātīgi izmanto pārredzamības trūkumu “ļoti vājās un vājās valstīs” un ir spējīgas radīt graujošas sekas vairākās valstīs vienā un tajā pašā laikā;

| G. | tā kā, izvērtējot draudus Eiropas Savienībai, jāatzīst, ka terorisms visās tā izpausmēs ir jauna parādība, kura darbības struktūra un uzbrukumu laiks un periodiskums vēl nav pietiekami izprasts; |
| --- | --- |

G.

tā kā, izvērtējot draudus Eiropas Savienībai, jāatzīst, ka terorisms visās tā izpausmēs ir jauna parādība, kura darbības struktūra un uzbrukumu laiks un periodiskums vēl nav pietiekami izprasts;

| H. | tā kā enerģiska iestāšanās par plurālismu, daudzveidību, cilvēktiesībām un mierīgu dialogu ir vislabākais veids, kā novērst radikalizāciju un kaitīgu sabiedrības polarizāciju, kas bieži ir gan daļa no terorisma, gan tā sekas; |
| --- | --- |

H.

tā kā enerģiska iestāšanās par plurālismu, daudzveidību, cilvēktiesībām un mierīgu dialogu ir vislabākais veids, kā novērst radikalizāciju un kaitīgu sabiedrības polarizāciju, kas bieži ir gan daļa no terorisma, gan tā sekas;

| I. | tā kā novēršanai ir jābalstās uz informāciju, nepārtrauktu atklātu dialogu par terorisma draudiem, kolektīvu terorisma noraidījumu politiskas stratēģijas līmenī un to iemeslu analīzi, kas daļai sabiedrības kalpo par attaisnojumu atteikumam noraidīt terorismu, paturot prātā to, ka vienmēr ir jācenšas izvairīties no nepamatotas trauksmes celšanas un nepareiza draudu novērtējuma; |
| --- | --- |

I.

tā kā novēršanai ir jābalstās uz informāciju, nepārtrauktu atklātu dialogu par terorisma draudiem, kolektīvu terorisma noraidījumu politiskas stratēģijas līmenī un to iemeslu analīzi, kas daļai sabiedrības kalpo par attaisnojumu atteikumam noraidīt terorismu, paturot prātā to, ka vienmēr ir jācenšas izvairīties no nepamatotas trauksmes celšanas un nepareiza draudu novērtējuma;

| J. | tā kā Eiropas Parlaments uztver sevi kā galveno Eiropas forumu dialogam starp sabiedrību un dažādām ES iestādēm, tāpēc tam ir jāizplata informācija par organizācijām un to tipiskajiem darbības veidiem, kā arī par Eiropas Savienības centieniem cīņā ar tām; |
| --- | --- |

J.

tā kā Eiropas Parlaments uztver sevi kā galveno Eiropas forumu dialogam starp sabiedrību un dažādām ES iestādēm, tāpēc tam ir jāizplata informācija par organizācijām un to tipiskajiem darbības veidiem, kā arī par Eiropas Savienības centieniem cīņā ar tām;

| K. | tā kā, lai tiktu galā ar terorismu, ES ir jāizveido un jāiedzīvina ne tikai vispārīgu mērķu saraksts, bet arī tāds politisks Eiropas Savienības projekts, ko eiropieši spēj atpazīt un kas sekmē iekšējo un ārējo drošību; |
| --- | --- |

K.

tā kā, lai tiktu galā ar terorismu, ES ir jāizveido un jāiedzīvina ne tikai vispārīgu mērķu saraksts, bet arī tāds politisks Eiropas Savienības projekts, ko eiropieši spēj atpazīt un kas sekmē iekšējo un ārējo drošību;

| L. | tā kā politiski reaģēt ir iespējams tikai tad, ja pastāv novēršanas politika, jo savādāk reakcija Eiropas Savienības līmenī var būt tikai nepietiekama un neorganizēta; |
| --- | --- |

L.

tā kā politiski reaģēt ir iespējams tikai tad, ja pastāv novēršanas politika, jo savādāk reakcija Eiropas Savienības līmenī var būt tikai nepietiekama un neorganizēta;

| M. | tā kā ES iekšējās un ārējās drošības politikai ir jābūt konsekventai un jāatspoguļojas tās iestāžu darbībā, |
| --- | --- |

M.

tā kā ES iekšējās un ārējās drošības politikai ir jābūt konsekventai un jāatspoguļojas tās iestāžu darbībā,

| 1. | Iesniedz Eiropadomei un Padomei šādus ieteikumus:






  A. | Attiecībā uz novēršanu aicina Padomi:






  a) | pārveidot pašreizējo detalizēto un vispārējo pretterorisma iniciatīvu sarakstu par visaptverošu un saskaņotu politisku Eiropas Savienības projektu cīņai pret terorismu un tā iemesliem gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Iesniedz Eiropadomei un Padomei šādus ieteikumus:

A.

Attiecībā uz novēršanu aicina Padomi:

a)

pārveidot pašreizējo detalizēto un vispārējo pretterorisma iniciatīvu sarakstu par visaptverošu un saskaņotu politisku Eiropas Savienības projektu cīņai pret terorismu un tā iemesliem gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās;

| b) | pilnībā atbalstīt pašreizējos centienus vajadzības gadījumā radīt jaunus līdzekļus un platformas, lai veicinātu un sekmētu analīzi un informācijas apmaiņu starp policijas spēkiem un izlūkdienestiem attiecībā uz teroristu organizācijām un to darbības veidu, tajā pašā laikā ievērojot personas datu aizsardzības principus; |
| --- | --- |

b)

pilnībā atbalstīt pašreizējos centienus vajadzības gadījumā radīt jaunus līdzekļus un platformas, lai veicinātu un sekmētu analīzi un informācijas apmaiņu starp policijas spēkiem un izlūkdienestiem attiecībā uz teroristu organizācijām un to darbības veidu, tajā pašā laikā ievērojot personas datu aizsardzības principus;

| c) | pārraudzīt finanšu iestāžu naudas pārskaitījumu lomu, lai novērstu aizdomīgu naudas plūsmu izmantošanu teroristu darbību finansēšanā; |
| --- | --- |

c)

pārraudzīt finanšu iestāžu naudas pārskaitījumu lomu, lai novērstu aizdomīgu naudas plūsmu izmantošanu teroristu darbību finansēšanā;

| d) | izveidot visus nepieciešamos līdzekļus, lai veiktu informācijas apmaiņu ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām par aizdomās turētiem teroristiem un viņu organizācijām, tajā pašā laikā ievērojot konfidencialitātes un personas datu aizsardzības principus; |
| --- | --- |

d)

izveidot visus nepieciešamos līdzekļus, lai veiktu informācijas apmaiņu ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām par aizdomās turētiem teroristiem un viņu organizācijām, tajā pašā laikā ievērojot konfidencialitātes un personas datu aizsardzības principus;

| e) | radīt informācijas apmaiņas forumu starp visām Eiropas Savienības iestādēm, balstoties uz sanāksmēm divreiz gadā, kas paredzētas, lai turpinātu šādu informācijas apmaiņu, šajā gadījumā apmainoties nevis ar operatīvo informāciju, bet gan ar centieniem cīņā pret šīm organizācijām; |
| --- | --- |

e)

radīt informācijas apmaiņas forumu starp visām Eiropas Savienības iestādēm, balstoties uz sanāksmēm divreiz gadā, kas paredzētas, lai turpinātu šādu informācijas apmaiņu, šajā gadījumā apmainoties nevis ar operatīvo informāciju, bet gan ar centieniem cīņā pret šīm organizācijām;

| f) | izvērst aizsargdarbības, kas balstās uz dialogu starp kultūrām un reliģijām, lai veicinātu savstarpēju informētību un sapratni; |
| --- | --- |

f)

izvērst aizsargdarbības, kas balstās uz dialogu starp kultūrām un reliģijām, lai veicinātu savstarpēju informētību un sapratni;

| g) | sniegt nepārprotamu atbalstu Parlamenta pilotprojektam, lai veicinātu informācijas apmaiņu starp policijas spēkiem, ņemot vērā Kopienas personas datu aizsardzību reglamentējošos tiesību aktus; |
| --- | --- |

g)

sniegt nepārprotamu atbalstu Parlamenta pilotprojektam, lai veicinātu informācijas apmaiņu starp policijas spēkiem, ņemot vērā Kopienas personas datu aizsardzību reglamentējošos tiesību aktus;

| h) | sekmēt Eiropola un Eurojust specializācijas palielināšanu cīņā pret terorismu, nostiprinot šo iestāžu lomu draudu identificēšanā un to Eiropas Savienības mehānismu aktivēšanā, kas paredzēti informācijas apmaiņai starp Eiropas Savienības policijas iestādēm un dalībvalstīm, kā arī veicināt savstarpēju uzticību Eiropas Savienības mehānismiem, kas paredzēti informācijas apmaiņai starp Eiropas Savienības policijas iestādēm un dalībvalstīm; |
| --- | --- |

h)

sekmēt Eiropola un Eurojust specializācijas palielināšanu cīņā pret terorismu, nostiprinot šo iestāžu lomu draudu identificēšanā un to Eiropas Savienības mehānismu aktivēšanā, kas paredzēti informācijas apmaiņai starp Eiropas Savienības policijas iestādēm un dalībvalstīm, kā arī veicināt savstarpēju uzticību Eiropas Savienības mehānismiem, kas paredzēti informācijas apmaiņai starp Eiropas Savienības policijas iestādēm un dalībvalstīm;

| i) | nodrošināt, lai mācību un specializācijas kursi Eiropas Policijas koledžā pilnībā aptver visus terorisma veidus, ņemot vērā tā lielo nozīmi Eiropas Savienības nākotnē; |
| --- | --- |

i)

nodrošināt, lai mācību un specializācijas kursi Eiropas Policijas koledžā pilnībā aptver visus terorisma veidus, ņemot vērā tā lielo nozīmi Eiropas Savienības nākotnē;

| j) | nodrošināt Parlamenta pārstāvju dalību neoperatīvās informācijas apmaiņā sanāksmēs, kas notiek divas reizes gadā un kurās piedalās SCIFA, CATS, Eiropols, EUROJUST, EBA, CPTF un SitCen vadītāji; |
| --- | --- |

j)

nodrošināt Parlamenta pārstāvju dalību neoperatīvās informācijas apmaiņā sanāksmēs, kas notiek divas reizes gadā un kurās piedalās SCIFA, CATS, Eiropols, EUROJUST, EBA, CPTF un SitCen vadītāji;

| k) | veicināt tādu Eiropas tiesību aktu pieņemšanu, kas ir izstrādāti, lai nodrošinātu maksimālu kontroli pār tādu ķīmisko vielu prekursoru izkliedēšanu un uzkrāšanu, kurus var izmantot sprāgstvielu ražošanā; |
| --- | --- |

k)

veicināt tādu Eiropas tiesību aktu pieņemšanu, kas ir izstrādāti, lai nodrošinātu maksimālu kontroli pār tādu ķīmisko vielu prekursoru izkliedēšanu un uzkrāšanu, kurus var izmantot sprāgstvielu ražošanā;

| B. | Attiecībā uz reaģēšanu:






  a) | turpināt izstrādāt darbības un pasākumus, kas pēc uzbrukuma jāveic automātiski; |
| --- | --- | --- |

B.

Attiecībā uz reaģēšanu:

a)

turpināt izstrādāt darbības un pasākumus, kas pēc uzbrukuma jāveic automātiski;

| b) | nodrošināt Eiropas Pretterorisma koordinatora biroju ar resursiem, kas tam vajadzīgi, lai izstrādātu un koordinētu reakciju uz teroristu uzbrukumu, tādējādi nodrošinot, ka reakcija ir pēc iespējas integrētāka un efektīvāka: Šāda reaģēšana ietver arī pamataprūpes nodrošināšanu upuriem un to ģimenes locekļiem. |
| --- | --- |

b)

nodrošināt Eiropas Pretterorisma koordinatora biroju ar resursiem, kas tam vajadzīgi, lai izstrādātu un koordinētu reakciju uz teroristu uzbrukumu, tādējādi nodrošinot, ka reakcija ir pēc iespējas integrētāka un efektīvāka: Šāda reaģēšana ietver arī pamataprūpes nodrošināšanu upuriem un to ģimenes locekļiem.

| c) | Atbalstīt šādus viņu pasākumus, kas paredzēti palīdzības sniegšanai terorisma upuriem:






  — | izveidot Komisijā bāzētu Eiropas Vienību palīdzības sniegšanai terorisma upuriem, kas darbotos kā uzziņu un kontaktpunkts ES iestādēs, |
| --- | --- | --- |

c)

Atbalstīt šādus viņu pasākumus, kas paredzēti palīdzības sniegšanai terorisma upuriem:

—

izveidot Komisijā bāzētu Eiropas Vienību palīdzības sniegšanai terorisma upuriem, kas darbotos kā uzziņu un kontaktpunkts ES iestādēs,

| — | atbalstīt Komisijas iniciatīvu par Solidaritātes fonda izmantošanu teroristu uzbrukuma gadījumos un kā kompensācijas instrumentu, |
| --- | --- |

—

atbalstīt Komisijas iniciatīvu par Solidaritātes fonda izmantošanu teroristu uzbrukuma gadījumos un kā kompensācijas instrumentu,

| — | nostiprināt pilotprojektu terorisma upuru atbalstīšanai, šim mērķim izveidojot atsevišķu budžeta pozīciju, |
| --- | --- |

—

nostiprināt pilotprojektu terorisma upuru atbalstīšanai, šim mērķim izveidojot atsevišķu budžeta pozīciju,

| d) | atbalstīt Kopienas programmas, kas piedāvā aizsardzību upuriem, kas ir terora aktu liecinieki; |
| --- | --- |

d)

atbalstīt Kopienas programmas, kas piedāvā aizsardzību upuriem, kas ir terora aktu liecinieki;

| 2. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu Eiropadomei, Padomei un informācijai arī Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Padomei, kā arī ANO un tās specializētajām aģentūrām. |
| --- | --- |

2.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu Eiropadomei, Padomei un informācijai arī Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Padomei, kā arī ANO un tās specializētajām aģentūrām.

---

(1)  OV L 63, 6.3.2002., 1. lpp.

(2)  OV L 190, 18.7.2002., 1. lpp.

(3)  OV L 164, 22.6.2002., 3. lpp.

(4)  OV L 162, 20.6.2002., 1. lpp.

(5)  OV L 196, 2.8.2003., 45. lpp.

(6)  OV C 53, 3.3.2005., 1.lpp.

P6_TA(2005)0221

Kritisko infrastruktūru aizsardzība

Eiropas Parlamenta ieteikums Eiropadomei un Padomei par kritisku infrastruktūru aizsardzību saistībā ar terorisma apkarošanu (2005/2044(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ieteikuma priekšlikumu par kritisku infrastruktūru aizsardzību saistībā ar terorisma apkarošanu (B6-0085/2005), ko Padomei iesniedzis Stavros Lambrinidis PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ieteikuma priekšlikumu par kritisku infrastruktūru aizsardzību saistībā ar terorisma apkarošanu (B6-0085/2005), ko Padomei iesniedzis Stavros Lambrinidis PSE grupas vārdā,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo līgumu un it īpaši tā III-284. pantu par civilo aizsardzību un I-43. pantu, kur noteikts, ka “Savienība un tās dalībvalstis darbojas kopīgi un, ievērojot solidaritāti, ja dalībvalsts ir teroristu uzbrukuma vai arī dabas vai cilvēku izraisītas katastrofas upuris,” |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo līgumu un it īpaši tā III-284. pantu par civilo aizsardzību un I-43. pantu, kur noteikts, ka “Savienība un tās dalībvalstis darbojas kopīgi un, ievērojot solidaritāti, ja dalībvalsts ir teroristu uzbrukuma vai arī dabas vai cilvēku izraisītas katastrofas upuris,”

| — | ņemot vērā deklarāciju par solidaritāti cīņā pret terorismu, ko valstu un valdību vadītāji pieņēma 2004. gada 25. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju par solidaritāti cīņā pret terorismu, ko valstu un valdību vadītāji pieņēma 2004. gada 25. martā,

| — | ņemot vērā 2004. gada 5. novembrī pieņemto “Hāgas programmu” (1), saskaņā ar ko “...efektīva pārrobežu krīžu vadība Eiropas Savienībā prasa ne tikai stiprināt pašreizējās darbības civilās aizsardzības un vitālās infrastruktūras jomā, bet arī efektīvi pievērsties sabiedriskajai kārtībai un drošības aspektiem šādu krīžu gadījumos... Tādēļ Eiropadome aicina Padomi un Komisiju izstrādāt... integrētus ES krīžu vadības pasākumus..., kas jāievieš vēlākais līdz 2006. gada 1. jūlijam. Šiem pasākumiem jāietver vismaz šādi jautājumi: dalībvalstu iespēju detalizēts novērtējums, krājumi, apmācība, kopīgas mācības un darbības plāni civilo krīžu vadībai”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 5. novembrī pieņemto “Hāgas programmu” (1), saskaņā ar ko “...efektīva pārrobežu krīžu vadība Eiropas Savienībā prasa ne tikai stiprināt pašreizējās darbības civilās aizsardzības un vitālās infrastruktūras jomā, bet arī efektīvi pievērsties sabiedriskajai kārtībai un drošības aspektiem šādu krīžu gadījumos... Tādēļ Eiropadome aicina Padomi un Komisiju izstrādāt... integrētus ES krīžu vadības pasākumus..., kas jāievieš vēlākais līdz 2006. gada 1. jūlijam. Šiem pasākumiem jāietver vismaz šādi jautājumi: dalībvalstu iespēju detalizēts novērtējums, krājumi, apmācība, kopīgas mācības un darbības plāni civilo krīžu vadībai”,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumus:






  a) | Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālajai komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas Savienības civilās aizsardzības spēju pastiprināšanu (KOM(2004)0200), kurā novērtē līdz šim sasniegtos rezultātus, vājās vietas un iespējamos uzlabojumus Eiropas Savienības civilajā aizsardzībā, kas galvenokārt ir pirmais krīzes novēršanas instruments un kas dibināts uz brīvprātības pamatiem, |
| --- | --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumus:

a)

Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālajai komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas Savienības civilās aizsardzības spēju pastiprināšanu (KOM(2004)0200), kurā novērtē līdz šim sasniegtos rezultātus, vājās vietas un iespējamos uzlabojumus Eiropas Savienības civilajā aizsardzībā, kas galvenokārt ir pirmais krīzes novēršanas instruments un kas dibināts uz brīvprātības pamatiem,

| b) | Padomei un Eiropas Parlamentam par teroraktu novēršanu, sagatavotību un reaģēšanu uz tiem (KOM(2004)0698), kas uzsver vajadzību pēc saskaņotas Kopienas pieejas, kam cita starpā jāpievērš uzmanība atbilstīgai iestāžu komunikācijai ar sabiedrību krīzes gadījumā, par Eiropola lomu tiesībaizsardzības trauksmes mehānisma izveidošanā cīņai pret terorismu un par Eiropas programmas izveidošanu kritiskās infrastruktūras aizsardzībai (EPCIP) drošības pētniecības un privātā sektora attiecīgo daļu iesaistīšanai strukturētā veidā, |
| --- | --- |

b)

Padomei un Eiropas Parlamentam par teroraktu novēršanu, sagatavotību un reaģēšanu uz tiem (KOM(2004)0698), kas uzsver vajadzību pēc saskaņotas Kopienas pieejas, kam cita starpā jāpievērš uzmanība atbilstīgai iestāžu komunikācijai ar sabiedrību krīzes gadījumā, par Eiropola lomu tiesībaizsardzības trauksmes mehānisma izveidošanā cīņai pret terorismu un par Eiropas programmas izveidošanu kritiskās infrastruktūras aizsardzībai (EPCIP) drošības pētniecības un privātā sektora attiecīgo daļu iesaistīšanai strukturētā veidā,

| c) | Padomei un Eiropas Parlamentam par sagatavotību un seku pārvaldību cīņā pret terorismu (KOM(2004)0701), kas ierosina apvienot Komisijas vadītās ārkārtas sistēmas drošā vispārējā ātrās reaģēšanas sistēmā (ARGUS), kas saistīta ar Centrālo krīžu centru, kurš apvienotu visu atbilstīgo Komisijas dienestu pārstāvjus un nodrošinātu pastāvīgu saikni starp dalībvalstīm un Eiropas iestādēm, |
| --- | --- |

c)

Padomei un Eiropas Parlamentam par sagatavotību un seku pārvaldību cīņā pret terorismu (KOM(2004)0701), kas ierosina apvienot Komisijas vadītās ārkārtas sistēmas drošā vispārējā ātrās reaģēšanas sistēmā (ARGUS), kas saistīta ar Centrālo krīžu centru, kurš apvienotu visu atbilstīgo Komisijas dienestu pārstāvjus un nodrošinātu pastāvīgu saikni starp dalībvalstīm un Eiropas iestādēm,

| d) | Padomei un Eiropas Parlamentam par kritisko infrastruktūru aizsardzību cīņā pret terorismu (KOM(2004)0702), kas ierosina izveidot EPCIP sadarbībā ar dalībvalstīm un attiecīgām privātā sektora daļām un kas noteiks iespējamos trūkumus un veicamos korektīvos pasākumus (juridiskus vai cita veida), |
| --- | --- |

d)

Padomei un Eiropas Parlamentam par kritisko infrastruktūru aizsardzību cīņā pret terorismu (KOM(2004)0702), kas ierosina izveidot EPCIP sadarbībā ar dalībvalstīm un attiecīgām privātā sektora daļām un kas noteiks iespējamos trūkumus un veicamos korektīvos pasākumus (juridiskus vai cita veida),

| — | ņemot vērā tā 2003. gada 4. septembra rezolūciju par vasaras karstuma viļņa sekām (2), kurā aicināja izveidot Eiropas Civilās aizsardzības spēkus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2003. gada 4. septembra rezolūciju par vasaras karstuma viļņa sekām (2), kurā aicināja izveidot Eiropas Civilās aizsardzības spēkus,

| — | ņemot vērā atbilstīgo tiesisko pamatu līgumos, kas pilnvaro Kopienu un Eiropas Savienību noteikt un īstenot politiku dalībvalstu rīcības atbalstam Eiropas pilsoņu veselības, drošības un aizsardzības nodrošināšanā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā atbilstīgo tiesisko pamatu līgumos, kas pilnvaro Kopienu un Eiropas Savienību noteikt un īstenot politiku dalībvalstu rīcības atbalstam Eiropas pilsoņu veselības, drošības un aizsardzības nodrošināšanā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 114. panta 3. punktu un 94. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 114. panta 3. punktu un 94. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0161/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0161/2005),

| A. | apzinoties Eiropas pilsoņu pastāvīgo vajadzību būt aizsargātiem pret riskiem saistībā ar teroristu uzbrukumiem (tādiem kā kodolieroči, radioloģija, ķīmiskie un bioloģiskie ieroči, uzbrukumi sabiedriskās vietās u. c.), kā arī saistībā ar dabas katastrofām (tādām kā zemestrīces, plūdi, ugunsgrēki, mežu ugunsgrēki), tehnoloģiskām katastrofām (tādām kā Seveso, kuģu avārijas, transporta negadījumi) un veselības un citām krīzēm (piemēram, pandēmijas) vienotas Eiropas stratēģijas kontekstā, ņemot vērā, ka šādiem notikumiem nereti ir ne vien būtiskas pārrobežu sekas Eiropas mērogā, bet tie dalībvalstīm liek arī parādīt savstarpēju solidaritāti, un tāpēc ir vajadzīga konsekventa un savstarpēji izmantojama reaģēšanas sistēma, |
| --- | --- |

A.

apzinoties Eiropas pilsoņu pastāvīgo vajadzību būt aizsargātiem pret riskiem saistībā ar teroristu uzbrukumiem (tādiem kā kodolieroči, radioloģija, ķīmiskie un bioloģiskie ieroči, uzbrukumi sabiedriskās vietās u. c.), kā arī saistībā ar dabas katastrofām (tādām kā zemestrīces, plūdi, ugunsgrēki, mežu ugunsgrēki), tehnoloģiskām katastrofām (tādām kā Seveso, kuģu avārijas, transporta negadījumi) un veselības un citām krīzēm (piemēram, pandēmijas) vienotas Eiropas stratēģijas kontekstā, ņemot vērā, ka šādiem notikumiem nereti ir ne vien būtiskas pārrobežu sekas Eiropas mērogā, bet tie dalībvalstīm liek arī parādīt savstarpēju solidaritāti, un tāpēc ir vajadzīga konsekventa un savstarpēji izmantojama reaģēšanas sistēma,

| B. | atzīmējot, ka efektīvai stratēģijai jāvērš uzmanība uz gatavību (kritisko infrastruktūru riska un apdraudējuma novērtējumi, paaugstinātas drošības pasākumi, kopēju drošības standartu un pieredzes apmaiņas veicināšana, ES mēroga sadarbības un saskaņotas rīcības veicināšana) un uz uzbrukumu un katastrofu seku vadību (zināšanu un pieredzes apmaiņa, scenāriju izstrāde un mācību uzdevumi, kā arī atbilstīgas krīžu vadības, ātrās brīdināšanas un civilās aizsardzības mehānismu izveide), |
| --- | --- |

B.

atzīmējot, ka efektīvai stratēģijai jāvērš uzmanība uz gatavību (kritisko infrastruktūru riska un apdraudējuma novērtējumi, paaugstinātas drošības pasākumi, kopēju drošības standartu un pieredzes apmaiņas veicināšana, ES mēroga sadarbības un saskaņotas rīcības veicināšana) un uz uzbrukumu un katastrofu seku vadību (zināšanu un pieredzes apmaiņa, scenāriju izstrāde un mācību uzdevumi, kā arī atbilstīgas krīžu vadības, ātrās brīdināšanas un civilās aizsardzības mehānismu izveide),

| C. | izsakot pārliecību, ka it īpaši terorisma gadījumā, ja profilakse un novēršana nav izdevusies un uzbrukums notiek, tikai labi organizēta un efektīva reaģēšanas sistēma var nodrošināt ātru atgriešanos normālā stāvoklī; tikai uzlabojot specializētas iemaņas, cieši sadarbojoties, apvienojot resursus, nodrošinot riska novērtējumu, informāciju, apmācību, saziņu, preventīvu analīzi un analīzi pēc negadījuma, nodrošinot ātru atgriešanos normālā stāvoklī un visbeidzot, palielinot finansējumu un sniedzot upuriem nepieciešamo palīdzību, dalībvalstis un ES var labāk sagatavoties pilsoņu aizsardzībai tādu katastrofu gadījumā gan Savienības teritorijā, gan ārpus tās, kas ir izraisījušas vai draud izraisīt sekas ES pilsoņiem, |
| --- | --- |

C.

izsakot pārliecību, ka it īpaši terorisma gadījumā, ja profilakse un novēršana nav izdevusies un uzbrukums notiek, tikai labi organizēta un efektīva reaģēšanas sistēma var nodrošināt ātru atgriešanos normālā stāvoklī; tikai uzlabojot specializētas iemaņas, cieši sadarbojoties, apvienojot resursus, nodrošinot riska novērtējumu, informāciju, apmācību, saziņu, preventīvu analīzi un analīzi pēc negadījuma, nodrošinot ātru atgriešanos normālā stāvoklī un visbeidzot, palielinot finansējumu un sniedzot upuriem nepieciešamo palīdzību, dalībvalstis un ES var labāk sagatavoties pilsoņu aizsardzībai tādu katastrofu gadījumā gan Savienības teritorijā, gan ārpus tās, kas ir izraisījušas vai draud izraisīt sekas ES pilsoņiem,

| D. | atzīmējot, ka ievērojami palielinās ES kritiskās infrastruktūras savstarpējā saistība un atkarība, līdz ar to palielinot arī tās sagraušanas vai izpostīšanas iespēju, |
| --- | --- |

D.

atzīmējot, ka ievērojami palielinās ES kritiskās infrastruktūras savstarpējā saistība un atkarība, līdz ar to palielinot arī tās sagraušanas vai izpostīšanas iespēju,

| E. | atzīstot, ka kritiskās infrastruktūras aizsardzība prasa pastāvīgu, saskaņotu sadarbību starp šādas infrastruktūras īpašniekiem un operatoriem, kā arī dalībvalstu iestādēm; atzīmējot, ka visu infrastruktūru riska analīze un pārvaldīšana jābalsta uz ES stingri noteiktiem procesiem un standartiem; atzīmējot, ka par riska vadību attiecībā uz fiziskajām iekārtām, piegādes ķēdēm, informācijas tehnoloģijām un sakaru tīkliem atbildīgi galu galā ir īpašnieki un operatori, kas rūpējas par šo infrastruktūru darbību ikdienā; tomēr atzīmējot, ka ES un dalībvalstīm visos publisku iestāžu līmeņos ir jāpalīdz, jāinstruē, jāatbalsta un jāuzrauga nozaru darbība, tostarp ar finanšu un citiem pasākumiem, savu pienākumu izpildei vajadzīgajā veidā un laikā; šajā sakarā atzīmējot, ka operatoriem jābūt iespējai viņu rīcībā esošo informāciju nodot iestādēm un tām savukārt jāuzņemas atbildība analizēt informāciju un sadarbībā ar operatoriem sagatavot piemērotus drošības risinājumus; tā kā ir būtiski, lai tiesības uz datu aizsardzību kā vienu no pamattiesībām tiktu nodrošinātas Eiropas un dalībvalstu līmenī katrā atsevišķā gadījumā saistībā ar šīm darbībām, |
| --- | --- |

E.

atzīstot, ka kritiskās infrastruktūras aizsardzība prasa pastāvīgu, saskaņotu sadarbību starp šādas infrastruktūras īpašniekiem un operatoriem, kā arī dalībvalstu iestādēm; atzīmējot, ka visu infrastruktūru riska analīze un pārvaldīšana jābalsta uz ES stingri noteiktiem procesiem un standartiem; atzīmējot, ka par riska vadību attiecībā uz fiziskajām iekārtām, piegādes ķēdēm, informācijas tehnoloģijām un sakaru tīkliem atbildīgi galu galā ir īpašnieki un operatori, kas rūpējas par šo infrastruktūru darbību ikdienā; tomēr atzīmējot, ka ES un dalībvalstīm visos publisku iestāžu līmeņos ir jāpalīdz, jāinstruē, jāatbalsta un jāuzrauga nozaru darbība, tostarp ar finanšu un citiem pasākumiem, savu pienākumu izpildei vajadzīgajā veidā un laikā; šajā sakarā atzīmējot, ka operatoriem jābūt iespējai viņu rīcībā esošo informāciju nodot iestādēm un tām savukārt jāuzņemas atbildība analizēt informāciju un sadarbībā ar operatoriem sagatavot piemērotus drošības risinājumus; tā kā ir būtiski, lai tiesības uz datu aizsardzību kā vienu no pamattiesībām tiktu nodrošinātas Eiropas un dalībvalstu līmenī katrā atsevišķā gadījumā saistībā ar šīm darbībām,

| F. | izsakot pārliecību, ka arvien sarežģītāko draudu dēļ sadarbībā ar Eiropas (piemēram, ENISA) un dalībvalstu kompetentajām iestādēm ir jāpilnveido datorizētās aizsardzības sistēmas, pielietojot visjaunākos sasniegumus informācijas tehnoloģiju jomā, |
| --- | --- |

F.

izsakot pārliecību, ka arvien sarežģītāko draudu dēļ sadarbībā ar Eiropas (piemēram, ENISA) un dalībvalstu kompetentajām iestādēm ir jāpilnveido datorizētās aizsardzības sistēmas, pielietojot visjaunākos sasniegumus informācijas tehnoloģiju jomā,

| 1. | iesniedz Eiropadomei un Padomei šādus ieteikumus:






  a) | pilnībā īstenot Eiropadomes priekšlikumu izstrādāt “vienotus ES krīzes vadības pasākumus” kā būtisku elementu, lai nostiprinātu saikni starp pilsoņiem un ES iestādēm un palielinātu mijiedarbību un solidaritāti starp dalībvalstīm; |
| --- | --- | --- |

1.

iesniedz Eiropadomei un Padomei šādus ieteikumus:

a)

pilnībā īstenot Eiropadomes priekšlikumu izstrādāt “vienotus ES krīzes vadības pasākumus” kā būtisku elementu, lai nostiprinātu saikni starp pilsoņiem un ES iestādēm un palielinātu mijiedarbību un solidaritāti starp dalībvalstīm;

| b) | nodrošināt, lai integrēta Eiropas stratēģija īpašu uzmanību pievērstu apdraudējumiem, kas vērsti pret kritisku infrastruktūru, tostarp datoru iekārtām, kuru darbības pārtraukums vai iznīcināšana nopietni ietekmētu pilsoņu veselību, drošību vai ekonomisko stāvokli, un izveidot saskaņotu ES metodi, lai dalībvalstis un operatori pēc kopējiem standartiem un izmantojot par drošību atbildīgo organizāciju un personu palīdzību varētu identificēt kritiskās infrastruktūras, analizēt to neaizsargātību, savstarpējo atkarību un krīžu pārrobežu ietekmi, kā arī veikt atbilstīgu risku novērtēšanu; un izstrādāt risinājumus, lai aizsargātu šādu infrastruktūru, sagatavotu to pret jebkādiem riskiem un pienācīgi reaģētu uzbrukuma vai katastrofas gadījumā; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt, lai integrēta Eiropas stratēģija īpašu uzmanību pievērstu apdraudējumiem, kas vērsti pret kritisku infrastruktūru, tostarp datoru iekārtām, kuru darbības pārtraukums vai iznīcināšana nopietni ietekmētu pilsoņu veselību, drošību vai ekonomisko stāvokli, un izveidot saskaņotu ES metodi, lai dalībvalstis un operatori pēc kopējiem standartiem un izmantojot par drošību atbildīgo organizāciju un personu palīdzību varētu identificēt kritiskās infrastruktūras, analizēt to neaizsargātību, savstarpējo atkarību un krīžu pārrobežu ietekmi, kā arī veikt atbilstīgu risku novērtēšanu; un izstrādāt risinājumus, lai aizsargātu šādu infrastruktūru, sagatavotu to pret jebkādiem riskiem un pienācīgi reaģētu uzbrukuma vai katastrofas gadījumā;

| c) | pēc Komisijas priekšlikuma un saņemot Parlamenta apstiprinājumu izveidot Eiropas programmu kritiskas infrastruktūras aizsardzībai (EPCIP), kas jāfinansē dalībvalstīm un/vai īpašniekiem un operatoriem, pamatojoties uz atbilstīgiem finansiāliem vai cita veida atvieglojumiem; dalībvalstīm, kuras piedalās, ir jānodrošina sadarbība, tostarp valsts un privātā sektora sadarbība, un informācijas, cilvēku un loģistikas resursi, kas vajadzīgi dažādās projekta stadijās, lai izpildītu proporcionalitātes un subsidiaritātes prasības, it īpaši attiecībā uz civiltiesībām, datu aizsardzību un drošības prasībām; |
| --- | --- |

c)

pēc Komisijas priekšlikuma un saņemot Parlamenta apstiprinājumu izveidot Eiropas programmu kritiskas infrastruktūras aizsardzībai (EPCIP), kas jāfinansē dalībvalstīm un/vai īpašniekiem un operatoriem, pamatojoties uz atbilstīgiem finansiāliem vai cita veida atvieglojumiem; dalībvalstīm, kuras piedalās, ir jānodrošina sadarbība, tostarp valsts un privātā sektora sadarbība, un informācijas, cilvēku un loģistikas resursi, kas vajadzīgi dažādās projekta stadijās, lai izpildītu proporcionalitātes un subsidiaritātes prasības, it īpaši attiecībā uz civiltiesībām, datu aizsardzību un drošības prasībām;

| d) | ņemt vērā, ka EPCIP ir jāizskata dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm un tām iestādēm, kas atbildīgas par valsts civilās aizsardzības mehānismiem, papildus nacionālai plānošanai un informētības paaugstināšanai; ka EPCIP panākumu vērtējumam jābūt neatkarīgam un tas jāveic saskaņā ar īpašiem standartiem; un ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma jāievieš EPCIP, pamatojoties uz identificējamu un sasniedzamu pakāpeniskas īstenošanas plānu, kur ir konkrēti un precīzi definēti soļi un mērķi; un atzīt, ka, lai gūtu panākumus, Eiropas kritiskās informācijas agrās brīdināšanas informācijas tīklam jāpiedalās informācijas apmaiņas veicināšanā par kopīgiem draudiem un savstarpējo apdraudētību, kā arī atbilstīgu pasākumu un stratēģiju izstrādāšanā riska mazināšanai, tādējādi atbalstot kritiskās infrastruktūras aizsardzību; |
| --- | --- |

d)

ņemt vērā, ka EPCIP ir jāizskata dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm un tām iestādēm, kas atbildīgas par valsts civilās aizsardzības mehānismiem, papildus nacionālai plānošanai un informētības paaugstināšanai; ka EPCIP panākumu vērtējumam jābūt neatkarīgam un tas jāveic saskaņā ar īpašiem standartiem; un ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma jāievieš EPCIP, pamatojoties uz identificējamu un sasniedzamu pakāpeniskas īstenošanas plānu, kur ir konkrēti un precīzi definēti soļi un mērķi; un atzīt, ka, lai gūtu panākumus, Eiropas kritiskās informācijas agrās brīdināšanas informācijas tīklam jāpiedalās informācijas apmaiņas veicināšanā par kopīgiem draudiem un savstarpējo apdraudētību, kā arī atbilstīgu pasākumu un stratēģiju izstrādāšanā riska mazināšanai, tādējādi atbalstot kritiskās infrastruktūras aizsardzību;

| e) | ņemt vērā, ka:






  — | Eiropas riska analīzes sistēma jāveido, paturot prātā datu aizsardzības vajadzības Eiropas un dalībvalstu līmenī, sadarbībā ar Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju, lai nodrošinātu savietojamību; |
| --- | --- | --- |

e)

ņemt vērā, ka:

—

Eiropas riska analīzes sistēma jāveido, paturot prātā datu aizsardzības vajadzības Eiropas un dalībvalstu līmenī, sadarbībā ar Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju, lai nodrošinātu savietojamību;

| — | visām attiecīgajām iestādēm valstu, Eiropas un starptautiskā līmenī, kas izmanto kritiski svarīgu informāciju, ieskaitot par datu aizsardzību katrā attiecīgajā līmenī atbildīgās iestādes, jāveic savstarpēja koordinācija; |
| --- | --- |

—

visām attiecīgajām iestādēm valstu, Eiropas un starptautiskā līmenī, kas izmanto kritiski svarīgu informāciju, ieskaitot par datu aizsardzību katrā attiecīgajā līmenī atbildīgās iestādes, jāveic savstarpēja koordinācija;

| — | ar attiecīgo informāciju neatkarīgi no tās avota (militārā vai civilā izlūkošana, policijas sadarbība) jārīkojas rūpīgi, uzmanīgi un vajadzības gadījumā konfidenciāli; ja tiek skarti Eiropas iekšējās drošības jautājumi, ar īpaši šim nolūkam paredzētu starpiestāžu nolīgumu jānodrošina atbilstīga parlamentārā izpēte; |
| --- | --- |

—

ar attiecīgo informāciju neatkarīgi no tās avota (militārā vai civilā izlūkošana, policijas sadarbība) jārīkojas rūpīgi, uzmanīgi un vajadzības gadījumā konfidenciāli; ja tiek skarti Eiropas iekšējās drošības jautājumi, ar īpaši šim nolūkam paredzētu starpiestāžu nolīgumu jānodrošina atbilstīga parlamentārā izpēte;

| — | Komisijai jāizveido Eiropas krīžu agrās brīdināšanas sistēma, kas saistītu pašreizējās Eiropas, dalībvalstu un starptautiskās specializētās ārkārtas gadījumiem paredzētās agrās brīdināšanas sistēmas, lai ar centrālā tīkla (ARGUS) palīdzību efektīvi nodotu visu svarīgo informāciju, saistībā ar kuru varētu būt nepieciešama rīcība Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

—

Komisijai jāizveido Eiropas krīžu agrās brīdināšanas sistēma, kas saistītu pašreizējās Eiropas, dalībvalstu un starptautiskās specializētās ārkārtas gadījumiem paredzētās agrās brīdināšanas sistēmas, lai ar centrālā tīkla (ARGUS) palīdzību efektīvi nodotu visu svarīgo informāciju, saistībā ar kuru varētu būt nepieciešama rīcība Eiropas līmenī;

| — | gadījumos, kad nepastāv sektoru standarti vai vēl nav noteiktas starptautiskās normas, vēlams piesaistīt Eiropas Standartizācijas komiteju (CEN); |
| --- | --- |

—

gadījumos, kad nepastāv sektoru standarti vai vēl nav noteiktas starptautiskās normas, vēlams piesaistīt Eiropas Standartizācijas komiteju (CEN);

| f) | nodrošināt, lai EPCIP:






  — | Eiropas un dalībvalstu līmenī atrodas pastāvīgā parlamentārā uzraudzībā, |
| --- | --- | --- |

f)

nodrošināt, lai EPCIP:

—

Eiropas un dalībvalstu līmenī atrodas pastāvīgā parlamentārā uzraudzībā,

| — | ir būtisks turpmākās attīstības elements kontinenta un pasaules līmenī (3); |
| --- | --- |

—

ir būtisks turpmākās attīstības elements kontinenta un pasaules līmenī (3);

| g) | kā papildu pasākumu veikt Eiropas Solidaritātes fonda (pasākumiem Eiropas Savienībā) un Eiropas Kopienas Humānās palīdzības biroja (pasākumiem ārpus Eiropas Savienības) darbības uzlabošanu; |
| --- | --- |

g)

kā papildu pasākumu veikt Eiropas Solidaritātes fonda (pasākumiem Eiropas Savienībā) un Eiropas Kopienas Humānās palīdzības biroja (pasākumiem ārpus Eiropas Savienības) darbības uzlabošanu;

| h) | pārņemt iepriekšminētajā rezolūcijā minēto priekšlikumu, izveidojot Eiropas Civilās aizsardzības spēkus, kas spētu novērot dabas katastrofu apdraudētas teritorijas nolūkā novērst milzīgus cilvēku upurus katastrofās, komandas, kas iesaistītos tādos notikumos kā nesenā cunami katastrofa un valkātu kopīgu simboliku, lai uzlabotu Eiropas solidaritātes atpazīstamību; |
| --- | --- |

h)

pārņemt iepriekšminētajā rezolūcijā minēto priekšlikumu, izveidojot Eiropas Civilās aizsardzības spēkus, kas spētu novērot dabas katastrofu apdraudētas teritorijas nolūkā novērst milzīgus cilvēku upurus katastrofās, komandas, kas iesaistītos tādos notikumos kā nesenā cunami katastrofa un valkātu kopīgu simboliku, lai uzlabotu Eiropas solidaritātes atpazīstamību;

| i) | stiprināt sociālās partnerattiecības, koordinējot nevalstiskās organizācijas, pilsonisko sabiedrību un vietējās iestādes; |
| --- | --- |

i)

stiprināt sociālās partnerattiecības, koordinējot nevalstiskās organizācijas, pilsonisko sabiedrību un vietējās iestādes;

| j) | nodrošināt, lai brīdinājumus, padomus un informācijas ziņojumus, kuru mērķis ir palīdzēt valsts un privātajām iesaistītajām pusēm aizsargāt svarīgākās infrastruktūras sistēmas, kā arī jebkādus brīdinājumus un padomus, kas paredzēti sabiedrībai saistībā ar civilās aizsardzības ārkārtas pasākumiem, izdod tikai absolūtas nepieciešamības gadījumā un atbilstīgā veidā, lai bez vajadzības neizjauktu pilsoņu un uzņēmumu ierasto ikdienu vai neizraisītu nevajadzīgas bailes un nedrošību iedzīvotāju vidū; |
| --- | --- |

j)

nodrošināt, lai brīdinājumus, padomus un informācijas ziņojumus, kuru mērķis ir palīdzēt valsts un privātajām iesaistītajām pusēm aizsargāt svarīgākās infrastruktūras sistēmas, kā arī jebkādus brīdinājumus un padomus, kas paredzēti sabiedrībai saistībā ar civilās aizsardzības ārkārtas pasākumiem, izdod tikai absolūtas nepieciešamības gadījumā un atbilstīgā veidā, lai bez vajadzības neizjauktu pilsoņu un uzņēmumu ierasto ikdienu vai neizraisītu nevajadzīgas bailes un nedrošību iedzīvotāju vidū;

| k) | nodrošināt privātīpašuma tiesību ievērošanu, lai patērētāji un operatori varētu būt pārliecināti, ka informācijas apstrāde notiek konfidenciāli, precīzi un droši un ka ar uzņēmumiem saistītā slepenā informācija tiek pienācīgi izskatīta un aizsargāta no nesankcionētas izmantošanas vai izpaušanas; |
| --- | --- |

k)

nodrošināt privātīpašuma tiesību ievērošanu, lai patērētāji un operatori varētu būt pārliecināti, ka informācijas apstrāde notiek konfidenciāli, precīzi un droši un ka ar uzņēmumiem saistītā slepenā informācija tiek pienācīgi izskatīta un aizsargāta no nesankcionētas izmantošanas vai izpaušanas;

| l) | vienlaicīgi nodrošināt pēc iespējas ātrāku izstrādi Eiropas datu aizsardzības un saglabāšanas sistēmai, kuras noteikumi ir stingri jāievēro visās jomās, un pamattiesību aizsardzības garantēšanu; |
| --- | --- |

l)

vienlaicīgi nodrošināt pēc iespējas ātrāku izstrādi Eiropas datu aizsardzības un saglabāšanas sistēmai, kuras noteikumi ir stingri jāievēro visās jomās, un pamattiesību aizsardzības garantēšanu;

| m) | nodrošināt, lai Eiropas Savienības civilās aizsardzības un kritiskās infrastruktūras aizsardzības spēju palielināšanai paredzēto apmācības uzdevumu scenāriji būtu reālistiski un mūsdienīgi, pamatojoties uz atbilstīgu dalībvalstu speciālistu pieredzi un zināšanām civilās aizsardzības un kritiskās infrastruktūras aizsardzības jomā (piemēram, civilās aizsardzības un kritiskās infrastruktūras aizsardzības speciālisti un scenāriji no 2004. gada Olimpiskajām spēlēm Atēnās); |
| --- | --- |

m)

nodrošināt, lai Eiropas Savienības civilās aizsardzības un kritiskās infrastruktūras aizsardzības spēju palielināšanai paredzēto apmācības uzdevumu scenāriji būtu reālistiski un mūsdienīgi, pamatojoties uz atbilstīgu dalībvalstu speciālistu pieredzi un zināšanām civilās aizsardzības un kritiskās infrastruktūras aizsardzības jomā (piemēram, civilās aizsardzības un kritiskās infrastruktūras aizsardzības speciālisti un scenāriji no 2004. gada Olimpiskajām spēlēm Atēnās);

| 2. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu Eiropadomei un Padomei, kā arī informēšanas nolūkā Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Padomei, ANO un tās specializētajām aģentūrām. |
| --- | --- |

2.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu Eiropadomei un Padomei, kā arī informēšanas nolūkā Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Padomei, ANO un tās specializētajām aģentūrām.

---

(1)  Atjaunināta 2004. gada 17. decembrī saistībā ar īpašu jautājumu par terorisma apkarošanu.

(2)  OV C 76 E, 25.3.2004., 382. lpp.

(3)  Skatīt priekšlikumu stratēģijas reformai par civilo aizsardzību un ķīmiskiem, bioloģiskiem, radioloģiskiem draudiem un kodoldraudiem, kas apspriests ANO līmenī.

P6_TA(2005)0222

Cīņa pret terorisma finansēšanu

Eiropas Parlamenta ieteikums Eiropadomei un Padomei par cīņu pret terorisma finansēšanu (2005/2065(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ieteikuma priekšlikumu par terorisma finansēšanas novēršanu un cīņu pret to, veicot pasākumus informācijas apmaiņas, pārredzamības un finanšu darījumu izsekojamības uzlabošanai (B6-0221/2005), ko Padomei iesniedzis Stefano Zappalą PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ieteikuma priekšlikumu par terorisma finansēšanas novēršanu un cīņu pret to, veicot pasākumus informācijas apmaiņas, pārredzamības un finanšu darījumu izsekojamības uzlabošanai (B6-0221/2005), ko Padomei iesniedzis Stefano Zappalą PPE-DE grupas vārdā,

| — | ņemot vērā deklarāciju par cīņu pret terorismu, kas pieņemta Eiropadomes 2004. gada 24. un 25. marta sanāksmē Briselē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju par cīņu pret terorismu, kas pieņemta Eiropadomes 2004. gada 24. un 25. marta sanāksmē Briselē,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības pārskatīto rīcības plānu pret terorismu, ko Padome ņēma vērā tās 2004. gada 17. un 18. jūnija sanāksmē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības pārskatīto rīcības plānu pret terorismu, ko Padome ņēma vērā tās 2004. gada 17. un 18. jūnija sanāksmē,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par terorisma finansēšanas novēršanu un cīņu pret to, veicot pasākumus informācijas apmaiņas, pārredzamības un finanšu darījumu izsekojamības uzlabošanai (KOM(2004)0700), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par terorisma finansēšanas novēršanu un cīņu pret to, veicot pasākumus informācijas apmaiņas, pārredzamības un finanšu darījumu izsekojamības uzlabošanai (KOM(2004)0700),

| — | ņemot vērā pasākumus terorisma novēršanai un apkarošanai, kas paredzēti Hāgas programmā, kura pieņemta Eiropadomes 2004. gada 4. un 5. novembra sanāksmē un papildināta ar Briseles Eiropadomes 2004. gada 16. un 17. decembra sanāksmes prezidentūras secinājumiem, it īpaši attiecībā uz terorisma finansēšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pasākumus terorisma novēršanai un apkarošanai, kas paredzēti Hāgas programmā, kura pieņemta Eiropadomes 2004. gada 4. un 5. novembra sanāksmē un papildināta ar Briseles Eiropadomes 2004. gada 16. un 17. decembra sanāksmes prezidentūras secinājumiem, it īpaši attiecībā uz terorisma finansēšanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas priekšlikumu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu, īstenojot muitas iestāžu sadarbību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas priekšlikumu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu, īstenojot muitas iestāžu sadarbību (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas priekšlikumu par finanšu sistēmu izmantošanas nepieļaušanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas, ieskaitot teroristu finansēšanas, mērķiem (KOM(2004)0448), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas priekšlikumu par finanšu sistēmu izmantošanas nepieļaušanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas, ieskaitot teroristu finansēšanas, mērķiem (KOM(2004)0448),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, it īpaši 6., 7., 8., 10., 12., 21. un 22. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, it īpaši 6., 7., 8., 10., 12., 21. un 22. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 114. panta 3. punktu un 94. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 114. panta 3. punktu un 94. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0159/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0159/2005),

| A. | tā kā Hāgas programmā paredzētie pasākumi, jo īpaši tie, kas saistīti ar cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu, kā arī informācijas apmaiņu, ir jāīsteno atbilstošā termiņā un tā, lai nodrošinātu personas datu aizsardzību, nolūkā nostiprināt brīvību, drošību un tiesiskumu Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Hāgas programmā paredzētie pasākumi, jo īpaši tie, kas saistīti ar cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu, kā arī informācijas apmaiņu, ir jāīsteno atbilstošā termiņā un tā, lai nodrošinātu personas datu aizsardzību, nolūkā nostiprināt brīvību, drošību un tiesiskumu Eiropas Savienībā;

| B. | tā kā Eiropas drošības stratēģija paredz integrētu pieeju cīņai pret terorismu, izmantojot politiskus, diplomātiskus, humanitārus, ekonomiskus un finanšu pasākumus, kā arī policijas un tiesu iestāžu sadarbību; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas drošības stratēģija paredz integrētu pieeju cīņai pret terorismu, izmantojot politiskus, diplomātiskus, humanitārus, ekonomiskus un finanšu pasākumus, kā arī policijas un tiesu iestāžu sadarbību;

| C. | tā kā galvenie starptautiskā terorisma finansēšanas avoti ir ieroču un narkotisko vielu starptautiskā tirdzniecība; |
| --- | --- |

C.

tā kā galvenie starptautiskā terorisma finansēšanas avoti ir ieroču un narkotisko vielu starptautiskā tirdzniecība;

| D. | tā kā nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana, izmantojot kredītiestādes, kas to pieļauj, vai veicot investīcijas nodokļu paradīzēs, dod ieguldījumu teroristisku organizāciju finansēšanā; |
| --- | --- |

D.

tā kā nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana, izmantojot kredītiestādes, kas to pieļauj, vai veicot investīcijas nodokļu paradīzēs, dod ieguldījumu teroristisku organizāciju finansēšanā;

| E. | tā kā “preventīvā kara” stratēģija nav ļāvusi vājināt starptautiskās teroristiskās organizācijas vai to finansējumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā “preventīvā kara” stratēģija nav ļāvusi vājināt starptautiskās teroristiskās organizācijas vai to finansējumu;

| F. | tā kā teroristu tīklu organizācijai, uzturēšanai un operacionālajai attīstībai ir nepieciešami pastāvīgi un aizvien plašāk izvērsti līdzekļu vākšanas pasākumi, paralēli meklējot aizvien jaunus savstarpēji aizstājamus veidus līdzekļu iegūšanai un to pārskaitīšanai caur legāliem un nelegāliem kanāliem, piemēram, starptautiskām tirdzniecības sabiedrībām, ārzonu uzņēmumiem un trestiem, valūtas kurjeriem, tādām naudas līdzekļu pārskaitīšanas sistēmām kā Hawala vai izmantojot noteiktas labdarības organizācijas; |
| --- | --- |

F.

tā kā teroristu tīklu organizācijai, uzturēšanai un operacionālajai attīstībai ir nepieciešami pastāvīgi un aizvien plašāk izvērsti līdzekļu vākšanas pasākumi, paralēli meklējot aizvien jaunus savstarpēji aizstājamus veidus līdzekļu iegūšanai un to pārskaitīšanai caur legāliem un nelegāliem kanāliem, piemēram, starptautiskām tirdzniecības sabiedrībām, ārzonu uzņēmumiem un trestiem, valūtas kurjeriem, tādām naudas līdzekļu pārskaitīšanas sistēmām kā Hawala vai izmantojot noteiktas labdarības organizācijas;

| G. | tā kā lielākajā daļā dalībvalstu labdarībai veltītos līdzekļus atbrīvo no nodokļiem un tādējādi finanšu iestādēm jau ir precīza informācija par attiecīgo organizāciju bilancēm un finanšu darbību; |
| --- | --- |

G.

tā kā lielākajā daļā dalībvalstu labdarībai veltītos līdzekļus atbrīvo no nodokļiem un tādējādi finanšu iestādēm jau ir precīza informācija par attiecīgo organizāciju bilancēm un finanšu darbību;

| H. | tā kā pašreizējā situācijā, kad finanšu pārskaitījumu daudzskaitlīguma un ekonomikas nepārtraukti mainīgā rakstura dēļ pasaules tirgū ir vērojamas milzīgas valūtas plūsmas, ir ļoti grūti un sarežģīti noteikt un novērst nelikumīgus darījumus saistībā ar šiem pārskaitījumiem, piemēram, tādas nelikumīgi iegūtas peļņas legalizēšanu, kas gūta no nodokļu un muitas pārkāpumiem, korupcijas un organizētās noziedzības un mafijas darbībām, tostarp narkotiku, ieroču un cilvēku tirdzniecības, kā arī finansējuma iegūšana caur izspiešanu, tostarp tā saucamais revolucionārais nodoklis; |
| --- | --- |

H.

tā kā pašreizējā situācijā, kad finanšu pārskaitījumu daudzskaitlīguma un ekonomikas nepārtraukti mainīgā rakstura dēļ pasaules tirgū ir vērojamas milzīgas valūtas plūsmas, ir ļoti grūti un sarežģīti noteikt un novērst nelikumīgus darījumus saistībā ar šiem pārskaitījumiem, piemēram, tādas nelikumīgi iegūtas peļņas legalizēšanu, kas gūta no nodokļu un muitas pārkāpumiem, korupcijas un organizētās noziedzības un mafijas darbībām, tostarp narkotiku, ieroču un cilvēku tirdzniecības, kā arī finansējuma iegūšana caur izspiešanu, tostarp tā saucamais revolucionārais nodoklis;

| I. | tā kā labdarības organizāciju katru gadu iegūtie naudas līdzekļi sasniedz vairāku simtu miljardu dolāru apjomu un tā kā nav viegli kontrolēt, kā šādas organizācijas savus līdzekļus izmanto, labdarības nozari tādēļ īpaši apdraud ļaunprātīga izmantošana un tāpēc vajadzīga šādu juridisko personu lielāka pārredzamība; |
| --- | --- |

I.

tā kā labdarības organizāciju katru gadu iegūtie naudas līdzekļi sasniedz vairāku simtu miljardu dolāru apjomu un tā kā nav viegli kontrolēt, kā šādas organizācijas savus līdzekļus izmanto, labdarības nozari tādēļ īpaši apdraud ļaunprātīga izmantošana un tāpēc vajadzīga šādu juridisko personu lielāka pārredzamība;

| J. | tā kā dažos gadījumos teroristi ir varējuši izmantot labdarības mērķiem vāktos līdzekļus, reizēm ziedotājiem un pat šo labdarības organizāciju vadītājiem un darbiniekiem nezinot; tā kā turklāt ir atklājies, ka dažas bezpeļņas organizācijas ir nodrošinājušas aizsegu un loģistikas atbalstu gan teroristiskām darbībām, gan teroristu tīkla izmantoto ieroču pārvietošanai; |
| --- | --- |

J.

tā kā dažos gadījumos teroristi ir varējuši izmantot labdarības mērķiem vāktos līdzekļus, reizēm ziedotājiem un pat šo labdarības organizāciju vadītājiem un darbiniekiem nezinot; tā kā turklāt ir atklājies, ka dažas bezpeļņas organizācijas ir nodrošinājušas aizsegu un loģistikas atbalstu gan teroristiskām darbībām, gan teroristu tīkla izmantoto ieroču pārvietošanai;

| K. | tā kā cīņā pret terorisma finansēšanu Eiropas Savienībā ir vajadzīgi pasākumi, lai uzlabotu informācijas apmaiņu, pastiprinātu tiesu iestāžu un policijas sadarbību, veicinātu darījumu izsekošanas iespējas, kā arī finanšu sistēmas un juridisko personu darbības pārredzamību; |
| --- | --- |

K.

tā kā cīņā pret terorisma finansēšanu Eiropas Savienībā ir vajadzīgi pasākumi, lai uzlabotu informācijas apmaiņu, pastiprinātu tiesu iestāžu un policijas sadarbību, veicinātu darījumu izsekošanas iespējas, kā arī finanšu sistēmas un juridisko personu darbības pārredzamību;

| L. | tā kā cīņā pret terorisma finansēšanu informācijas apmaiņa ir efektīvs līdzeklis šīs finansēšanas pārtraukšanai, bet informācijas apmaiņa jāreglamentē un tā jālīdzsvaro ar saistošiem tiesību aktiem par datu aizsardzību atbilstīgi Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 8. pantam un Pamattiesību hartas 7. un 8. pantam, lai nepieļautu tādas sabiedrības izveidošanos, kurā visu uzrauga; |
| --- | --- |

L.

tā kā cīņā pret terorisma finansēšanu informācijas apmaiņa ir efektīvs līdzeklis šīs finansēšanas pārtraukšanai, bet informācijas apmaiņa jāreglamentē un tā jālīdzsvaro ar saistošiem tiesību aktiem par datu aizsardzību atbilstīgi Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 8. pantam un Pamattiesību hartas 7. un 8. pantam, lai nepieļautu tādas sabiedrības izveidošanos, kurā visu uzrauga;

| M. | tā kā starptautiskās teroristiskās organizācijas ir izveidojušas ciešu attiecību tīklu ar daudzām noziedzīgām un ar mafiju saistītām organizācijām; tā kā attiecības starp teroristiskām un noziedzīgām, kā arī mafijas organizācijām balstās uz kopējām ekonomiskām interesēm un finansējuma avotiem, |
| --- | --- |

M.

tā kā starptautiskās teroristiskās organizācijas ir izveidojušas ciešu attiecību tīklu ar daudzām noziedzīgām un ar mafiju saistītām organizācijām; tā kā attiecības starp teroristiskām un noziedzīgām, kā arī mafijas organizācijām balstās uz kopējām ekonomiskām interesēm un finansējuma avotiem,

| 1. | iesniedz Eiropadomei un Padomei šādus ieteikumus:






  a) | pieņemt trešo direktīvu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un regulu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu, īstenojot muitas iestāžu sadarbību; |
| --- | --- | --- |

1.

iesniedz Eiropadomei un Padomei šādus ieteikumus:

a)

pieņemt trešo direktīvu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un regulu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu, īstenojot muitas iestāžu sadarbību;

| b) | aicināt dalībvalstis ratificēt protokolu 2000. gada 29. maija Eiropas Konvencijai par dalībvalstu savstarpējo palīdzību krimināllietās un 1999. gada 9. decembra Starptautisko konvenciju par cīņu pret terorisma finansēšanu, kā arī transponēt Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmumu 2002/475/TI par cīņu pret terorismu (2) un Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/187/TI, ar ko izveido Eurojust, lai pastiprinātu cīņu pret smagiem noziegumiem (3); |
| --- | --- |

b)

aicināt dalībvalstis ratificēt protokolu 2000. gada 29. maija Eiropas Konvencijai par dalībvalstu savstarpējo palīdzību krimināllietās un 1999. gada 9. decembra Starptautisko konvenciju par cīņu pret terorisma finansēšanu, kā arī transponēt Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmumu 2002/475/TI par cīņu pret terorismu (2) un Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/187/TI, ar ko izveido Eurojust, lai pastiprinātu cīņu pret smagiem noziegumiem (3);

| c) | izveidot apmaiņas un sadarbības struktūras, tostarp tehniskajā līmenī, lai nodrošinātu strukturētu informācijas apmaiņu starp Eiropas Savienības izlūkdienestiem, tai skaitā Eiropolu un Eurojust; efektīvi piemērot prasību par pilnīgas un visjaunākās informācijas apmaiņu attiecībā uz visiem pārkāpumiem, kas saistīti ar terorismu, tostarp līdzdalību kāda teroristiska grupējuma darbībā, to finansējot; |
| --- | --- |

c)

izveidot apmaiņas un sadarbības struktūras, tostarp tehniskajā līmenī, lai nodrošinātu strukturētu informācijas apmaiņu starp Eiropas Savienības izlūkdienestiem, tai skaitā Eiropolu un Eurojust; efektīvi piemērot prasību par pilnīgas un visjaunākās informācijas apmaiņu attiecībā uz visiem pārkāpumiem, kas saistīti ar terorismu, tostarp līdzdalību kāda teroristiska grupējuma darbībā, to finansējot;

| d) | nodrošināt ievērojamu finansējumu FIU.NET (Finansiālas izmeklēšanas vienību tīkls) projektam, kura mērķis ir izveidot datortīklu, kas veicinātu informācijas apmaiņu starp finansiālas izmeklēšanas vienībām, ievērojot personas datu aizsardzības prasības un it īpaši attiecībā uz teroristu tīklu finansēšanas metodēm; |
| --- | --- |

d)

nodrošināt ievērojamu finansējumu FIU.NET (Finansiālas izmeklēšanas vienību tīkls) projektam, kura mērķis ir izveidot datortīklu, kas veicinātu informācijas apmaiņu starp finansiālas izmeklēšanas vienībām, ievērojot personas datu aizsardzības prasības un it īpaši attiecībā uz teroristu tīklu finansēšanas metodēm;

| e) | mudināt dalībvalstis uzlabot sadarbību ar SUSTRANS un ratificēt Eiropola konvencijas protokolu, kas ļautu Eiropola kompetencē iekļaut visus pārkāpumus, kas saistīti ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu; |
| --- | --- |

e)

mudināt dalībvalstis uzlabot sadarbību ar SUSTRANS un ratificēt Eiropola konvencijas protokolu, kas ļautu Eiropola kompetencē iekļaut visus pārkāpumus, kas saistīti ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu;

| f) | nekavējoties pieņemot atbilstīgus tiesību aktus, īstenot pasākumus, kas ļautu uzraudzīt un izsekot starptautiskus banku pārskaitījumus, jo tas ir galvenais veids, kādā veic maksājumus par ieroču un narkotiku piegādēm, un peļņu var izmantot terorisma mērķiem; |
| --- | --- |

f)

nekavējoties pieņemot atbilstīgus tiesību aktus, īstenot pasākumus, kas ļautu uzraudzīt un izsekot starptautiskus banku pārskaitījumus, jo tas ir galvenais veids, kādā veic maksājumus par ieroču un narkotiku piegādēm, un peļņu var izmantot terorisma mērķiem;

| g) | aicināt dalībvalstis ieviest visus GAFI (finanšu darba grupas cīņai pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu) ieteikumus un noteikt pasākumus, lai uzlabotu līdzekļu pārskaitījumu izsekošanu, klientu identificēšanu un uzraudzības saistību īstenošanu, nepieļaujot, ka kredītiestāžu un finanšu sektorā nelietderīgi vāc personas datus, un nodrošinot pamattiesību, it īpaši tiesību uz personas datu aizsardzību, ievērošanu; |
| --- | --- |

g)

aicināt dalībvalstis ieviest visus GAFI (finanšu darba grupas cīņai pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu) ieteikumus un noteikt pasākumus, lai uzlabotu līdzekļu pārskaitījumu izsekošanu, klientu identificēšanu un uzraudzības saistību īstenošanu, nepieļaujot, ka kredītiestāžu un finanšu sektorā nelietderīgi vāc personas datus, un nodrošinot pamattiesību, it īpaši tiesību uz personas datu aizsardzību, ievērošanu;

| h) | veicināt starptautisku normu pieņemšanu un veikt pasākumus Kopienas līmenī, lai ievērojami samazinātu finanšu sistēmas nepārredzamību un mazinātu pārredzamības trūkumu struktūrās, ko izmanto starptautiskiem finanšu darījumiem un līdzekļu pārskaitījumiem, tostarp starptautiskās tirdzniecības sabiedrībās, trestos un ārzonas uzņēmumos, nolūkā cīnīties pret tā saukto nodokļu paradīžu pastāvēšanu, cita starpā sadarbojoties ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

h)

veicināt starptautisku normu pieņemšanu un veikt pasākumus Kopienas līmenī, lai ievērojami samazinātu finanšu sistēmas nepārredzamību un mazinātu pārredzamības trūkumu struktūrās, ko izmanto starptautiskiem finanšu darījumiem un līdzekļu pārskaitījumiem, tostarp starptautiskās tirdzniecības sabiedrībās, trestos un ārzonas uzņēmumos, nolūkā cīnīties pret tā saukto nodokļu paradīžu pastāvēšanu, cita starpā sadarbojoties ar trešām valstīm;

| i) | ieviest pasākumus, lai uzraudzītu naudas līdzekļu pārskaitījumus ārpus oficiālajiem kanāliem un lai nepieļautu, ka teroristiskas organizācijas izmanto bezpeļņas un labdarības organizācijas un iefiltrējas tajās, vienlaicīgi atbalstot priekšlikumu par Eiropas rīcības kodeksu labdarības jomā, kas paredzētu bilanču publicēšanu, kā arī kopīgus revīzijas un grāmatvedības pārbaudes noteikumus; |
| --- | --- |

i)

ieviest pasākumus, lai uzraudzītu naudas līdzekļu pārskaitījumus ārpus oficiālajiem kanāliem un lai nepieļautu, ka teroristiskas organizācijas izmanto bezpeļņas un labdarības organizācijas un iefiltrējas tajās, vienlaicīgi atbalstot priekšlikumu par Eiropas rīcības kodeksu labdarības jomā, kas paredzētu bilanču publicēšanu, kā arī kopīgus revīzijas un grāmatvedības pārbaudes noteikumus;

| j) | aicināt dalībvalstis izrādīt pēc iespējas lielāku modrību attiecībā uz iespējamām saiknēm starp teroristu grupējumiem un mafijai līdzīgām noziedzīgām organizācijām attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, kas saistīta ar terorisma finansēšanu; |
| --- | --- |

j)

aicināt dalībvalstis izrādīt pēc iespējas lielāku modrību attiecībā uz iespējamām saiknēm starp teroristu grupējumiem un mafijai līdzīgām noziedzīgām organizācijām attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, kas saistīta ar terorisma finansēšanu;

| k) | ieviest pastiprinātas uzraudzības pienākumu attiecībā uz darījumiem, kuros iesaistīti uzņēmumi vai personas no teritorijām, kurās tiesību akti par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu netiek piemēroti, |
| --- | --- |

k)

ieviest pastiprinātas uzraudzības pienākumu attiecībā uz darījumiem, kuros iesaistīti uzņēmumi vai personas no teritorijām, kurās tiesību akti par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu netiek piemēroti,

| l) | aicināt dalībvalstis cieši uzraudzīt finanšu iestādes un pārskaitījumu veicējus, lai atklātu aizdomīgas naudas līdzekļu pārskaitīšanas darbības, pārskaitījumos nenorādot pilnu vārdu, adresi un tās personas (fiziskās vai juridiskās) konta numuru, kura pieprasījusi pārskaitījumu; |
| --- | --- |

l)

aicināt dalībvalstis cieši uzraudzīt finanšu iestādes un pārskaitījumu veicējus, lai atklātu aizdomīgas naudas līdzekļu pārskaitīšanas darbības, pārskaitījumos nenorādot pilnu vārdu, adresi un tās personas (fiziskās vai juridiskās) konta numuru, kura pieprasījusi pārskaitījumu;

| m) | noteikt prasību, ka finanšu iestādes un visas citas struktūras, kuru pienākums ir novērst nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, kompetentām valsts iestādēm nekavējoties dara zināmu visu noderīgo informāciju gadījumos, kad pastāv pamatotas aizdomas, ka noteiktus naudas līdzekļus varētu novirzīt terora aktiem vai plašākā mērogā teroristu tīkliem; “aizdomu” definīcijā iekļautajiem priekšnoteikumiem jābūt stingriem, lai nebūtu iespējams izmantot krimināltiesību noteikumus, kas attiecas uz, piemēram, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terora aktiem, tiesvedības ierosināšanai par cita veida noziegumiem, un tādēļ šiem noteikumiem jāatbilst Corpus Juris principiem (4) un aizdomu jēdziena definīcijai jābūt proporcionālai un tādai, lai sasniegtu deklarēto mērķi; |
| --- | --- |

m)

noteikt prasību, ka finanšu iestādes un visas citas struktūras, kuru pienākums ir novērst nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, kompetentām valsts iestādēm nekavējoties dara zināmu visu noderīgo informāciju gadījumos, kad pastāv pamatotas aizdomas, ka noteiktus naudas līdzekļus varētu novirzīt terora aktiem vai plašākā mērogā teroristu tīkliem; “aizdomu” definīcijā iekļautajiem priekšnoteikumiem jābūt stingriem, lai nebūtu iespējams izmantot krimināltiesību noteikumus, kas attiecas uz, piemēram, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terora aktiem, tiesvedības ierosināšanai par cita veida noziegumiem, un tādēļ šiem noteikumiem jāatbilst Corpus Juris principiem (4) un aizdomu jēdziena definīcijai jābūt proporcionālai un tādai, lai sasniegtu deklarēto mērķi;

| n) | izstrādāt sistēmas, kuras automātiski uzrauga pārskaitījumu operācijas, kas šķiet aizdomīgas tādēļ, ka summa pārsniedz vidējo, to biežuma vai maksātāju un maksājumu saņēmēju īpašās identitātes un ģeogrāfiskās atrašanās vietas dēļ, lai aizsargātu naudas līdzekļu pārskaitījumu oficiālo sistēmu no reāla riska tikt iesaistītai nelikumīgā darbībā un jo īpaši teroristu darbības finansēšanā; izstrādāt jaunus banku maksājumu noteikumus, tomēr nezaudējot līdzsvaru starp brīvu kapitāla apriti un aizdomīgo naudas līdzekļu identificēšanu; |
| --- | --- |

n)

izstrādāt sistēmas, kuras automātiski uzrauga pārskaitījumu operācijas, kas šķiet aizdomīgas tādēļ, ka summa pārsniedz vidējo, to biežuma vai maksātāju un maksājumu saņēmēju īpašās identitātes un ģeogrāfiskās atrašanās vietas dēļ, lai aizsargātu naudas līdzekļu pārskaitījumu oficiālo sistēmu no reāla riska tikt iesaistītai nelikumīgā darbībā un jo īpaši teroristu darbības finansēšanā; izstrādāt jaunus banku maksājumu noteikumus, tomēr nezaudējot līdzsvaru starp brīvu kapitāla apriti un aizdomīgo naudas līdzekļu identificēšanu;

| o) | izstrādāt obligāto standartu labdarības nozares pārskatāmības reglamentēšanai, lai bankas, kredītiestādes, apdrošināšanas sabiedrības, finanšu sabiedrības un bezpeļņas organizācijas ieviestu vislielāko pārredzamību attiecībā uz to vadības, finanšu un budžeta procedūrām, naudas līdzekļu noguldījumiem izmantojot vienīgi oficiālus bankas kontus un līdzekļu pārskaitījumiem - likumīgus un oficiālus veidus, publicējot iespējami pilnīgus budžeta plānus, kas ietver precīzu informāciju par naudas līdzekļu saņēmēju identitāti un līdzekļu paredzēto izlietojumu, un uzticot vadības procesu revīziju neatkarīgiem revidentiem; |
| --- | --- |

o)

izstrādāt obligāto standartu labdarības nozares pārskatāmības reglamentēšanai, lai bankas, kredītiestādes, apdrošināšanas sabiedrības, finanšu sabiedrības un bezpeļņas organizācijas ieviestu vislielāko pārredzamību attiecībā uz to vadības, finanšu un budžeta procedūrām, naudas līdzekļu noguldījumiem izmantojot vienīgi oficiālus bankas kontus un līdzekļu pārskaitījumiem - likumīgus un oficiālus veidus, publicējot iespējami pilnīgus budžeta plānus, kas ietver precīzu informāciju par naudas līdzekļu saņēmēju identitāti un līdzekļu paredzēto izlietojumu, un uzticot vadības procesu revīziju neatkarīgiem revidentiem;

| p) | aicina bankas, kredītiestādes, apdrošināšanas sabiedrības, finanšu sabiedrības un bezpeļņas organizācijas ciešāk sadarboties ar starptautiskā terorisma finansēšanas ekspertiem, lai novērstu jebkādu iesaistīšanos teroristu darbībā, ņemot vērā reālo risku, ka viņu darbību nelikumīgi izmanto teroristu tīklu finansēšanai; |
| --- | --- |

p)

aicina bankas, kredītiestādes, apdrošināšanas sabiedrības, finanšu sabiedrības un bezpeļņas organizācijas ciešāk sadarboties ar starptautiskā terorisma finansēšanas ekspertiem, lai novērstu jebkādu iesaistīšanos teroristu darbībā, ņemot vērā reālo risku, ka viņu darbību nelikumīgi izmanto teroristu tīklu finansēšanai;

| q) | aicina dalībvalstis nekavējoties transponēt un īstenot pasākumus cīņai ar terorisma finansēšanas noziedzīgo darbību, jo īpaši tos, kas paredzēti otrajā direktīvā par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu (5), kā arī tajā paredzētos uzraudzības un identificēšanas pienākumus, gaidot, līdz drīz tiks pieņemta trešā direktīva par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un regula par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu, īstenojot muitas iestāžu sadarbību, cita starpā lai laicīgi veiktu nepieciešamās izmaiņas, kas ļautu optimizēt cīņu pret starptautisko terorismu; |
| --- | --- |

q)

aicina dalībvalstis nekavējoties transponēt un īstenot pasākumus cīņai ar terorisma finansēšanas noziedzīgo darbību, jo īpaši tos, kas paredzēti otrajā direktīvā par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu (5), kā arī tajā paredzētos uzraudzības un identificēšanas pienākumus, gaidot, līdz drīz tiks pieņemta trešā direktīva par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un regula par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu, īstenojot muitas iestāžu sadarbību, cita starpā lai laicīgi veiktu nepieciešamās izmaiņas, kas ļautu optimizēt cīņu pret starptautisko terorismu;

| r) | nodrošināt, lai pastāvīgi tiktu izvērtēti pasākumi, kas ieviesti, lai cīnītos pret terorisma starptautisku finansēšanu, cieši sadarbojoties ar Komisiju un Parlamentu; |
| --- | --- |

r)

nodrošināt, lai pastāvīgi tiktu izvērtēti pasākumi, kas ieviesti, lai cīnītos pret terorisma starptautisku finansēšanu, cieši sadarbojoties ar Komisiju un Parlamentu;

| s) | pārliecināties par to, vai ārkārtas tiesību akti, ko dažas dalībvalstis pieņēma tūlīt pēc 2001. gada 11. septembra, ir ļāvuši gūt pozitīvus rezultātus cīņā pret terorismu un tā finansēšanu; |
| --- | --- |

s)

pārliecināties par to, vai ārkārtas tiesību akti, ko dažas dalībvalstis pieņēma tūlīt pēc 2001. gada 11. septembra, ir ļāvuši gūt pozitīvus rezultātus cīņā pret terorismu un tā finansēšanu;

| 2. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu Eiropadomei un Padomei, kā arī informēšanas nolūkā Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Padomei, ANO un tās specializētajām aģentūrām. |
| --- | --- |

2.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu Eiropadomei un Padomei, kā arī informēšanas nolūkā Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Padomei, ANO un tās specializētajām aģentūrām.

---

(1)  OV C 227 E, 24.9.2002., 574. lpp.

(2)  OV L 164, 22.6.2002., 3. lpp.

(3)  OV L 63, 6.3.2002., 1. lpp.

(4)  Kopienas finanšu interešu aizsardzība (KOM(1997)0199).

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/97/EK (2001. gada 4. decembris), ar ko groza Direktīvu 91/308/EEK par to, kā novērst finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtas naudas legalizēšanai (naudas atmazgāšanai) (OV L 344, 28.12.2001., 76. lpp.).

P6_TA(2005)0223

Sadarbība attiecībā uz teroristiskiem pārkāpumiem

Eiropas Parlamenta ieteikums Eiropadomei un Padomei par informācijas apmaiņu un sadarbību attiecībā uz teroristiskiem pārkāpumiem (2005/2046(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ieteikuma priekšlikumu Eiropadomei un Padomei, kuru iesniedza Antoine Duquesne ALDE grupas vārdā par informācijas un izlūkdatu apmaiņu un sadarbību teroristu noziegumu jomā (B6-0128/2004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ieteikuma priekšlikumu Eiropadomei un Padomei, kuru iesniedza Antoine Duquesne ALDE grupas vārdā par informācijas un izlūkdatu apmaiņu un sadarbību teroristu noziegumu jomā (B6-0128/2004),

| — | ņemot vērā 2004. gada 25. martā Eiropadomes pieņemto Deklarāciju par cīņu pret terorismu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 25. martā Eiropadomes pieņemto Deklarāciju par cīņu pret terorismu,

| — | ņemot vērā Līguma par Konstitūciju Eiropai I-51 pantu par personas datu aizsardzību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Konstitūciju Eiropai I-51 pantu par personas datu aizsardzību (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 8. pantu par personas datu aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 8. pantu par personas datu aizsardzību,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes 108. Konvenciju par personu aizsardzību saistībā ar personas datu automātisku apstrādi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes 108. Konvenciju par personu aizsardzību saistībā ar personas datu automātisku apstrādi,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šo datu brīvu apriti (2) noteiktos principus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šo datu brīvu apriti (2) noteiktos principus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 114. panta 3. punktu un 94. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 114. panta 3. punktu un 94. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0165/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0165/2005),

| A. | tā kā 2004. gada 11. marta uzbrukumi Spānijas Karalistei parādīja, ka joprojām pastāv ļoti reāli teroristu draudi Eiropā vai pret Eiropas interesēm, |
| --- | --- |

A.

tā kā 2004. gada 11. marta uzbrukumi Spānijas Karalistei parādīja, ka joprojām pastāv ļoti reāli teroristu draudi Eiropā vai pret Eiropas interesēm,

| B. | tā kā pēc Madridē notikušajiem atentātiem, Eiropadome 2004. gada 18. jūnija sanāksmē nolēma pārskatīt Eiropas Savienības Rīcības plānu cīņai pret terorismu, jo dramatiskie notikumi Spānijā diemžēl parādīja to, ka tā darba metode, ko Eiropas Savienība izmantoja kopš 2001. gada, kura pamatojās galvenokārt uz empīrisko loģiku, sasniegusi savu iespēju robežas un tā jāaizstāj ar jaunu preventīvu pieeju, |
| --- | --- |

B.

tā kā pēc Madridē notikušajiem atentātiem, Eiropadome 2004. gada 18. jūnija sanāksmē nolēma pārskatīt Eiropas Savienības Rīcības plānu cīņai pret terorismu, jo dramatiskie notikumi Spānijā diemžēl parādīja to, ka tā darba metode, ko Eiropas Savienība izmantoja kopš 2001. gada, kura pamatojās galvenokārt uz empīrisko loģiku, sasniegusi savu iespēju robežas un tā jāaizstāj ar jaunu preventīvu pieeju,

| C. | enerģiski atgādinot, ka visu veidu terorisms, lai arī kāds būtu tā ideoloģiskais ietērps, kādu tam mēģina piedēvēt, ir krimināls un tāpēc nav nekādā veidā attaisnojams, un ka, lai to pienācīgi apkarotu, ir jānosaka īpaša stratēģija, kas savā darbībā vēršas pret katru atsevišķu teroristu organizāciju, |
| --- | --- |

C.

enerģiski atgādinot, ka visu veidu terorisms, lai arī kāds būtu tā ideoloģiskais ietērps, kādu tam mēģina piedēvēt, ir krimināls un tāpēc nav nekādā veidā attaisnojams, un ka, lai to pienācīgi apkarotu, ir jānosaka īpaša stratēģija, kas savā darbībā vēršas pret katru atsevišķu teroristu organizāciju,

| D. | tā kā pienācīga reakcija uz šo postu prasa mūsdienīgu pieeju, kura ņem vērā ciešo saiti, starp dažādām teroristu organizācijām, kā arī starp terorismu un organizēto noziedzību un kura ļauj ātri noslēgt skaidrus nolīgumus par informācijas apmaiņu transatlantiskajās attiecībās, izmantojot kopīgas efektīvas normas, un kuros tiktu ievērotas tiesības, |
| --- | --- |

D.

tā kā pienācīga reakcija uz šo postu prasa mūsdienīgu pieeju, kura ņem vērā ciešo saiti, starp dažādām teroristu organizācijām, kā arī starp terorismu un organizēto noziedzību un kura ļauj ātri noslēgt skaidrus nolīgumus par informācijas apmaiņu transatlantiskajās attiecībās, izmantojot kopīgas efektīvas normas, un kuros tiktu ievērotas tiesības,

| E. | tā kā ir nepieciešams izvairīties no tā, ka tiek vairoti terorisma apkarošanas juridiskie instrumenti, bet, gluži otrādi, nepieciešams censties vienādot un vienkāršot pašreizējās normas, |
| --- | --- |

E.

tā kā ir nepieciešams izvairīties no tā, ka tiek vairoti terorisma apkarošanas juridiskie instrumenti, bet, gluži otrādi, nepieciešams censties vienādot un vienkāršot pašreizējās normas,

| F. | tā kā sistemātiska īstenoto politiku un sasniegto rezultātu novērtēšana ļautu parādīt trūkumus un to, kas praksē slikti pielietojams, kā arī atklāt tos pasākumus, kuri izrādījušies efektīvi, |
| --- | --- |

F.

tā kā sistemātiska īstenoto politiku un sasniegto rezultātu novērtēšana ļautu parādīt trūkumus un to, kas praksē slikti pielietojams, kā arī atklāt tos pasākumus, kuri izrādījušies efektīvi,

| G. | tā kā labāka to dalībnieku iesaistīšana, kuri darbojas šajā jomā, stratēģiju un instrumentu noteikšanā ļaus labāk izvērtēt pasākumus, kuri nākotnē jāveic, |
| --- | --- |

G.

tā kā labāka to dalībnieku iesaistīšana, kuri darbojas šajā jomā, stratēģiju un instrumentu noteikšanā ļaus labāk izvērtēt pasākumus, kuri nākotnē jāveic,

| H. | tā kā augstāk minētā deklarācijā, ko Eiropadome pieņēma 2004. gada 25. martā, tā prasa, cik vien iespējams efektīvi vienkāršot informācijas un izlūkdatu apmaiņu starp dalībvalstu represīvajiem dienestiem terorisma apkarošanai, un dalībvalstīm sekot tam, lai sistemātiski tiktu optimāli izmantotas Eiropas Savienības struktūras, īpaši Eiropols un Eirojust, lai veicinātu sadarbību cīņā pret terorismu, uzlabojot Eiropola rīcībā nodoto izlūkdatu plūsmu attiecībā uz visiem terorisma aspektiem, |
| --- | --- |

H.

tā kā augstāk minētā deklarācijā, ko Eiropadome pieņēma 2004. gada 25. martā, tā prasa, cik vien iespējams efektīvi vienkāršot informācijas un izlūkdatu apmaiņu starp dalībvalstu represīvajiem dienestiem terorisma apkarošanai, un dalībvalstīm sekot tam, lai sistemātiski tiktu optimāli izmantotas Eiropas Savienības struktūras, īpaši Eiropols un Eirojust, lai veicinātu sadarbību cīņā pret terorismu, uzlabojot Eiropola rīcībā nodoto izlūkdatu plūsmu attiecībā uz visiem terorisma aspektiem,

| I. | tā kā ir nepieciešams izveidot paaugstinātas uzticēšanās līmeni starp dalībvalstu represīvajām struktūrām, Eiropolu un Eurojust, kuras trūkums līdz šim traucēja efektīvu informācijas un izlūkdatu apmaiņu; šajos pasākumos jāietver:






  — | kopīgu normu izstrāde datu aizsardzībai trešā pīlāra ietvaros, kopīgas neatkarīgas struktūras pārraudzībā, |
| --- | --- | --- |

I.

tā kā ir nepieciešams izveidot paaugstinātas uzticēšanās līmeni starp dalībvalstu represīvajām struktūrām, Eiropolu un Eurojust, kuras trūkums līdz šim traucēja efektīvu informācijas un izlūkdatu apmaiņu; šajos pasākumos jāietver:

—

kopīgu normu izstrāde datu aizsardzībai trešā pīlāra ietvaros, kopīgas neatkarīgas struktūras pārraudzībā,

| — | labās prakses rokasgrāmatas nodošana policijas spēku rīcībā, kur viņiem vienkārši un konkrēti izskaidro viņu pilnvaras un pienākumus datu aizsardzības jomā, |
| --- | --- |

—

labās prakses rokasgrāmatas nodošana policijas spēku rīcībā, kur viņiem vienkārši un konkrēti izskaidro viņu pilnvaras un pienākumus datu aizsardzības jomā,

| — | minimālo normu izstrāde attiecībā uz krimināltiesībām un procesuālajām tiesībām; |
| --- | --- |

—

minimālo normu izstrāde attiecībā uz krimināltiesībām un procesuālajām tiesībām;

| — | vispārējas kompetences piešķiršana Eiropas Kopienu tiesai attiecībā uz trešo pīlāru, |
| --- | --- |

—

vispārējas kompetences piešķiršana Eiropas Kopienu tiesai attiecībā uz trešo pīlāru,

| — | pilnīgas parlamentārās kontroles nodrošināšana, |
| --- | --- |

—

pilnīgas parlamentārās kontroles nodrošināšana,

| J. | tā kā saskaņā ar augstāk minēto 2004. gada 25. marta deklarāciju tika izrādītas divas iniciatīvas, viena — Komisijas iniciatīva (KOM(2004)0221) (3), otra — Zviedrijas Karalistes iniciatīva, kuru mērķis ir uzlabot un vienkāršot informācijas apmaiņu terorisma apkarošanas jomā, |
| --- | --- |

J.

tā kā saskaņā ar augstāk minēto 2004. gada 25. marta deklarāciju tika izrādītas divas iniciatīvas, viena — Komisijas iniciatīva (KOM(2004)0221) (3), otra — Zviedrijas Karalistes iniciatīva, kuru mērķis ir uzlabot un vienkāršot informācijas apmaiņu terorisma apkarošanas jomā,

| K. | tā kā šajos priekšlikumos izteiktajiem mērķiem jāsaskan ar minimālo saskaņoto garantiju ieviešanu attiecībā uz datu aizsardzību atbilstīgi trešajam pīlāram, īpaši attiecībā uz iesaistīto personu pieeju datiem, saskaņā ar Eiropas Savienības pamattiesību hartā noteiktajām pilsoņtiesībām, ar ES līguma 6. pantu un Līguma par Konstitūciju Eiropai I-51. pantu, kā arī ar Hāgas programmā noteiktajiem principiem, |
| --- | --- |

K.

tā kā šajos priekšlikumos izteiktajiem mērķiem jāsaskan ar minimālo saskaņoto garantiju ieviešanu attiecībā uz datu aizsardzību atbilstīgi trešajam pīlāram, īpaši attiecībā uz iesaistīto personu pieeju datiem, saskaņā ar Eiropas Savienības pamattiesību hartā noteiktajām pilsoņtiesībām, ar ES līguma 6. pantu un Līguma par Konstitūciju Eiropai I-51. pantu, kā arī ar Hāgas programmā noteiktajiem principiem,

| L. | tā kā visos terorisma apkarošanas pasākumos ir jāsaglabā pilsoņu pamattiesības, |
| --- | --- |

L.

tā kā visos terorisma apkarošanas pasākumos ir jāsaglabā pilsoņu pamattiesības,

| M. | tā kā informācijas un izlūkdatu apmaiņas priekšnoteikums ir adekvāts datu aizsardzības līmenis, kas ir vismaz tāds pats kā pirmajā pīlārā nodrošinātais līmenis, |
| --- | --- |

M.

tā kā informācijas un izlūkdatu apmaiņas priekšnoteikums ir adekvāts datu aizsardzības līmenis, kas ir vismaz tāds pats kā pirmajā pīlārā nodrošinātais līmenis,

| N. | tā kā pieņemot zināšanai, to, ka Eiropadome augstāk minētās 2004. gada 25. marta deklarācijas 9. pantā paziņo, ka “attiecību paplašināšana starp Eiropolu un uzziņas dienestiem tiek turpināta”, no savas puses uzskata, ka informācijas vākšana un apmaiņa ir prioritāra terorisma apkarošanas jomā, jo informācija saistībā ar tiesas procedūrām, vai policijas izmeklēšanu bieži vien notiek pārāk vēlu, |
| --- | --- |

N.

tā kā pieņemot zināšanai, to, ka Eiropadome augstāk minētās 2004. gada 25. marta deklarācijas 9. pantā paziņo, ka “attiecību paplašināšana starp Eiropolu un uzziņas dienestiem tiek turpināta”, no savas puses uzskata, ka informācijas vākšana un apmaiņa ir prioritāra terorisma apkarošanas jomā, jo informācija saistībā ar tiesas procedūrām, vai policijas izmeklēšanu bieži vien notiek pārāk vēlu,

| O. | tā kā apzinoties praktiskās grūtības, kuras neizbēgami saistītas ar Eiropas izziņu par sodāmību izveidošanu, atgādinot nepieciešamību piešķirt reālu prioritāti šī mērķa īstenošanai un tā iekļaušanai precīzā un saspringtā termiņā, |
| --- | --- |

O.

tā kā apzinoties praktiskās grūtības, kuras neizbēgami saistītas ar Eiropas izziņu par sodāmību izveidošanu, atgādinot nepieciešamību piešķirt reālu prioritāti šī mērķa īstenošanai un tā iekļaušanai precīzā un saspringtā termiņā,

| 1. | iesniedz Komisijai šādus ieteikumus:






  a) | noteikt, ka viens no tā prioritārajiem mērķiem ir nepieciešamība izstrādāt kopīgu voluntāru politiku cīņai pret terorismu; |
| --- | --- | --- |

1.

iesniedz Komisijai šādus ieteikumus:

a)

noteikt, ka viens no tā prioritārajiem mērķiem ir nepieciešamība izstrādāt kopīgu voluntāru politiku cīņai pret terorismu;

| b) | kamēr nebūs kopīgas Eiropas politikas, izvēlēties sistemātiskāku un saskaņotāku pieeju un raudzīties, lai izstrādātie tiesību akti būtu konsekventi, ņemot vērā, ka šīs nozīmīgās konsekvences realizēšanai vajadzīga reālai politikai atbilstīga rīcība, kuras pamatā ir skaidri koncepti; |
| --- | --- |

b)

kamēr nebūs kopīgas Eiropas politikas, izvēlēties sistemātiskāku un saskaņotāku pieeju un raudzīties, lai izstrādātie tiesību akti būtu konsekventi, ņemot vērā, ka šīs nozīmīgās konsekvences realizēšanai vajadzīga reālai politikai atbilstīga rīcība, kuras pamatā ir skaidri koncepti;

| c) | koncentrēt savu darbību šajā aspektā trīs galvenajos virzienos:






  — | nodrošināt nepieciešamos līdzekļus un kapacitātes, lai precīzi varētu identificēt katru objektu, ar kuru paredzēts cīnīties, labi apzinoties to, ka terorisms nav viengabalaina realitāte, bet gluži pretēji, fenomens ar daudzām izpausmēm, kuras mainās atbilstoši terorisma aktiem, to autoriem un mērķim; |
| --- | --- | --- |

c)

koncentrēt savu darbību šajā aspektā trīs galvenajos virzienos:

—

nodrošināt nepieciešamos līdzekļus un kapacitātes, lai precīzi varētu identificēt katru objektu, ar kuru paredzēts cīnīties, labi apzinoties to, ka terorisms nav viengabalaina realitāte, bet gluži pretēji, fenomens ar daudzām izpausmēm, kuras mainās atbilstoši terorisma aktiem, to autoriem un mērķim;

| — | palielināt pretošanās instrumentu efektivitāti attiecībā uz terorismu, izstrādājot mūsdienīgu un reālistisku pieeju, kura ņem vērā ļoti ciešo saiti starp dažādām teroristu organizācijām, kā arī starp terorismu un augsto organizētās noziedzības līmeni, īpaši finansēšanas jomā; |
| --- | --- |

—

palielināt pretošanās instrumentu efektivitāti attiecībā uz terorismu, izstrādājot mūsdienīgu un reālistisku pieeju, kura ņem vērā ļoti ciešo saiti starp dažādām teroristu organizācijām, kā arī starp terorismu un augsto organizētās noziedzības līmeni, īpaši finansēšanas jomā;

| — | izvairīties no terorisma apkarošanas juridisko instrumentu vairošanas, tā vietā vienādot un vienkāršot pašreizējās normas īpaši nodrošinot sistemātisku vērtēšanu, kas ļautu noteikt to efektivitāti, jauni noteikumi jāpieņem tikai tad, kad ir skaidrs, ka tiem būs liekāka pievienotā vērtība, nekā pašreizējiem; |
| --- | --- |

—

izvairīties no terorisma apkarošanas juridisko instrumentu vairošanas, tā vietā vienādot un vienkāršot pašreizējās normas īpaši nodrošinot sistemātisku vērtēšanu, kas ļautu noteikt to efektivitāti, jauni noteikumi jāpieņem tikai tad, kad ir skaidrs, ka tiem būs liekāka pievienotā vērtība, nekā pašreizējiem;

| d) | raudzīties, lai iespēju robežās pasākumu izstrādē iesaistītu tos, kuri darbojas šajā jomā, lai ņemtu vērā viņu praktisko pieredzi un to iekļautu jaunajos instrumentos; |
| --- | --- |

d)

raudzīties, lai iespēju robežās pasākumu izstrādē iesaistītu tos, kuri darbojas šajā jomā, lai ņemtu vērā viņu praktisko pieredzi un to iekļautu jaunajos instrumentos;

| e) | iesākumā noteikt galvenos principus, saskaņā ar kuriem notiek informācijas apmaiņa, ņemot vērā to represīvo dienestu vajadzības, kuri darbojas šajā jomā, izstrādāt labās prakses rokasgrāmatu policistiem, vienkārši un konkrēti izskaidrot viņiem pamatprincipus, saskaņā ar kuriem viņiem jārīkojas, īpaši informācijas pārraidīšanas un iegūšanas, kā arī datu aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

e)

iesākumā noteikt galvenos principus, saskaņā ar kuriem notiek informācijas apmaiņa, ņemot vērā to represīvo dienestu vajadzības, kuri darbojas šajā jomā, izstrādāt labās prakses rokasgrāmatu policistiem, vienkārši un konkrēti izskaidrot viņiem pamatprincipus, saskaņā ar kuriem viņiem jārīkojas, īpaši informācijas pārraidīšanas un iegūšanas, kā arī datu aizsardzības jomā;

| f) | mudināt visas dalībvalstis akceptēt Eiropas Kopienu Tiesas kompetenci, lai nodrošinātu prejudiciālus nolēmumus par spēkā esamību un interpretāciju, attiecībā uz visiem tiesību aktiem, kas pieņemti saistībā ar informācijas apmaiņu un sadarbību saistībā ar teroristu uzbrukumiem; |
| --- | --- |

f)

mudināt visas dalībvalstis akceptēt Eiropas Kopienu Tiesas kompetenci, lai nodrošinātu prejudiciālus nolēmumus par spēkā esamību un interpretāciju, attiecībā uz visiem tiesību aktiem, kas pieņemti saistībā ar informācijas apmaiņu un sadarbību saistībā ar teroristu uzbrukumiem;

| g) | izstrādāt pastāvīgu instrumentu, kas atvieglotu izlūkdatu pārraidīšanu (“intelligence”), īpaši saistībā ar ātrās brīdināšanas sistēmas (“early warning system”) izveidi; |
| --- | --- |

g)

izstrādāt pastāvīgu instrumentu, kas atvieglotu izlūkdatu pārraidīšanu (“intelligence”), īpaši saistībā ar ātrās brīdināšanas sistēmas (“early warning system”) izveidi;

| h) | harmonizēt pašreizējos “trešā pīlārā” noteikumus personas datu aizsardzības jomā, tos sagrupējot vienā līdzeklī, kas garantē tādu pašu datu aizsardzības līmeni, kādu nodrošina “pirmais pīlārs”, pamatojoties uz turpmāk minētajiem galvenajiem principiem, kuri atspoguļo Hāgas programmā minētos principus, kuru neievērošana varētu ļoti kaitēt Eiropas Savienības iestāžu uzticamībai:






  — | jānodrošina savākto datu kvalitāte un atbilstība; |
| --- | --- | --- |

h)

harmonizēt pašreizējos “trešā pīlārā” noteikumus personas datu aizsardzības jomā, tos sagrupējot vienā līdzeklī, kas garantē tādu pašu datu aizsardzības līmeni, kādu nodrošina “pirmais pīlārs”, pamatojoties uz turpmāk minētajiem galvenajiem principiem, kuri atspoguļo Hāgas programmā minētos principus, kuru neievērošana varētu ļoti kaitēt Eiropas Savienības iestāžu uzticamībai:

—

jānodrošina savākto datu kvalitāte un atbilstība;

| — | datu vākšana var notikt tikai likumīgu uzdevumu veikšanai; |
| --- | --- |

—

datu vākšana var notikt tikai likumīgu uzdevumu veikšanai;

| — | dati par privāto dzīvi, kā arī dati par privātpersonām, kuras netiek turēti aizdomās var tikt vākti tikai īpašos absolūtas nepieciešamības gadījumos, ievērojot stingrus noteikumus; |
| --- | --- |

—

dati par privāto dzīvi, kā arī dati par privātpersonām, kuras netiek turēti aizdomās var tikt vākti tikai īpašos absolūtas nepieciešamības gadījumos, ievērojot stingrus noteikumus;

| — | privātpersonas ir pienācīgi jāinformē par to, ka par viņām ir šādi dati, izņemot gadījumus, ja tam ir būtiski šķēršļi; |
| --- | --- |

—

privātpersonas ir pienācīgi jāinformē par to, ka par viņām ir šādi dati, izņemot gadījumus, ja tam ir būtiski šķēršļi;

| — | privātpersonām jānodrošina tiesības piekļūt datiem, kuri attiecas uz tām, un izlabot neprecīzos datus, izņemot gadījumus, ja piekļuve var apdraudēt drošību un sabiedrisko kārtību vai trešo personu tiesības un brīvības vai ja tas var traucēt izmeklēšanai; |
| --- | --- |

—

privātpersonām jānodrošina tiesības piekļūt datiem, kuri attiecas uz tām, un izlabot neprecīzos datus, izņemot gadījumus, ja piekļuve var apdraudēt drošību un sabiedrisko kārtību vai trešo personu tiesības un brīvības vai ja tas var traucēt izmeklēšanai;

| — | jānodrošina privātpersonu aizsardzība pret datu ļaunprātīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

—

jānodrošina privātpersonu aizsardzība pret datu ļaunprātīgu izmantošanu;

| — | jānodrošina datu neaizskaramība un konfidencialitāte; |
| --- | --- |

—

jānodrošina datu neaizskaramība un konfidencialitāte;

| — | datu paziņošanai jānotiek saskaņa ar kopīgām normām, kuras īpaši paredz informācijas avotu aizsardzību un to, ka tiek nodrošināta datu konfidencialitāte visos apmaiņas posmos un pēc tās; |
| --- | --- |

—

datu paziņošanai jānotiek saskaņa ar kopīgām normām, kuras īpaši paredz informācijas avotu aizsardzību un to, ka tiek nodrošināta datu konfidencialitāte visos apmaiņas posmos un pēc tās;

| — | datu aizsardzības noteikumu ievērošanas kontrole jānodrošina ar uzraudzības iestādes starpniecību; |
| --- | --- |

—

datu aizsardzības noteikumu ievērošanas kontrole jānodrošina ar uzraudzības iestādes starpniecību;

| — | ikvienam ir tiesības uz likumības atjaunošanu un uz zaudējumu atlīdzināšanu, ja nav ievēroti noteiktie principi; |
| --- | --- |

—

ikvienam ir tiesības uz likumības atjaunošanu un uz zaudējumu atlīdzināšanu, ja nav ievēroti noteiktie principi;

| i) | piešķirt reālu prioritāti ātrai operatīva kriminālās sodāmības un tiesību zaudēšanas reģistra izveidei Eiropas Savienības līmenī (Eiropas kriminālreģistrs) un to faktoru harmonizācijai, kas izraisa nopietnus pārkāpumus, jo absolūtā šādu faktoru nepieciešamība tiek regulāri uzsvērta terorisma un organizētās noziedzības apkarošanas kontekstā, |
| --- | --- |

i)

piešķirt reālu prioritāti ātrai operatīva kriminālās sodāmības un tiesību zaudēšanas reģistra izveidei Eiropas Savienības līmenī (Eiropas kriminālreģistrs) un to faktoru harmonizācijai, kas izraisa nopietnus pārkāpumus, jo absolūtā šādu faktoru nepieciešamība tiek regulāri uzsvērta terorisma un organizētās noziedzības apkarošanas kontekstā,

| j) | droši virzīties uz priekšu pat strīdīgos vai sarežģītos jautājumos, iekļaut šos jautājumus precīzā un saspringtā termiņā, gan instrumentu izveides līmenī, gan to ieviešanā, tāpēc, ka tie būs reāls progress cīņā pret terorismu, kā tas ir saistībā ar Eiropas Savienības sodītības reģistra izveidi; |
| --- | --- |

j)

droši virzīties uz priekšu pat strīdīgos vai sarežģītos jautājumos, iekļaut šos jautājumus precīzā un saspringtā termiņā, gan instrumentu izveides līmenī, gan to ieviešanā, tāpēc, ka tie būs reāls progress cīņā pret terorismu, kā tas ir saistībā ar Eiropas Savienības sodītības reģistra izveidi;

| k) | informēt Parlamentu par paredzētajiem termiņiem juridisko instrumentu izstrādei, kas ļauj iereģistrēt bankas kontus un to pasākumu izstrādei, kuri saistīti ar juridisku personu pārskatāmību. |
| --- | --- |

k)

informēt Parlamentu par paredzētajiem termiņiem juridisko instrumentu izstrādei, kas ļauj iereģistrēt bankas kontus un to pasākumu izstrādei, kuri saistīti ar juridisku personu pārskatāmību.

| 2. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu Eiropadomei un Padomei un informēšanas nolūkā Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu Eiropadomei un Padomei un informēšanas nolūkā Komisijai.

---

(1)  OV C 310, 16.12.2004., 36. lpp.

(2)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

(3)  OV C 281, 18.11.2004., 5. lpp.

---

Trešdiena, 2005. gada 8. jūnijs

| 25.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 124/262 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 124/262

---

PROTOKOLS

(2006/C 124 E/03)

SĒDES NORISE

SĒDI VADA: Josep BORRELL FONTELLES

Priekšsēdētājs

1.   Sēdes atklāšana

Sēde tika atklāta plkst. 9.05.

Uzstājās Marios Matsakis par deputātu neierašanos sēžu zālē un debašu organizēšanu.

2.   Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 116. pants)

(Reglamenta 116. pants)

Saskaņā ar Reglamenta 116. panta 5. punktu rakstiskas deklarācijas Nr. 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12./2005 nav spēkā, jo tās neieguva vajadzīgo parakstu skaitu.

3.   Eiropadomes sagatavošana, Eiropas Savienības nākotne pēc referendumiem par Konstitūciju Eiropai (2005. gada 16.— 17. jūnijā Briselē) (debates)

(debates)

Padomes un Komisijas paziņojumi: Eiropadomes sagatavošana, Eiropas Savienības nākotne pēc referendumiem par Konstitūciju Eiropai

(2005. gada 16.— 17. jūnijā Briselē)

Nicolas Schmit (amatā esošais Padomes priekšsēdētājs) un José Manuel Barroso (Komisijas priekšsēdētājs) sniedza paziņojumus.

Uzstājās: Hans-Gert Poettering PPE-DE grupas vārdā, Martin Schulz PSE grupas vārdā, Graham Watson ALDE grupas vārdā, Daniel Marc Cohn-Bendit Verts/ALE grupas vārdā, Francis Wurtz GUE/NGL grupas vārdā, Philippe de Villiers IND/DEM grupas vārdā, Cristiana Muscardini UEN grupas vārdā, Jean-Marie Le Pen, pie grupām nepiederošs deputāts, Timothy Kirkhope, Bernard Poignant, Marielle De Sarnez, Johannes Voggenhuber, Erik Meijer, Bastiaan Belder, Brian Crowley, Irena Belohorská, Erna Hennicot-Schoepges, Margrietus van den Berg, Jules Maaten, Carl Schlyter, Nigel Farage, James Hugh Allister, João de Deus Pinheiro, Robert Goebbels un Sophia in 't Veld.

SĒDI VADA: Janusz ONYSZKIEWICZ

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Jens-Peter Bonde, Alessandro Battilocchio, Elmar Brok, Poul Nyrup Rasmussen, Andrew Duff, Mirosław Mariusz Piotrowski, Jean-Luc Dehaene, Jo Leinen, Françoise Grossetête, Richard Corbett, Giorgos Dimitrakopoulos, Enrique Barón Crespo, Josef Zieleniec, Genowefa Grabowska, Stanisław Jałowiecki, Libor Rouček, Hartmut Nassauer, Nicola Zingaretti, Othmar Karas, Jacques Toubon, Reinhard Rack, Íñigo Méndez de Vigo, Nicolas Schmit un José Manuel Barroso.

Debates tika slēgtas.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 11.50 pirms balsošanas laika un atsākta plkst. 12.00.)

(Sēde tika pārtraukta plkst. 11.50 pirms balsošanas laika un atsākta plkst. 12.00.)

SĒDI VADA: Josep BORRELL FONTELLES

Priekšsēdētājs

4.   Oficiāla sveikšana

Sēdes vadītājs Parlamenta vārdā sveica Moldāvijas Republikas prezidentu Vladimiru Voroņinu, kā arī pavadošo delegāciju, kas bija ieņēmuši vietas oficiālajiem viesiem paredzētajā balkonā.

5.   Politisko grupu sastāvs

PPE-DE grupa informēja prezidentūru, ka Roger Helmer vairs nav šīs grupas loceklis.

6.   Balsošanas laiks

Sīkāka informācija par balsojumiem (grozījumi, atsevišķi balsojumi un balsojumi pa daļām) ir sniegta protokola 1. pielikumā.

6.1.   Priekšlikums izteikt neuzticību Komisijai (balsojums)

(balsojums)

Priekšlikums izteikt neuzticību (B6-0318/2005)

(Vajadzīgs kvalificēts vairākums: divas trešdaļas nodoto balsu un Parlamenta deputātu vairākums)

(Vajadzīgs kvalificēts vairākums: divas trešdaļas nodoto balsu un Parlamenta deputātu vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 1. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 1. punkts)

Uzstājās Jens-Peter Bonde par procedūru, kas tika piemērota priekšlikumam par neuzticības izteikšanu.

Noraidīts.

6.2.   Paplašinātās ES politikas uzdevumi un budžeta līdzekļi 2007.—2013. gadam (balsojums)

(balsojums)

Ziņojums par paplašinātās ES politikas uzdevumiem un budžeta līdzekļiem 2007.—2013. gadam [2004/2209(INI)] — Pagaidu komitejas izveidi saistībā ar paplašinātās Eiropas Savienības politikas uzdevumiem un budžeta līdzekļiem no 2007. gada līdz 2013.

Referents: Reimer Böge (A6-0153/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 2. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 2. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2005)0224)

(P6_TA(2005)0224)

Par balsojumu uzstājās:

| — | Pirms balsošanas Reimer Böge (referents) ierosināja tehniskus pielāgojumus 50. punkta septītajam un devītajam ievilkumam, kā arī uzstājās par 6. un 19. grozījumu; |
| --- | --- |

—

Pirms balsošanas Reimer Böge (referents) ierosināja tehniskus pielāgojumus 50. punkta septītajam un devītajam ievilkumam, kā arī uzstājās par 6. un 19. grozījumu;

| — | Pēc balsošanas sēdes vadītājs uzstājās ar īsu paziņojumu, lai uzsvērtu šī balsojuma nozīmību. |
| --- | --- |

—

Pēc balsošanas sēdes vadītājs uzstājās ar īsu paziņojumu, lai uzsvērtu šī balsojuma nozīmību.

SĒDI VADA: Alejo VIDAL-QUADRAS ROCA

Priekšsēdētāja vietnieks

6.3.   Skaidras naudas aprites kontrole ***II (balsojums)

(balsojums)

Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par kontroli attiecībā uz skaidras naudas ievešanu Kopienā vai izvešanu no tās [14843/1/2004 — C6-0038/2005 — 2002/0132(COD)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Vincent Peillon (A6-0167/2005)

(Vajadzīgs kvalificēts vairākums)

(Vajadzīgs kvalificēts vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 3. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 3. punkts)

PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA

Pasludināts par apstiprinātu ar grozījumiem (P6_TA(2005)0225)

(P6_TA(2005)0225)

6.4.   Akcīzes preces * (balsojums)

(balsojums)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes direktīvai, kas groza Direktīvu 92/12/EEK par akcīzes preču vispārējo režīmu, glabāšanu, apriti un uzraudzību [COM(2004)0227 — C6-0039/2004 — 2004/0072(CNS)] — Ekonomikas un monetārā komiteja.

Referents: Dariusz Rosati (A6-0138/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 4. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 4. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2005)0226)

(P6_TA(2005)0226)

NORMATĪVAS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2005)0226)

(P6_TA(2005)0226)

6.5.   Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa (balsojums)

(balsojums)

Rezolūcijas priekšlikums (B6-0327/2005)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 5. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 5. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2005)0227)

(P6_TA(2005)0227)

Par balsojumu uzstājās:

| — | LIBE komitejas priekšsēdētājs Jean-Marie Cavada. |
| --- | --- |

—

LIBE komitejas priekšsēdētājs Jean-Marie Cavada.

6.6.   Minoritāšu aizsardzība un diskriminācijas novēršanas politika paplašinātajā Eiropā (balsojums)

(balsojums)

Ziņojums par minoritāšu aizsardzību un diskriminācijas novēršanas politiku paplašinātajā Eiropā [2005/2008(INI)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Claude Moraes (A6-0140/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 6. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 6. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2005)0228)

(P6_TA(2005)0228)

*

- *

Ņemot vērā laika trūkumu, sēdes vadītājs ierosināja balsošanu par diviem atlikušajiem ziņojumiem pārcelt uz nākamo dienu.

Parlaments piekrita šim priekšlikumam.

7.   Balsojuma skaidrojumi

Rakstiski balsojuma skaidrojumi

Rakstiski balsojuma skaidrojumi

Balsojuma skaidrojumi, kas saskaņā ar Reglamenta 163. panta 3. punktu ir iesniegti rakstiski, ir iekļauti šīs sēdes stenogrammā.

Mutiski balsojuma skaidrojumi

Mutiski balsojuma skaidrojumi

Priekšlikums izteikt neuzticību Komisijai (B6-0318/2005)

| — | Bruno Gollnisch |
| --- | --- |

—

Bruno Gollnisch

Reimer Böge ziņojums — A6-0153/2005

| — | Zita Pleštinská, Mairead McGuinness, Gerardo Galeote Quecedo |
| --- | --- |

—

Zita Pleštinská, Mairead McGuinness, Gerardo Galeote Quecedo

Claude Moraes ziņojums — A6-0140/2005

| — | Philip Claeys |
| --- | --- |

—

Philip Claeys

8.   Balsojumu labojumi

Turpmāk minētie deputāti iesniedza šādus balsojumu labojumus.

Priekšlikums izteikt neuzticību Komisijai (B6-0318/2005)

| — | Viens balsojums






  — | pret: Enrique Barón Crespo, John Attard-Montalto, Joel Hasse Ferreira |
| --- | --- | --- |

—

Viens balsojums

—

pret: Enrique Barón Crespo, John Attard-Montalto, Joel Hasse Ferreira

pret:

Reimer Böge ziņojums — A6-0153/2005

| — | grozījumi Nr. 8/37/45 (identiski)






  — | par: Nikolaos Sifunakis |
| --- | --- | --- |

—

grozījumi Nr. 8/37/45 (identiski)

—

par: Nikolaos Sifunakis

par:

| — | pret: Pervenche Berès |
| --- | --- |

—

pret: Pervenche Berès

pret:

| — | grozījums Nr. 9






  — | par: Stephen Hughes, Neena Gill |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 9

—

par: Stephen Hughes, Neena Gill

par:

| — | grozījums Nr. 41






  — | par: Gunnar Hökmark |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 41

—

par: Gunnar Hökmark

par:

| — | pret: José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra |
| --- | --- |

—

pret: José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra

pret:

| — | grozījums Nr. 6






  — | par: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 6

—

par: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

par:

| — | 33. punkts






  — | par: Pervenche Berès |
| --- | --- | --- |

—

33. punkts

—

par: Pervenche Berès

par:

| — | pret Rodi Kratsa-Tsagaropoulou |
| --- | --- |

—

pret Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

| — | 34. punkts, 2. daļa






  — | par: Paul Rübig, Gérard Onesta |
| --- | --- | --- |

—

34. punkts, 2. daļa

—

par: Paul Rübig, Gérard Onesta

par:

| — | pret: Kader Arif |
| --- | --- |

—

pret: Kader Arif

pret:

| — | 47. punkts






  — | par:Claude Turmes |
| --- | --- | --- |

—

47. punkts

—

par:Claude Turmes

par:

| — | 48. punkts






  — | par: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou |
| --- | --- | --- |

—

48. punkts

—

par: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

par:

| — | pret: Claude Turmes, Anne Ferreira |
| --- | --- |

—

pret: Claude Turmes, Anne Ferreira

pret:

| — | 50. punkts, pirmais ievilkums (2. daļa)






  — | par: Richard Corbett, Marielle De Sarnez |
| --- | --- | --- |

—

50. punkts, pirmais ievilkums (2. daļa)

—

par: Richard Corbett, Marielle De Sarnez

par:

| — | pret: Agnes Schierhuber, Reinhard Rack, Paul Rübig, Ursula Stenzel, Françoise Grossetête, Luis Manuel Capoulas Santos, Edite Estrela, Richard Seeber, Francisco Assis, Fausto Correia, Manuel António dos Santos, Emanuel Jardim Fernandes, Elisa Ferreira, Joel Hasse Ferreira, Stavros Arnaoutakis, Gilles Savary |
| --- | --- |

—

pret: Agnes Schierhuber, Reinhard Rack, Paul Rübig, Ursula Stenzel, Françoise Grossetête, Luis Manuel Capoulas Santos, Edite Estrela, Richard Seeber, Francisco Assis, Fausto Correia, Manuel António dos Santos, Emanuel Jardim Fernandes, Elisa Ferreira, Joel Hasse Ferreira, Stavros Arnaoutakis, Gilles Savary

pret:

| — | grozījums Nr. 3






  — | par: Christopher Heaton-Harris |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 3

—

par: Christopher Heaton-Harris

par:

| — | pret: Hans-Peter Martin, Athanasios Pafilis, Véronique De Keyser, Pedro Guerreiro |
| --- | --- |

—

pret: Hans-Peter Martin, Athanasios Pafilis, Véronique De Keyser, Pedro Guerreiro

pret:

| — | grozījums Nr. 40






  — | par: Gary Titley, Arlene McCarthy, Eluned Morgan, Claude Moraes |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 40

—

par: Gary Titley, Arlene McCarthy, Eluned Morgan, Claude Moraes

par:

| — | 51. punkts, piektais ievilkums (2. daļa)






  — | pret: Hans-Peter Martin |
| --- | --- | --- |

—

51. punkts, piektais ievilkums (2. daļa)

—

pret: Hans-Peter Martin

pret:

| — | grozījums Nr. 34






  — | par: Enrique Barón Crespo, Peter Skinner |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 34

—

par: Enrique Barón Crespo, Peter Skinner

par:

| — | pret: Jutta D. Haug, Anna Hedh, Pierre Jonckheer |
| --- | --- |

—

pret: Jutta D. Haug, Anna Hedh, Pierre Jonckheer

pret:

Dariusz Rosati ziņojums — A6-0138/2005

| — | grozījums Nr. 9






  — | par: Anders Wijkman |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 9

—

par: Anders Wijkman

par:

| — | atturas: Marie-Noëlle Lienemann |
| --- | --- |

—

atturas: Marie-Noëlle Lienemann

atturas:

| — | grozījums Nr. 8






  — | par: Anna Hedh, Marie-Noëlle Lienemann |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 8

—

par: Anna Hedh, Marie-Noëlle Lienemann

par:

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa — B6-0327/2005

| — | 13. punkts (2. daļa)






  — | pret: Malcolm Harbour |
| --- | --- | --- |

—

13. punkts (2. daļa)

—

pret: Malcolm Harbour

pret:

| — | 13. punkts (3. daļa)






  — | pret: Ewa Hedkvist Petersen, Malcolm Harbour, Anna Hedh |
| --- | --- | --- |

—

13. punkts (3. daļa)

—

pret: Ewa Hedkvist Petersen, Malcolm Harbour, Anna Hedh

pret:

| — | 29. punkts (1. daļa)






  — | pret: Anna Hedh |
| --- | --- | --- |

—

29. punkts (1. daļa)

—

pret: Anna Hedh

pret:

| — | 29. punkts (2. daļa)






  — | pret: Anna Hedh |
| --- | --- | --- |

—

29. punkts (2. daļa)

—

pret: Anna Hedh

pret:

| — | rezolūcija (kopumā)






  — | par: Jacques Toubon |
| --- | --- | --- |

—

rezolūcija (kopumā)

—

par: Jacques Toubon

par:

Claude Moraes ziņojums — A6-0140/2005

| — | grozījums Nr. 12






  — | par: Marielle De Sarnez |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 12

—

par: Marielle De Sarnez

par:

| — | pret: Rainer Wieland |
| --- | --- |

—

pret: Rainer Wieland

pret:

| — | 22. punkts (1. daļa)






  — | par: Rainer Wieland |
| --- | --- | --- |

—

22. punkts (1. daļa)

—

par: Rainer Wieland

par:

| — | 22. punkts (2. daļa)






  — | pret: Rainer Wieland, John Attard-Montalto |
| --- | --- | --- |

—

22. punkts (2. daļa)

—

pret: Rainer Wieland, John Attard-Montalto

pret:

| — | grozījums Nr. 9






  — | pret: Rainer Wieland, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Piia-Noora Kauppi |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 9

—

pret: Rainer Wieland, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Piia-Noora Kauppi

pret:

| — | 24. punkts (1. daļa)






  — | par: Rainer Wieland, Saïd El Khadraoui |
| --- | --- | --- |

—

24. punkts (1. daļa)

—

par: Rainer Wieland, Saïd El Khadraoui

par:

| — | 24. punkts (2. daļa)






  — | par: Joel Hasse Ferreira |
| --- | --- | --- |

—

24. punkts (2. daļa)

—

par: Joel Hasse Ferreira

par:

| — | pret: Rainer Wieland, John Attard-Montalto |
| --- | --- |

—

pret: Rainer Wieland, John Attard-Montalto

pret:

| — | atturas: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou |
| --- | --- |

—

atturas: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

atturas:

| — | rezolūcija (kopumā)






  — | pret: Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Riccardo Ventre |
| --- | --- | --- |

—

rezolūcija (kopumā)

—

pret: Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Riccardo Ventre

pret:

(Sēde tika pārtraukta plkst. 13.25 un atsākta plkst. 15.05.)

(Sēde tika pārtraukta plkst. 13.25 un atsākta plkst. 15.05.)

SĒDI VADA: Ingo FRIEDRICH

Priekšsēdētāja vietnieks

9.   Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Turpmāk minētie deputāti iesniedza šādus balsojuma labojumus.

Agnes Schierhuber ziņojums — A6-0145/2005

| — | normatīvā rezolūcija (kopumā)






  — | par: Eija-Riitta Korhola |
| --- | --- | --- |

—

normatīvā rezolūcija (kopumā)

—

par: Eija-Riitta Korhola

par:

Jaime Mayor Oreja ziņojums — A6-0166/2005

| — | grozījums Nr. 13






  — | pret: Carlos José Iturgaiz Angulo |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 13

—

pret: Carlos José Iturgaiz Angulo

pret:

| — | ieteikums






  — | par: José Manuel García-Margallo y Marfil |
| --- | --- | --- |

—

ieteikums

—

par: José Manuel García-Margallo y Marfil

par:

Michl Ebner informēja, ka viņš piedalījās 06.06.2005. sēdē, bet viņa vārda apmeklējumu reiğstrā nav.

*

- *

Iepriekšējās sēdes protokols tika apstiprināts.

10.   ANO reforma (debates)

(debates)

Padomes un Komisijas paziņojumi: ANO reforma.

Nicolas Schmit (amatā esošais Padomes priekšsēdētājs) un Joe Borg (Komisijas loceklis) sniedza paziņojumus.

Uzstājās: Armin Laschet PPE-DE grupas vārdā, Jo Leinen PSE grupas vārdā, Alexander Lambsdorff ALDE grupas vārdā, Frithjof Schmidt Verts/ALE grupas vārdā, Luisa Morgantini GUE/NGL grupas vārdā, Paul Marie Coûteaux IND/DEM grupas vārdā, Roberta Angelilli UEN grupas vārdā, Jas Gawronski, Michel Rocard, Raül Romeva i Rueda, Michael Henry Nattrass, Nirj Deva, Alexandra Dobolyi, Hélène Flautre, Hélène Goudin, Francisco José Millán Mon, Panagiotis Beglitis, Marie Anne Isler Béguin un Joe Borg.

SĒDI VADA: Luigi COCILOVO

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās Nicolas Schmit.

Rezolūcijas priekšlikums, kas saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2. punktu ir iesniegts debašu noslēgumā:

| — | Armin Laschet AFET komitejas vārdā par Apvienoto Nāciju Organizācijas reformu (B6-0328/2005). |
| --- | --- |

—

Armin Laschet AFET komitejas vārdā par Apvienoto Nāciju Organizācijas reformu (B6-0328/2005).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 9. jūnija protokola 9.9. punkts.

2005. gada 9. jūnija protokola 9.9. punkts

11.   Transatlantiskās attiecības (debates)

(debates)

Padomes un Komisijas paziņojumi: Transatlantiskās attiecības.

Nicolas Schmit (amatā esošais Padomes priekšsēdētājs) un Joe Borg (Komisijas loceklis) sniedza paziņojumus.

Uzstājās: Elmar Brok PPE-DE grupas vārdā, Jan Marinus Wiersma PSE grupas vārdā, Annemie Neyts-Uyttebroeck ALDE grupas vārdā, Cem Özdemir Verts/ALE grupas vārdā, Vittorio Agnoletto GUE/NGL grupas vārdā, Bastiaan Belder IND/DEM grupas vārdā, Marcin Libicki UEN grupas vārdā, Philip Claeys, pie grupām nepiederošs deputāts, João de Deus Pinheiro, Hannes Swoboda, Nicholson of Winterbourne, Jaromír Kohlíček, Adam Jerzy Bielan, Ryszard Czarnecki, James Elles, Erika Mann, Bogdan Klich un Józef Pinior.

SĒDI VADA: Jacek Emil SARYUSZ-WOLSKI

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Benoît Hamon, Nicolas Schmit un Joe Borg.

Rezolūcijas priekšlikumi, kas saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2. punktu ir iesniegti debašu noslēgumā:

| — | Jan Marinus Wiersma un Hannes Swoboda PSE grupas vārdā par transatlantiskajām attiecībām (B6-0350/2005), |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma un Hannes Swoboda PSE grupas vārdā par transatlantiskajām attiecībām (B6-0350/2005),

| — | Elmar Brok, James Elles un Bogdan Klich PPE-DE grupas vārdā par sekmīgu ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmi, kas notiks Vašingtonas apgabalā 2005. gada 20. jūnijā (B6-0352/2005), |
| --- | --- |

—

Elmar Brok, James Elles un Bogdan Klich PPE-DE grupas vārdā par sekmīgu ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmi, kas notiks Vašingtonas apgabalā 2005. gada 20. jūnijā (B6-0352/2005),

| — | Annemie Neyts-Uyttebroeck ALDE grupas vārdā par dažiem būtiskiem aspektiem, lai nodrošinātu sekmīgu nākamo ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmi Vašingtonā 2005. gada 20. jūnijā (B6-0354/2005), |
| --- | --- |

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck ALDE grupas vārdā par dažiem būtiskiem aspektiem, lai nodrošinātu sekmīgu nākamo ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmi Vašingtonā 2005. gada 20. jūnijā (B6-0354/2005),

| — | Cristiana Muscardini, Brian Crowley, Anna Elzbieta Fotyga un Inese Vaidere UEN grupas vārdā par dažiem būtiskiem aspektiem, kas ļauj nodrošināt sekmīgu nākamo ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmi, kas notiks Vašingtonas apgabalā 2005. gada 20. jūnijā (B6-0357/2005), |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini, Brian Crowley, Anna Elzbieta Fotyga un Inese Vaidere UEN grupas vārdā par dažiem būtiskiem aspektiem, kas ļauj nodrošināt sekmīgu nākamo ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmi, kas notiks Vašingtonas apgabalā 2005. gada 20. jūnijā (B6-0357/2005),

| — | Cem Özdemir un Joost Lagendijk Verts/ALE grupas vārdā par dažiem būtiskiem aspektiem, lai nodrošinātu sekmīgu nākamo ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmi Vašingtonas apgabalā 2005. gada 20. jūnijā (B6-0358/2005). |
| --- | --- |

—

Cem Özdemir un Joost Lagendijk Verts/ALE grupas vārdā par dažiem būtiskiem aspektiem, lai nodrošinātu sekmīgu nākamo ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmi Vašingtonas apgabalā 2005. gada 20. jūnijā (B6-0358/2005).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 9. jūnija protokola 9.10. punkts.

2005. gada 9. jūnija protokola 9.10. punkts

12.   Situācija Uzbekistānā (debates)

(debates)

Padomes un Komisijas paziņojumi: Situācija Uzbekistānā.

Nicolas Schmit (amatā esošais Padomes priekšsēdētājs) un Joe Borg (Komisijas loceklis) sniedza paziņojumus.

Uzstājās: Albert Jan Maat PPE-DE grupas vārdā, Bernadette Bourzai PSE grupas vārdā, Ona Juknevičienė ALDE grupas vārdā, Bart Staes Verts/ALE grupas vārdā, Charles Tannock, Giulietto Chiesa, Alojz Peterle, Nicolas Schmit un Joe Borg.

Rezolūcijas priekšlikumi, kas saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2. punktu ir iesniegti debašu noslēgumā:

| — | Cem Özdemir un Bart Staes Verts/ALE grupas vārdā (B6-0370/2005), |
| --- | --- |

—

Cem Özdemir un Bart Staes Verts/ALE grupas vārdā (B6-0370/2005),

| — | André Brie GUE/NGL grupas vārdā (B6-0371/2005), |
| --- | --- |

—

André Brie GUE/NGL grupas vārdā (B6-0371/2005),

| — | Ona Juknevičienė ALDE grupas vārdā (B6-0372/2005), |
| --- | --- |

—

Ona Juknevičienė ALDE grupas vārdā (B6-0372/2005),

| — | Jan Marinus Wiersma PSE grupas vārdā (B6-0373/2005), |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma PSE grupas vārdā (B6-0373/2005),

| — | Armin Laschet PPE-DE grupas vārdā (B6-0374/2005), |
| --- | --- |

—

Armin Laschet PPE-DE grupas vārdā (B6-0374/2005),

| — | Cristiana Muscardini UEN grupas vārdā (B6-0377/2005). |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini UEN grupas vārdā (B6-0377/2005).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 9. jūnija protokola 9.11. punkts.

2005. gada 9. jūnija protokola 9.11. punkts

13.   Vienošanās starp Komisiju un dalībvalstīm un Philipp Morris par krāpšanas apkarošanu (debates)

(debates)

Mutisks jautājums, ko uzdeva Bart Staes Padomei: Sadarbība budžeta lēmējiestādēs attiecībā uz to finanšu līdzekļu piešķiršanu un iespējamo izmantošanu, kas vienošanās rezultātā starp Komisiju, dalībvalstīm un Philip Morris ir paredzēti krāpšanas apkarošanai (B6-0241/2005).

Mutisks jautājums, ko uzdeva Bart Staes Komisijai: Sadarbība budžeta lēmējiestādēs attiecībā uz to finanšu līdzekļu piešķiršanu un iespējamo izmantošanu, kas vienošanās rezultātā starp Komisiju, dalībvalstīm un Philip Morris ir paredzēti krāpšanas apkarošanai (B6-0232/2005).

Bart Staes izvērsa mutiskos jautājumus (B6-0241/2005 un B6-0232/2005).

Nicolas Schmit (amatā esošais Padomes priekšsēdētājs) atbildēja uz jautājumu (B6-0241/2005).

Joe Borg (Komisijas loceklis) atbildēja uz jautājumu (B6-0232/2005).

Uzstājās: Valdis Dombrovskis PPE-DE grupas vārdā, Herbert Bösch PSE grupas vārdā, Szabolcs Fazakas un Joe Borg.

Debates tika slēgtas.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 18.10 pirms jautājumu laika un atsākta plkst. 18.15 .)

(Sēde tika pārtraukta plkst. 18.10 pirms jautājumu laika un atsākta plkst. 18.15 .)

SĒDI VADA: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

Priekšsēdētāja vietniece

14.   Jautājumu laiks (jautājumi Padomei)

(jautājumi Padomei)

Parlaments izskatīja vairākus jautājumus Padomei (B6-0246/2005).

Jautājums Nr. 1 (Marie Panayotopoulos-Cassiotou): Pasākumi Eiropas Jaunatnes pakta īstenošanai

Nicolas Schmit (amatā esošais Padomes priekšsēdētājs) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Marie Panayotopoulos-Cassiotou.

Jautājums Nr. 2 (Jonas Sjöstedt): Spriedums organizācijas Egitim Sen lietā

Egitim Sen

Nicolas Schmit atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Eva-Britt Svensson (aizstājot autoru), Josu Ortuondo Larrea un Inger Segelström.

Jautājums Nr. 3 (María Esther Herranz García): Imigrācijas regulēšanas programma Spānijā

Jautājums Nr. 4 (Javier Moreno Sánchez): Imigrācijas regulēšanas programma Spānijā

Nicolas Schmit atbildēja uz šiem jautājumiem, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Antonio López-Istúriz White (aizstājot autoru) un Antonio Masip Hidalgo (aizstājot autoru).

Jautājums Nr. 5 (Bernd Posselt): Pievienošanās sarunas ar Horvātiju

Nicolas Schmit atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Bernd Posselt.

Jautājums Nr. 6 (Erna Hennicot-Schoepges): Cīņa pret “vieglajiem” alkoholiskajiem dzērieniem un alkoholismu bērnu un pusaudžu vidū

Nicolas Schmit atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Erna Hennicot-Schoepges, Mairead McGuinness un Daniel Caspary.

Jautājums Nr. 7 (Bill Newton Dunn): Kopīgās izmeklēšanas grupas cīņai pret organizēto noziedzību

Nicolas Schmit atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Bill Newton Dunn.

Jautājumu Nr. 8 atsauca.

Uzstājās Philip Bushill-Matthews, kurš izteica nožēlu, ka nav varējis uzdot papildjautājumu saistībā ar 8. jautājumu.

Sēdes vadītāja viņam atgādināja attiecīgos Reglamenta noteikumus.

Jautājums Nr. 9 (Mairead McGuinness): Bērnu vajadzības kā politikas veidošanas prioritāte

Nicolas Schmit atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Mairead McGuinness, Vittorio Agnoletto un Eoin Ryan.

Uz jautājumiem, uz kuriem netika atbildēts laika trūkuma dēļ, sniegs rakstiskas atbildes.

Padomei atvēlētais jautājumu laiks ir slēgts.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 19.00 un atsākta plkst. 21.00.)

(Sēde tika pārtraukta plkst. 19.00 un atsākta plkst. 21.00.)

SĒDI VADA: Alejo VIDAL-QUADRAS ROCA

Priekšsēdētāja vietnieks

15.   Budžeta stāvokļa uzraudzība un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšana **I — Pārmērīgs budžeta deficīts * (debates)

(debates)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu [COM(2005)0154 — C6-0119/2005 — 2005/0064(SYN)] — Ekonomikas un monetārā komiteja.

Referents: Othmar Karas (A6-0168/2005)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu [COM(2005)0155 — C6-0120/2005 — 2005/0061(CNS)] — Ekonomikas un monetārā komiteja.

Referents: Othmar Karas (A6-0158/2005)

Uzstājās Joaquín Almunia (Komisijas loceklis).

Othmar Karas iepazīstināja ar saviem ziņojumiem.

Uzstājās: Alexander Radwan PPE-DE grupas vārdā, Robert Goebbels PSE grupas vārdā, Margarita Starkevičiūtė ALDE grupas vārdā, Alain Lipietz Verts/ALE grupas vārdā, Ilda Figueiredo GUE/NGL grupas vārdā, John Whittaker IND/DEM grupas vārdā, Eoin Ryan UEN grupas vārdā, Sergej Kozlík, pie grupām nepiederošs deputāts, Piia-Noora Kauppi, Pervenche Berès, Diamanto Manolakou, Johannes Blokland, José Manuel García-Margallo y Marfil, Udo Bullmann, Werner Langen, Poul Nyrup Rasmussen, Ivo Strejček, Benoît Hamon, Cristobal Montoro Romero, Manuel António dos Santos, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Szabolcs Fazakas un Joaquín Almunia.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 9. jūnija protokola 9.3. punkts.

2005. gada 9. jūnija protokola 9.3. punkts

16.   Eiropas Savienības konkurētspējas stiprināšana (debates)

(debates)

Ziņojums par jautājumu “Eiropas Savienības konkurētspējas stiprināšana: industriālu pārmaiņu ietekme uz politiku un MVU nozīme” [2004/2154(INI)] — Rūpniecības, pētniecības un enerğētikas komiteja.

Referente: Dominique Vlasto (A6-0148/2005)

Dominique Vlasto iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Günther Verheugen (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks).

Uzstājās: Romana Jordan Cizelj PPE-DE grupas vārdā, Joan Calabuig Rull PSE grupas vārdā, Marcin Libicki UEN grupas vārdā, Leopold Józef Rutowicz, pie grupām nepiederošs deputāts, Ján Hudacký, Adam Gierek, Małgorzata Handzlik, Pier Antonio Panzeri, Werner Langen, John Attard-Montalto un Othmar Karas.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 9. jūnija protokola 9.2. punkts.

2005. gada 9. jūnija protokola 9.2. punkts

17.   Pildeļļu un riepu sastāvā esošie policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži ***I (debates)

(debates)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumiem atsevišķiem policikliskiem aromātiskiem ogļūdeņražiem pildeļļās un riepās (Padomes Direktīvas 76/769/EEK divdesmit septītais grozījums) [COM(2004)0098 — C5-0081/2004 — 2004/0036(COD)] — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referents: Adamos Adamou (A6-0104/2005).

Uzstājās Günther Verheugen (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks).

Adamos Adamou iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Robert Sturdy PPE-DE grupas vārdā, Marios Matsakis ALDE grupas vārdā, Johannes Blokland IND/DEM grupas vārdā, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Kathy Sinnott un Günther Verheugen.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 9. jūnija protokola 9.4. punkts.

2005. gada 9. jūnija protokola 9.4. punkts

18.   Kopienas patents (debates)

(debates)

Mutisks jautājums, ko uzdeva Giuseppe Gargani JURI komitejas vārdā Komisijai: Regula par Kopienas patentu un saistītie normatīvie akti (B6-0242/2005)

Klaus-Heiner Lehne (aizstājot autoru) izvērsa mutisko jautājumu.

Charlie McCreevy (Komisijas loceklis) atbildēja uz mutisko jautājumu.

Uzstājās: Manuel Medina Ortega PSE grupas vārdā, Eva Lichtenberger Verts/ALE grupas vārdā un Ilda Figueiredo GUE/NGL grupas vārdā.

Debates tika slēgtas.

19.   Nākamās sēdes darba kārtība

Tika noteikta nākamās dienas sēdes darba kārtība (dokuments “Darba kārtība” PE 357.269/OJJE).

20.   Sēdes slēgšana

Sēde tika slēgta plkst. 23.35.

Julian PRIESTLEY

ģenerālsekretārs

Gérard ONESTA

priekšsēdētāja vietnieks

---

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

Parakstīja:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Aubert, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bersani, Bertinotti, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Cirino Pomicino, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, De Poli, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Fontaine, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Goudin, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Laschet, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Letta, Lévai, Janusz Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Louis, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Borut Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Pavilionis, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Tomczak, Toubon, Toussas, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wierzejski, Wijkman, Wise, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

I PIELIKUMS

BALSOŠANAS REZULTĀTI

Saīsinājumu un simbolu saraksts

| + | pieņemts |
| --- | --- |
| - | noraidīts |
| ↓ | zaudējis spēku |
| A | atsaukts |
| PS (..., ..., ...) | balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas) |
| EB (..., ..., ...) | elektroniskā balsošana (par, pret, atturas) |
| bd | balsošana pa daļām |
| ats. | atsevišķa balsošana |
| groz. | grozījums |
| KG | kompromisa grozījums |
| AD | attiecīgā daļa |
| S | svītrojošs grozījums |
| = | identiski grozījumi |
| § | punkts |
| pants | pants |
| apsv. | apsvērums |
| RP | rezolūcijas priekšlikums |
| KRP | kopīgs rezolūcijas priekšlikums |
| AIZKL | aizklāta balsošana |

+

pieņemts

-

noraidīts

↓

zaudējis spēku

A

atsaukts

PS (..., ..., ...)

balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas)

EB (..., ..., ...)

elektroniskā balsošana (par, pret, atturas)

bd

balsošana pa daļām

ats.

atsevišķa balsošana

groz.

grozījums

KG

kompromisa grozījums

AD

attiecīgā daļa

S

svītrojošs grozījums

=

identiski grozījumi

§

punkts

pants

pants

apsv.

apsvērums

RP

rezolūcijas priekšlikums

KRP

kopīgs rezolūcijas priekšlikums

AIZKL

aizklāta balsošana

1.   Neuzticības izteikšana Komisijai

(B6-0318/2005)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Neuzticības izteikšana (100. pants)




  B6-0318/2005 |
| Balsojums: neuzticības izteikšana




  (kopumā) | PS | - | 35, 589, 35 |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Neuzticības izteikšana (100. pants)

B6-0318/2005

Balsojums: neuzticības izteikšana

(kopumā)

PS

-

35, 589, 35

2.   Paplašinātās ES politikas uzdevumi un budžeta līdzekļi 2007.—2013. gadam

Ziņojums: BÖGE (A6-0153/2005)

| Priekšmets | Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| aizstājošas rezolūcijas priekšlikums | 2 | Verts/ALE | PS | - | 31, 635, 19 |
| 48 | GUE/NGL | PS | - | 48, 618, 17 |
| § 4 | 8 =
  37 =
  45 = | UEN
  Rosati un citi
  Rosati un citi | PS | - | 140, 527, 11 |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/PS | + | 543, 125, 10 |
| § 6 | 35 | PPE-DE | PS | + | 549, 119, 11 |
| § 8 | 9S | UEN | PS | - | 153, 519, 10 |
| § 9 | 10S | UEN | | - | |
| aiz § 9 | 17 | PSE | | A | |
| § 10 | § | sākotnējais teksts | PS | + | 538, 135, 13 |
| § 11 | § | sākotnējais teksts | PS | + | 544, 129, 9 |
| § 12 | § | sākotnējais teksts | ats. | - | |
| aiz § 9 | 17 | PSE | | A | |
| § 16 | 25 | PPE-DE | EB | - | 326, 345, 5 |
| 42 | Angelilli, Dionisi,
  Pittella, Tajani un citi | | - | |
| 36 | Ferreira un citi | bd | | |
| 1 | - | |
| 2 | - | |
| 16 | UEN | | - | |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 17 | 41 | Hökmark un citi | PS | - | 160, 512, 9 |
| 1 | Ayala Sender un citi | EB | + | 351, 317, 18 |
| § | sākotnējais teksts | | ↓ | |
| § 20 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 24 | § | sākotnējais teksts | bd/PS | | |
| 1 | + | 558, 120, 8 |
| 2 | + | 514, 159, 8 |
| § 25 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 26 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 27 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 28 | § | sākotnējais teksts | PS | + | 542, 104, 40 |
| § 31 | 6 | ALDE | PS | + | 509, 123, 49


  kā iekļāvums |
| § 32 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 33 | 18 | PSE | | - | |
| 26 | PPE-DE | PS | - | 295, 387, 6 |
| § | sākotnējais teksts | PS | + | 545, 128, 9 |
| § 34 | 38/rev2
  = 46 | Rosati un citi
  Rosati un citi | PS PS | - | 162, 511, 8 |
| 11 | UEN | PS | - | 116, 550, 15 |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/PS | + | 502, 175, 6 |
| § 35 | 12 =
  39/rev2
  = 47 | UEN
  Rosati un citi
  Rosati un citi | PS | - | 211, 459, 6 |
| 43 | Angelilli, Dionisi,
  Pittella, Tajani un citi | EB | + | 332, 326, 17 |
| 27 | PPE-DE | | ↓ | |
| § | sākotnējais teksts | | ↓ | |
| § 44 | § | sākotnējais teksts | PS | + | 608, 54, 18 |
| § 45 | § | sākotnējais teksts | PS | + | 590, 71, 25 |
| § 46 | § | sākotnējais teksts | PS | + | 584, 80, 18 |
| § 47 | § | sākotnējais teksts | PS | + | 574, 89, 13 |
| § 48 | § | sākotnējais teksts | PS | + | 522, 154, 7 |
| § 50, 1. ievilkums | 13 | UEN | | - | |
| 23 | Galeote Quecedo un citi | | - | |
| 5 | ALDE | | - | |
| 28 | PPE-DE | PS | - | 283, 389, 10 |
| 22 | Capoulas Santos un citi | EB | - | 106, 512, 49 |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/PS | + | 472, 188, 13 |
| § 50, 2. ievilkums | 19 | PSE | | + | |
| § | sākotnējais teksts | | ↓ | |
| § 50, 3. ievilkums | 20 | PSE | | - | |
| § 50, 7. ievilkums | 3 | ALDE | PS | - | 189, 475, 7 |
| § 50, 8. ievilkums | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 50, 9. ievilkums | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 51, 5. ievilkums | 40 | Kirkhope un citi | PS | - | 173, 497, 8 |
| 14 | UEN | | - | |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/PS | + | 528, 141, 13 |
| 3 | + | |
| § 51, 6. ievilkums | 15 | UEN | | - | |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/PS | + | 545, 121, 14 |
| § 53 | 29 | PPE-DE | EB | + | 351, 306, 20 |
| § 54 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 56 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 57 | 44 | Angelilli, Dionisi,
  Pittella, Tajani un citi | | - | |
| 30 | PPE-DE | PS | - | 301, 366, 21 |
| § 58 | 32 | PPE-DE | | - | |
| 33 | PPE-DE | PS | + | 407, 268, 12 |
| § | sākotnējais teksts | | ↓ | |
| § 63 | 34 | PPE-DE | PS | + | 382, 278, 14 |
| après le § 63 | 4 | ALDE | | - | |
| § 69 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 70 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 71 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 72 | 21 | PSE | | - | |
| G apsv. | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| N apsv. | 7S | UEN | | - | |
| P apsv. | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 426, 140, 122 |

Priekšmets

Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

aizstājošas rezolūcijas priekšlikums

2

Verts/ALE

PS

-

31, 635, 19

48

GUE/NGL

PS

-

48, 618, 17

§ 4

8 =

37 =

45 =

UEN

Rosati un citi

Rosati un citi

PS

-

140, 527, 11

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/PS

+

543, 125, 10

§ 6

35

PPE-DE

PS

+

549, 119, 11

§ 8

9S

UEN

PS

-

153, 519, 10

§ 9

10S

UEN

-

aiz § 9

17

PSE

A

§ 10

§

sākotnējais teksts

PS

+

538, 135, 13

§ 11

§

sākotnējais teksts

PS

+

544, 129, 9

§ 12

§

sākotnējais teksts

ats.

-

aiz § 9

17

PSE

A

§ 16

25

PPE-DE

EB

-

326, 345, 5

42

Angelilli, Dionisi,

Pittella, Tajani un citi

-

36

Ferreira un citi

bd

1

-

2

-

16

UEN

-

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 17

41

Hökmark un citi

PS

-

160, 512, 9

1

Ayala Sender un citi

EB

+

351, 317, 18

§

sākotnējais teksts

↓

§ 20

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 24

§

sākotnējais teksts

bd/PS

1

+

558, 120, 8

2

+

514, 159, 8

§ 25

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 26

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 27

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 28

§

sākotnējais teksts

PS

+

542, 104, 40

§ 31

6

ALDE

PS

+

509, 123, 49

kā iekļāvums

§ 32

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 33

18

PSE

-

26

PPE-DE

PS

-

295, 387, 6

§

sākotnējais teksts

PS

+

545, 128, 9

§ 34

38/rev2

= 46

Rosati un citi

Rosati un citi

PS PS

-

162, 511, 8

11

UEN

PS

-

116, 550, 15

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/PS

+

502, 175, 6

§ 35

12 =

39/rev2

= 47

UEN

Rosati un citi

Rosati un citi

PS

-

211, 459, 6

43

Angelilli, Dionisi,

Pittella, Tajani un citi

EB

+

332, 326, 17

27

PPE-DE

↓

§

sākotnējais teksts

↓

§ 44

§

sākotnējais teksts

PS

+

608, 54, 18

§ 45

§

sākotnējais teksts

PS

+

590, 71, 25

§ 46

§

sākotnējais teksts

PS

+

584, 80, 18

§ 47

§

sākotnējais teksts

PS

+

574, 89, 13

§ 48

§

sākotnējais teksts

PS

+

522, 154, 7

§ 50, 1. ievilkums

13

UEN

-

23

Galeote Quecedo un citi

-

5

ALDE

-

28

PPE-DE

PS

-

283, 389, 10

22

Capoulas Santos un citi

EB

-

106, 512, 49

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/PS

+

472, 188, 13

§ 50, 2. ievilkums

19

PSE

+

§

sākotnējais teksts

↓

§ 50, 3. ievilkums

20

PSE

-

§ 50, 7. ievilkums

3

ALDE

PS

-

189, 475, 7

§ 50, 8. ievilkums

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 50, 9. ievilkums

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 51, 5. ievilkums

40

Kirkhope un citi

PS

-

173, 497, 8

14

UEN

-

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/PS

+

528, 141, 13

3

+

§ 51, 6. ievilkums

15

UEN

-

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/PS

+

545, 121, 14

§ 53

29

PPE-DE

EB

+

351, 306, 20

§ 54

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 56

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 57

44

Angelilli, Dionisi,

Pittella, Tajani un citi

-

30

PPE-DE

PS

-

301, 366, 21

§ 58

32

PPE-DE

-

33

PPE-DE

PS

+

407, 268, 12

§

sākotnējais teksts

↓

§ 63

34

PPE-DE

PS

+

382, 278, 14

après le § 63

4

ALDE

-

§ 69

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 70

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 71

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 72

21

PSE

-

G apsv.

§

sākotnējais teksts

ats.

+

N apsv.

7S

UEN

-

P apsv.

§

sākotnējais teksts

ats.

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

426, 140, 122

Tika svītrots 24. un 31. grozījums.

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PSE: galīgais balsojums

GUE/NGL: 24., 33. un 35. punkts, 48. grozījums un galīgais balsojums

ALDE: 3. un 6. grozījums

UEN 8., 9., 17. grozījums (atsaukti), 11., 38/rev2., 46., 12., 39/rev2. un 47. grozījums

PPE-DE 17. groz. (atsaukts), 26., 28., 30., 33., 34. un 3. groz., 11., 44., 45., 46. un 47. punkts, kā arī galīgais balsojums

IND/DEM: 2. un 37. groz., 10., 28. un 48. un punkts

Kirkhope un citi: 40. un 41. grozījums

Pieprasījumi balsot atsevisķi

PPE-DE 12. punkts

GUE/NGL: G un P apsvērumi, 25. punkts

ALDE: 12. punkts

Verts/ALE: 35. punkts

IND/DEM: 26., 27., 32. punkts, 50. punkta 9. ievilkums, 54., 56., 69., 70. un 71. punkts

Pieprasījumi balsot pa daļām

PSE:

36. groz.

1. daļa viss teksts, izņemot vārdus “piemēram, saistībā ar lauksaimniecību un tekstilrūpniecību,”

2. daļa: šie vārdi

GUE/NGL

4. punkts

1. daļa:“atzīmē, ka jaunā Barroso Komisija ... pēdējo mēnešu laikā;”

2. daļa:“taču noraida sistēmu ... pilnvaru termiņu laikā;”

34. punkts

1. daļa:“atzīmē, ka Komisija ir ierosinājusi ... uz 7 gadiem;”

2. daļa:“atkārtoti pauž nostāju, ka ... politikā un pētniecībā;”

51. punkta 6. ievilkums

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “un līdzfinansējuma nehānismi;”

2. daļa: šie vārdi

GUE/NGL, IND/DEM

51. punkta 5. ievilkums

1. daļa:“Pašu resursi un korekcijas ... neto sloga taisnīgāku sadalījumu,”

2. daļa:“kā arī pirms nākamā finanšu plāna beigām ... dalībvalstu parlamentu lomu;”

3. daļa:“iersoina šādas jaunas sistēmas sagatavošanas darbu ... dalībvalstu parlamentu lomu;”

PSE, GUE/NGL

50. punkta 1. ievilkums

1. daļa:“konstatē, ka saskaņā ar ... piekrita 2002. gadā,”

2. daļa:“un tāpēc, lai nodrošinātu ... pārsniegs atbilstīgās prognozes;”

Verts/ALE:

16. punkts

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “tāpēc ir jāturpina piemērot ... uz Kohēzijas fondu;”

2. daļa: šie vārdi

IND/DEM:

20. punkts

1. daļa:“uzskata, ka pieticīgie finanšu līdzekļi,... paliek dalībvalstīm;”

2. daļa:“uzskata, ka sociālās politikas ... EUR 200 miljoniem;”

24. punkts

1. daļa:“izvēlas brīvības, drošības un tiesiskuma telpas ... paredzētos līdzekļus;”

2. daļa:“uzskata, ka ar šajā jomā ... jaunām situācijām;”

50. punkta 8. ievilkums

1. daļa:“3. izdevumu kategorija. Pilsonība, ... Parlamentam nozīmīgas prioritātes;”

2. daļa:“tāpēc apropriāciju vispārējais apjoms ... par EUR 189 miljoniem;”

Dažādi

Referents Raimer Böge sniedza šādus tehniskus pielāgojumus.

Ziņojuma 50. punkta 7. un 9. ievilkumā jāveic šādas izmaiņas:

| — | “EUR 4,5 miljardu apjomā” jāaizstāj ar “EUR 4,7 miljardu apjomā”, |
| --- | --- |

—

“EUR 4,5 miljardu apjomā” jāaizstāj ar “EUR 4,7 miljardu apjomā”,

| — | “EUR 2,5 miljardi” jāaizstāj ar “EUR 2,7 miljardi”, |
| --- | --- |

—

“EUR 2,5 miljardi” jāaizstāj ar “EUR 2,7 miljardi”,

| — | “EUR 1,5 miljardu apmērā” jāaizstāj ar “EUR 1,2 miljardu apmērā”. |
| --- | --- |

—

“EUR 1,5 miljardu apmērā” jāaizstāj ar “EUR 1,2 miljardu apmērā”.

6. grozījuma otrā daļa jāuzskata par 31. punkta iekļāvumu.

3.   Skaidras naudas aprites kontrole ***II

Ieteikums 2. lasījumam: PEILLON (A6-0167/2005)

| Priekšmets | Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1-3 | komiteja | | + | |

Priekšmets

Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1-3

komiteja

+

4.   Akcīzes preces *

Ziņojums: ROSATI (A6-0138/2005)

| Priekšmets | Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 2-3 | komiteja | | + | |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķs balsojums | 6 | komiteja | ats./EB | + | 432, 146, 58 |
| | 1 | komiteja | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| 4 | komiteja | ats. | + | |
| 9. panta 2. punkts | 7 | komiteja | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 9 | Verts/ALE | PS | - | 56, 574, 27 |
| 13. apsvērums | 8 | Verts/ALE | PS | - | 152, 480, 25 |
| 5 | komiteja | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 306, 299, 51 |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

2-3

komiteja

+

Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķs balsojums

6

komiteja

ats./EB

+

432, 146, 58

1

komiteja

bd

1

+

2

+

3

+

4

komiteja

ats.

+

9. panta 2. punkts

7

komiteja

bd

1

+

2

-

9

Verts/ALE

PS

-

56, 574, 27

13. apsvērums

8

Verts/ALE

PS

-

152, 480, 25

5

komiteja

bd

1

+

2/EB

+

306, 299, 51

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

Verts/ALE 8. un 9. grozījums

Pieprasījumi balsot pa daļām

GUE/NGL:

1. groz.

1. daļa:“Lai gan ... akcīzes preču apriti” bez vārda “brīvu”

2. daļa:“brīvu”

3. daļa:“un izveidotu ... tirgu”

PPE-DE

5. groz.

1. daļa:“Ir jāatceļ noteikums .. iekšējā tirgus principiem.”

2. daļa:“Tādēļ tie ir pieļaujami vienīgi ... vai komerciāliem nolūkiem”

PPE-DE, PSE, ALDE:

7. groz.

1. daļa:“šīs direktīvas .. e) preču daudzumu”

2. daļa:“Komisija pārskata .. preces ir komerciālas vai nē.”

Pieprasījumi balsot atsevisķi

GUE/NGL: 4. groz.

Rapporteur: 6. groz.

5.   Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa

Rezolūcijas priekšlikums B6-0327/2005

| Priekšmets | Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rezolūcijas priekšlikums B6-0327/2005




  (Pilsoņu brīvību komiteja) |
| § 1 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 3 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 13 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/PS | + | 572, 68, 11 |
| 3/PS | + | 501, 149, 10 |
| § 14 | § | sākotnējais teksts | ats./EB | + | 499, 85, 65 |
| aiz § 17 | 4 | GUE/NGL | | - | |
| 5 | GUE/NGL | EB | + | 331, 290, 20 |
| 6 | GUE/NGL | | - | |
| § 22 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1/EB | + | 339, 300, 10 |
| 2 | + | |
| aiz § 22 | 2 | GUE/NGL | | - | |
| aiz § 23 | 1 | GUE/NGL | | - | |
| § 24 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 343, 298, 10 |
| § 25 | § | sākotnējais teksts | ats./EB | + | 348, 295, 9 |
| § 26 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| aiz § 26 | 3 | GUE/NGL | PS | - | 312, 319, 14 |
| § 29 | 8 | PSE | | A | |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1/PS | + | 565, 92, 9 |
| 2/PS | + | 521, 128, 9 |
| 3 | + | |
| 4 | - | |
| § 31 | 9 | PSE | EB | - | 299, 346, 6 |
| aiz § 31 | 7 | GUE/NGL | bd | | |
| 1/EB | + | 332,310,19 |
| 2 | - | |
| § 33 | 10 | PSE | | | |
| 1 | - | |
| 2 | ↓ | |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | - | 292, 363, 8 |
| 3 | + | |
| G apsv. | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 528, 116, 24 |

Priekšmets

Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Rezolūcijas priekšlikums B6-0327/2005

(Pilsoņu brīvību komiteja)

§ 1

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 3

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 13

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/PS

+

572, 68, 11

3/PS

+

501, 149, 10

§ 14

§

sākotnējais teksts

ats./EB

+

499, 85, 65

aiz § 17

4

GUE/NGL

-

5

GUE/NGL

EB

+

331, 290, 20

6

GUE/NGL

-

§ 22

§

sākotnējais teksts

bd

1/EB

+

339, 300, 10

2

+

aiz § 22

2

GUE/NGL

-

aiz § 23

1

GUE/NGL

-

§ 24

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/EB

+

343, 298, 10

§ 25

§

sākotnējais teksts

ats./EB

+

348, 295, 9

§ 26

§

sākotnējais teksts

ats.

+

aiz § 26

3

GUE/NGL

PS

-

312, 319, 14

§ 29

8

PSE

A

§

sākotnējais teksts

bd

1/PS

+

565, 92, 9

2/PS

+

521, 128, 9

3

+

4

-

§ 31

9

PSE

EB

-

299, 346, 6

aiz § 31

7

GUE/NGL

bd

1/EB

+

332,310,19

2

-

§ 33

10

PSE

1

-

2

↓

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/EB

-

292, 363, 8

3

+

G apsv.

§

sākotnējais teksts

ats.

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

528, 116, 24

Pieprasījumi balsot pa daļām

Verts/ALE

10. groz.

1. daļa: Viss teksts, izņemot vārdus “biometriskās”

2. daļa: šis vārds

Verts/ALE, GUE/NGL

§ 33

1. daļa: Viss teksts, izņemot vārdus “it īpaši ... biometriju” un “it īpaši ... biometrijas izmantošanas efektivitāti un”

2. daļa:“it īpaši ... biometriju”

3. daļa:“biometrijas izmantošanas efektivitāti un”

ALDE

am 7

1. daļa:“Alerts the Council ... information systems”

2. daļa:“opposes the principle ... repressive data base” (7. grozījums latviski nav tulkots.)

PSE, GUE/NGL, IND/DEM

§ 29

1. daļa: 1. ievilkums, izņemot vārdus “Eiropola un Eirojust attīstības sadarbības formas un”

2. daļa: šie vārdi

3. daļa: 2. ievilkums

4. daļa: 3. ievilkums

UEN

§ 22

1. daļa:“Ir ļoti noraizējies par ... par kopīgiem tāluma lidojumiem;”

2. daļa:“atgādina, ka atkārtotas pieņemšanas ... migrācijas iemeslus.”

§ 24

1. daļa:“Atgādina Komisijai, ... ES līguma 6. pantu”

2. daļa:“kā arī par nesenajiem masu izraidīšanas gadījumiem ... pamatojoties uz Savienības tiesībām”

IND/DEM, GUE/NGL

§ 13

1. daļa:“Atgādina, ka tiesu iestāžu sadarbība ... starp minētajām pusēm,”

2. daļa:“kā arī ... tiesnešu apmācībai Eiropas jautājumos,”

3. daļa:“šajā jomā Eiropas Prokuratūras izveide ... Eirojust stiprināšanai;”

Pieprasījumi balsot atsevisķi

GUE/NGL G apsvērums, §§ 1., 3. un 14. punkts

PPE-DE 22., 24., 25. un 26. punkts

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE am. 3. groz. un galīgais balsojums

6.   Minoritāšu aizsradzība un diskriminācijas novēršanas politika paplašinātajā Eiropā

Ziņojums: MORAES (A6-0140/2005)

| Priekšmets | Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 2 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1/EB | + | 549, 62, 20 |
| 2/EB | + | 349, 280, 18 |
| 3 | + | |
| § 8, 1. ievilk. | 11 | UEN | | - | |
| § 14 | 3 | ALDE | | + | |
| § 15 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| apakšvirsraksts pirms § 19 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 21, 1. ievilk. | 4 | ALDE | | + | |
| § 21, 3. ievilk. | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 22 | 12 | UEN | PS | - | 93, 536, 21 |
| § | sākotnējais teksts | bd/PS | | |
| 1 | + | 571, 55, 15 |
| 2 | + | 341, 294, 16 |
| § 23 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 24 | 9 | UEN | PS | - | 212, 415, 18 |
| § | sākotnējais teksts | bd/PS | | |
| 1 | + | 575, 62, 19 |
| 2 | + | 346, 280, 22 |
| § 43 | 6 | GUE/NGL | | + | |
| § 47 | 1 =
  7 = | PPE-DE UEN | | + | |
| 5 | ALDE | | A | |
| § | sākotnējais teksts | PS | ↓ | |
| § 48 | 10 | UEN | | - | |
| § 49 | 8S | UEN | PS | + | 556, 86, 10 |
| 2. ievilkums | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3. ievilkums | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| aiz A apsvēruma | 2 | ALDE | | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 360, 272, 20 |

Priekšmets

Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

§ 2

§

sākotnējais teksts

bd

1/EB

+

549, 62, 20

2/EB

+

349, 280, 18

3

+

§ 8, 1. ievilk.

11

UEN

-

§ 14

3

ALDE

+

§ 15

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

apakšvirsraksts pirms § 19

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 21, 1. ievilk.

4

ALDE

+

§ 21, 3. ievilk.

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 22

12

UEN

PS

-

93, 536, 21

§

sākotnējais teksts

bd/PS

1

+

571, 55, 15

2

+

341, 294, 16

§ 23

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 24

9

UEN

PS

-

212, 415, 18

§

sākotnējais teksts

bd/PS

1

+

575, 62, 19

2

+

346, 280, 22

§ 43

6

GUE/NGL

+

§ 47

1 =

7 =

PPE-DE UEN

+

5

ALDE

A

§

sākotnējais teksts

PS

↓

§ 48

10

UEN

-

§ 49

8S

UEN

PS

+

556, 86, 10

2. ievilkums

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

3. ievilkums

§

sākotnējais teksts

ats.

+

aiz A apsvēruma

2

ALDE

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

360, 272, 20

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

UEN 22. un 24. punkts, 9. un 12. groz.

PPE-DE 22. punkts (2. daļa)

Verts/ALE: 8S groz. (49. punkts) un galīgais balsojums

Pieprasījumi balsot pa daļām

PPE-DE

§ 22

1. daļa:“atkārtoti uzsver, ... diskriminācija ir aizliegta”

2. daļa:“aicina dalībvalstis ... izglītības jomā”

§ 24

1. daļa: Viss teksts, izņemot vārdus “politisku un reliisku līderu naidpilnas piezīmes”

2. daļa: šie vārdi

PPE-DE, IND/DEM

§ 2

1. daļa:“atgādina, ka saskaņā ar ... un tādēļ”, iznemot vardus “ievērojamu politiķu un valdības pārstāvju”

2. daļa:“ievērojamu politiķu un valdības pārstāvju”

3. daļa:“uzsver, ka politisko partiju ... samazināsies ar katru turpmāko paplašināšanos);”

IND/DEM

tiret 2

1. daļa: Viss teksts, izņemot vārdus “vai seksuālās orientācijas”

2. daļa: šie vārdi

§ 15

1. daļa: Viss teksts, izņemot vārdus “seksuālo orientāciju”

2. daļa: šie vārdi

Apakšvirsraksts pirms 19. punkta

1. daļa: Viss teksts izņemot vārdus “seksuālās orientācijas”

2. daļa: šie vārdi

Pieprasījumi balsot atsevišķi

IND/DEM: 3. atsauce, 21. punkta 3. ievilkums, 23. un 24. punkts

---

II PIELIKUMS

REZULTĀTI BALSOJUMIEM PĒC SARAKSTA

1.   B6-0318/2005

Neuzticibas izteikšana

Par: 35

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

NI: Claeys, Dillen, Mölzer, Mussolini, Vanhecke

Verts/ALE: Evans Jillian, de Groen-Kouwenhoven, Hudghton, Smith

Pret: 589

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Guidoni, Kaufmann, McDonald, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Rizzo, Triantaphyllides, Uca, Verges, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 35

ALDE: Ortuondo Larrea

GUE/NGL: Flasarová, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Pafilis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Allister, Baco, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Helmer, Kamall, Lombardo

UEN: Camre

Verts/ALE: Breyer, van Buitenen, Schlyter, Staes

2.   Böge ziņojums A6-0153/2005

2. grozījums

Par: 31

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schmidt, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 635

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, Schlyter, Smith

Atturas: 19

GUE/NGL: Markov

NI: Baco, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Martin Hans-Peter, Resetarits

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

Verts/ALE: Auken, van Buitenen, Joan i Marí, Rühle, Schroedter

3.   Böge ziņojums A6-0153/2005

48. grozījums

Par: 48

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Mölzer

Pret: 618

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Resetarits, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 17

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Queiró

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Cottigny, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

Verts/ALE: Bennahmias, van Buitenen

4.   Böge ziņojums A6-0153/2005

8.,37. un 45. grozījums

Par: 140

ALDE: Andria, Gentvilas, Geremek, Kułakowski, Onyszkiewicz, Oviir, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Buzek, Chmielewski, De Veyrac, Dombrovskis, Handzlik, Hannan, Jałowiecki, Kaczmarek, Kelam, Klich, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Lewandowski, Olbrycht, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Protasiewicz, Queiró, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Berès, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Kuc, Lambrinidis, Liberadzki, Matsouka, Muscat, Pinior, Rosati, Sakalas, Siwiec, Szejna, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, Joan i Marí, Schroedter, Smith

Pret: 527

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Brie, Guidoni, Kaufmann, Markov, Pflüger, Rizzo, Sjöstedt, Svensson, Uca, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Bobošíková, Martin Hans-Peter, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, La Russa, Muscardini, Poli Bortone, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 11

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Coûteaux

NI: Allister, Baco, Kozlík, Mote

PPE-DE: Ribeiro e Castro

UEN: Camre, Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen

5.   Böge ziņojums A6-0153/2005

4. punkta otra daļa

Par: 543

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Kaufmann, Markov, Rizzo

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pálfi, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Grabowska, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, La Russa, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Pret: 125

ALDE: Gentvilas, Geremek, Kułakowski, Onyszkiewicz, Savi, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Coûteaux, Louis, Salvini, Speroni, de Villiers

NI: Battilocchio, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Buzek, Chmielewski, Dombrovskis, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Kelam, Klich, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lewandowski, Olbrycht, Panayotopoulos-Cassiotou, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Protasiewicz, Reul, Saryusz-Wolski, Sonik, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, De Rossa, Fava, Glante, Lambrinidis, Matsouka, Rosati, Sacconi, Sakalas, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, Joan i Marí, Lipietz, Schroedter, Smith, Ždanoka

Atturas: 10

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

NI: Allister, Baco, Belohorská, Kozlík, Mote

PPE-DE: De Veyrac

PSE: Goebbels

Verts/ALE: van Buitenen

6.   Böge ziņojums A6-0153/2005

35. grozījums

Par: 549

ALDE: Andria, Cocilovo, Costa, Guardans Cambó, Letta, Onyszkiewicz, Pistelli

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott, Speroni, Železný

NI: Bobošíková, Masiel, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 119

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Lombardo, Wijkman

PSE: Grabowska, Kuc, Pinior, Rosati, dos Santos, Siwiec, Szejna

UEN: Tatarella

Atturas: 11

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Borghezio, Salvini

NI: Allister, Baco, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

7.   Böge ziņojums A6-0153/2005

9. grozījums

Par: 153

ALDE: Andria, Staniszewska

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Kušķis, Landsbergis, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Pīks, Purvis, Siekierski, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Ventre, Vlasák, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Geringer de Oedenberg, Gierek, Golik, Grabowska, Herczog, Honeyball, Howitt, Ilves, Kinnock, Kuc, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Morgan, Pinior, Rosati, dos Santos, Siwiec, Skinner, Stihler, Szejna, Tabajdi, Titley, Whitehead, Wynn

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Isler Béguin, Schlyter

Pret: 519

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Guidoni, Kaufmann, Markov, Pflüger, Rizzo, Uca, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Lundgren, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Goebbels, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, La Russa, Muscardini, Poli Bortone

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 10

ALDE: Geremek

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Mote

UEN: Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen

8.   Böge ziņojums A6-0153/2005

10. punkts

Par: 538

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Kaufmann, Rizzo

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 135

ALDE: Andria

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Lombardo, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Rübig, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Koterec

UEN: Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Atturas: 13

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PSE: Laignel

UEN: Angelilli, Foglietta, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

9.   Böge ziņojums A6-0153/2005

11. punkts

Par: 544

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Kaufmann, Rizzo

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foglietta, Kristovskis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 129

ALDE: Birutis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wuermeling, Zvěřina

PSE: Pleguezuelos Aguilar

UEN: Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 9

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

UEN: Didžiokas, Krasts, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

10.   Böge ziņojums A6-0153/2005

41. grozījums

Par: 160

ALDE: Malmström, Onyszkiewicz

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Železný

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Grossetête, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Kušķis, Landsbergis, Maat, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Pīks, Purvis, Salafranca Sánchez-Neyra, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wijkman, Zahradil, Zvěřina

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 512

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Szymański

Atturas: 9

ALDE: Ek

NI: Allister, Baco, Belohorská, Martin Hans-Peter, Mote, Rivera

PPE-DE: Queiró

Verts/ALE: van Buitenen

11.   Böge ziņojums A6-0153/2005

24. punkta pirma daļa

Par: 558

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo

IND/DEM: Belder, Blokland

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 120

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Cottigny

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 8

IND/DEM: Borghezio

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Kozlík, Vanhecke

UEN: Krasts

Verts/ALE: van Buitenen

12.   Böge ziņojums A6-0153/2005

24. punkta otra daļa

Par: 514

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Isler Béguin, Kallenbach

Pret: 159

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Cottigny, Laignel

UEN: Camre, Krasts

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 8

IND/DEM: Borghezio

NI: Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen, Rühle

13.   Böge ziņojums A6-0153/2005

28. punkts

Par: 542

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Kaufmann, Rizzo

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 104

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Seeberg

PSE: Cottigny, Laignel

UEN: Camre, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Roszkowski, Szymański, Zīle

Atturas: 40

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Krasts, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

14.   Böge ziņojums A6-0153/2005

6. grozījums

Par: 509

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Kaufmann, Rizzo

IND/DEM: Adwent, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Mitchell, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Krasts, La Russa, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 123

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Sinnott, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Claeys, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ayuso González, Brunetta, Castiglione, Cesa, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Fernández Martín, Fraga Estévez, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gawronski, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Herranz García, Herrero-Tejedor, Iturgaiz Angulo, Lombardo, López-Istúriz White, Mato Adrover, Mauro, Méndez de Vigo, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Podestà, Pomés Ruiz, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Tajani, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca

PSE: Laignel

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Atturas: 49

ALDE: Kułakowski

IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis, Lundgren

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Graça Moura, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

15.   Böge ziņojums A6-0153/2005

26. grozījums

Par: 295

ALDE: Birutis, Budreikaitė, Degutis, Deprez, Onyszkiewicz, Ries, Wallis

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Falbr, Ilves, Jørgensen, Mikko, Whitehead

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Pret: 387

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Claeys, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Heaton-Harris, Helmer

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 6

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: De Veyrac, Siekierski

Verts/ALE: van Buitenen, Hassi

16.   Böge ziņojums A6-0153/2005

33. punkts

Par: 545

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Pret: 128

ALDE: Budreikaitė, Nicholson of Winterbourne, Staniszewska

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Allister, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Kratsa-Tsagaropoulou

PSE: Arif, Arnaoutakis, Beglitis, Cottigny, Laignel, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi, Van Lancker, Xenogiannakopoulou

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 9

ALDE: Letta

IND/DEM: Borghezio, Karatzaferis, Salvini, Speroni

NI: Baco, Kozlík

UEN: Bielan

Verts/ALE: van Buitenen

17.   Böge ziņojums A6-0153/2005

38./rév,2. un 46. grozījums

Par: 162

ALDE: Gentvilas, Geremek, Kułakowski, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Wierzejski, Železný

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Ayuso González, Březina, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Cederschiöld, Chmielewski, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Fatuzzo, Fernández Martín, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Kaczmarek, Kelam, Klich, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Lewandowski, López-Istúriz White, Mato Adrover, Mayor Oreja, Millán Mon, Montoro Romero, Olbrycht, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Jöns, Kuc, Liberadzki, Muscat, Obiols i Germà, Pinior, Rosati, Sakalas, Siwiec, Szejna, Tabajdi

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Zīle

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, Joan i Marí, Schroedter, Smith, Ždanoka

Pret: 511

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pinheiro, Podestà, Poettering, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, La Russa, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Atturas: 8

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

NI: Allister, Baco, Belohorská, Kozlík, Rivera

Verts/ALE: van Buitenen

18.   Böge ziņojums A6-0153/2005

11. grozījums

Par: 116

ALDE: Geremek, Kułakowski, Ortuondo Larrea, Staniszewska, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Busuttil, Casa, De Veyrac, Dombrovskis, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Pleštinská, Queiró

PSE: Attard-Montalto, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Kuc, Liberadzki, Pinior, Rosati, Sakalas, Szejna

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, Joan i Marí, Schroedter, Smith

Pret: 550

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Kaufmann, Rizzo

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, Whittaker, Wise

NI: Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Camre, La Russa, Poli Bortone

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 15

ALDE: Cornillet

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, de Villiers, Železný

NI: Allister, Baco, Kozlík

PPE-DE: Ribeiro e Castro

Verts/ALE: van Buitenen

19.   Böge ziņojums A6-0153/2005

34. punkta otra daļa

Par: 502

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann, Verges

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Carollo, Caspary, Castiglione, Cesa, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote Quecedo, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kauppi, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Krasts, Kristovskis, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Pret: 175

ALDE: Andria, Bourlanges, Ortuondo Larrea

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Deva, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Jałowiecki, Kaczmarek, Kamall, Kelam, Kirkhope, Klich, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lewandowski, McMillan-Scott, Nicholson, Olbrycht, Ouzký, Parish, Piskorski, Protasiewicz, Purvis, Rübig, Saryusz-Wolski, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wieland, Wojciechowski, Zahradil, Zaleski, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Barón Crespo, Cottigny, Désir, Grech, Laignel, Poignant

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Voggenhuber

Atturas: 6

GUE/NGL: Guidoni, McDonald, Rizzo

NI: Baco, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

20.   Böge ziņojums A6-0153/2005

12., 39/rév un 47. grozījums

Par: 211

ALDE: Budreikaitė, Geremek, Kułakowski, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Staniszewska, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Castiglione, Cesa, Chmielewski, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Ebner, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gawronski, de Grandes Pascual, Handzlik, Herranz García, Herrero-Tejedor, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Kaczmarek, Kelam, Klich, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Lewandowski, Lombardo, López-Istúriz White, Mato Adrover, Mauro, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Montoro Romero, Olbrycht, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Tajani, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Correia, Estrela, Geringer de Oedenberg, Gierek, Golik, Grabowska, Grech, Kuc, Lambrinidis, Liberadzki, Madeira, Matsouka, Muscat, Pinior, Rosati, Sakalas, Sifunakis, Siwiec, Szejna, Tabajdi, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, Joan i Marí, Schroedter, Smith

Pret: 459

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Kaufmann, Rizzo

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Bobošíková, Martin Hans-Peter, Mote, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pinheiro, Poettering, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, La Russa, Muscardini, Poli Bortone, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 6

NI: Allister, Baco

PPE-DE: Marques

PSE: Casaca

UEN: Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen

21.   Böge ziņojums A6-0153/2005

44. punkts

Par: 608

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 54

ALDE: Cocilovo

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Nicholson, Purvis, Sumberg, Tannock, Van Orden

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Bourzai, Cercas, Fazakas, Hamon, Lambrinidis, Liberadzki, Masip Hidalgo, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Ó Neachtain, Poli Bortone

Verts/ALE: Hudghton, Schlyter

Atturas: 18

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, Salvini, Sinnott, de Villiers

NI: Allister, Baco, Kozlík

PPE-DE: Konrad

PSE: Attard-Montalto

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

22.   Böge ziņojums A6-0153/2005

45. punkts

Par: 590

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Salvini, Speroni

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 71

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Pomés Ruiz, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 25

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Vanhecke

PPE-DE: Konrad

Verts/ALE: van Buitenen

23.   Böge ziņojums A6-0153/2005

46. punkts

Par: 584

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Kaufmann, Rizzo, Sjöstedt, Svensson

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 80

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

UEN: Camre

Verts/ALE: Evans Jillian, Schlyter

Atturas: 18

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

24.   Böge ziņojums A6-0153/2005

47. punkts

Par: 574

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 89

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 13

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Vanhecke

PPE-DE: Wijkman

Verts/ALE: van Buitenen

25.   Böge ziņojums A6-0153/2005

48. punkts

Par: 522

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Evans Jillian, Flautre, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Onesta, Schroedter, Smith, Turmes, Ždanoka

Pret: 154

ALDE: Malmström, Sbarbati

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Cirino Pomicino, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Kratsa-Tsagaropoulou, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Camre, Krasts

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Staes, Trüpel, Voggenhuber

Atturas: 7

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Allister, Baco, Kozlík

PPE-DE: Wijkman

Verts/ALE: van Buitenen, Rühle

26.   Böge ziņojums A6-0153/2005

28. grozījums

Par: 283

ALDE: Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duquesne, Fourtou, Griesbeck, Harkin, Jäätteenmäki, Jensen, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Manders, Morillon, Prodi, Ries, Takkula, Virrankoski

IND/DEM: Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Masiel, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Busquin, Capoulas Santos, De Keyser, De Vits, Gröner, Hutchinson, Leinen, Tarabella

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Pret: 389

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Bowles, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ayuso González, Coveney, Doyle, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Iturgaiz Angulo, Kauppi, López-Istúriz White, McGuinness, Mato Adrover, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Pomés Ruiz, Queiró, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Siekierski, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 10

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Baco, Kozlík, Mote

PPE-DE: Buzek, De Veyrac, Freitas, Marques

Verts/ALE: van Buitenen

27.   Böge ziņojums A6-0153/2005

50. punkta pirma ievilkuma otra daļa

Par: 472

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Guidoni, Markov, Rizzo, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Vatanen, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: La Russa, Muscardini

Verts/ALE: Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 188

ALDE: Alvaro, Chatzimarkakis, De Sarnez, Klinz, Krahmer

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Coelho, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Fatuzzo, Fernández Martín, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gklavakis, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Iturgaiz Angulo, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lechner, López-Istúriz White, McGuinness, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Millán Mon, Montoro Romero, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pomés Ruiz, Posselt, Queiró, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sudre, Trakatellis, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Záborská, Zvěřina

PSE: Arif, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, Berman, Calabuig Rull, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Hamon, Jørgensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lienemann, Madeira, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, Sifunakis, Sornosa Martínez, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Cohn-Bendit

Atturas: 13

GUE/NGL: Kaufmann, Liotard, Seppänen

NI: Baco, Kozlík, Rivera

UEN: Angelilli, Foglietta, Pirilli, Poli Bortone

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, van Buitenen

28.   Böge ziņojums A6-0153/2005

3. grozījums

189

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Duff, Ek, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guerreiro, Manolakou, Morgantini, Pafilis, Papadimoulis, Strož

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Resetarits, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Castiglione, Cesa, Chichester, Deva, De Veyrac, Dionisi, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gawronski, Grosch, Hannan, Harbour, Jackson, Kamall, Kirkhope, Kuźmiuk, McMillan-Scott, Mauro, Musotto, Nicholson, Ouzký, Parish, Pleštinská, Podestà, Purvis, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Škottová, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tajani, Tannock, Van Orden, Ventre, Vernola, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: De Keyser, Geringer de Oedenberg, Gierek, Golik, Grabowska, Hutchinson, Kuc, Liberadzki, Pinior, Rosati, Siwiec

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Pret: 475

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Deprez, De Sarnez, Duquesne, Fourtou, Laperrouze, Lehideux, Letta, Morillon, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Mussolini

PPE-DE: Andrikienė, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Caspary, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Goebbels, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre, Crowley

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 7

IND/DEM: Louis

NI: Allister, Kozlík

PPE-DE: Ribeiro e Castro, Wijkman

UEN: Kristovskis

Verts/ALE: van Buitenen

29.   Böge ziņojums A6-0153/2005

40. grozījums

Par: 173

ALDE: Budreikaitė, Busk, Chiesa, Onyszkiewicz

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, Wise

NI: Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, Callanan, Chichester, Chmielewski, Deva, Dombrovskis, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fjellner, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Jałowiecki, Kaczmarek, Kamall, Kelam, Kirkhope, Klich, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Lewandowski, McMillan-Scott, Nicholson, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Parish, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Saryusz-Wolski, Seeberg, Sonik, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Wojciechowski, Zaleski, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Grabowska, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, Kuc, Liberadzki, McAvan, Martin David, Pinior, Rosati, Siwiec, Skinner, Stihler, Szejna, Whitehead, Wynn

UEN: Bielan, Camre, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Roszkowski, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Harms, Schlyter

Pret: 497

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kauppi, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pinheiro, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Glante, Goebbels, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, Locatelli, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foglietta, La Russa, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 8

IND/DEM: Sinnott

NI: Allister, Baco, Kozlík, Mote, Rivera

PPE-DE: Fajmon

Verts/ALE: van Buitenen

30.   Böge ziņojums A6-0153/2005

51. punkta piekta ievilkuma otra daļa

Par: 528

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo, Svensson

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Krasts, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 141

ALDE: Andria, Malmström

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Elles, Fajmon, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Queiró, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wuermeling, Zvěřina

PSE: Andersson, Hedh, Hedkvist Petersen, Peillon, Segelström, Westlund

UEN: Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 13

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Lombardo, Wijkman

UEN: Aylward, Crowley, Didžiokas, Kristovskis, Ó Neachtain, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

31.   Böge ziņojums A6-0153/2005

51. punkta sesta ievilkuma otra daļa

Par: 545

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Markov, Ransdorf, Rizzo

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Salvini, Sinnott, Speroni

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Corbett, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 121

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Fraga Estévez, Rübig

PSE: Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Berlinguer, Berman, Calabuig Rull, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Díez González, Dührkop Dührkop, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Pleguezuelos Aguilar, Rasmussen, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Sornosa Martínez, Thomsen, Valenciano Martínez-Orozco, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Atturas: 14

GUE/NGL: Kaufmann, Liotard

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Kozlík, Rivera, Rutowicz

PSE: Le Foll

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, van Buitenen

32.   Böge ziņojums A6-0153/2005

30. grozījums

Par: 301

ALDE: Bourlanges, Budreikaitė, Degutis, Deprez, Duquesne, Fourtou, Harkin, Ortuondo Larrea, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Borghezio, Karatzaferis, Salvini, Sinnott, Speroni

NI: Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Masiel

PPE-DE: Andrikienė, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, Busquin, Calabuig Rull, Carnero González, Cercas, De Keyser, De Vits, Díez González, Dührkop Dührkop, Ferreira Anne, García Pérez, Gierek, Grech, Gurmai, Hutchinson, Lambrinidis, Lavarra, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Muscat, Obiols i Germà, Pleguezuelos Aguilar, Reynaud, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Sifunakis, Sornosa Martínez, Tarabella, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Bielan, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Pret: 366

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, De Sarnez, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Cesa, Chichester, Deva, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Ebner, Evans Jonathan, Fajmon, Gawronski, Grosch, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Kušķis, Lombardo, McMillan-Scott, Mauro, Nicholson, Ouzký, Parish, Pīks, Podestà, Purvis, Sartori, Siekierski, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tajani, Tannock, Van Orden, Ventre, Vernola, Vlasák, Wijkman, Zahradil, Zappalà, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 21

ALDE: Beaupuy

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Buzek

PSE: Estrela

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

33.   Böge ziņojums A6-0153/2005

33. grozījums

Par: 407

ALDE: Budreikaitė, Degutis, Deprez, Duquesne, Harkin, Jäätteenmäki, Lax, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Ries, Takkula, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Borghezio, Coûteaux, Karatzaferis, Louis, Salvini, Sinnott, Speroni, de Villiers

NI: Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berger, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Carnero González, Castex, Cercas, De Keyser, Désir, Díez González, Dührkop Dührkop, Falbr, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Glante, Grech, Gurmai, Hamon, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leinen, Lienemann, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Sifunakis, Sornosa Martínez, Stockmann, Tarabella, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Weiler, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 268

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, De Sarnez, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Portas, Rizzo

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, De Michelis, Gollnisch, Mote, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, Kušķis, Liese, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Pīks, Purvis, Seeberg, Siekierski, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wijkman, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Dobolyi, Douay, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Thomsen, Titley, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Camre, Krasts, Kristovskis, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Evans Jillian

Atturas: 12

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

NI: Baco, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Buzek

PSE: De Vits, El Khadraoui, Whitehead

Verts/ALE: van Buitenen

34.   Böge ziņojums A6-0153/2005

34. grozījums

Par: 382

ALDE: Gentvilas, Hall, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Szent-Iványi

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Salvini, Speroni, Železný

NI: Allister, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Bono, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, De Vits, Díez González, Estrela, Fazakas, Ferreira Elisa, García Pérez, Glante, Gröner, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Jöns, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Madeira, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Skinner, Sornosa Martínez, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Jonckheer, Smith

Pret: 278

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo, Sjöstedt

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, De Michelis, Dillen, Mote, Resetarits, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Bowis, Grossetête, Kuźmiuk

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ford, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gurmai, Guy-Quint, Harangozó, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 14

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Svensson

IND/DEM: Bonde, Goudin, Louis, Lundgren, de Villiers

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Lombardo, Podkański

Verts/ALE: van Buitenen

35.   Böge ziņojums A6-0153/2005

Rezolūcija

Par: 426

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo

IND/DEM: Sinnott

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Masiel, Mussolini, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Casaca, Christensen, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Mastenbroek, Mikko, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere

Verts/ALE: Evans Jillian, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Rühle, Smith, Ždanoka

Pret: 140

ALDE: Alvaro, Chatzimarkakis, Klinz, Krahmer, Lambsdorff

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Fruteau, Laignel, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Breyer, Hammerstein Mintz, Isler Béguin, Kusstatscher, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Atturas: 122

ALDE: Chiesa, Ek, Malmström

GUE/NGL: Adamou, Kaufmann

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Martinez

PPE-DE: Ayuso González, Cederschiöld, Díaz de Mera García Consuegra, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, López-Istúriz White, Mato Adrover, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Montoro Romero, Pomés Ruiz, Queiró, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Varela Suanzes-Carpegna, Wijkman

PSE: Arif, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Cottigny, Díez González, Dührkop Dührkop, Evans Robert, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gill, Hamon, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, Le Foll, Lienemann, McAvan, McCarthy, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Obiols i Germà, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Whitehead, Wynn, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Crowley, Fotyga, Krasts, Ó Neachtain, Ryan, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

36.   Rosati ziņojums A6-0138/2005

9. grozījums

Par: 56

ALDE: Malmström, Matsakis, Samuelsen, Väyrynen

GUE/NGL: de Brún, Liotard, McDonald, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott

NI: Allister, Belohorská, Resetarits

PPE-DE: Gyürk

PSE: van den Berg, Panzeri, Segelström

Verts/ALE: Aubert, Auken, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 574

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, Smith

Atturas: 27

ALDE: Ek

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera, Rutowicz

PSE: Arif, Berès, Bono, Bourzai, Castex, Ferreira Anne, Hamon, Hedh, Laignel, Moscovici, Rocard, Roure, Vaugrenard, Vergnaud

UEN: Janowski

Verts/ALE: van Buitenen, Rühle

37.   Rosati ziņojums A6-0138/2005

8. grozījums

Par: 152

ALDE: Jäätteenmäki, Malmström, Matsakis, Takkula, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Őry, Pálfi, Schmitt Pál, Surján, Szájer, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Bono, Bourzai, Busquin, Castex, De Keyser, De Vits, El Khadraoui, Ferreira Anne, Guy-Quint, Hamon, Hedkvist Petersen, Hutchinson, Laignel, Lambrinidis, Matsouka, Moscovici, Paleckis, Peillon, Rocard, Roure, Savary, Segelström, Sifunakis, Tarabella, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Westlund, Xenogiannakopoulou

UEN: Fotyga, Janowski, Roszkowski

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 480

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gurmai, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Evans Jillian, Hudghton, Smith

Atturas: 25

ALDE: Hall

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Cederschiöld, Hökmark, Ibrisagic, Seeberg

PSE: Lienemann

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Rühle

38.   B6-0327/2005 — Brīvības telpa

13. punkta otra daļa

Par: 572

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Resetarits, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lombardo, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 68

ALDE: Chatzimarkakis

GUE/NGL: de Brún, Liotard, McDonald, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Giertych, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Piotrowski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Allister

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, Mauro, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 11

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Karatzaferis, Železný

NI: Baco, Bobošíková, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

39.   B6-0327/2005 — Brīvības telpa

13. punkta treša daļa

Par: 501

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Mölzer, Resetarits, Rivera, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 149

ALDE: Chatzimarkakis, Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Hannan, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Podkański, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, van den Berg, Christensen, Rasmussen, Segelström, Westlund

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 10

ALDE: Takkula

IND/DEM: Karatzaferis, Železný

NI: Bobošíková, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

40.   B6-0327/2005 — Brīvības telpa

3. grozījums

Par: 312

ALDE: Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, De Sarnez, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Letta, Ludford, Malmström, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Tomczak

NI: Resetarits

PPE-DE: Járóka, Wijkman, Zappalà

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Foglietta

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 319

ALDE: Chatzimarkakis, Hall, Krahmer, Lax, Lehideux, Lynne, Onyszkiewicz, Polfer, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Atturas: 14

IND/DEM: Goudin

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera

UEN: Bielan, Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski

Verts/ALE: van Buitenen

41.   B6-0327/2005 — Brīvības telpa

29. punkta pirma daļa

Par: 565

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 92

GUE/NGL: de Brún, Liotard, McDonald, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, de Villiers, Whittaker, Wierzejski

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Podestà, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vernola, Vlasák, von Wogau, Zahradil, Zvěřina

UEN: Camre, Krasts, La Russa

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 9

GUE/NGL: Pflüger, Wagenknecht

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Podkański, Ventre

Verts/ALE: van Buitenen

42.   B6-0327/2005 — Brīvības telpa

29. punkta otra daļa

Par: 521

ALDE: Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Wallis, Watson

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 128

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vernola, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Camre, Krasts, Kristovskis, La Russa, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Flautre, Schlyter

Atturas: 9

ALDE: Andria

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Železný

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Ventre

Verts/ALE: van Buitenen

43.   B6-0327/2005 — Brivias telpa

Rezolūcija

Par: 528

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Guidoni, Henin, Kaufmann, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Rizzo, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Battilocchio, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Mussolini, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Kristovskis, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 116

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Meijer, Pafilis, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Podkański, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Toubon, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Medina Ortega

UEN: Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Roszkowski, Szymański, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 24

GUE/NGL: Flasarová, Markov, Pflüger, Remek, Wagenknecht

IND/DEM: Železný

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Hybášková, Lauk, Ventre

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Krasts, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella

Verts/ALE: van Buitenen

44.   Moraes ziņojums A6-0140/2005

12. grozījums

Par: 93

ALDE: Birutis, Bourlanges, Degutis, Deprez, Karim, Kułakowski, Lehideux, Lynne, Manders, Ries, Takkula

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Giertych, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Wierzejski

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Bowis, Busuttil, Buzek, Casa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Kelam, Klich, Kudrycka, Lewandowski, Mauro, Olbrycht, Piskorski, Posselt, Protasiewicz, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, von Wogau, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Geringer de Oedenberg, Paasilinna

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Jonckheer

Pret: 536

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Matsakis, Morillon, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Louis, Lundgren, Tomczak, de Villiers

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 21

ALDE: Beaupuy, Laperrouze

GUE/NGL: de Brún, McDonald, Remek

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Speroni, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Wijkman

Verts/ALE: van Buitenen

45.   Moraes ziņojums A6-0140/2005

22. punkta pirma daļa

Par: 571

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schwab, Seeber, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 55

ALDE: Alvaro

IND/DEM: Borghezio, Coûteaux, Louis, Pęk, Piotrowski, Salvini, Speroni, de Villiers

NI: Allister, Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Atkins, Buzek, Chmielewski, Handzlik, Kaczmarek, Kelam, Klich, Kudrycka, Kuźmiuk, Olbrycht, Piskorski, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Guy-Quint, Hughes, Ilves, Mann Erika, Martínez Martínez, Valenciano Martínez-Orozco, Yañez-Barnuevo García

Atturas: 15

IND/DEM: Booth, Clark, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Baco, Kozlík, Mote

PSE: Dührkop Dührkop

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

46.   Moraes ziņojums A6-0140/2005

22. punkta otra daļa

Par: 341

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Goudin, Grabowski, Lundgren, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Grosch, Maat, Schmitt Ingo, Ventre, Vernola

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 294

ALDE: Karim, Lynne, Takkula

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, de Villiers

NI: Allister, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Libicki, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Atturas: 16

IND/DEM: Batten, Karatzaferis, Whittaker, Železný

NI: Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Mote, Vanhecke

PPE-DE: Brepoels, Wijkman

UEN: Krasts, Kristovskis, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

47.   Moraes ziņojums A6-0140/2005

9. grozījums

Par: 212

ALDE: Kułakowski

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, de Villiers, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Bradbourn, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Daul, Descamps, Deva, Dimitrakopoulos, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Goepel, Grossetête, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hybášková, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jeggle, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Mitchell, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Pálfi, Parish, Peterle, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schröder, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Vakalis, Van Orden, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Fazakas, Geringer de Oedenberg, Vergnaud

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Pret: 415

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Belet, Berend, Bowis, Busuttil, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Coveney, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Fjellner, Gahler, Gál, Gaľa, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jordan Cizelj, Klich, Kušķis, Landsbergis, Lombardo, López-Istúriz White, Mato Adrover, Mauro, Méndez de Vigo, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Olajos, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Podestà, Podkański, Queiró, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schmitt Ingo, Silva Peneda, Spautz, Šťastný, Stubb, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Weber Manfred, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 18

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Kozlík, Mote, Rivera

PPE-DE: Esteves

Verts/ALE: van Buitenen, de Groen-Kouwenhoven

48.   Moraes ziņojums A6-0140/2005

24. punkta pirma daļa

Par: 575

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Resetarits, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schröder, Seeber, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 62

ALDE: Geremek, Guardans Cambó

GUE/NGL: Figueiredo

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, de Villiers, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Buzek, Chmielewski, Cirino Pomicino, Gräßle, Handzlik, Hudacký, Jałowiecki, Kaczmarek, Kelam, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, Mauro, Olbrycht, Piskorski, Saryusz-Wolski, Schöpflin, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Berès, El Khadraoui, Fazakas, Hasse Ferreira

Verts/ALE: de Groen-Kouwenhoven

Atturas: 19

GUE/NGL: Adamou, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Mote, Rivera, Rutowicz

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

49.   Moraes ziņojums A6-0140/2005

24. punkta otra daļa

Par: 346

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Resetarits, Rivera

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bowis, Cederschiöld, Esteves, Fjellner, Grosch, Gyürk, Hannan, Hybášková, Ibrisagic, Kauppi, Konrad, Stubb, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Didžiokas, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 280

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere

Atturas: 22

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Kozlík, Mote

PPE-DE: Lechner, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Samaras, Szájer

PSE: Ilves

UEN: Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

50.   Moraes ziņojums A6-0140/2005

8. grozījums

Par: 556

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Masiel, Mölzer, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Pret: 86

ALDE: Szent-Iványi

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Salvini

NI: Battilocchio, Bobošíková, Martinez

PPE-DE: Esteves, Ulmer

PSE: De Rossa

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 10

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Speroni

NI: Baco, Dillen, Kozlík, Mote, Vanhecke

PPE-DE: Wijkman

Verts/ALE: van Buitenen

51.   Moraes ziņojums A6-0140/2005

Rezolūcija

Par: 360

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Bowis, Cederschiöld, Chmielewski, Cirino Pomicino, Dimitrakopoulos, Doyle, Duka-Zólyomi, Fjellner, Gál, Garriga Polledo, Grosch, Hökmark, Ibrisagic, Jałowiecki, Járóka, Kauppi, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Stubb, Surján, Szájer, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 272

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Belet, Berend, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Ouzký, Pack, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Atturas: 20

ALDE: Takkula

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Coveney, Esteves, Fatuzzo, Hybášková, Jordan Cizelj, Kamall, Posselt

PSE: Attard-Montalto

UEN: Aylward, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Ryan

Verts/ALE: van Buitenen

---

PIEŅEMTIE TEKSTI

P6_TA(2005)0224

Politikas uzdevumi un budžeta līdzekļi (2007.–2013. gads)

Eiropas Parlamenta rezolūcija par paplašinātās Eiropas Savienības politikas uzdevumiem un budžeta līdzekļiem 2007.–2013. gadam (2004/2209(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 268.–276. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 268.–276. pantu,

| — | ņemot vērā 1999. gada 6. maijā starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju noslēgto Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1999. gada 6. maijā starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju noslēgto Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2004. gada 10. februāra paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam - Mūsu kopīgās nākotnes veidošana: paplašinātās Eiropas Savienības politiski risināmie jautājumi un budžeta līdzekļi 2007. -2013. gadam (KOM(2004)0101) un 2004. gada 14. jūlija paziņojumu par finanšu plāniem (KOM(2004)0487), Komisijas 2004. gada 14. jūlija darba dokumentu “Priekšlikums atjaunot Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūru uzlabošanu” (KOM(2004)0498), Komisijas 2004. gada 14. jūlija priekšlikumu Padomes lēmumam par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (KOM(2004)0501) un Komisijas 2004. gada 14. jūlija ziņojumu par pašu resursu sistēmas darbību (KOM(2004)0505), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2004. gada 10. februāra paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam - Mūsu kopīgās nākotnes veidošana: paplašinātās Eiropas Savienības politiski risināmie jautājumi un budžeta līdzekļi 2007. -2013. gadam (KOM(2004)0101) un 2004. gada 14. jūlija paziņojumu par finanšu plāniem (KOM(2004)0487), Komisijas 2004. gada 14. jūlija darba dokumentu “Priekšlikums atjaunot Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūru uzlabošanu” (KOM(2004)0498), Komisijas 2004. gada 14. jūlija priekšlikumu Padomes lēmumam par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (KOM(2004)0501) un Komisijas 2004. gada 14. jūlija ziņojumu par pašu resursu sistēmas darbību (KOM(2004)0505),

| — | ņemot vērā Līgumu par Konstitūciju Eiropai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Konstitūciju Eiropai (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. septembra Lēmumu 2000/597/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. septembra Lēmumu 2000/597/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu (3),

| — | ņemot vērā tā 2004. gada 22. aprīļa rezolūciju par kopējas nākotnes veidošanu: Paplašinātās Eiropas Savienības politikas uzdevumi un budžeta līdzekļi 2007.–2013. gadam (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2004. gada 22. aprīļa rezolūciju par kopējas nākotnes veidošanu: Paplašinātās Eiropas Savienības politikas uzdevumi un budžeta līdzekļi 2007.–2013. gadam (4),

| — | ņemot vērā tā 2004. gada 15. septembra lēmumu izveidot Pagaidu komiteju saistībā ar paplašinātās ES politikas uzdevumiem un budžeta līdzekļiem 2007.–2013. gadam (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2004. gada 15. septembra lēmumu izveidot Pagaidu komiteju saistībā ar paplašinātās ES politikas uzdevumiem un budžeta līdzekļiem 2007.–2013. gadam (5),

| — | ņemot vērā uzdoto jautājumu mutiskai atbildei O-0067/2004 (B6-0130/2004) Padomei un rezolūciju par finanšu plānu, gatavojoties Eiropadomes sanāksmei 2004. gada decembrī (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā uzdoto jautājumu mutiskai atbildei O-0067/2004 (B6-0130/2004) Padomei un rezolūciju par finanšu plānu, gatavojoties Eiropadomes sanāksmei 2004. gada decembrī (6),

| — | ņemot vērā Komisijai uzdoto jautājumu mutiskai atbildei O-0068/2004 (B6-0131/2004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijai uzdoto jautājumu mutiskai atbildei O-0068/2004 (B6-0131/2004),

| — | ņemot vērā Reglamenta 175. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 175. punktu,

| — | ņemot vērā Pagaidu komitejas saistībā ar paplašinātās ES politikas uzdevumiem un budžeta līdzekļiem 2007.–2013. gadam ziņojumu un Budžeta kontroles komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Zivsaimniecības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, Konstitucionālo jautājumu komitejas, Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas, Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumus (A6-0153/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pagaidu komitejas saistībā ar paplašinātās ES politikas uzdevumiem un budžeta līdzekļiem 2007.–2013. gadam ziņojumu un Budžeta kontroles komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Zivsaimniecības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, Konstitucionālo jautājumu komitejas, Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas, Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumus (A6-0153/2005),

| A. | tā kā pašreizējais finanšu plāns un 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu būs spēkā tikai līdz 2006. gada beigām; |
| --- | --- |

A.

tā kā pašreizējais finanšu plāns un 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu būs spēkā tikai līdz 2006. gada beigām;

| B. | tā kā lielākā daļa Kopienas tiesību aktu saistībā ar finanšu jautājumiem būs spēkā tikai līdz 2006. gada beigām; |
| --- | --- |

B.

tā kā lielākā daļa Kopienas tiesību aktu saistībā ar finanšu jautājumiem būs spēkā tikai līdz 2006. gada beigām;

| C. | tā kā nākamā finanšu plāna sagatavošana ir viens no svarīgākajiem uzdevumiem, kas Savienībai būs jāveic nākamo mēnešu laikā, jo tas iezīmēs jaunās paplašinātās Eiropas apveidu, ņemot vērā jaunus uzdevumus un problēmas iekšpolitikā un globālā mērogā; |
| --- | --- |

C.

tā kā nākamā finanšu plāna sagatavošana ir viens no svarīgākajiem uzdevumiem, kas Savienībai būs jāveic nākamo mēnešu laikā, jo tas iezīmēs jaunās paplašinātās Eiropas apveidu, ņemot vērā jaunus uzdevumus un problēmas iekšpolitikā un globālā mērogā;

| D. | tā kā Eiropas Parlaments ir nolēmis izveidot Pagaidu komiteju ar šādām pilnvarām:






  a) | noteikt Eiropas Parlamenta politikas prioritātes nākamajā finanšu plānā gan saistībā ar likumdošanas, gan budžeta jautājumiem, |
| --- | --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Parlaments ir nolēmis izveidot Pagaidu komiteju ar šādām pilnvarām:

a)

noteikt Eiropas Parlamenta politikas prioritātes nākamajā finanšu plānā gan saistībā ar likumdošanas, gan budžeta jautājumiem,

| b) | saskaņā ar šīm prioritātēm piedāvāt nākamā finanšu plāna struktūru, |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar šīm prioritātēm piedāvāt nākamā finanšu plāna struktūru,

| c) | novērtēt, cik daudz finanšu līdzekļu jāpiešķir Eiropas Savienības izdevumiem 2007.–2013. gadā, |
| --- | --- |

c)

novērtēt, cik daudz finanšu līdzekļu jāpiešķir Eiropas Savienības izdevumiem 2007.–2013. gadā,

| d) | saskaņā ar prioritātēm un ierosināto struktūru piedāvāt provizorisku resursu sadalījumu starp dažādajām finanšu plāna izdevumu kategorijām un pašās izdevumu kategorijās; |
| --- | --- |

d)

saskaņā ar prioritātēm un ierosināto struktūru piedāvāt provizorisku resursu sadalījumu starp dažādajām finanšu plāna izdevumu kategorijām un pašās izdevumu kategorijās;

| E. | tā kā Pagaidu komitejai galīgais ziņojums jāsniedz, pirms Eiropadome pieņem kopējo nostāju; |
| --- | --- |

E.

tā kā Pagaidu komitejai galīgais ziņojums jāsniedz, pirms Eiropadome pieņem kopējo nostāju;

| F. | tā kā saskaņā ar 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīguma 26. punktu Komisija ir ierosinājusi jaunā finanšu plāna un jaunā Iestāžu nolīguma gatavošanas procedūru, iesniedzot priekšlikumus attiecīgi 2004. gada 10. februārī un 14. jūlijā; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīguma 26. punktu Komisija ir ierosinājusi jaunā finanšu plāna un jaunā Iestāžu nolīguma gatavošanas procedūru, iesniedzot priekšlikumus attiecīgi 2004. gada 10. februārī un 14. jūlijā;

| G. | tā kā Līgums par Konstitūciju Eiropai (turpmāk - “Konstitūcija”) pastiprina Eiropas Parlamenta nozīmi daudzās likumdošanas jomās, paplašina Eiropas Parlamenta budžeta pilnvaras un I-55. pantā un III-402. panta 5. punktā paredz, ka daudzgadu finanšu sistēmai jākļūst par Eiropas tiesību aktu, ko Padome ar vienprātīgu lēmumu un pēc samierināšanas procedūras pieņem pēc tam, kad saņēmusi Eiropas Parlamenta piekrišanu, ko devis tā deputātu sastāva vairākums; |
| --- | --- |

G.

tā kā Līgums par Konstitūciju Eiropai (turpmāk - “Konstitūcija”) pastiprina Eiropas Parlamenta nozīmi daudzās likumdošanas jomās, paplašina Eiropas Parlamenta budžeta pilnvaras un I-55. pantā un III-402. panta 5. punktā paredz, ka daudzgadu finanšu sistēmai jākļūst par Eiropas tiesību aktu, ko Padome ar vienprātīgu lēmumu un pēc samierināšanas procedūras pieņem pēc tam, kad saņēmusi Eiropas Parlamenta piekrišanu, ko devis tā deputātu sastāva vairākums;

| H. | tā kā 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīguma 26. punkts paredz pagarināt pašreizējo finanšu plānu, ja vien to skaidri nedenonsē kāda no nolīguma pusēm; |
| --- | --- |

H.

tā kā 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīguma 26. punkts paredz pagarināt pašreizējo finanšu plānu, ja vien to skaidri nedenonsē kāda no nolīguma pusēm;

| I. | tā kā gadījumā, ja nav iestāžu nolīguma, EK līguma 272. un 273. panta noteikumi ļauj pieņemt gada budžetus, ja budžets nav pieņemts līdz finanšu gada sākumam; |
| --- | --- |

I.

tā kā gadījumā, ja nav iestāžu nolīguma, EK līguma 272. un 273. panta noteikumi ļauj pieņemt gada budžetus, ja budžets nav pieņemts līdz finanšu gada sākumam;

| J. | tā kā jaunā Komisija ir oficiāli apstiprinājusi iepriekšējās Komisijas priekšlikumus par struktūru, ilgumu un finanšu resursu līmeni katram jaunā finanšu plāna gadam un katrai izdevumu kategorijai un visus likumdošanas priekšlikumus, ko kopā dēvē par “Prodi paketi”; |
| --- | --- |

J.

tā kā jaunā Komisija ir oficiāli apstiprinājusi iepriekšējās Komisijas priekšlikumus par struktūru, ilgumu un finanšu resursu līmeni katram jaunā finanšu plāna gadam un katrai izdevumu kategorijai un visus likumdošanas priekšlikumus, ko kopā dēvē par “Prodi paketi”;

| K. | tā kā savā augstāk minētā 2004. gada 22. aprīļa rezolūcijā Ėiropas Parlaments uzsvēra, ka “nav iespējams sagatavot finanšu plānu bez Eiropas Parlamenta un Padomes vienošanās par finanšu paketi, jo pašreizējais Līgums neparedz obligātu prasību par finanšu plāna izstrādi, ietverot noteikumu tikai par ikgadējiem budžetiem”; |
| --- | --- |

K.

tā kā savā augstāk minētā 2004. gada 22. aprīļa rezolūcijā Ėiropas Parlaments uzsvēra, ka “nav iespējams sagatavot finanšu plānu bez Eiropas Parlamenta un Padomes vienošanās par finanšu paketi, jo pašreizējais Līgums neparedz obligātu prasību par finanšu plāna izstrādi, ietverot noteikumu tikai par ikgadējiem budžetiem”;

| L. | tā kā PVN un IKP resursi (kas to ieviešanas laikā bija paredzēti kā ieņēmumi, kas papildina ES tradicionālos pašu resursus), pakāpeniski ir kļuvuši par galveno Kopienas budžeta finansēšanas avotu; tā kā tie kopā ar izņēmuma režīmiem, ko pievienoja tagadējai pašu resursu sistēmai, to ir padarījuši vēl sarežģītāku, pilsoņiem daudz neskaidrāku un arvien mazāk taisnīgu, kā arī virzījuši uz tādu finanšu sistēmu, kuras rezultātā starp dalībvalstīm radusies nepieņemama nevienlīdzība; |
| --- | --- |

L.

tā kā PVN un IKP resursi (kas to ieviešanas laikā bija paredzēti kā ieņēmumi, kas papildina ES tradicionālos pašu resursus), pakāpeniski ir kļuvuši par galveno Kopienas budžeta finansēšanas avotu; tā kā tie kopā ar izņēmuma režīmiem, ko pievienoja tagadējai pašu resursu sistēmai, to ir padarījuši vēl sarežģītāku, pilsoņiem daudz neskaidrāku un arvien mazāk taisnīgu, kā arī virzījuši uz tādu finanšu sistēmu, kuras rezultātā starp dalībvalstīm radusies nepieņemama nevienlīdzība;

| M. | tā kā 2004. gada decembra Eiropadomes secinājumos “Prodi pakete” tika apstiprināta kā darba pamats Padomei, kas piekrita iestāžu dialogam, regulāri sazinoties ar Eiropas Parlamentu; |
| --- | --- |

M.

tā kā 2004. gada decembra Eiropadomes secinājumos “Prodi pakete” tika apstiprināta kā darba pamats Padomei, kas piekrita iestāžu dialogam, regulāri sazinoties ar Eiropas Parlamentu;

| N. | tā kā 2004. gada decembra Eiropadomes secinājumos tika skaidri noteikta saikne starp finanšu plānu, pašu resursu jautājumu un korekcijas mehānismu; |
| --- | --- |

N.

tā kā 2004. gada decembra Eiropadomes secinājumos tika skaidri noteikta saikne starp finanšu plānu, pašu resursu jautājumu un korekcijas mehānismu;

| O. | tā kā pēdējo sešu mēnešu laikā Pagaidu komiteja ir:






  — | dziļi izanalizējusi Komisijas priekšlikumus; |
| --- | --- | --- |

O.

tā kā pēdējo sešu mēnešu laikā Pagaidu komiteja ir:

—

dziļi izanalizējusi Komisijas priekšlikumus;

| — | strādājusi ciešā sadarbībā ar visām pastāvīgajām komitejām un rūpīgi iepazinusies ar to atzinumiem; |
| --- | --- |

—

strādājusi ciešā sadarbībā ar visām pastāvīgajām komitejām un rūpīgi iepazinusies ar to atzinumiem;

| — | ar interesi sekojusi “būvniecības bloku” darba metodei, ko izmantoja Nīderlandes prezidentūra, un uzturējusi biežus un konstruktīvus kontaktus ar Luksemburgas prezidentūru; |
| --- | --- |

—

ar interesi sekojusi “būvniecības bloku” darba metodei, ko izmantoja Nīderlandes prezidentūra, un uzturējusi biežus un konstruktīvus kontaktus ar Luksemburgas prezidentūru;

| — | identificējusi politikas pozitīvās prioritātes, lai noteiktu Eiropas Parlamenta sarunu nostāju; |
| --- | --- |

—

identificējusi politikas pozitīvās prioritātes, lai noteiktu Eiropas Parlamenta sarunu nostāju;

| — | saskaņā ar saņemtajām pilnvarām iesniegusi priekšlikumus par nākamā finanšu plāna ilgumu, struktūru un finanšu resursiem; |
| --- | --- |

—

saskaņā ar saņemtajām pilnvarām iesniegusi priekšlikumus par nākamā finanšu plāna ilgumu, struktūru un finanšu resursiem;

| P. | tā kā Konstitūcija paredz iespēju ES pašu resursos ieviest jaunas kategorijas un atcelt pašreizējās kategorijas, |
| --- | --- |

P.

tā kā Konstitūcija paredz iespēju ES pašu resursos ieviest jaunas kategorijas un atcelt pašreizējās kategorijas,

Vispārējais konteksts

| 1. | uzstāj, ka paplašinātajai Eiropas Savienībai jābūt pienācīgiem finanšu resursiem, lai tie saskanētu ar tās augošajām politiskajām ambīcijām un atbilstu arvien lielākai atbildībai vietējā un pārrobežu mērogā; uzstāj, ka visiem ES budžeta izdevumiem jābūt plānotiem tā, lai dalībvalstu izdevumiem nodrošinātu Eiropas pievienoto vērtību, un ka stingri jāievēro subsidiaritātes princips, pieņemot lēmumus par izdevumiem neekskluzīvas kompetences jomā, it īpaši tāpēc, ka ES darbība tās apjoma vai ietekmes dēļ Eiropas Savienības mērķus sasniedz labāk; |
| --- | --- |

1.

uzstāj, ka paplašinātajai Eiropas Savienībai jābūt pienācīgiem finanšu resursiem, lai tie saskanētu ar tās augošajām politiskajām ambīcijām un atbilstu arvien lielākai atbildībai vietējā un pārrobežu mērogā; uzstāj, ka visiem ES budžeta izdevumiem jābūt plānotiem tā, lai dalībvalstu izdevumiem nodrošinātu Eiropas pievienoto vērtību, un ka stingri jāievēro subsidiaritātes princips, pieņemot lēmumus par izdevumiem neekskluzīvas kompetences jomā, it īpaši tāpēc, ka ES darbība tās apjoma vai ietekmes dēļ Eiropas Savienības mērķus sasniedz labāk;

| 2. | pareizas finanšu vadības, vienkāršošanas un demokrātiska atbildīguma interesēs pieprasa finanšu kontroles mehānismu uzlabošanu un vienkāršošanu gan iestāžu, gan dalībvalstu līmenī, lai tādējādi visiem ES izdevumiem nodrošinātu patiesu sabiedrisku atbildīgumu; |
| --- | --- |

2.

pareizas finanšu vadības, vienkāršošanas un demokrātiska atbildīguma interesēs pieprasa finanšu kontroles mehānismu uzlabošanu un vienkāršošanu gan iestāžu, gan dalībvalstu līmenī, lai tādējādi visiem ES izdevumiem nodrošinātu patiesu sabiedrisku atbildīgumu;

| 3. | atgādina, ka finanšu plāns ir finanšu sistēma ar mērķi nodrošināt ES prioritāšu izstrādāšanu budžeta disciplīnas kontekstā un tas nav daudzgadu budžets, kas pieņemts uz septiņiem gadiem; norāda, ka finanšu plāns ir atsauces dokuments, un tāpēc tam jāatspoguļo politiskās ambīcijas un jāparedz finanšu resursi, kas vajadzīgi turpmāku uzdevumu efektīvas un godīgas risināšanas nodrošināšanai, kā tas noteikts EK līgumā; ir apņēmies pilnībā izmantot pilnvaras, kas piešķirtas ar šī līguma 272. pantu, kurā noteikta gada budžeta sastādīšanas procedūra nolūkā apstiprināt Eiropas Savienības izdevumus; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka finanšu plāns ir finanšu sistēma ar mērķi nodrošināt ES prioritāšu izstrādāšanu budžeta disciplīnas kontekstā un tas nav daudzgadu budžets, kas pieņemts uz septiņiem gadiem; norāda, ka finanšu plāns ir atsauces dokuments, un tāpēc tam jāatspoguļo politiskās ambīcijas un jāparedz finanšu resursi, kas vajadzīgi turpmāku uzdevumu efektīvas un godīgas risināšanas nodrošināšanai, kā tas noteikts EK līgumā; ir apņēmies pilnībā izmantot pilnvaras, kas piešķirtas ar šī līguma 272. pantu, kurā noteikta gada budžeta sastādīšanas procedūra nolūkā apstiprināt Eiropas Savienības izdevumus;

| 4. | atzīmē, ka jaunā “Barozu Komisija” ir pilnībā apstiprinājusi priekšlikumus, ko iesniedza “Prodi Komisija” savu pilnvaru pēdējo mēnešu laikā; taču noraida sistēmu, kas saista Eiropas Savienības vēlētās un izpildu institūcijas trīs secīgu pilnvaru termiņu laikā; |
| --- | --- |

4.

atzīmē, ka jaunā “Barozu Komisija” ir pilnībā apstiprinājusi priekšlikumus, ko iesniedza “Prodi Komisija” savu pilnvaru pēdējo mēnešu laikā; taču noraida sistēmu, kas saista Eiropas Savienības vēlētās un izpildu institūcijas trīs secīgu pilnvaru termiņu laikā;

| 5. | apzinās grūtos politiskos, ekonomiskos un sociālos apstākļus vairākās dalībvalstīs, tomēr atgādina, ka ES budžets no 1996. līdz 2002. gadam palielinājās par 8,2%, kamēr dalībvalstu budžeti (15 dalībvalstu ES) palielinājās vidēji par 22,9%; atzīmē, ka MacDougall ziņojums (7) norāda, ka Eiropas budžetam vajadzētu būt no 2% līdz 2,5% no dalībvalstu IKP; izmanto iespēju norādīt, ka pašu resursu griesti, kurus 1993. gadā pieņēma 15 dalībvalstis, kopš tā laika nav mainīti, t. i., 1,31% no ES NKI saistību apropriācijām un 1,24% no ES NKI maksājumu apropriācijām; atgādina, ka ES budžeta līmenis pašlaik ir zem 2,5% no kopējiem valsts sektora izdevumiem Savienībā salīdzinājumā ar vidēji 47% no ES NKI kopējiem valsts sektora izdevumiem; |
| --- | --- |

5.

apzinās grūtos politiskos, ekonomiskos un sociālos apstākļus vairākās dalībvalstīs, tomēr atgādina, ka ES budžets no 1996. līdz 2002. gadam palielinājās par 8,2%, kamēr dalībvalstu budžeti (15 dalībvalstu ES) palielinājās vidēji par 22,9%; atzīmē, ka MacDougall ziņojums (7) norāda, ka Eiropas budžetam vajadzētu būt no 2% līdz 2,5% no dalībvalstu IKP; izmanto iespēju norādīt, ka pašu resursu griesti, kurus 1993. gadā pieņēma 15 dalībvalstis, kopš tā laika nav mainīti, t. i., 1,31% no ES NKI saistību apropriācijām un 1,24% no ES NKI maksājumu apropriācijām; atgādina, ka ES budžeta līmenis pašlaik ir zem 2,5% no kopējiem valsts sektora izdevumiem Savienībā salīdzinājumā ar vidēji 47% no ES NKI kopējiem valsts sektora izdevumiem;

| 6. | uzskata, ka paplašināšanās izmaksas, kuras jāsadala skaidri un taisnīgi, pilnībā var uzņemties 15 vecās ES dalībvalstis un ka šīs izmaksas jāuzskata par minimālām, ņemot vērā politiskos, sociālos un ekonomiskos ieguvumus, ko Eiropas atkalapvienošanās sniedz visai Eiropas Savienībai; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka paplašināšanās izmaksas, kuras jāsadala skaidri un taisnīgi, pilnībā var uzņemties 15 vecās ES dalībvalstis un ka šīs izmaksas jāuzskata par minimālām, ņemot vērā politiskos, sociālos un ekonomiskos ieguvumus, ko Eiropas atkalapvienošanās sniedz visai Eiropas Savienībai;

| 7. | ir pārliecināts, ka finanšu plānā var paredzēt Eiropas Savienībai piešķirto finanšu resursu līdzsvarotu attīstību, ja vien:






  — | tos izmanto darbībām, kam ir patiesa Eiropas pievienotā vērtība, skaidri noteiktas prioritātes un kas ir pilsoņiem pārredzamas, |
| --- | --- | --- |

7.

ir pārliecināts, ka finanšu plānā var paredzēt Eiropas Savienībai piešķirto finanšu resursu līdzsvarotu attīstību, ja vien:

—

tos izmanto darbībām, kam ir patiesa Eiropas pievienotā vērtība, skaidri noteiktas prioritātes un kas ir pilsoņiem pārredzamas,

| — | tiek optimizēta to koncentrēšana un tādu darbību papildināšana, ko veic valstu, reģionālā un vietējā līmenī, lai pēc iespējas ierobežotu slogu nodokļu maksātājiem, |
| --- | --- |

—

tiek optimizēta to koncentrēšana un tādu darbību papildināšana, ko veic valstu, reģionālā un vietējā līmenī, lai pēc iespējas ierobežotu slogu nodokļu maksātājiem,

| — | tos izmanto saskaņā ar pareizas finanšu vadības noteikumiem, koncentrējoties uz lietderību un efektivitāti; atzīmē, ka izdevumi, kas veikti Eiropas līmenī, valstu līmenī var sekmēt ietaupījumus, it īpaši tāpēc, ka šādi izdevumi rada sērijveida ražošanas ekonomiju vai var dot ieņēmumus valstu līmenī; |
| --- | --- |

—

tos izmanto saskaņā ar pareizas finanšu vadības noteikumiem, koncentrējoties uz lietderību un efektivitāti; atzīmē, ka izdevumi, kas veikti Eiropas līmenī, valstu līmenī var sekmēt ietaupījumus, it īpaši tāpēc, ka šādi izdevumi rada sērijveida ražošanas ekonomiju vai var dot ieņēmumus valstu līmenī;

| 8. | uzsver, ka finanšu plāna apspriešana ir cieši saistīta ar jautājumu par pašu resursiem, korekcijas mehānismu, dažādām līdzfinansējuma un finanšu instrumentu formām un vajadzību pielāgot pašreizējo sistēmu, kā to atzina Eiropadome 2004. gada decembra secinājumos; izsaka nožēlu, ka Komisija nav iesniegusi ambiciozākus priekšlikumus aizvietot pašreizējo sistēmu paralēli jaunajam finanšu plānam; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka finanšu plāna apspriešana ir cieši saistīta ar jautājumu par pašu resursiem, korekcijas mehānismu, dažādām līdzfinansējuma un finanšu instrumentu formām un vajadzību pielāgot pašreizējo sistēmu, kā to atzina Eiropadome 2004. gada decembra secinājumos; izsaka nožēlu, ka Komisija nav iesniegusi ambiciozākus priekšlikumus aizvietot pašreizējo sistēmu paralēli jaunajam finanšu plānam;

| 9. | galīgajā balsojumā ņems vērā veidu, kādā Padome apliecina vajadzību pēc pamatīgas reformas pašreizējā pašu resursu sistēmā, lai uz tās pamata turpmākos izdevumus varētu godīgi sadalīt starp dalībvalstīm un pēc tam varētu atgriezties pie sākotnējā kopējo politiku finansēšanas principa ar īstiem pašu resursiem, izmantojot pārredzamu, vienlīdzīgu un demokrātisku sistēmu, kurai jāstājas spēkā ne vēlāk kā nākamā finanšu plāna sākumā; |
| --- | --- |

9.

galīgajā balsojumā ņems vērā veidu, kādā Padome apliecina vajadzību pēc pamatīgas reformas pašreizējā pašu resursu sistēmā, lai uz tās pamata turpmākos izdevumus varētu godīgi sadalīt starp dalībvalstīm un pēc tam varētu atgriezties pie sākotnējā kopējo politiku finansēšanas principa ar īstiem pašu resursiem, izmantojot pārredzamu, vienlīdzīgu un demokrātisku sistēmu, kurai jāstājas spēkā ne vēlāk kā nākamā finanšu plāna sākumā;

| 10. | atzīmē, ka Konstitūcijas spēkā stāšanās mainīs likumdošanas procedūru attiecībā uz daudziem priekšlikumiem, ieviešot koplēmuma procedūru; apzinās, ka juridiski nav iespējams rēķināties ar Konstitūciju pirms ratifikācijas procedūras beigām; mudina Padomi piekrist džentlmeņu nolīgumam nodrošināt Eiropas Parlamentam likumdošanas pilnvaras un ieviest pārskatīšanas noteikumu attiecībā uz tiem tiesību aktiem, kuru pieņemšanas procedūra mainīsies pēc Konstitūcijas stāšanās spēkā; |
| --- | --- |

10.

atzīmē, ka Konstitūcijas spēkā stāšanās mainīs likumdošanas procedūru attiecībā uz daudziem priekšlikumiem, ieviešot koplēmuma procedūru; apzinās, ka juridiski nav iespējams rēķināties ar Konstitūciju pirms ratifikācijas procedūras beigām; mudina Padomi piekrist džentlmeņu nolīgumam nodrošināt Eiropas Parlamentam likumdošanas pilnvaras un ieviest pārskatīšanas noteikumu attiecībā uz tiem tiesību aktiem, kuru pieņemšanas procedūra mainīsies pēc Konstitūcijas stāšanās spēkā;

| 11. | uzskata, ka:






  — | ņemot vērā nākamā finanšu plāna visaugstāko politiskās nozīmības pakāpi, |
| --- | --- | --- |

11.

uzskata, ka:

—

ņemot vērā nākamā finanšu plāna visaugstāko politiskās nozīmības pakāpi,

| — | ievērojot, ka Konstitūcijā ir prasība Eiropas Parlamenta deputātu vairākumam apstiprināt turpmāko Padomes tiesību aktu, kurā ietverta daudzgadu finanšu shēma (DFS), |
| --- | --- |

—

ievērojot, ka Konstitūcijā ir prasība Eiropas Parlamenta deputātu vairākumam apstiprināt turpmāko Padomes tiesību aktu, kurā ietverta daudzgadu finanšu shēma (DFS),

| — | un paturot prātā, ka nākamais finanšu plāns būs spēkā pēc Konstitūcijas spēkā stāšanās procesa beigām un ļoti iespējams, ka to uzskatīs par DFS funkciju pārņēmēju, ļaujot pieņemt pirmo gada budžetu saskaņā ar Konstitūciju; |
| --- | --- |

—

un paturot prātā, ka nākamais finanšu plāns būs spēkā pēc Konstitūcijas spēkā stāšanās procesa beigām un ļoti iespējams, ka to uzskatīs par DFS funkciju pārņēmēju, ļaujot pieņemt pirmo gada budžetu saskaņā ar Konstitūciju;

uzskata, ka Eiropas Parlamentam jāpiekrīt uzņemties nākamā finanšu plāna nolīguma saistības tikai tad, ja Parlamenta deputātu vairākums to apstiprina;

| 12. | atgādina, ka saskaņā ar pašreizējiem līgumiem finanšu plānam nav formāla statusa un to var pieņemt tikai ar Eiropas Parlamenta apstiprinājumu un brīvprātīgi; turklāt atgādina, ka EK līgumu gada budžetu pieņemšanai piemēro tikai tad, ja netiek panākta vienošanās; uzsver, ka nepiekritīs nākamajam finanšu plānam, ja Padome neņems vērā tā prioritātes; |
| --- | --- |

12.

atgādina, ka saskaņā ar pašreizējiem līgumiem finanšu plānam nav formāla statusa un to var pieņemt tikai ar Eiropas Parlamenta apstiprinājumu un brīvprātīgi; turklāt atgādina, ka EK līgumu gada budžetu pieņemšanai piemēro tikai tad, ja netiek panākta vienošanās; uzsver, ka nepiekritīs nākamajam finanšu plānam, ja Padome neņems vērā tā prioritātes;

| 13. | zināmā mērā atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus nākamajai finanšu shēmai 2007.–2013. gadam un saistītos likumdošanas priekšlikumus, kas ir daļa no “Prodi paketes” un ir paredzēti, lai aizstātu lielāko daļu pašreizējo tiesību aktu, kuru termiņš beigsies 2006. gadā, vērtējot to kā iespēju paplašinātajai Eiropas Savienībai turpināt attīstīt jaunu politisku darba kārtību; pēc izsmeļošas analīzes, ko veica Pagaidu komiteja un 17 komitejas, kas sniedza atzinumus, uzskata, ka Komisijas priekšlikumi visumā saņēmuši kvalificētu atbalstu, un tāpēc tie ir pienācīgs pamats tālākai analīzei un turpmākām sarunām; tomēr vērš Padomes uzmanību uz dažām politiskām prioritātēm, no kurām vissvarīgākā ir Eiropas pievienotā vērtība attiecībā uz ES un tās pilsoņiem; |
| --- | --- |

13.

zināmā mērā atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus nākamajai finanšu shēmai 2007.–2013. gadam un saistītos likumdošanas priekšlikumus, kas ir daļa no “Prodi paketes” un ir paredzēti, lai aizstātu lielāko daļu pašreizējo tiesību aktu, kuru termiņš beigsies 2006. gadā, vērtējot to kā iespēju paplašinātajai Eiropas Savienībai turpināt attīstīt jaunu politisku darba kārtību; pēc izsmeļošas analīzes, ko veica Pagaidu komiteja un 17 komitejas, kas sniedza atzinumus, uzskata, ka Komisijas priekšlikumi visumā saņēmuši kvalificētu atbalstu, un tāpēc tie ir pienācīgs pamats tālākai analīzei un turpmākām sarunām; tomēr vērš Padomes uzmanību uz dažām politiskām prioritātēm, no kurām vissvarīgākā ir Eiropas pievienotā vērtība attiecībā uz ES un tās pilsoņiem;

| 14. | turklāt uzskata, ka būtiski ir finanšu plānu apstiprināt nekavējoties, lai tas pilnībā sāktu darboties no 2007. gada 1. janvāra, tādējādi nepieļaujot nekādus pārtraukumus ES darbībā, it īpaši attiecībā uz Komisijas likumdošanas priekšlikumiem; |
| --- | --- |

14.

turklāt uzskata, ka būtiski ir finanšu plānu apstiprināt nekavējoties, lai tas pilnībā sāktu darboties no 2007. gada 1. janvāra, tādējādi nepieļaujot nekādus pārtraukumus ES darbībā, it īpaši attiecībā uz Komisijas likumdošanas priekšlikumiem;

I daļa.   Politikas uzdevumi

Konkurētspējīgāka un vienotāka Eiropa

Kohēzija

| 15. | atzinīgi vērtē ierosināto kohēzijas politikas reformu nolūkā izmantot to izaugsmes, nodarbinātības un ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanai; uzskata Eiropas reģionālo politiku par neaizstājamu līdzekli sociālās, ekonomiskās un teritoriālās kohēzijas veicināšanai, ļaujot Savienībai veikt pasākumus reģionālo atšķirību samazināšanai, lai sekmētu Savienības harmonisku attīstību kopumā un risinātu strukturālās problēmas (apgrūtināta pieeja, iedzīvotāju skaita samazināšanās un zema apdzīvotība, attāla atrašanās utt.), stimulētu reģionu ilgtspējīgu attīstību, izaugsmi, konkurētspēju un nodarbinātību; uzsver kohēzijas politikas nozīmi, lai sasniegtu Lisabonas mērķus un palīdzētu novērst atšķirības starp dažādām Eiropas Savienības teritorijām, kā arī to, ka visi kohēzijas politikai piešķirtie resursi ir jāizmanto šim nolūkam; ir pārliecināts, ka kopīga rīcība Eiropas līmenī ļauj ietaupīt līdzekļus, veicot liela mēroga pasākumus, racionalizējot procedūras un apvienojot resursus, it īpaši saistībā ar pārrobežu sadarbību; uzskata, ka stipras un labi finansētas Eiropas reģionālās politikas pastāvēšana ir obligāts nosacījums Savienības spējai tikt galā ar secīgo paplašināšanos un samazināt atšķirības starp reģioniem un ka šajā procesā atbalsta programmu sistēmas pamatstruktūra ar trim pīlāriem ir jāuztur saistībā ar salīdzinošām attiecībām starp tiem; tāpēc uzskata, ka summa 0,41% apmērā no ES NKI un 4% apmērā no jauno dalībvalstu NKI ir atbilstīga, ja vien dalībvalstis var nodrošināt darbību veikšanu papildus valstu un reģionālajiem pasākumiem un atbilstoša līdzfinansējuma (izmantojot valsts un privātos fondus) pieejamību; ir apņēmies uzraudzīt, lai Komisija strikti piemērotu N+2 noteikumu struktūrfondos, tāpēc ir jāturpina piemērot pašreizējos noteikumus attiecībā uz Kohēzijas fondu; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē ierosināto kohēzijas politikas reformu nolūkā izmantot to izaugsmes, nodarbinātības un ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanai; uzskata Eiropas reģionālo politiku par neaizstājamu līdzekli sociālās, ekonomiskās un teritoriālās kohēzijas veicināšanai, ļaujot Savienībai veikt pasākumus reģionālo atšķirību samazināšanai, lai sekmētu Savienības harmonisku attīstību kopumā un risinātu strukturālās problēmas (apgrūtināta pieeja, iedzīvotāju skaita samazināšanās un zema apdzīvotība, attāla atrašanās utt.), stimulētu reģionu ilgtspējīgu attīstību, izaugsmi, konkurētspēju un nodarbinātību; uzsver kohēzijas politikas nozīmi, lai sasniegtu Lisabonas mērķus un palīdzētu novērst atšķirības starp dažādām Eiropas Savienības teritorijām, kā arī to, ka visi kohēzijas politikai piešķirtie resursi ir jāizmanto šim nolūkam; ir pārliecināts, ka kopīga rīcība Eiropas līmenī ļauj ietaupīt līdzekļus, veicot liela mēroga pasākumus, racionalizējot procedūras un apvienojot resursus, it īpaši saistībā ar pārrobežu sadarbību; uzskata, ka stipras un labi finansētas Eiropas reģionālās politikas pastāvēšana ir obligāts nosacījums Savienības spējai tikt galā ar secīgo paplašināšanos un samazināt atšķirības starp reģioniem un ka šajā procesā atbalsta programmu sistēmas pamatstruktūra ar trim pīlāriem ir jāuztur saistībā ar salīdzinošām attiecībām starp tiem; tāpēc uzskata, ka summa 0,41% apmērā no ES NKI un 4% apmērā no jauno dalībvalstu NKI ir atbilstīga, ja vien dalībvalstis var nodrošināt darbību veikšanu papildus valstu un reģionālajiem pasākumiem un atbilstoša līdzfinansējuma (izmantojot valsts un privātos fondus) pieejamību; ir apņēmies uzraudzīt, lai Komisija strikti piemērotu N+2 noteikumu struktūrfondos, tāpēc ir jāturpina piemērot pašreizējos noteikumus attiecībā uz Kohēzijas fondu;

Izpēte

| 16. | uzsver, ka zinātniskā pētniecība, tehnoloģiju izstrādāšana un jaunievedumi ir uz zināšanām pamatotas ekonomikas centrā un ir galvenie faktori izaugsmei un ilgtspējīgai attīstībai, uzņēmumu konkurētspējai, nodarbinātībai un Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanai; uzskata, ka pētniecības centieni ir jāpaplašina un jāapvieno ES līmenī, attīstot izcilības centrus, dodot pievienoto vērtību rūpniecībai, MVU un ES pilsoņiem, veicinot privātā un valsts sektora dalībnieku sadarbību, it īpaši attiecībā uz pētniecības infrastruktūru un atbalstot valsts un privātās partnerattiecības; uzsver, ka šim finanšu plānam jādod būtisks ieguldījums, lai sasniegtu 2002. gada Barselonas Eiropadomes noteikto mērķi - līdz 2010. gadam palielināt izpētes un attīstības izdevumus līdz 3% no ES NKI apjoma un iekļaut tos nākamajos finanšu plānos; uzskata, ka pētniecībai paredzētajā paketē jāparedz pienācīgi resursi kosmosa programmas īstenošanai un ka likumdošanas instrumentiem un finanšu resursiem jāgūst labums no pārskatīšanas noteikuma, kad Konstitūcija būs stājies spēkā; uzstāj, ka Eiropas pētniecības telpā efektīvi jāiekļauj visas 25 dalībvalstis; uzskata, ka gan ES konkurētspējas, gan sociālajās kohēzijas nodrošināšanai ir būtiski, lai tiktu pārvarētas reģionu un sociālo grupu atšķirības digitālo tehnoloģiju pieejamības ziņā, un ka nevienu ES pilsoni nedrīkst atstāt bez pieejas informācijas sabiedrībai; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka zinātniskā pētniecība, tehnoloģiju izstrādāšana un jaunievedumi ir uz zināšanām pamatotas ekonomikas centrā un ir galvenie faktori izaugsmei un ilgtspējīgai attīstībai, uzņēmumu konkurētspējai, nodarbinātībai un Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanai; uzskata, ka pētniecības centieni ir jāpaplašina un jāapvieno ES līmenī, attīstot izcilības centrus, dodot pievienoto vērtību rūpniecībai, MVU un ES pilsoņiem, veicinot privātā un valsts sektora dalībnieku sadarbību, it īpaši attiecībā uz pētniecības infrastruktūru un atbalstot valsts un privātās partnerattiecības; uzsver, ka šim finanšu plānam jādod būtisks ieguldījums, lai sasniegtu 2002. gada Barselonas Eiropadomes noteikto mērķi - līdz 2010. gadam palielināt izpētes un attīstības izdevumus līdz 3% no ES NKI apjoma un iekļaut tos nākamajos finanšu plānos; uzskata, ka pētniecībai paredzētajā paketē jāparedz pienācīgi resursi kosmosa programmas īstenošanai un ka likumdošanas instrumentiem un finanšu resursiem jāgūst labums no pārskatīšanas noteikuma, kad Konstitūcija būs stājies spēkā; uzstāj, ka Eiropas pētniecības telpā efektīvi jāiekļauj visas 25 dalībvalstis; uzskata, ka gan ES konkurētspējas, gan sociālajās kohēzijas nodrošināšanai ir būtiski, lai tiktu pārvarētas reģionu un sociālo grupu atšķirības digitālo tehnoloģiju pieejamības ziņā, un ka nevienu ES pilsoni nedrīkst atstāt bez pieejas informācijas sabiedrībai;

Transeiropas tīkli

| 17. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par TEN-T prioritārajiem projektiem; tomēr atzīmē, ka 30 transporta prioritārajiem projektiem un Marco Polo programmai piešķirto resursu apjoms ir minimāls un ir jāapsver tā palielināšana; uzsver transporta tīklu stratēģisko nozīmi ES vienotā tirgus galīgā apvienošanā un ciešāku attiecību veidošanā ar kandidātvalstīm un valstīm, kas var par tādām kļūt, kā arī citām draudzīgajām kaimiņvalstīm; atzīmē, ka transporta tīklu savienošana var veicināt tirdzniecības un ieguldījumu attīstību un līdz ar to sekmēt ilgtspējību un stabilitāti, kā arī sociālo, ekonomisko un ģeogrāfisko kohēziju; aicina piešķirt pienācīgu finansējumu, lai attīstītu transporta tīklu savienojumus un kopēju infrastruktūru, ko valstis izmantotu kopīgi; uzstāj, ka šim finansējumam jābūt atkarīgam no dalībvalstu sniegtām garantijām pienācīgam līdzfinansējumam un atbilstīgai piekļuvei attiecīgo reģionu tīkliem, un ir gatavs izvērtēt novatoriskus finansēšanas instrumentus, piemēram, aizdevumu garantijas, Eiropas koncesijas, Eiropas aizdevumus un procentu atlaižu fondus, ar ko segt valsts un privātā sektora ieguldījumus tikai pētniecībā, jauninājumos, kosmosa un galvenajos materiālajos un nemateriālajos tīklos, vai EIB līdzekļus; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par TEN-T prioritārajiem projektiem; tomēr atzīmē, ka 30 transporta prioritārajiem projektiem un Marco Polo programmai piešķirto resursu apjoms ir minimāls un ir jāapsver tā palielināšana; uzsver transporta tīklu stratēģisko nozīmi ES vienotā tirgus galīgā apvienošanā un ciešāku attiecību veidošanā ar kandidātvalstīm un valstīm, kas var par tādām kļūt, kā arī citām draudzīgajām kaimiņvalstīm; atzīmē, ka transporta tīklu savienošana var veicināt tirdzniecības un ieguldījumu attīstību un līdz ar to sekmēt ilgtspējību un stabilitāti, kā arī sociālo, ekonomisko un ģeogrāfisko kohēziju; aicina piešķirt pienācīgu finansējumu, lai attīstītu transporta tīklu savienojumus un kopēju infrastruktūru, ko valstis izmantotu kopīgi; uzstāj, ka šim finansējumam jābūt atkarīgam no dalībvalstu sniegtām garantijām pienācīgam līdzfinansējumam un atbilstīgai piekļuvei attiecīgo reģionu tīkliem, un ir gatavs izvērtēt novatoriskus finansēšanas instrumentus, piemēram, aizdevumu garantijas, Eiropas koncesijas, Eiropas aizdevumus un procentu atlaižu fondus, ar ko segt valsts un privātā sektora ieguldījumus tikai pētniecībā, jauninājumos, kosmosa un galvenajos materiālajos un nemateriālajos tīklos, vai EIB līdzekļus;

| 18. | atzīmē, ka jaunā regula paredzēs arī finansējumu infrastruktūrai TEN-E programmā, kas nebija paredzēta iepriekšējā 2000.–2006. gada finanšu shēmā; uzskata, ka pētījumiem ir jābūt šīs programmas galvenajam atbalsta mērķim; |
| --- | --- |

18.

atzīmē, ka jaunā regula paredzēs arī finansējumu infrastruktūrai TEN-E programmā, kas nebija paredzēta iepriekšējā 2000.–2006. gada finanšu shēmā; uzskata, ka pētījumiem ir jābūt šīs programmas galvenajam atbalsta mērķim;

Sociālās politikas darba kārtība

| 19. | uzskata, ka pieticīgie finanšu līdzekļi, kas paredzēti sociālās politikas darba kārtības īstenošanai, ir minimums, lai varētu sekmēt Lisabonas stratēģijas īstenošanu attiecībā uz ilgtspējīgu izaugsmi un darba vietu skaita un kvalitātes uzlabošanu; uzskata, ka joprojām ir būtiski svarīgi nodrošināt atbilstīgu ES izdevumu līmeni sociālās politikas jomā, it īpaši saistībā ar nodarbinātību un sociālo aizsardzību; tomēr uzsver, ka galvenā atbildība un kompetence sociālās politikas jomā paliek dalībvalstīm; uzskata, ka sociālās politikas darba kārtības mērķu sasniegšanai ir vajadzīgs palielinājums par EUR 200 miljoniem; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka pieticīgie finanšu līdzekļi, kas paredzēti sociālās politikas darba kārtības īstenošanai, ir minimums, lai varētu sekmēt Lisabonas stratēģijas īstenošanu attiecībā uz ilgtspējīgu izaugsmi un darba vietu skaita un kvalitātes uzlabošanu; uzskata, ka joprojām ir būtiski svarīgi nodrošināt atbilstīgu ES izdevumu līmeni sociālās politikas jomā, it īpaši saistībā ar nodarbinātību un sociālo aizsardzību; tomēr uzsver, ka galvenā atbildība un kompetence sociālās politikas jomā paliek dalībvalstīm; uzskata, ka sociālās politikas darba kārtības mērķu sasniegšanai ir vajadzīgs palielinājums par EUR 200 miljoniem;

Izglītība un apmācība

| 20. | uzskata, ka mūžizglītība, tostarp izglītība un apmācība, ir viena no nākamā finanšu plāna augstākajām prioritātēm un nozīmīgs faktors izaugsmei, sociālajai integrācijai un konkurētspējai; uzskata, ka tās finansējuma kopuma piedāvātais palielinājums ir absolūtais minimums, kas vajadzīgs ES mērķu sasniegšanai šajā jomā; uzskata, ka ES programmu efektivitāte mūžizglītības, tostarp izglītības un apmācības jomā, ir acīmredzama, jo sniedz pievienoto vērtību un ir līdzeklis, ar ko izplatīt inovāciju un labu praksi, kas pretējā gadījumā paliktu ieslēgta valstu robežās; uzsver, ka studentu un strādājošo mobilitāte Savienībā ir jāveicina, lai viņi varētu izmantot jaunās iespējas; uzsver, ka vairāk studentu jāiesaista kopīgos izglītības pasākumos; atzinīgi vērtē konsolidāciju vienotā instrumentā; uzskata, ka šīs jomas mērķu sasniegšanai ir vajadzīgs palielinājums par EUR 670 miljoniem; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka mūžizglītība, tostarp izglītība un apmācība, ir viena no nākamā finanšu plāna augstākajām prioritātēm un nozīmīgs faktors izaugsmei, sociālajai integrācijai un konkurētspējai; uzskata, ka tās finansējuma kopuma piedāvātais palielinājums ir absolūtais minimums, kas vajadzīgs ES mērķu sasniegšanai šajā jomā; uzskata, ka ES programmu efektivitāte mūžizglītības, tostarp izglītības un apmācības jomā, ir acīmredzama, jo sniedz pievienoto vērtību un ir līdzeklis, ar ko izplatīt inovāciju un labu praksi, kas pretējā gadījumā paliktu ieslēgta valstu robežās; uzsver, ka studentu un strādājošo mobilitāte Savienībā ir jāveicina, lai viņi varētu izmantot jaunās iespējas; uzsver, ka vairāk studentu jāiesaista kopīgos izglītības pasākumos; atzinīgi vērtē konsolidāciju vienotā instrumentā; uzskata, ka šīs jomas mērķu sasniegšanai ir vajadzīgs palielinājums par EUR 670 miljoniem;

Augstāka dzīves kvalitāte

Lauku attīstība

| 21. | uzskata, ka kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) restrukturizācija jāsaista ar lauku attīstības līdzekļu ievērojamu palielināšanu, lai varētu risināt nodarbinātības un konkurētspējas problēmas lauku rajonos, jo sevišķi jaunajās dalībvalstīs; uzskata, ka ieguldījumi lauku attīstībā jāsaista arī ar atbalstu uzņēmumiem, kas veicina lauku reģionu dažādošanu; uzskata, ka Komisijas priekšlikums par jaunā Lauku attīstības fonda budžetu ir ārkārtīgi ierobežots un tāpēc absolūti minimāls; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) restrukturizācija jāsaista ar lauku attīstības līdzekļu ievērojamu palielināšanu, lai varētu risināt nodarbinātības un konkurētspējas problēmas lauku rajonos, jo sevišķi jaunajās dalībvalstīs; uzskata, ka ieguldījumi lauku attīstībā jāsaista arī ar atbalstu uzņēmumiem, kas veicina lauku reģionu dažādošanu; uzskata, ka Komisijas priekšlikums par jaunā Lauku attīstības fonda budžetu ir ārkārtīgi ierobežots un tāpēc absolūti minimāls;

Vide

| 22. | atzinīgi vērtē Komisijas nostāju integrēt Natura 2000 programmu Lauku attīstības fondā un struktūrfondos, kam jābūt galvenajiem finansējuma avotiem kopā ar ievērojami pastiprinātu Life+ programmu; uzstāj šajā sakarā, ka vajadzīgs juridiski saistošs mehānisms, lai garantētu programmas Natura 2000 pareizu ieviešanu un ES finansējumu līmeni atbilstoši novērtētajam ES ieguldījumam paredzētajā kopsummā, kas ir apmēram EUR 6,1 miljards gadā 25 valstu ES; uzstāj, ka tāpēc 2007.–2013. gada finanšu plānā programmai Natura 2000 jāparedz summa EUR 21 miljarda apmērā; aicina pasākumus Natura 2000 īstenošanai finansēt no finanšu plāna 2. izdevumu kategorijas; aicina finansēt Natura 2000 pasākumus un vadību, ko nevar finansēt ar citiem instrumentiem, Life+ programmā; šajā sakarā aicina Komisiju apsvērt Natura 2000 iespējamu integrāciju citos fondos; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē Komisijas nostāju integrēt Natura 2000 programmu Lauku attīstības fondā un struktūrfondos, kam jābūt galvenajiem finansējuma avotiem kopā ar ievērojami pastiprinātu Life+ programmu; uzstāj šajā sakarā, ka vajadzīgs juridiski saistošs mehānisms, lai garantētu programmas Natura 2000 pareizu ieviešanu un ES finansējumu līmeni atbilstoši novērtētajam ES ieguldījumam paredzētajā kopsummā, kas ir apmēram EUR 6,1 miljards gadā 25 valstu ES; uzstāj, ka tāpēc 2007.–2013. gada finanšu plānā programmai Natura 2000 jāparedz summa EUR 21 miljarda apmērā; aicina pasākumus Natura 2000 īstenošanai finansēt no finanšu plāna 2. izdevumu kategorijas; aicina finansēt Natura 2000 pasākumus un vadību, ko nevar finansēt ar citiem instrumentiem, Life+ programmā; šajā sakarā aicina Komisiju apsvērt Natura 2000 iespējamu integrāciju citos fondos;

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa

| 23. | izvēlas brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveides pabeigšanu par vienu no galvenajām politikas prioritātēm nākamās finanšu shēmas laikā un atzīmē, ka Komisija ir ierosinājusi ievērojami palielināt šim nolūkam paredzētos līdzekļus; uzskata, ka ar šajā jomā piešķirtajām apmēram divām trešdaļām no ierosinātajā 3. izdevumu kategorijā paredzētajiem līdzekļiem var nepietikt, lai šajā jomā apmierinātu Eiropas Savienības vajadzības un sasniegtu mērķus, kurus izvirzījis Eiropas Parlaments un Padome; uzskata, ka šīs jomas mērķu sasniegšanai ir vajadzīgs palielinājums par EUR 1 miljardu; turklāt uzskata, ka 3. izdevumu kategorijā ir jāatstāj pietiekama rezerve neparedzētām vajadzībām un jaunām situācijām; |
| --- | --- |

23.

izvēlas brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveides pabeigšanu par vienu no galvenajām politikas prioritātēm nākamās finanšu shēmas laikā un atzīmē, ka Komisija ir ierosinājusi ievērojami palielināt šim nolūkam paredzētos līdzekļus; uzskata, ka ar šajā jomā piešķirtajām apmēram divām trešdaļām no ierosinātajā 3. izdevumu kategorijā paredzētajiem līdzekļiem var nepietikt, lai šajā jomā apmierinātu Eiropas Savienības vajadzības un sasniegtu mērķus, kurus izvirzījis Eiropas Parlaments un Padome; uzskata, ka šīs jomas mērķu sasniegšanai ir vajadzīgs palielinājums par EUR 1 miljardu; turklāt uzskata, ka 3. izdevumu kategorijā ir jāatstāj pietiekama rezerve neparedzētām vajadzībām un jaunām situācijām;

| 24. | saskaņā ar prioritāti, kas piešķirta organizētās noziedzības, tostarp terorisma apkarošanai un tiesiskās sadarbības stiprināšanai, aicina apvienot budžeta resursus, kas paredzēti Eiropolam un Eurojust; turklāt aicina līdz ar šo pasākumu pastiprināt Eiropola demokrātiskās pārbaudes; |
| --- | --- |

24.

saskaņā ar prioritāti, kas piešķirta organizētās noziedzības, tostarp terorisma apkarošanai un tiesiskās sadarbības stiprināšanai, aicina apvienot budžeta resursus, kas paredzēti Eiropolam un Eurojust; turklāt aicina līdz ar šo pasākumu pastiprināt Eiropola demokrātiskās pārbaudes;

Pilsoņiem tuvāka Eiropa

Eiropas pilsonības, kultūras un dažādības stiprināšana

| 25. | uzskata Jaunatnes rīcības programmu par prioritāru; uzskata, ka pašreizējā Jaunatnes programma ir skaidri parādījusi, ka Kopienas darbības sniedz Eiropas pievienoto vērtību, organizējot daudzpusīgas jaunatnes apmaiņas, Eiropas brīvprātīgo dienestu, projektu iekļaušanu tīklā un Eiropas apmācības jaunajiem darba ņēmējiem; atzinīgi vērtē šajā jomā ierosināto Kopienas instrumentu racionalizāciju; uzskata, ka šīs jomas mērķu sasniegšanai ir vajadzīgs piešķirto līdzekļu palielinājums no EUR 811 līdz 1 000 miljoniem; |
| --- | --- |

25.

uzskata Jaunatnes rīcības programmu par prioritāru; uzskata, ka pašreizējā Jaunatnes programma ir skaidri parādījusi, ka Kopienas darbības sniedz Eiropas pievienoto vērtību, organizējot daudzpusīgas jaunatnes apmaiņas, Eiropas brīvprātīgo dienestu, projektu iekļaušanu tīklā un Eiropas apmācības jaunajiem darba ņēmējiem; atzinīgi vērtē šajā jomā ierosināto Kopienas instrumentu racionalizāciju; uzskata, ka šīs jomas mērķu sasniegšanai ir vajadzīgs piešķirto līdzekļu palielinājums no EUR 811 līdz 1 000 miljoniem;

| 26. | atzinīgi vērtē Kopienas instrumentu kultūras jomā racionalizāciju, kas paredzēta Komisijas priekšlikumā par programmu “Kultūra 2007” (KOM(2004)0469); izsaka nožēlu, ka no ES budžeta mākslai pašlaik tiek atvēlēti tikai 7 centi uz katru iedzīvotāju; uzskata, ka Komisijas priekšlikuma finansējums ir jāpalielina no EUR 360 miljoniem līdz EUR 500 miljoniem; |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē Kopienas instrumentu kultūras jomā racionalizāciju, kas paredzēta Komisijas priekšlikumā par programmu “Kultūra 2007” (KOM(2004)0469); izsaka nožēlu, ka no ES budžeta mākslai pašlaik tiek atvēlēti tikai 7 centi uz katru iedzīvotāju; uzskata, ka Komisijas priekšlikuma finansējums ir jāpalielina no EUR 360 miljoniem līdz EUR 500 miljoniem;

| 27. | pauž bažas par to, ka lielākā daļa Eiropas pilsoņu atzīst, ka zina maz vai neko par Eiropas Savienību, tās iestādēm, politikas jomām un sasniegumiem; uzsver, ka Savienībai jāatvēl līdzekļi efektīvas informācijas un saziņas stratēģijas atbalstam, lai pilsoņiem paskaidrotu, kā darbojas iestādes, kuru mērķis ir kalpot viņiem, un kādēļ to politikai ir tieši šādi mērķi; aicina uzlabot saskaņotību starp finanšu plānu un Konstitūcijas jaunajiem noteikumiem, tostarp attiecībā uz demokrātisko līdzdalību un it īpaši attiecībā uz pilsoniskā dialoga attīstīšanu un pilsoņu iniciatīvu īstenošanu; atzinīgi vērtē iesniegto likumdošanas priekšlikumu par programmu, kas nomainīs Pilsoniskās līdzdalības programmu, kura saglabā prioritāti, veicinot aktīvu un dzīvīgu pilsonisko sabiedrību un tuvinot Eiropu pilsoņiem; |
| --- | --- |

27.

pauž bažas par to, ka lielākā daļa Eiropas pilsoņu atzīst, ka zina maz vai neko par Eiropas Savienību, tās iestādēm, politikas jomām un sasniegumiem; uzsver, ka Savienībai jāatvēl līdzekļi efektīvas informācijas un saziņas stratēģijas atbalstam, lai pilsoņiem paskaidrotu, kā darbojas iestādes, kuru mērķis ir kalpot viņiem, un kādēļ to politikai ir tieši šādi mērķi; aicina uzlabot saskaņotību starp finanšu plānu un Konstitūcijas jaunajiem noteikumiem, tostarp attiecībā uz demokrātisko līdzdalību un it īpaši attiecībā uz pilsoniskā dialoga attīstīšanu un pilsoņu iniciatīvu īstenošanu; atzinīgi vērtē iesniegto likumdošanas priekšlikumu par programmu, kas nomainīs Pilsoniskās līdzdalības programmu, kura saglabā prioritāti, veicinot aktīvu un dzīvīgu pilsonisko sabiedrību un tuvinot Eiropu pilsoņiem;

Spēcīgāka Eiropa drošākā pasaulē, kurā valda lielāka solidaritāte

| 28. | uzstāj, ka nepieciešams tāds ārpolitikas darbību finansējuma līmenis, kas ļautu ES kļūt par īstu “globālo partneri” pasaulē un sniegtu tai līdzekļus politisko mērķu sasniegšanai un starptautisko saistību izpildei; uzsver, ka nevēlas turpināt pastāvīga spiediena situāciju 4. izdevumu kategorijā, kā tas bija pašreizējā finanšu plānā, un it īpaši norāda uz vajadzību nodrošināt augsta līmeņa elastību un pietiekamu rezervi neparedzētiem gadījumiem; norāda uz vajadzību piešķirt pietiekamu finansējumu, lai nodrošinātu, ka tiek īstenota pieeja, ko šajā jomā nosaka Konstitūcija, it īpaši jaunā kaimiņattiecību politika, pamatojoties uz I-57. pantā paredzētajām īpašajām partnerattiecībām; |
| --- | --- |

28.

uzstāj, ka nepieciešams tāds ārpolitikas darbību finansējuma līmenis, kas ļautu ES kļūt par īstu “globālo partneri” pasaulē un sniegtu tai līdzekļus politisko mērķu sasniegšanai un starptautisko saistību izpildei; uzsver, ka nevēlas turpināt pastāvīga spiediena situāciju 4. izdevumu kategorijā, kā tas bija pašreizējā finanšu plānā, un it īpaši norāda uz vajadzību nodrošināt augsta līmeņa elastību un pietiekamu rezervi neparedzētiem gadījumiem; norāda uz vajadzību piešķirt pietiekamu finansējumu, lai nodrošinātu, ka tiek īstenota pieeja, ko šajā jomā nosaka Konstitūcija, it īpaši jaunā kaimiņattiecību politika, pamatojoties uz I-57. pantā paredzētajām īpašajām partnerattiecībām;

| 29. | uzsver vajadzību turpināt dažādot Eiropas kaimiņattiecību stratēģiju, paredzot arī pievilcīgu alternatīvu tām valstīm, kas potenciāli varētu kļūt par Eiropas Savienības dalībvalstīm, bet kas galu galā paliks Savienības tuvi partneri; uzstāj, ka Eiropas Parlamentam kā vienai no budžeta lēmējiestādēm turpmāk tāpat kā pašlaik ir jābūt iesaistītam kā līdzvērtīgam partnerim jebkuru lēmumu pieņemšanā par potenciālo kandidātvalstu statusa maiņu uz pirmspievienošanās kandidātvalsti, jo tam ir ievērojamas sekas budžetā; izsaka pārliecību, ka jāpalielina finansējums nolūkā padziļināt attiecības ar kaimiņvalstīm un sniegt atbilstīga līmeņa finansējumu potenciālajām kandidātvalstīm un kandidātvalstīm, lai nodrošinātu godīgu un vienādu attieksmi pret tām; it īpaši pievērš uzmanību tam, ka resursi, kas piešķirti ES attiecībām ar jaunattīstības valstīm, ir jāuzskata par minimāliem, ņemot vērā Eiropas apņemšanos palīdzēt šīm valstīm līdz 2015. gadam sasniegt tūkstošgades attīstības mērķus; |
| --- | --- |

29.

uzsver vajadzību turpināt dažādot Eiropas kaimiņattiecību stratēģiju, paredzot arī pievilcīgu alternatīvu tām valstīm, kas potenciāli varētu kļūt par Eiropas Savienības dalībvalstīm, bet kas galu galā paliks Savienības tuvi partneri; uzstāj, ka Eiropas Parlamentam kā vienai no budžeta lēmējiestādēm turpmāk tāpat kā pašlaik ir jābūt iesaistītam kā līdzvērtīgam partnerim jebkuru lēmumu pieņemšanā par potenciālo kandidātvalstu statusa maiņu uz pirmspievienošanās kandidātvalsti, jo tam ir ievērojamas sekas budžetā; izsaka pārliecību, ka jāpalielina finansējums nolūkā padziļināt attiecības ar kaimiņvalstīm un sniegt atbilstīga līmeņa finansējumu potenciālajām kandidātvalstīm un kandidātvalstīm, lai nodrošinātu godīgu un vienādu attieksmi pret tām; it īpaši pievērš uzmanību tam, ka resursi, kas piešķirti ES attiecībām ar jaunattīstības valstīm, ir jāuzskata par minimāliem, ņemot vērā Eiropas apņemšanos palīdzēt šīm valstīm līdz 2015. gadam sasniegt tūkstošgades attīstības mērķus;

| 30. | aicina nodrošināt konsekvenci starp piedāvāto likumdošanas instrumentu noteikumiem un paredzamajiem Konstitūcijas noteikumiem, jebkurā gadījumā uzlabojot Eiropas Parlamenta efektīvu demokrātisku līdzdalību lēmumu pieņemšanā
  ,
  tostarp daudzgadu stratēģisko shēmu pieņemšanā un pārskatīšanā; norāda, ka it īpaši jānodrošina Eiropas Parlamenta lielāka līdzdalība lēmumos par KĀDP darbībām, jo sevišķi jautājumos, kur šīs darbības ietekmē budžetu; uzskata, ka šajā sakarā noteikti ir jāturpina attīstīt pašreizējo Parlamenta informēšanas un apspriešanās praksi saistībā ar KĀDP; uzskata, ka finansējuma piešķiršana ir jāiekļauj ES “parastajā” budžetā un līdz ar to Eiropas Parlamentam ir jāapstiprina tā izpilde; |
| --- | --- |

30.

aicina nodrošināt konsekvenci starp piedāvāto likumdošanas instrumentu noteikumiem un paredzamajiem Konstitūcijas noteikumiem, jebkurā gadījumā uzlabojot Eiropas Parlamenta efektīvu demokrātisku līdzdalību lēmumu pieņemšanā
  ,
  tostarp daudzgadu stratēģisko shēmu pieņemšanā un pārskatīšanā; norāda, ka it īpaši jānodrošina Eiropas Parlamenta lielāka līdzdalība lēmumos par KĀDP darbībām, jo sevišķi jautājumos, kur šīs darbības ietekmē budžetu; uzskata, ka šajā sakarā noteikti ir jāturpina attīstīt pašreizējo Parlamenta informēšanas un apspriešanās praksi saistībā ar KĀDP; uzskata, ka finansējuma piešķiršana ir jāiekļauj ES “parastajā” budžetā un līdz ar to Eiropas Parlamentam ir jāapstiprina tā izpilde;

| 31. | atzinīgi vērtē gaidāmo Eiropas Ārlietu dienesta izveidi un uzstāj, lai tā administratīvie izdevumi pilnībā tiktu segti no ES budžeta; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē gaidāmo Eiropas Ārlietu dienesta izveidi un uzstāj, lai tā administratīvie izdevumi pilnībā tiktu segti no ES budžeta;

| 32. | atzinīgi vērtē ES un ASV atjaunoto apņemšanos izveidot kopīgu darba kārtību, tostarp vienotu rīcību ārpolitikas jautājumos; atzīmē, ka šī pieeja nav atspoguļota Komisijas priekšlikumos un uzstāj, ka Eiropas Parlamentam jāpiedalās šo jautājumu izlemšanā, ja tie ietekmē budžetu; |
| --- | --- |

32.

atzinīgi vērtē ES un ASV atjaunoto apņemšanos izveidot kopīgu darba kārtību, tostarp vienotu rīcību ārpolitikas jautājumos; atzīmē, ka šī pieeja nav atspoguļota Komisijas priekšlikumos un uzstāj, ka Eiropas Parlamentam jāpiedalās šo jautājumu izlemšanā, ja tie ietekmē budžetu;

II daļa.   Finanšu shēmas organizācija un struktūra

Ilgums

| 33. | atzīmē, ka Komisija ir ierosinājusi finanšu shēmu uz 7 gadiem; atkārtoti pauž nostāju, ka demokrātiskas atbildības un publiskuma dēļ atbalsta finanšu plāna ilguma pieskaņošanu Eiropas Parlamenta un Komisijas piecgadīgajām pilnvarām, un atgādina, ka Konstitūcijā paredzētais turpmākās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) ilgums ir ne mazāks kā pieci gadi, kas ļautu saskaņot ar Komisijas un Parlamenta pilnvaru ilgumu; norāda, ka likumdošanas priekšlikumu ilgums var palikt neatkarīgs no finanšu plāna termiņiem; tāpēc pieprasa Eiropas Parlamenta delegācijai iestāžu nolīguma sarunās uzstāt, ka nākamajā iestāžu nolīgumā jāiekļauj noteikums par ilgākām (līdz 7 gadiem) daudzgadu programmām salīdzinājumā ar nākamā finanšu plāna ilgumu, it īpaši galvenajās politikās, piemēram, lauksaimniecības politikā, struktūrpolitikā, kohēzijas politikā un pētniecībā; |
| --- | --- |

33.

atzīmē, ka Komisija ir ierosinājusi finanšu shēmu uz 7 gadiem; atkārtoti pauž nostāju, ka demokrātiskas atbildības un publiskuma dēļ atbalsta finanšu plāna ilguma pieskaņošanu Eiropas Parlamenta un Komisijas piecgadīgajām pilnvarām, un atgādina, ka Konstitūcijā paredzētais turpmākās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) ilgums ir ne mazāks kā pieci gadi, kas ļautu saskaņot ar Komisijas un Parlamenta pilnvaru ilgumu; norāda, ka likumdošanas priekšlikumu ilgums var palikt neatkarīgs no finanšu plāna termiņiem; tāpēc pieprasa Eiropas Parlamenta delegācijai iestāžu nolīguma sarunās uzstāt, ka nākamajā iestāžu nolīgumā jāiekļauj noteikums par ilgākām (līdz 7 gadiem) daudzgadu programmām salīdzinājumā ar nākamā finanšu plāna ilgumu, it īpaši galvenajās politikās, piemēram, lauksaimniecības politikā, struktūrpolitikā, kohēzijas politikā un pētniecībā;

| 34. | atbalsta Komisijas ierosinājumu noteikt finanšu shēmu uz 7 gadiem; uzskata, ka finanšu shēma īsākam periodam būtu tehniski un politiski nepraktiska un ka finanšu plāns ilgākam laikam veicinās sistēmas stabilitāti, kā arī atvieglos kohēzijas politikas un kopbudžeta citu finanšu instrumentu plānošanu; |
| --- | --- |

34.

atbalsta Komisijas ierosinājumu noteikt finanšu shēmu uz 7 gadiem; uzskata, ka finanšu shēma īsākam periodam būtu tehniski un politiski nepraktiska un ka finanšu plāns ilgākam laikam veicinās sistēmas stabilitāti, kā arī atvieglos kohēzijas politikas un kopbudžeta citu finanšu instrumentu plānošanu;

Struktūra

| 35. | atzīmē Komisijas priekšlikumu restrukturizēt nākamo finanšu plānu, lai labāk atspoguļotu plašos politikas mērķus, pastiprinātu sociālo un ekonomisko kohēziju, kā arī pilsoņiem nodrošinātu ES daudzgadu izdevumu labāku pārredzamību, bet uzskata, ka dažos gadījumos tas nevajadzīgi izraisa elastības zaudēšanu; |
| --- | --- |

35.

atzīmē Komisijas priekšlikumu restrukturizēt nākamo finanšu plānu, lai labāk atspoguļotu plašos politikas mērķus, pastiprinātu sociālo un ekonomisko kohēziju, kā arī pilsoņiem nodrošinātu ES daudzgadu izdevumu labāku pārredzamību, bet uzskata, ka dažos gadījumos tas nevajadzīgi izraisa elastības zaudēšanu;

| 36. | uzskata, ka 3. izdevumu kategorijas (Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums) atbilstību var apstrīdēt attiecībā uz apropriāciju apjomu salīdzinājumā ar visām pārējām izdevumu kategorijām, tomēr tā ir pieņemama no politiskā viedokļa; atbalsta patstāvīgas apakškategorijas izveidošanu šajā kategorijā brīvības, drošības un tiesiskuma telpai, lai nodrošinātu lielāku pārredzamību šai svarīgajai ES politikas prioritātei, un vienlaikus vēlas nodrošināt, lai netiktu samazināts finansējums citām šīs kategorijas daļām; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka 3. izdevumu kategorijas (Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums) atbilstību var apstrīdēt attiecībā uz apropriāciju apjomu salīdzinājumā ar visām pārējām izdevumu kategorijām, tomēr tā ir pieņemama no politiskā viedokļa; atbalsta patstāvīgas apakškategorijas izveidošanu šajā kategorijā brīvības, drošības un tiesiskuma telpai, lai nodrošinātu lielāku pārredzamību šai svarīgajai ES politikas prioritātei, un vienlaikus vēlas nodrošināt, lai netiktu samazināts finansējums citām šīs kategorijas daļām;

| 37. | atgādina, ka, stājoties spēkā Konstitūcijai un atceļot atšķirību starp obligātajiem un neobligātajiem izdevumiem, resursu nošķiršana 2. izdevumu kategorijā paredzētajiem ar tirgu saistītajiem tēriņiem un tiešajiem maksājumiem vairs nepastāvēs; |
| --- | --- |

37.

atgādina, ka, stājoties spēkā Konstitūcijai un atceļot atšķirību starp obligātajiem un neobligātajiem izdevumiem, resursu nošķiršana 2. izdevumu kategorijā paredzētajiem ar tirgu saistītajiem tēriņiem un tiešajiem maksājumiem vairs nepastāvēs;

Administratīvie izdevumi

| 38. | vēlas saglabāt struktūru, kas atvieglo budžeta lēmējiestādes kontroli pār Komisijas administratīvajiem izdevumiem, un tāpēc neatbalsta priekšlikumu svītrot šos izdevumus no 5. izdevumu kategorijas; tomēr uzskata, ka ir jāsaglabā un jāattīsta budžeta līdzekļu sadales pa darbības jomām (ABB) sistēma, ko ieviesa budžeta nomenklatūrā; tāpēc atbalsta nostāju atstāt Komisijas administratīvos izdevumus katrā politikas jomā, bet noteikt saistošus griestus ārpus finanšu plāna, paredzot iespēju šos griestus paaugstināt tikai ar budžeta lēmējiestādes lēmumu un izmantojot līdzekļus, ko varētu sniegt nākamais iestāžu nolīgums; uzsver, ka visām ES iestādēm budžets ir jāievēro precīzi; |
| --- | --- |

38.

vēlas saglabāt struktūru, kas atvieglo budžeta lēmējiestādes kontroli pār Komisijas administratīvajiem izdevumiem, un tāpēc neatbalsta priekšlikumu svītrot šos izdevumus no 5. izdevumu kategorijas; tomēr uzskata, ka ir jāsaglabā un jāattīsta budžeta līdzekļu sadales pa darbības jomām (ABB) sistēma, ko ieviesa budžeta nomenklatūrā; tāpēc atbalsta nostāju atstāt Komisijas administratīvos izdevumus katrā politikas jomā, bet noteikt saistošus griestus ārpus finanšu plāna, paredzot iespēju šos griestus paaugstināt tikai ar budžeta lēmējiestādes lēmumu un izmantojot līdzekļus, ko varētu sniegt nākamais iestāžu nolīgums; uzsver, ka visām ES iestādēm budžets ir jāievēro precīzi;

Aģentūras

| 39. | izsaka bažas par to, ka pastāvīgi palielinās dažāda veida aģentūru (decentralizētas, izpildu un regulējošās aģentūras) skaits un izsaka nožēlu par to, ka Komisija nav varējusi sniegt detalizētu informāciju par aģentūru daudzgadu programmām nākamajā finanšu shēmā; aicina likumdošanas iestādes, izveidojot jaunas aģentūras, ņemt vērā ietekmi uz budžetu; šajā sakarā uzsver, ka atsevišķu aģentūru darba uzdevumu palielināšanās arī izraisa ievērojamu ietekmi uz ES budžetu; aicina dalībvalstis saistībā ar jaunu aģentūru izveidi uzņemties vajadzīgo atbildību par to turpmāko finansēšanu; |
| --- | --- |

39.

izsaka bažas par to, ka pastāvīgi palielinās dažāda veida aģentūru (decentralizētas, izpildu un regulējošās aģentūras) skaits un izsaka nožēlu par to, ka Komisija nav varējusi sniegt detalizētu informāciju par aģentūru daudzgadu programmām nākamajā finanšu shēmā; aicina likumdošanas iestādes, izveidojot jaunas aģentūras, ņemt vērā ietekmi uz budžetu; šajā sakarā uzsver, ka atsevišķu aģentūru darba uzdevumu palielināšanās arī izraisa ievērojamu ietekmi uz ES budžetu; aicina dalībvalstis saistībā ar jaunu aģentūru izveidi uzņemties vajadzīgo atbildību par to turpmāko finansēšanu;

| 40. | uzsver, ka turpmāk aģentūru veidošana ir pastāvīgi jāizskata gan budžeta, gan likumdošanas iestādēm ne tikai dēļ administratīvā sloga, ko decentralizētās struktūras rada budžetam (2005. gada budžetā papildus Komisijas štatu sarakstam 2 735 darbinieki), bet arī starpvaldību ietekmes uz kopējām politikām riska dēļ, ņemot vērā dalībvalstu pārstāvjus šo struktūru valdēs un to, ka nav demokrātiskas atskaites sistēmas Eiropas Parlamentam; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka turpmāk aģentūru veidošana ir pastāvīgi jāizskata gan budžeta, gan likumdošanas iestādēm ne tikai dēļ administratīvā sloga, ko decentralizētās struktūras rada budžetam (2005. gada budžetā papildus Komisijas štatu sarakstam 2 735 darbinieki), bet arī starpvaldību ietekmes uz kopējām politikām riska dēļ, ņemot vērā dalībvalstu pārstāvjus šo struktūru valdēs un to, ka nav demokrātiskas atskaites sistēmas Eiropas Parlamentam;

| 41. | aicina pieņemt tādu pašu nostāju, kāda tika pieprasīta attiecībā uz Komisijas administratīvajiem izdevumiem un kas balstīta uz tādu saistošu griestu noteikšanu aģentūrām ārpus finanšu plāna tabulas, kurus varētu paaugstināt tikai ar budžeta lēmējiestādes lēmumu, izmantojot visus līdzekļus, ko sniegs nākamais iestāžu nolīgums; ar šiem līdzekļiem vēlas uzlabot kontroli un pārredzamību attiecībā uz aģentūrām, nepieļaujot nelabvēlīgu ietekmi uz programmām; |
| --- | --- |

41.

aicina pieņemt tādu pašu nostāju, kāda tika pieprasīta attiecībā uz Komisijas administratīvajiem izdevumiem un kas balstīta uz tādu saistošu griestu noteikšanu aģentūrām ārpus finanšu plāna tabulas, kurus varētu paaugstināt tikai ar budžeta lēmējiestādes lēmumu, izmantojot visus līdzekļus, ko sniegs nākamais iestāžu nolīgums; ar šiem līdzekļiem vēlas uzlabot kontroli un pārredzamību attiecībā uz aģentūrām, nepieļaujot nelabvēlīgu ietekmi uz programmām;

Pārskatīšana, elastība un rezerves

| 42. | atgādina, ka pašreizējā finanšu plāna laikā visi dažādie instrumenti, kas paredzēti finanšu plāna griestu paaugstināšanai, tādi kā pārskatīšana, pielāgošana, elastība un Solidaritātes fonds, tika mobilizēti pēc kopīgas vienošanās reaģēt uz pastāvīgām un strukturālām vajadzībām vai finansēt neparedzētas vajadzības; uzsver, ka elastība ir neaizstājams līdzeklis daudzgadu kontekstā; atgādina, ka līdz 1999. gadam finanšu plāns daudzos gadījumos tika pārskatīts un ka pēdējos gados un it īpaši pašreizējā finanšu plāna laikā (2000.–2006. g.) elastības instruments ir izmantots sešos gados no septiņiem, kas skaidri norāda uz dažu izdevumu kategoriju nepietiekamu finansējumu; aicina turpmāk elastības mehānismus neizmantot pastāvīgu ikgadēju vajadzību finansējumam; |
| --- | --- |

42.

atgādina, ka pašreizējā finanšu plāna laikā visi dažādie instrumenti, kas paredzēti finanšu plāna griestu paaugstināšanai, tādi kā pārskatīšana, pielāgošana, elastība un Solidaritātes fonds, tika mobilizēti pēc kopīgas vienošanās reaģēt uz pastāvīgām un strukturālām vajadzībām vai finansēt neparedzētas vajadzības; uzsver, ka elastība ir neaizstājams līdzeklis daudzgadu kontekstā; atgādina, ka līdz 1999. gadam finanšu plāns daudzos gadījumos tika pārskatīts un ka pēdējos gados un it īpaši pašreizējā finanšu plāna laikā (2000.–2006. g.) elastības instruments ir izmantots sešos gados no septiņiem, kas skaidri norāda uz dažu izdevumu kategoriju nepietiekamu finansējumu; aicina turpmāk elastības mehānismus neizmantot pastāvīgu ikgadēju vajadzību finansējumam;

| 43. | uzsver, ka elastībai ir izšķirošā loma Eiropas Parlamenta sarunu nostājā; noraidīs ikvienu Padomes mēģinājumu vienoties par finanšu shēmu bez atbilstošiem mehānismiem tās pielāgošanai nākotnes vajadzībām, un uzskata, ka budžeta lēmējiestādes svarīgs pienākums ir paredzēt šādus mehānismus; uzskata, ka elastības apjoms un instrumenti ir cieši saistīti ar lēmumu par finanšu shēmas kopējiem skaitļiem, galīgo struktūru un ilgumu; |
| --- | --- |

43.

uzsver, ka elastībai ir izšķirošā loma Eiropas Parlamenta sarunu nostājā; noraidīs ikvienu Padomes mēģinājumu vienoties par finanšu shēmu bez atbilstošiem mehānismiem tās pielāgošanai nākotnes vajadzībām, un uzskata, ka budžeta lēmējiestādes svarīgs pienākums ir paredzēt šādus mehānismus; uzskata, ka elastības apjoms un instrumenti ir cieši saistīti ar lēmumu par finanšu shēmas kopējiem skaitļiem, galīgo struktūru un ilgumu;

| 44. | tādēļ piedāvā:






  — | pieņemt Komisijas priekšlikumu pārskatīšanas procedūru ar vairāku gadu iedarbību attiecināt uz pastāvīgām finanšu shēmas izmaiņām, ko var atvieglot, ja to pieņem tas pats vairākums, kas pieņem budžetu (kvalificēts vairākums Padomē un absolūts vairākums Parlamentā), |
| --- | --- | --- |

44.

tādēļ piedāvā:

—

pieņemt Komisijas priekšlikumu pārskatīšanas procedūru ar vairāku gadu iedarbību attiecināt uz pastāvīgām finanšu shēmas izmaiņām, ko var atvieglot, ja to pieņem tas pats vairākums, kas pieņem budžetu (kvalificēts vairākums Padomē un absolūts vairākums Parlamentā),

| — | pieņemt Komisijas priekšlikumu par tiesību aktu elastību, bet palielināt šo elastību līdz 10% virs vai zem summām, kas noteiktas ar koplēmumu, |
| --- | --- |

—

pieņemt Komisijas priekšlikumu par tiesību aktu elastību, bet palielināt šo elastību līdz 10% virs vai zem summām, kas noteiktas ar koplēmumu,

| — | noraidīt Komisijas priekšlikumu pārdalīt elastību starp izdevumu kategorijām, |
| --- | --- |

—

noraidīt Komisijas priekšlikumu pārdalīt elastību starp izdevumu kategorijām,

| — | izveidot elastībai ievērojamas rezerves ārpus finanšu plāna, lai Eiropas Savienība varētu reaģēt uz neparedzētām vajadzībām un negaidītām krīzēm; |
| --- | --- |

—

izveidot elastībai ievērojamas rezerves ārpus finanšu plāna, lai Eiropas Savienība varētu reaģēt uz neparedzētām vajadzībām un negaidītām krīzēm;

| — | ieplānot finanšu plāna rūpīgu pārbaudi, ja mainās būtiski pieņēmumi attiecībā uz ekonomikas attīstības izmaiņām, piemēram, ja ievērojami mainās 2,3% apmērā prognozētais pieauguma temps; |
| --- | --- |

—

ieplānot finanšu plāna rūpīgu pārbaudi, ja mainās būtiski pieņēmumi attiecībā uz ekonomikas attīstības izmaiņām, piemēram, ja ievērojami mainās 2,3% apmērā prognozētais pieauguma temps;

| 45. | uzsver, ka elastības rezervju veidošanas princips ir finanšu shēmas kopējā nolīguma neapstrīdama daļa; uzskata, ka elastības līmenis ir cieši jāsasaista ar finanšu shēmas kopējiem griestiem un ka neparedzētām vajadzībām paredzētās summas:






  — | jāizņem no finanšu shēmas, |
| --- | --- | --- |

45.

uzsver, ka elastības rezervju veidošanas princips ir finanšu shēmas kopējā nolīguma neapstrīdama daļa; uzskata, ka elastības līmenis ir cieši jāsasaista ar finanšu shēmas kopējiem griestiem un ka neparedzētām vajadzībām paredzētās summas:

—

jāizņem no finanšu shēmas,

| — | jāizmanto saskaņā ar Komisijas priekšlikumu pēc budžeta lēmējiestādes lēmuma, |
| --- | --- |

—

jāizmanto saskaņā ar Komisijas priekšlikumu pēc budžeta lēmējiestādes lēmuma,

| — | jāfinansē:






  — | pārplānojot izdevumu kategorijas, |
| --- | --- | --- |

—

jāfinansē:

—

pārplānojot izdevumu kategorijas,

| — | pārvietojot neizmantotas apropriācijas izdevumu kategorijas ietvaros vai starp kategorijām, |
| --- | --- |

—

pārvietojot neizmantotas apropriācijas izdevumu kategorijas ietvaros vai starp kategorijām,

| — | ar jaunām apropriācijām, ja pirmie divi veidi ir nepietiekami; |
| --- | --- |

—

ar jaunām apropriācijām, ja pirmie divi veidi ir nepietiekami;

jaunu apropriāciju gadījumā aicina dalībvalstu finansējumu lūgt tikai pēc lēmuma pieņemšanas, līdz absolūtam minimumam samazinot slodzi nodokļu maksātājiem; ierosina budžeta lēmējiestādei vienoties par vienkāršotu procedūru, lai paātrinātu katra lēmuma īstenošanu;

| 46. | uzskata, ka šim vispārējam elastīgumam jābūt 0,03% apmērām no NKI (saskaņā ar 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīguma 20. punktu) un ka tas ir jāizmanto šādiem mērķiem:






  — | konkurētspējas rezervei (maksimums EUR 7 miljardu apjomā):
  Komisijas ierosinātajam jaunajam instrumentam, ar ko aizstās Izaugsmes izlīdzināšanas fondu un kas ir jāmobilizē, lai pastiprinātu izaugsmi un konkurētspēju, kā arī ļautu Eiropas Savienībai reaģēt uz izmaiņām ekonomikā; |
| --- | --- | --- |

46.

uzskata, ka šim vispārējam elastīgumam jābūt 0,03% apmērām no NKI (saskaņā ar 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīguma 20. punktu) un ka tas ir jāizmanto šādiem mērķiem:

—

konkurētspējas rezervei (maksimums EUR 7 miljardu apjomā):

Komisijas ierosinātajam jaunajam instrumentam, ar ko aizstās Izaugsmes izlīdzināšanas fondu un kas ir jāmobilizē, lai pastiprinātu izaugsmi un konkurētspēju, kā arī ļautu Eiropas Savienībai reaģēt uz izmaiņām ekonomikā;

| — | kohēzijas rezervei (maksimums EUR 3 miljardu apjomā):
  jaunajam instrumentam, kura mērķis ir izstrādāt mehānismu, ko varētu mobilizēt nolūkā reaģēt uz ekonomikas šoka situācijām un negaidītām pārmaiņām ES reģionos un dalībvalstīs, kuras var saņemt līdzekļus no 1.b izdevumu kategorijas, pat ar neizlietoto apropriāciju pārplānošanas palīdzību; |
| --- | --- |

—

kohēzijas rezervei (maksimums EUR 3 miljardu apjomā):

jaunajam instrumentam, kura mērķis ir izstrādāt mehānismu, ko varētu mobilizēt nolūkā reaģēt uz ekonomikas šoka situācijām un negaidītām pārmaiņām ES reģionos un dalībvalstīs, kuras var saņemt līdzekļus no 1.b izdevumu kategorijas, pat ar neizlietoto apropriāciju pārplānošanas palīdzību;

| — | rezervei: ārkārtas palīdzībai (maksimums EUR 1,5 miljardu apjomā):
  jau esošam instrumentam, kas jāizņem no finanšu plāna; |
| --- | --- |

—

rezervei: ārkārtas palīdzībai (maksimums EUR 1,5 miljardu apjomā):

jau esošam instrumentam, kas jāizņem no finanšu plāna;

| — | rezervei: Solidaritātes fondam (maksimums EUR 6,2 miljardu apjomā):
  esošam instrumentam, kurš jau ir izņemts no finanšu plāna un attiecībā uz kuru Komisija ir ierosinājusi noteikt griestus; |
| --- | --- |

—

rezervei: Solidaritātes fondam (maksimums EUR 6,2 miljardu apjomā):

esošam instrumentam, kurš jau ir izņemts no finanšu plāna un attiecībā uz kuru Komisija ir ierosinājusi noteikt griestus;

| — | aizdevumu garantijas rezervei (maksimums EUR 3,0 miljardu apjomā):
  daļa no šīs rezerves bija iekļauta 4. izdevumu kategorijā; princips ir jāpaplašina, lai nodrošinātu transporta un infrastruktūras projektu finansēšanu; šis instruments ir jāizņem no finanšu plāna; |
| --- | --- |

—

aizdevumu garantijas rezervei (maksimums EUR 3,0 miljardu apjomā):

daļa no šīs rezerves bija iekļauta 4. izdevumu kategorijā; princips ir jāpaplašina, lai nodrošinātu transporta un infrastruktūras projektu finansēšanu; šis instruments ir jāizņem no finanšu plāna;

| — | elastīguma rezervei (maksimums EUR 3,5 miljardu apjomā):
  esošam instrumentam, kas jau ir izņemts no finanšu plāna un kura palielinātais apjoms ir EUR 500 miljoni; |
| --- | --- |

—

elastīguma rezervei (maksimums EUR 3,5 miljardu apjomā):

esošam instrumentam, kas jau ir izņemts no finanšu plāna un kura palielinātais apjoms ir EUR 500 miljoni;

III daļa.   Budžeta līdzekļi un alternatīvas

| 47. | uzskata, ka Komisijas priekšlikums kopumā ir pieņemams; uzskata, ka dažas no izdevumu kategorijām ir pārvērtētas, citas, savukārt, neatspoguļo tos mērķus, kurus paplašinātās Eiropas Savienības 490 miljoni iedzīvotāju tuvāko gadu laikā varētu sagaidīt politikas, ekonomikas un solidaritātes jomā; |
| --- | --- |

47.

uzskata, ka Komisijas priekšlikums kopumā ir pieņemams; uzskata, ka dažas no izdevumu kategorijām ir pārvērtētas, citas, savukārt, neatspoguļo tos mērķus, kurus paplašinātās Eiropas Savienības 490 miljoni iedzīvotāju tuvāko gadu laikā varētu sagaidīt politikas, ekonomikas un solidaritātes jomā;

| 48. | uzskata, ka jāmeklē dažādas iespējas un alternatīvas, lai rastu kompromisu starp mērķi padziļināt Eiropas Savienības integrāciju, budžeta disciplīnu, to, ko likumīgi sagaida jaunās dalībvalstis un Komisijas priekšlikumiem; vēlas arī atjaunot līdzsvaru attiecībā uz kopējo izdevumu apjomu atbilstoši savām politikas prioritātēm nākotnē; |
| --- | --- |

48.

uzskata, ka jāmeklē dažādas iespējas un alternatīvas, lai rastu kompromisu starp mērķi padziļināt Eiropas Savienības integrāciju, budžeta disciplīnu, to, ko likumīgi sagaida jaunās dalībvalstis un Komisijas priekšlikumiem; vēlas arī atjaunot līdzsvaru attiecībā uz kopējo izdevumu apjomu atbilstoši savām politikas prioritātēm nākotnē;

| 49. | rezultātā kā alternatīvas iespējas Komisijas priekšlikumam (sk. pielikuma tabulu) formulē, ka tas:






  — | Lauksaimniecība:
  konstatē, ka saskaņā ar Komisijas priekšlikumu lauksaimniecībai paredzēto apropriāciju apjoms samazināsies no 45% 2007. gadā līdz 35% 2013. gadā; konstatē, ka, neskatoties uz tā pieaugumu tikai par 3% minētajā periodā, tas vēl aizvien atspoguļo apropriāciju neproporcionālu apjomu, kas būs vēl lielāks, ja dažām politikas jomām piešķirtos līdzekļus samazinās salīdzinājumā ar citām politikas jomām; noraidīs jebkuru mēģinājumu atkārtoti nacionalizēt KLP; izsaka bažas, ka, nepastāvot politiskam un finanšu nolīgumam, paliek neskaidrs jautājums par to finansējumu attiecībā uz pasākumiem, kas saistīti ar tirgu, kā arī tiešajiem maksājumiem Bulgārijai un Rumānijai, kurš pārsniedz ES 25 dalībvalstīm noteikto maksimālo apjomu, kuram Padome piekrita 2002. gadā, un tāpēc, lai nodrošinātu ar Eiropadomes 2002. gada oktobra lēmumu noteikto atbalsta līmeni, ierosina uzsākt pakāpeniskas ieviešanas procesu attiecībā uz obligāto līdzfinansēšanu ES 15 dalībvalstīs, ja vajadzības pārsniegs atbilstīgās prognozes; |
| --- | --- | --- |

49.

rezultātā kā alternatīvas iespējas Komisijas priekšlikumam (sk. pielikuma tabulu) formulē, ka tas:

—

Lauksaimniecība:

konstatē, ka saskaņā ar Komisijas priekšlikumu lauksaimniecībai paredzēto apropriāciju apjoms samazināsies no 45% 2007. gadā līdz 35% 2013. gadā; konstatē, ka, neskatoties uz tā pieaugumu tikai par 3% minētajā periodā, tas vēl aizvien atspoguļo apropriāciju neproporcionālu apjomu, kas būs vēl lielāks, ja dažām politikas jomām piešķirtos līdzekļus samazinās salīdzinājumā ar citām politikas jomām; noraidīs jebkuru mēģinājumu atkārtoti nacionalizēt KLP; izsaka bažas, ka, nepastāvot politiskam un finanšu nolīgumam, paliek neskaidrs jautājums par to finansējumu attiecībā uz pasākumiem, kas saistīti ar tirgu, kā arī tiešajiem maksājumiem Bulgārijai un Rumānijai, kurš pārsniedz ES 25 dalībvalstīm noteikto maksimālo apjomu, kuram Padome piekrita 2002. gadā, un tāpēc, lai nodrošinātu ar Eiropadomes 2002. gada oktobra lēmumu noteikto atbalsta līmeni, ierosina uzsākt pakāpeniskas ieviešanas procesu attiecībā uz obligāto līdzfinansēšanu ES 15 dalībvalstīs, ja vajadzības pārsniegs atbilstīgās prognozes;

| — | Eiropas Attīstības fonds (EAF):
  atgādina, ka Eiropas Parlaments stingri atbalstīja EAF iekļaušanu vispārējā budžetā, pamatojoties uz budžeta vienotības principu, kā arī pārskatāmības dēļ, bet atzīmē, ka finansiālā ziņā tā iekļaušana budžetā nedrīkstētu apdraudēt citas politikas jomas; tāpēc uzsver, ka EAF iekļaušana budžetā ir pieņemama tikai tad, ja finanšu shēmas kopējie griesti vispārējā budžetā paredz papildu resursus; norāda, ka attiecīgās apropriācijas budžetā ir jānošķir, lai novērstu jebkādu negatīvu ietekmi uz ĀKK valstīm; uzsver, ka EAF iekļaujot vispārējā budžetā, ir jāņem vērā princips par partnerattiecībām ar ĀKK valstīm; |
| --- | --- |

—

Eiropas Attīstības fonds (EAF):

atgādina, ka Eiropas Parlaments stingri atbalstīja EAF iekļaušanu vispārējā budžetā, pamatojoties uz budžeta vienotības principu, kā arī pārskatāmības dēļ, bet atzīmē, ka finansiālā ziņā tā iekļaušana budžetā nedrīkstētu apdraudēt citas politikas jomas; tāpēc uzsver, ka EAF iekļaušana budžetā ir pieņemama tikai tad, ja finanšu shēmas kopējie griesti vispārējā budžetā paredz papildu resursus; norāda, ka attiecīgās apropriācijas budžetā ir jānošķir, lai novērstu jebkādu negatīvu ietekmi uz ĀKK valstīm; uzsver, ka EAF iekļaujot vispārējā budžetā, ir jāņem vērā princips par partnerattiecībām ar ĀKK valstīm;

| — | Izaugsmes izlīdzināšanas fonds:
  neatbalsta Komisijas priekšlikumu; atbalsta 47. punktā aprakstīto konkurētspējas elastīguma rezervi; |
| --- | --- |

—

Izaugsmes izlīdzināšanas fonds:

neatbalsta Komisijas priekšlikumu; atbalsta 47. punktā aprakstīto konkurētspējas elastīguma rezervi;

| — | Solidaritātes fonds:
  uzskata, ka ir vēlams saglabāt pašreizējo sistēmu, ko finansē kā rezervi ārpus noteiktajiem griestiem, maksimālo summu mobilizējot vienīgi vajadzības gadījumā, kā tas ir aprakstīts 47. punktā; |
| --- | --- |

—

Solidaritātes fonds:

uzskata, ka ir vēlams saglabāt pašreizējo sistēmu, ko finansē kā rezervi ārpus noteiktajiem griestiem, maksimālo summu mobilizējot vienīgi vajadzības gadījumā, kā tas ir aprakstīts 47. punktā;

| — | Ārkārtas palīdzība:
  neatbalsta Komisijas priekšlikumu iekļaut ārkārtas palīdzību summā, uz kuru attiecas minētie griesti; ierosina izveidot ārkārtas palīdzības mehānismu, uz ko neattiektos minētie griesti un ko vajadzības gadījumā finansētu, izmantojot 47. punktā minētā pašreizējā Solidaritātes fonda mehānismu; |
| --- | --- |

—

Ārkārtas palīdzība:

neatbalsta Komisijas priekšlikumu iekļaut ārkārtas palīdzību summā, uz kuru attiecas minētie griesti; ierosina izveidot ārkārtas palīdzības mehānismu, uz ko neattiektos minētie griesti un ko vajadzības gadījumā finansētu, izmantojot 47. punktā minētā pašreizējā Solidaritātes fonda mehānismu;

| — | Aizdevumu garantija:
  neatbalsta Komisijas priekšlikumu attiecībā uz šo mehānismu saistībā ar 4. izdevumu kategoriju un ierosina paplašināt līdzīga mehānisma piemērošanu līdz citām izdevumu kategorijām, kā tas ir aprakstīs 47. punktā; |
| --- | --- |

—

Aizdevumu garantija:

neatbalsta Komisijas priekšlikumu attiecībā uz šo mehānismu saistībā ar 4. izdevumu kategoriju un ierosina paplašināt līdzīga mehānisma piemērošanu līdz citām izdevumu kategorijām, kā tas ir aprakstīs 47. punktā;

| — | 1.a izdevumu apakškategorija. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai:
  uzskata, ka Lisabonas mērķiem arī turpmāk jābūt Eiropas Savienības prioritātei nākamajā finanšu shēmā un ka to sasniegšanai jāvelta ievērojami centieni; uzskata, ka budžeta līdzekļiem jābūt atbilstīgiem, bet reālistiskiem, palielinātiem, bet ne pārvērtētiem, ierobežotiem līdz subsidiaritātei un skaidrai Eiropas pievienotajai vērtībai; tāpēc pilnībā atbalsta Komisijas priekšlikumu attiecībā uz izpēti un Transeiropas transporta tīkliem (TENs-T); ierosina veikt vispārēju pārvietojumu EUR 4,7 miljardu apjomā no rezerves un neprioritārām darbībām uz 3. izdevumu kategoriju (+EUR 1,3 miljardi), 4. izdevumu kategoriju (+EUR 2,7 miljardi) un mūžizglītību (+EUR 670 miljoni); papildu iekšējo pārvietojumu EUR 200 miljonu apjomā no Transeiropas enerģijas tīkliem (TEN-E) uz Sociālo darba kārtību; |
| --- | --- |

—

1.a izdevumu apakškategorija. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai:

uzskata, ka Lisabonas mērķiem arī turpmāk jābūt Eiropas Savienības prioritātei nākamajā finanšu shēmā un ka to sasniegšanai jāvelta ievērojami centieni; uzskata, ka budžeta līdzekļiem jābūt atbilstīgiem, bet reālistiskiem, palielinātiem, bet ne pārvērtētiem, ierobežotiem līdz subsidiaritātei un skaidrai Eiropas pievienotajai vērtībai; tāpēc pilnībā atbalsta Komisijas priekšlikumu attiecībā uz izpēti un Transeiropas transporta tīkliem (TENs-T); ierosina veikt vispārēju pārvietojumu EUR 4,7 miljardu apjomā no rezerves un neprioritārām darbībām uz 3. izdevumu kategoriju (+EUR 1,3 miljardi), 4. izdevumu kategoriju (+EUR 2,7 miljardi) un mūžizglītību (+EUR 670 miljoni); papildu iekšējo pārvietojumu EUR 200 miljonu apjomā no Transeiropas enerģijas tīkliem (TEN-E) uz Sociālo darba kārtību;

| — | 3. izdevumu kategorija. Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums:
  uzskata, ka no šīs izdevumu kategorijas finansējamās politikas jomas, it īpaši brīvība, drošība un tiesiskums, kā arī jaunatne un kultūra, ir Eiropas Parlamentam nozīmīgas prioritātes; tāpēc apropriāciju vispārējais apjoms ir jāpalielina par EUR 1,3 miljardiem, tai skaitā apropriācijas pamattiesībām un cīņai pret noziedzību - par EUR 1 miljardu, kultūrai - par EUR 140 miljoniem un jaunatnei - par EUR 189 miljoniem; |
| --- | --- |

—

3. izdevumu kategorija. Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums:

uzskata, ka no šīs izdevumu kategorijas finansējamās politikas jomas, it īpaši brīvība, drošība un tiesiskums, kā arī jaunatne un kultūra, ir Eiropas Parlamentam nozīmīgas prioritātes; tāpēc apropriāciju vispārējais apjoms ir jāpalielina par EUR 1,3 miljardiem, tai skaitā apropriācijas pamattiesībām un cīņai pret noziedzību - par EUR 1 miljardu, kultūrai - par EUR 140 miljoniem un jaunatnei - par EUR 189 miljoniem;

| — | 4. izdevumu kategorija. ES kā globāls partneris (un KĀDP):
  uzskata, ka paplašinātās Eiropas Savienības mērķiem nākamajā periodā, it īpaši attiecībā uz pirmspievienošanās un kaimiņattiecību un partnerattiecību instrumentu, vajadzībai finansēt krīžu novēršanu, kā arī Konstitūcijā paredzētās ārpolitikas pārstrādei nepieciešams līdzekļu palielinājums EUR 2,7 miljardu apmērā, kā arī līdzekļu pārvietojums EUR 1,2 miljardu apmērā; uzsver, ka KĀDP paredzētais palielinājums EUR 900 miljonu apmērā būs pieejams tikai pēc vienošanās ar Padomi par Eiropas Parlamenta lomu lēmumu pieņemšanas procesā; |
| --- | --- |

—

4. izdevumu kategorija. ES kā globāls partneris (un KĀDP):

uzskata, ka paplašinātās Eiropas Savienības mērķiem nākamajā periodā, it īpaši attiecībā uz pirmspievienošanās un kaimiņattiecību un partnerattiecību instrumentu, vajadzībai finansēt krīžu novēršanu, kā arī Konstitūcijā paredzētās ārpolitikas pārstrādei nepieciešams līdzekļu palielinājums EUR 2,7 miljardu apmērā, kā arī līdzekļu pārvietojums EUR 1,2 miljardu apmērā; uzsver, ka KĀDP paredzētais palielinājums EUR 900 miljonu apmērā būs pieejams tikai pēc vienošanās ar Padomi par Eiropas Parlamenta lomu lēmumu pieņemšanas procesā;

| — | Administratīvie izdevumi:
  uzskata, ka Komisijas administratīvie izdevumi jāsamazina par EUR 2,9 miljardiem saskaņā ar dalībvalstu administrācijām noteikto disciplīnu, kā arī paturot prātā jaunu pārvaldes formu (aģentūru) izveidi un uzskatot, ka turpmākās paplašināšanās kārtas sistemātiski neradīs jaunus līdzekļus; |
| --- | --- |

—

Administratīvie izdevumi:

uzskata, ka Komisijas administratīvie izdevumi jāsamazina par EUR 2,9 miljardiem saskaņā ar dalībvalstu administrācijām noteikto disciplīnu, kā arī paturot prātā jaunu pārvaldes formu (aģentūru) izveidi un uzskatot, ka turpmākās paplašināšanās kārtas sistemātiski neradīs jaunus līdzekļus;

| 50. | uzskata, ka, lai sasniegtu tādu līdzsvaru, kādu sagaida gan dalībvalstis, gan pilsoņi, sarunām jākoncentrējas ne tikai uz īpatsvariem un skaitļiem, bet tajās jāievieš arī citi elementi, tādi kā vienlīdzības un pakāpeniskuma princips, kas ir būtiski ES; aicina Komisiju un Padomi uzskatīt šos elementus par obligātiem nosacījumiem, lai panāktu vienošanos ar Eiropas Parlamentu; šajā sakarā paziņo, ka tas:






  — | Ar Konstitūciju saistītie aspekti:
  ir cieši apņēmies noraidīt jebkādas juridiskas saistības, kam būtu negatīvas saistošas sekas pēc Konstitūcijas stāšanās spēkā; tāpēc mudina Padomi un Komisiju noslēgt džentlmeņu vienošanos, lai nodrošinātu Parlamenta juridiskās pilnvaras un ieviestu pārskatīšanas klauzulu attiecībā uz tiem tiesību aktiem, kuru pieņemšanas procedūra mainīsies, stājoties spēkā Konstitūcijai, palielinot Eiropas Parlamenta nozīmi; mudina Komisiju un Padomi vienoties par šādām saistībām nākamajā iestāžu nolīgumā; |
| --- | --- | --- |

50.

uzskata, ka, lai sasniegtu tādu līdzsvaru, kādu sagaida gan dalībvalstis, gan pilsoņi, sarunām jākoncentrējas ne tikai uz īpatsvariem un skaitļiem, bet tajās jāievieš arī citi elementi, tādi kā vienlīdzības un pakāpeniskuma princips, kas ir būtiski ES; aicina Komisiju un Padomi uzskatīt šos elementus par obligātiem nosacījumiem, lai panāktu vienošanos ar Eiropas Parlamentu; šajā sakarā paziņo, ka tas:

—

Ar Konstitūciju saistītie aspekti:

ir cieši apņēmies noraidīt jebkādas juridiskas saistības, kam būtu negatīvas saistošas sekas pēc Konstitūcijas stāšanās spēkā; tāpēc mudina Padomi un Komisiju noslēgt džentlmeņu vienošanos, lai nodrošinātu Parlamenta juridiskās pilnvaras un ieviestu pārskatīšanas klauzulu attiecībā uz tiem tiesību aktiem, kuru pieņemšanas procedūra mainīsies, stājoties spēkā Konstitūcijai, palielinot Eiropas Parlamenta nozīmi; mudina Komisiju un Padomi vienoties par šādām saistībām nākamajā iestāžu nolīgumā;

| — | Finanšu regula:
  ir pārliecināts, ka, lai atvieglotu Finanšu regulas īstenošanu un paātrinātu atmaksāšanu (vai atlīdzināšanu) dalībvalstīm, ir jāpārskata minētajā regulā ietvertie pareizas finanšu vadības principi, kā arī tās īstenošanas noteikumi; mudina Komisiju un Padomi vienoties par to noteikumu pārstrādāšanu, ar kuriem ir jāatvieglo īstenošana un jāvienkāršo procedūras; |
| --- | --- |

—

Finanšu regula:

ir pārliecināts, ka, lai atvieglotu Finanšu regulas īstenošanu un paātrinātu atmaksāšanu (vai atlīdzināšanu) dalībvalstīm, ir jāpārskata minētajā regulā ietvertie pareizas finanšu vadības principi, kā arī tās īstenošanas noteikumi; mudina Komisiju un Padomi vienoties par to noteikumu pārstrādāšanu, ar kuriem ir jāatvieglo īstenošana un jāvienkāršo procedūras;

| — | Administratīvais slogs:
  uzsver, ka Komisijai jāveic pasākumi, lai saviem dienestiem, dalībvalstīm un līdzekļu saņēmējiem uzlabotu administratīvās pārvaldības efektivitāti saistībā ar Kopienas programmu īstenošanu, it īpaši attiecībā uz maza mēroga projektiem; uzskata, ka katrā no šiem četriem līmeņiem vispusīgi jāanalizē Kopienas tiesību aktu administratīvās pārvaldības efektivitāte, tādējādi identificējot iespējas paaugstināt administratīvo izdevumu izlietojuma efektivitāti un lietderību; ierosina šādu analīzi piemērot visam budžetam; |
| --- | --- |

—

Administratīvais slogs:

uzsver, ka Komisijai jāveic pasākumi, lai saviem dienestiem, dalībvalstīm un līdzekļu saņēmējiem uzlabotu administratīvās pārvaldības efektivitāti saistībā ar Kopienas programmu īstenošanu, it īpaši attiecībā uz maza mēroga projektiem; uzskata, ka katrā no šiem četriem līmeņiem vispusīgi jāanalizē Kopienas tiesību aktu administratīvās pārvaldības efektivitāte, tādējādi identificējot iespējas paaugstināt administratīvo izdevumu izlietojuma efektivitāti un lietderību; ierosina šādu analīzi piemērot visam budžetam;

| — | Apliecinājumi no dalībvalstu puses:
  uzskata, ka Eiropas Parlaments kā viena no budžeta lēmējiestādēm ir atbildīgs par dalībvalstu ES piešķirtā finansējuma izlietojuma optimizāciju; ir cieši nolēmis uzlabot saistībā ar nākamo finanšu shēmu finansējamo programmas īstenošanu; mudina dalībvalstis sniegt apliecinājumu savām finanšu saistībām attiecībā uz visām politikas jomām, kuras īsteno saskaņā ar dalīto kompetenci, pamatojoties uz formālu iepriekšēju ex-ante“izpaušanas paziņojumu” un ikgadēju ex-post ticamības deklarāciju, ko iesniedz dalībvalstu augstākā politiskā un pārvaldības institūcija (finanšu ministrs); tāpēc aicina Komisiju ieviest atbilstīgus mehānismus, lai pārtrauktu maksājumus šīs prasības neievērošanas gadījumā; nav gatavs ierosināt jebkādu būtisku līdzekļu palielinājumu programmām, nesaņemot dalībvalstu garantijas, ka tās izlietos attiecīgās apropriācijas; uzskata “izpaušanas paziņojuma” jēdziena pieņemšanu par vienu no nosacījumiem, lai Eiropas Parlaments apstiprinātu jauno Iestāžu nolīgumu par finanšu plānu; |
| --- | --- |

—

Apliecinājumi no dalībvalstu puses:

uzskata, ka Eiropas Parlaments kā viena no budžeta lēmējiestādēm ir atbildīgs par dalībvalstu ES piešķirtā finansējuma izlietojuma optimizāciju; ir cieši nolēmis uzlabot saistībā ar nākamo finanšu shēmu finansējamo programmas īstenošanu; mudina dalībvalstis sniegt apliecinājumu savām finanšu saistībām attiecībā uz visām politikas jomām, kuras īsteno saskaņā ar dalīto kompetenci, pamatojoties uz formālu iepriekšēju ex-ante“izpaušanas paziņojumu” un ikgadēju ex-post ticamības deklarāciju, ko iesniedz dalībvalstu augstākā politiskā un pārvaldības institūcija (finanšu ministrs); tāpēc aicina Komisiju ieviest atbilstīgus mehānismus, lai pārtrauktu maksājumus šīs prasības neievērošanas gadījumā; nav gatavs ierosināt jebkādu būtisku līdzekļu palielinājumu programmām, nesaņemot dalībvalstu garantijas, ka tās izlietos attiecīgās apropriācijas; uzskata “izpaušanas paziņojuma” jēdziena pieņemšanu par vienu no nosacījumiem, lai Eiropas Parlaments apstiprinātu jauno Iestāžu nolīgumu par finanšu plānu;

| — | Pašu resursi un korekcijas mehānisms:
  atbalsta Eiropas Padomes 2004. gada secinājumus, ka sarunas par Eiropas Savienības izdevumiem jāskata vispārējā kontekstā, ietverot pašu resursu, korekcijas mehānisma un minētās sistēmas iespējamas vienkaršošanas izskatīšanu; aicina pārskatīt pašu resursu sistēmu, kuras rezultātā īstermiņā varētu panākt neto sloga taisnīgāku sadalījumu, kā arī pirms nākamā finanšu plāna beigām izveidot neatkarīgu ES finansēšanas sistēmu; ierosina šādas jaunas sistēmas sagatavošanas darbu apspriest parlamentu konferencē, kurā piedalītos Eiropas Parlaments un dalībvalstu parlamenti saskaņā ar Konstitucionālā līguma protokolu par dalībvalstu parlamentu lomu; |
| --- | --- |

—

Pašu resursi un korekcijas mehānisms:

atbalsta Eiropas Padomes 2004. gada secinājumus, ka sarunas par Eiropas Savienības izdevumiem jāskata vispārējā kontekstā, ietverot pašu resursu, korekcijas mehānisma un minētās sistēmas iespējamas vienkaršošanas izskatīšanu; aicina pārskatīt pašu resursu sistēmu, kuras rezultātā īstermiņā varētu panākt neto sloga taisnīgāku sadalījumu, kā arī pirms nākamā finanšu plāna beigām izveidot neatkarīgu ES finansēšanas sistēmu; ierosina šādas jaunas sistēmas sagatavošanas darbu apspriest parlamentu konferencē, kurā piedalītos Eiropas Parlaments un dalībvalstu parlamenti saskaņā ar Konstitucionālā līguma protokolu par dalībvalstu parlamentu lomu;

| — | Finanšu instrumenti un līdzfinansējums:
  aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus, lai jebkuras kopējas politikas īstenošanai būtu jauni finanšu instrumenti un līdzfinansējuma mehānismi; ar šo instrumentu palīdzību ir jārisina ar tirgu saistītās neveiksmes, un tiem jādarbojas kā privāto ieguldītāju katalizatoriem; budžeta optimizācijai un augsta līmeņa līdzsvara efektam jābūt pamatmērķiem; to panāk, it īpaši, izmantojot MVU garantijas instrumentus, bet arī ar jaunos uzņēmumos ieguldītu līdzekļu atbalsta, tostarp uzņēmējdarbības finansētāju tīklu un tehnoloģijas pārvietošanas, palīdzību; |
| --- | --- |

—

Finanšu instrumenti un līdzfinansējums:

aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus, lai jebkuras kopējas politikas īstenošanai būtu jauni finanšu instrumenti un līdzfinansējuma mehānismi; ar šo instrumentu palīdzību ir jārisina ar tirgu saistītās neveiksmes, un tiem jādarbojas kā privāto ieguldītāju katalizatoriem; budžeta optimizācijai un augsta līmeņa līdzsvara efektam jābūt pamatmērķiem; to panāk, it īpaši, izmantojot MVU garantijas instrumentus, bet arī ar jaunos uzņēmumos ieguldītu līdzekļu atbalsta, tostarp uzņēmējdarbības finansētāju tīklu un tehnoloģijas pārvietošanas, palīdzību;

IV daļa.   Ieteikumi pastāvīgajām komitejām par likumdošanas aspektiem

| 51. | uzskata, ka turpmāk izklāstītie ieteikumi jāizmanto kā norādošas pamatnostādnes specializētajām komitejām, neskarot tos likumdošanas lēmumus, kurus pieņems nākotnē; |
| --- | --- |

51.

uzskata, ka turpmāk izklāstītie ieteikumi jāizmanto kā norādošas pamatnostādnes specializētajām komitejām, neskarot tos likumdošanas lēmumus, kurus pieņems nākotnē;

Konkurētspēja un jauninājumi

| 52. | turpina paust bažas, ka ar iepriekšējās jauninājumu un konkurētspējas programmas palīdzību nepieciešamo saikni starp pamatpētniecību, lietišķo pētniecību un rūpnieciskajiem jauninājumiem neizdevās izveidot daļēji tāpēc, ka bija diezgan ierobežoti finanšu resursi; uzskata, ka Lisabonas mērķu sasniegšanai obligāti ir vajadzīgs Eiropas sabiedrības atbalsts; uzskata, ka Komisijai ir jāierosina savu finanšu procedūru vienkāršošana, lai atvieglotu pētniecības politikas īstenošanu; uzskata, ka finanšu instrumenti ir jāpārskata detalizētākā un mērķtiecīgākā veidā un ka izstrādāt ambiciozu konkurētspējas un inovāciju programmu, kas būtu nodrošināta ar adekvātiem finanšu resursiem, ir ļoti svarīgi uz uzplaukumu orientētas rūpniecības politikas atbalstam, it īpaši attiecībā uz MVU, kuri sekmīgi gūtu labumu no pētniecības, to izmantojot rūpniecībā, piemēram, ieviešot universitāšu un pētniecības centru tehnoloģijas; uzskata, ka ir jāveic turpmāki pasākumi, lai veicinātu Komisijas ierosināto informācijas sabiedrības attīstību, informācijas un saziņas tehnoloģiju un mobilo telekomunikāciju tehnoloģijas starptautisko standartu attīstību un piemērošanu, uzraudzītu tiesību aktu pamatkopuma īstenošanu elektronisko saziņas līdzekļu jomā, atbalstītu ES pamatpasākumus e-Eiropas rīcības plāna iniciatīvu jomā un turpinātu uzlabot ES drošības pētniecību; uzskata šādu programmu par būtisku, lai sasniegtu Lisabonas stratēģijas mērķus jauno tehnoloģiju un ekotehnoloģiju jomā; uzskata, ka ES vides tehnoloģiju rīcības plāna (ETAP) adekvāts finansējums jānodrošina ar septītās ES pētniecības programmas (FP7) un konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas palīdzību (CIP); aicina nodrošināt adekvātu finansējumu inovatīvu MVU atbalstam, kā arī to iniciatīvu atbalstam, kuru mērķis ir palīdzēt komercializēt pētniecību un tehnoloģiju pārvietošanu, it īpaši ar Eiropas Investīciju fonda palīdzību; |
| --- | --- |

52.

turpina paust bažas, ka ar iepriekšējās jauninājumu un konkurētspējas programmas palīdzību nepieciešamo saikni starp pamatpētniecību, lietišķo pētniecību un rūpnieciskajiem jauninājumiem neizdevās izveidot daļēji tāpēc, ka bija diezgan ierobežoti finanšu resursi; uzskata, ka Lisabonas mērķu sasniegšanai obligāti ir vajadzīgs Eiropas sabiedrības atbalsts; uzskata, ka Komisijai ir jāierosina savu finanšu procedūru vienkāršošana, lai atvieglotu pētniecības politikas īstenošanu; uzskata, ka finanšu instrumenti ir jāpārskata detalizētākā un mērķtiecīgākā veidā un ka izstrādāt ambiciozu konkurētspējas un inovāciju programmu, kas būtu nodrošināta ar adekvātiem finanšu resursiem, ir ļoti svarīgi uz uzplaukumu orientētas rūpniecības politikas atbalstam, it īpaši attiecībā uz MVU, kuri sekmīgi gūtu labumu no pētniecības, to izmantojot rūpniecībā, piemēram, ieviešot universitāšu un pētniecības centru tehnoloģijas; uzskata, ka ir jāveic turpmāki pasākumi, lai veicinātu Komisijas ierosināto informācijas sabiedrības attīstību, informācijas un saziņas tehnoloģiju un mobilo telekomunikāciju tehnoloģijas starptautisko standartu attīstību un piemērošanu, uzraudzītu tiesību aktu pamatkopuma īstenošanu elektronisko saziņas līdzekļu jomā, atbalstītu ES pamatpasākumus e-Eiropas rīcības plāna iniciatīvu jomā un turpinātu uzlabot ES drošības pētniecību; uzskata šādu programmu par būtisku, lai sasniegtu Lisabonas stratēģijas mērķus jauno tehnoloģiju un ekotehnoloģiju jomā; uzskata, ka ES vides tehnoloģiju rīcības plāna (ETAP) adekvāts finansējums jānodrošina ar septītās ES pētniecības programmas (FP7) un konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas palīdzību (CIP); aicina nodrošināt adekvātu finansējumu inovatīvu MVU atbalstam, kā arī to iniciatīvu atbalstam, kuru mērķis ir palīdzēt komercializēt pētniecību un tehnoloģiju pārvietošanu, it īpaši ar Eiropas Investīciju fonda palīdzību;

Kosmosa programma

| 53. | atzīmē, ka Eiropas kosmosa politika pašlaik ir daļa no izpētes pamatprogrammas; uzsver, ka, kamēr nav stājušies spēkā Konstitūcijas attiecīgie noteikumi, kurā kosmosa programmai ir savs juridiskais pamatojums (III-254. pants), tā jāuzskata par atsevišķu politikas jomu ar skaidri noteiktu juridisko pamatojumu un tā jānodrošina ar adekvātiem finanšu resursiem un atbilstīgiem finanšu instrumentiem, lai atbalstītu ar kosmosu saistītos pētniecības pasākumus, kā arī Galileo un Vides un drošības globālā monitoringa (GMES) infrastruktūras attīstību un darbību, kā arī ES piekļuvi kosmosam; uzskata, ka minētajā pamatprogrammā ir jāievieš īpaši noteikumi šo specifisko darbību īstenošanai; |
| --- | --- |

53.

atzīmē, ka Eiropas kosmosa politika pašlaik ir daļa no izpētes pamatprogrammas; uzsver, ka, kamēr nav stājušies spēkā Konstitūcijas attiecīgie noteikumi, kurā kosmosa programmai ir savs juridiskais pamatojums (III-254. pants), tā jāuzskata par atsevišķu politikas jomu ar skaidri noteiktu juridisko pamatojumu un tā jānodrošina ar adekvātiem finanšu resursiem un atbilstīgiem finanšu instrumentiem, lai atbalstītu ar kosmosu saistītos pētniecības pasākumus, kā arī Galileo un Vides un drošības globālā monitoringa (GMES) infrastruktūras attīstību un darbību, kā arī ES piekļuvi kosmosam; uzskata, ka minētajā pamatprogrammā ir jāievieš īpaši noteikumi šo specifisko darbību īstenošanai;

Transeiropas tīkli

| 54. | atzīmē, ka sakarā ar projektu apmēru un tiem piešķirto finansējumu dalībvalstu vai Kopienas finansējumam nav reāla aizvietojuma; norāda, ka nereti paustās cerības attiecībā uz privāto ieguldītāju līdzdalības palielināšanos, ar dažiem izņēmumiem, pagaidām nav piepildījušās; pieņem zināšanai jaunās Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulas (EK) Nr. 807/2004, kas groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2236/95 par vispārīgie noteikumiem par Kopienas finanšu atbalsta piešķiršanu Transeiropas tīklu jomā (8) pieņemšanu, kas ļauj atbalstu koncentrēt uz tiem projektiem, kuriem tas visvairāk vajadzīgs (prioritārie pārrobežu projekti, vai tie, kam jāpārvar dabiski šķēršļi), kā arī palielina maksimālo likmi prioritāro projektu atbalstam līdz 20–30% un izņēmuma gadījumos līdz 50%; |
| --- | --- |

54.

atzīmē, ka sakarā ar projektu apmēru un tiem piešķirto finansējumu dalībvalstu vai Kopienas finansējumam nav reāla aizvietojuma; norāda, ka nereti paustās cerības attiecībā uz privāto ieguldītāju līdzdalības palielināšanos, ar dažiem izņēmumiem, pagaidām nav piepildījušās; pieņem zināšanai jaunās Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulas (EK) Nr. 807/2004, kas groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2236/95 par vispārīgie noteikumiem par Kopienas finanšu atbalsta piešķiršanu Transeiropas tīklu jomā (8) pieņemšanu, kas ļauj atbalstu koncentrēt uz tiem projektiem, kuriem tas visvairāk vajadzīgs (prioritārie pārrobežu projekti, vai tie, kam jāpārvar dabiski šķēršļi), kā arī palielina maksimālo likmi prioritāro projektu atbalstam līdz 20–30% un izņēmuma gadījumos līdz 50%;

Sociālās politikas darba kārtība

| 55. | pieņem zināšanai tiesību akta priekšlikumu attiecībā uz jauno PROGRESS programmu un uzsver vajadzību pēc saskaņotas Eiropas programmas, tostarp pēc adekvāta finansējuma šajā jomā, ar kuru stimulētu darbību dalībvalstu līmenī; tāpēc uzskata, ka ir jāpalielina PROGRESS programmas finanšu shēma, ja Eiropas Savienība patiesi nopietni vēlas īstenot Lisabonas stratēģiju un Sociālās politikas darba kārtību; |
| --- | --- |

55.

pieņem zināšanai tiesību akta priekšlikumu attiecībā uz jauno PROGRESS programmu un uzsver vajadzību pēc saskaņotas Eiropas programmas, tostarp pēc adekvāta finansējuma šajā jomā, ar kuru stimulētu darbību dalībvalstu līmenī; tāpēc uzskata, ka ir jāpalielina PROGRESS programmas finanšu shēma, ja Eiropas Savienība patiesi nopietni vēlas īstenot Lisabonas stratēģiju un Sociālās politikas darba kārtību;

Kohēzija

| 56. | aicina Komisiju noteikt “attīstības mērķus”, kā arī izmērāmus, konkrētus un precīzus rādītājus ar ekonomikas, sociālo un vides dimensiju saskaņā ar Lisabonas un Gēteborgas Eiropadomes galvenajiem secinājumiem un vienkāršot pašreizējās administratīvās procedūras tā, lai dalībvalstīm atvieglotu administratīvo slogu, vajadzības gadījumā pārskatot Finanšu regulas atbilstīgos noteikumus; uzsver, ka struktūrfondu maksājumu griesti 4% apjomā no NKI pamatojas uz iepriekšēju pieredzi, bet tiem ir nepieciešama elastīgāka pieeja; uzskata, ka varētu apsvērt ES programmu tālāku ES līdzfinansējuma likmju diferenciāciju uz noteiktu laiku; aicina dalībvalstis atrisināt ar kopīgu vadību saistītās problēmas, kā arī uzlabot to īstenotās kontroles uzticamību, kā arī prognozēšanas metodes; aicina paust skaidru apņemšanos un izstrādāt precīzu grafiku attiecībā uz izpaušanas paziņojumu principa īstenošanu, ko veic dalībvalstu augstākā politiskā un izpildvara (finanšu ministrs); |
| --- | --- |

56.

aicina Komisiju noteikt “attīstības mērķus”, kā arī izmērāmus, konkrētus un precīzus rādītājus ar ekonomikas, sociālo un vides dimensiju saskaņā ar Lisabonas un Gēteborgas Eiropadomes galvenajiem secinājumiem un vienkāršot pašreizējās administratīvās procedūras tā, lai dalībvalstīm atvieglotu administratīvo slogu, vajadzības gadījumā pārskatot Finanšu regulas atbilstīgos noteikumus; uzsver, ka struktūrfondu maksājumu griesti 4% apjomā no NKI pamatojas uz iepriekšēju pieredzi, bet tiem ir nepieciešama elastīgāka pieeja; uzskata, ka varētu apsvērt ES programmu tālāku ES līdzfinansējuma likmju diferenciāciju uz noteiktu laiku; aicina dalībvalstis atrisināt ar kopīgu vadību saistītās problēmas, kā arī uzlabot to īstenotās kontroles uzticamību, kā arī prognozēšanas metodes; aicina paust skaidru apņemšanos un izstrādāt precīzu grafiku attiecībā uz izpaušanas paziņojumu principa īstenošanu, ko veic dalībvalstu augstākā politiskā un izpildvara (finanšu ministrs);

| 57. | uzsver, ka reģionālo politiku nevar skatīt izolēti no reģionālās palīdzības likuma, un aicina saskaņot priekšlikumus, kā arī izvairīties no pārmērīgas atšķirības starp kaimiņu reģioniem sniegtās palīdzības ziņā, jo tas var novest pie acīmredzamiem konkurences izkropļojumiem; uzsver attālāko reģionu īpašo stāvokli (EK līguma 299. panta 2. punkts), kuriem nepieciešama diferencēta pieeja saistībā ar kohēzijas politikas parametriem; ierosina pārejas perioda mehānismu, lai ļautu statistiskā efekta skartajiem reģioniem turpināt prasīt no ES adekvātu atbalstu, jo neviens reģions nedrīkst ciest paplašināšanās rezultātā; uzsver, ka statistiskā efekta skartajos reģionos ir jāapstiprina reģionālās politikas un konkurences politikas mijiedarbība, kā arī tā jāiekļauj tās ietekmes analīzē, kādu uz šādiem reģioniem atstāj (vai atstās) pašreizējie un nākamie noteikumi par valsts atbalstu; kā arī to, ka attiecībā uz pārejas procesā esošiem reģioniem, it īpaši tiem, uz kuriem formāli attiecas 1. mērķis, tomēr arī tiem, uz kuriem attiecas 2. mērķis, ir jāsaņem atbilstīga palīdzība un valsts atbalsta piemērošanā jāsaņem atvieglojumu režīms; |
| --- | --- |

57.

uzsver, ka reģionālo politiku nevar skatīt izolēti no reģionālās palīdzības likuma, un aicina saskaņot priekšlikumus, kā arī izvairīties no pārmērīgas atšķirības starp kaimiņu reģioniem sniegtās palīdzības ziņā, jo tas var novest pie acīmredzamiem konkurences izkropļojumiem; uzsver attālāko reģionu īpašo stāvokli (EK līguma 299. panta 2. punkts), kuriem nepieciešama diferencēta pieeja saistībā ar kohēzijas politikas parametriem; ierosina pārejas perioda mehānismu, lai ļautu statistiskā efekta skartajiem reģioniem turpināt prasīt no ES adekvātu atbalstu, jo neviens reģions nedrīkst ciest paplašināšanās rezultātā; uzsver, ka statistiskā efekta skartajos reģionos ir jāapstiprina reģionālās politikas un konkurences politikas mijiedarbība, kā arī tā jāiekļauj tās ietekmes analīzē, kādu uz šādiem reģioniem atstāj (vai atstās) pašreizējie un nākamie noteikumi par valsts atbalstu; kā arī to, ka attiecībā uz pārejas procesā esošiem reģioniem, it īpaši tiem, uz kuriem formāli attiecas 1. mērķis, tomēr arī tiem, uz kuriem attiecas 2. mērķis, ir jāsaņem atbilstīga palīdzība un valsts atbalsta piemērošanā jāsaņem atvieglojumu režīms;

| 58. | atzinīgi novērtē Komisijas publicēto projektu, kura mērķis ir ieviest ES aizdevumu garantiju instrumentu attiecībā uz TEN projektiem transporta jomā; uzskata, ka šādus pasākumus varētu paplašināt, lai aptvertu arī citas jomas nolūkā veicināt Lisabonas stratēģijā prasītos ieguldījumus; |
| --- | --- |

58.

atzinīgi novērtē Komisijas publicēto projektu, kura mērķis ir ieviest ES aizdevumu garantiju instrumentu attiecībā uz TEN projektiem transporta jomā; uzskata, ka šādus pasākumus varētu paplašināt, lai aptvertu arī citas jomas nolūkā veicināt Lisabonas stratēģijā prasītos ieguldījumus;

Lauksaimniecība

| 59. | uzskata, ka KLP galvenais mērķis ir garantēt Eiropas lauksaimniecības nozares daudzfunkcionalitātes modeļa pastāvēšanu, nodrošināt iekšējā tirgus darbību lauksaimniecības produktu jomā, kā arī atbilstīgus ienākumus zemniekiem, garantēt pašražotu, augstas kvalitātes lauksaimniecības produktu pieejamību, tostarp augstus dzīvnieku veselības un labturības standartus, nodrošināt turpmāku atbalstu tām lauku teritorijām, kuras atpaliek no pilsētu teritorijām ienākumu, infrastruktūras un pakalpojumu pieejamības ziņā, veicināt ilgtspējīgu un videi draudzīgu zemkopības praksi, lai pasargātu vidi, un saskaņā ar Lisabonas stratēģiju stiprināt Eiropas zemkopības nozari, lai tā dotu ieguldījumu darba vietu nodrošināšanā lauksaimniecības nozarē; |
| --- | --- |

59.

uzskata, ka KLP galvenais mērķis ir garantēt Eiropas lauksaimniecības nozares daudzfunkcionalitātes modeļa pastāvēšanu, nodrošināt iekšējā tirgus darbību lauksaimniecības produktu jomā, kā arī atbilstīgus ienākumus zemniekiem, garantēt pašražotu, augstas kvalitātes lauksaimniecības produktu pieejamību, tostarp augstus dzīvnieku veselības un labturības standartus, nodrošināt turpmāku atbalstu tām lauku teritorijām, kuras atpaliek no pilsētu teritorijām ienākumu, infrastruktūras un pakalpojumu pieejamības ziņā, veicināt ilgtspējīgu un videi draudzīgu zemkopības praksi, lai pasargātu vidi, un saskaņā ar Lisabonas stratēģiju stiprināt Eiropas zemkopības nozari, lai tā dotu ieguldījumu darba vietu nodrošināšanā lauksaimniecības nozarē;

| 60. | atzīmē būtiskās reformas KLP un tirgus kopīgo organizāciju jomā, kuras Eiropas Savienība ir veikusi kopš 1999. gada; šajā sakarā aicina Komisiju informēt ES partnerus par Kopienas ražotāju galvenajiem zaudējumiem šo reformu rezultātā, kā arī aizstāvēt Eiropas lauksaimniecības daudzfunkcionālo modeli sarunās par tirdzniecību saistībā ar Dohas darba kārtību attīstības jautājumos; uzsver vajadzību aizsargāt Kopienas priekšrocības, it īpaši nodrošinot godīgu un objektīvu līdzsvaru starp attīstības valstu prasību pēc pieejas tirgiem un Kopienas tirgu stabilitāti un dzīvotspēju, lai šos tirgus varētu efektīvi pārvaldīt, kā arī izvairīties no krīzēm, kas Eiropas Savienībai uzliktu papildu finansiālo slogu un tādējādi radītu jaunas, ar budžetu saistītas problēmas; |
| --- | --- |

60.

atzīmē būtiskās reformas KLP un tirgus kopīgo organizāciju jomā, kuras Eiropas Savienība ir veikusi kopš 1999. gada; šajā sakarā aicina Komisiju informēt ES partnerus par Kopienas ražotāju galvenajiem zaudējumiem šo reformu rezultātā, kā arī aizstāvēt Eiropas lauksaimniecības daudzfunkcionālo modeli sarunās par tirdzniecību saistībā ar Dohas darba kārtību attīstības jautājumos; uzsver vajadzību aizsargāt Kopienas priekšrocības, it īpaši nodrošinot godīgu un objektīvu līdzsvaru starp attīstības valstu prasību pēc pieejas tirgiem un Kopienas tirgu stabilitāti un dzīvotspēju, lai šos tirgus varētu efektīvi pārvaldīt, kā arī izvairīties no krīzēm, kas Eiropas Savienībai uzliktu papildu finansiālo slogu un tādējādi radītu jaunas, ar budžetu saistītas problēmas;

| 61. | atgādina, ka lauksaimniecības politikas 2003. gada pamatreforma, ieskaitot gandrīz visu tirgus kopīgo organizāciju reformu, pamatojās uz finanšu shēmu, ko noteica ar Eiropadomes lēmumu 2002. gada oktobrī; atgādina, ka Eiropas Parlaments ir piekritis līgumam un aktam par 10 jauno dalībvalstu pievienošanās nosacījumiem, kuru finansiālie aspekti attiecībā uz lauksaimniecību pamatojas uz Eiropadomes vienošanos; |
| --- | --- |

61.

atgādina, ka lauksaimniecības politikas 2003. gada pamatreforma, ieskaitot gandrīz visu tirgus kopīgo organizāciju reformu, pamatojās uz finanšu shēmu, ko noteica ar Eiropadomes lēmumu 2002. gada oktobrī; atgādina, ka Eiropas Parlaments ir piekritis līgumam un aktam par 10 jauno dalībvalstu pievienošanās nosacījumiem, kuru finansiālie aspekti attiecībā uz lauksaimniecību pamatojas uz Eiropadomes vienošanos;

Zivsaimniecība

| 62. | uzskata kopējo zivsaimniecības politiku (KZP) par vienu no svarīgākajiem elementiem Eiropas Savienības ar vidi saistītajos centienos atjaunot jūras ekosistēmas līdzsvaru, kuras dažas sugas tiek pārmērīgi izmantotas; uzskata, ka Komisijas nodrošinātais finansējums ir minimums, kas nepieciešams krājumu saglabāšanai un to mērķu sasniegšanai, kuri ir saistīti ar ilgtspējīgu attīstību un par kuriem tika panākta vienošanās KZP 2002. gada reformas laikā; uzskata, ka KZP vairāk jāņem vērā zvejnieku stāvoklis, kā arī īpaša uzmanība jāvelta galēji attālajiem reģioniem; |
| --- | --- |

62.

uzskata kopējo zivsaimniecības politiku (KZP) par vienu no svarīgākajiem elementiem Eiropas Savienības ar vidi saistītajos centienos atjaunot jūras ekosistēmas līdzsvaru, kuras dažas sugas tiek pārmērīgi izmantotas; uzskata, ka Komisijas nodrošinātais finansējums ir minimums, kas nepieciešams krājumu saglabāšanai un to mērķu sasniegšanai, kuri ir saistīti ar ilgtspējīgu attīstību un par kuriem tika panākta vienošanās KZP 2002. gada reformas laikā; uzskata, ka KZP vairāk jāņem vērā zvejnieku stāvoklis, kā arī īpaša uzmanība jāvelta galēji attālajiem reģioniem;

Vide

| 63. | uzskata, ka ES vides politika ir būtisks instruments klimata pārmaiņu izraisīto seku mīkstināšanā, dabisko biotopu un bioloģiskās daudzveidības samazināšanās apturēšanā, ūdens resursu aizsardzībā, vides, veselības un dzīves kvalitātes uzlabošanā, dabas resursu un atkritumu ilgtspējīgā izmantošanā un apsaimniekošanā, kā arī stratēģiskas pieejas attīstīšanā attiecībā uz politikas izstrādi un īstenošanu, informēšanu un izpratnes veicināšanu, kā arī ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, nodarbinātību un ekoloģisko kohēziju; |
| --- | --- |

63.

uzskata, ka ES vides politika ir būtisks instruments klimata pārmaiņu izraisīto seku mīkstināšanā, dabisko biotopu un bioloģiskās daudzveidības samazināšanās apturēšanā, ūdens resursu aizsardzībā, vides, veselības un dzīves kvalitātes uzlabošanā, dabas resursu un atkritumu ilgtspējīgā izmantošanā un apsaimniekošanā, kā arī stratēģiskas pieejas attīstīšanā attiecībā uz politikas izstrādi un īstenošanu, informēšanu un izpratnes veicināšanu, kā arī ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, nodarbinātību un ekoloģisko kohēziju;

| 64. | uzsver, ka vides politika dod ieguldījumu Lisabonas un Gēteborgas mērķu sasniegšanā; stingri atbalsta vides politikas nozīmes palielināšanu citās politikas jomās; uzsver, ka vides aspekti un ietekme, tādi kā vides tehnoloģijas, ar vidi saistītie pētījumi un dabas aizsardzība, pilnībā jāņem vērā to politikas jomu finansēšanā, kuras ietilpst 1. un 2. izdevumu kategorijā; |
| --- | --- |

64.

uzsver, ka vides politika dod ieguldījumu Lisabonas un Gēteborgas mērķu sasniegšanā; stingri atbalsta vides politikas nozīmes palielināšanu citās politikas jomās; uzsver, ka vides aspekti un ietekme, tādi kā vides tehnoloģijas, ar vidi saistītie pētījumi un dabas aizsardzība, pilnībā jāņem vērā to politikas jomu finansēšanā, kuras ietilpst 1. un 2. izdevumu kategorijā;

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa

| 65. | atzinīgi novērtē centienus vienkāršot un racionalizēt pašreizējo situāciju šajā jomā, definējot trīs pamatprogrammas (“Solidaritāte”, “Drošība” un “Tiesiskums”), kas arī pieļaus lielāku elastīgumu prioritāšu piešķiršanā dažādajām darbībām, bet tajā pašā laikā uzsver, ka šāda pieeja nedrīkstētu samazināt Eiropas Parlamenta politisko un budžeta kontroli; brīdina, ka jēdziena “ar dalībvalstīm kopīga pārvaldība” ieviešana programmu īstenošanā šajā jomā ir jāpapildina ar adekvātiem kontroles mehānismiem; |
| --- | --- |

65.

atzinīgi novērtē centienus vienkāršot un racionalizēt pašreizējo situāciju šajā jomā, definējot trīs pamatprogrammas (“Solidaritāte”, “Drošība” un “Tiesiskums”), kas arī pieļaus lielāku elastīgumu prioritāšu piešķiršanā dažādajām darbībām, bet tajā pašā laikā uzsver, ka šāda pieeja nedrīkstētu samazināt Eiropas Parlamenta politisko un budžeta kontroli; brīdina, ka jēdziena “ar dalībvalstīm kopīga pārvaldība” ieviešana programmu īstenošanā šajā jomā ir jāpapildina ar adekvātiem kontroles mehānismiem;

| 66. | līdz brīdim, kad Komisija iesniegs tiesību aktu priekšlikumus, patur tiesības uz galīgo viedokli par šo programmu īpašo saturu, un jo īpaši attiecībā uz to, vai Komisijas ierosinātā kopējā finansējuma proporcija katrai programmai ir adekvāta, lai piešķirtu vajadzīgo atpazīstamību Eiropas Parlamenta galvenajām prioritātēm šajā jomā: pamattiesību veicināšanai, pilsoņu drošības pastiprināšanai un kopējās imigrācijas un patvēruma politikas (jo īpaši attiecībā uz Bēgļu fondu) efektīvai īstenošanai; |
| --- | --- |

66.

līdz brīdim, kad Komisija iesniegs tiesību aktu priekšlikumus, patur tiesības uz galīgo viedokli par šo programmu īpašo saturu, un jo īpaši attiecībā uz to, vai Komisijas ierosinātā kopējā finansējuma proporcija katrai programmai ir adekvāta, lai piešķirtu vajadzīgo atpazīstamību Eiropas Parlamenta galvenajām prioritātēm šajā jomā: pamattiesību veicināšanai, pilsoņu drošības pastiprināšanai un kopējās imigrācijas un patvēruma politikas (jo īpaši attiecībā uz Bēgļu fondu) efektīvai īstenošanai;

Patērētāju aizsardzība un sabiedrības veselība

| 67. | aicina Komisiju nekavējoties iesniegt tiesību aktu priekšlikumus attiecībā uz patērētāju politikas un sabiedrības veselības programmu nolūkā Eiropas Parlamentam un Padomei dotu iespēju savlaicīgi sākt likumdošanas darbu, lai šīs programmas varētu stāties spēkā 2007. gada sākumā; vēl aizvien ir pārliecināts, ka dalījums jaunajā patērētāju politikas programmā un jaunajā sabiedrības veselības programmā nodrošinās vislabāko risinājumu, lai īstenotu ES prioritātes; uzsver, ka salīdzinājumā ar pašreizējo situāciju būtiski jāpalielina jaunajai programmai piešķirtie finanšu līdzekļi; norāda, ka jāņem vērā ietekme, kādu rada iepriekšējās un turpmākās paplašināšanās kārtas, pievienojoties valstīm, kurās ir trūkumi veselības un patērētāju aizsardzības jomās, kā arī minētās programmas darbības jomas ierosinātā paplašināšana; |
| --- | --- |

67.

aicina Komisiju nekavējoties iesniegt tiesību aktu priekšlikumus attiecībā uz patērētāju politikas un sabiedrības veselības programmu nolūkā Eiropas Parlamentam un Padomei dotu iespēju savlaicīgi sākt likumdošanas darbu, lai šīs programmas varētu stāties spēkā 2007. gada sākumā; vēl aizvien ir pārliecināts, ka dalījums jaunajā patērētāju politikas programmā un jaunajā sabiedrības veselības programmā nodrošinās vislabāko risinājumu, lai īstenotu ES prioritātes; uzsver, ka salīdzinājumā ar pašreizējo situāciju būtiski jāpalielina jaunajai programmai piešķirtie finanšu līdzekļi; norāda, ka jāņem vērā ietekme, kādu rada iepriekšējās un turpmākās paplašināšanās kārtas, pievienojoties valstīm, kurās ir trūkumi veselības un patērētāju aizsardzības jomās, kā arī minētās programmas darbības jomas ierosinātā paplašināšana;

Izglītība un apmācība

| 68. | uzskata, ka ir jāpalielina Erasmus studentu mobilitātes stipendijas vidējais apjoms; uzskata, ka programmas darbības laikā Comenius apakšprogrammai par mērķi jāizvirza lielāka skolēnu skaita iesaistīšana izglītības kopīgos pasākumos; uzskata, ka šie programmas uzlabojumi paredz Komisijas ierosinātās pamatsummas ievērojamu palielinājumu; |
| --- | --- |

68.

uzskata, ka ir jāpalielina Erasmus studentu mobilitātes stipendijas vidējais apjoms; uzskata, ka programmas darbības laikā Comenius apakšprogrammai par mērķi jāizvirza lielāka skolēnu skaita iesaistīšana izglītības kopīgos pasākumos; uzskata, ka šie programmas uzlabojumi paredz Komisijas ierosinātās pamatsummas ievērojamu palielinājumu;

Eiropas kultūras un daudzveidības veicināšana

| 69. | uzsver audiovizuālās nozares nozīmi attiecībā uz tehnoloģiskajām izmaiņām un inovatīvajiem ekonomikas procesiem, kā arī tās iespējamo ieguldījumu uz zināšanām balstītas ekonomikas radīšanā, kā to paredz Lisabonas process; uzsver, ka audiovizuālās nozares attīstība, pirmkārt, ir atkarīga no privātā sektora, neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem un dalībvalstu piešķirtā finansējuma; uzsver pašreizējās MEDIA programmas pozitīvos rezultātus; uzsver, ka MEDIA programmas ir izrādījušās ļoti efektīvas un uzrādījušas ievērojamu Eiropas pievienoto vērtību saistībā ar šīs nozares attīstību; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt MEDIA 2007 programmas finansējuma adekvātu līmeni un ka Komisijas ierosinātā summa ir minimums, kas nepieciešams programmas mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

69.

uzsver audiovizuālās nozares nozīmi attiecībā uz tehnoloģiskajām izmaiņām un inovatīvajiem ekonomikas procesiem, kā arī tās iespējamo ieguldījumu uz zināšanām balstītas ekonomikas radīšanā, kā to paredz Lisabonas process; uzsver, ka audiovizuālās nozares attīstība, pirmkārt, ir atkarīga no privātā sektora, neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem un dalībvalstu piešķirtā finansējuma; uzsver pašreizējās MEDIA programmas pozitīvos rezultātus; uzsver, ka MEDIA programmas ir izrādījušās ļoti efektīvas un uzrādījušas ievērojamu Eiropas pievienoto vērtību saistībā ar šīs nozares attīstību; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt MEDIA 2007 programmas finansējuma adekvātu līmeni un ka Komisijas ierosinātā summa ir minimums, kas nepieciešams programmas mērķu sasniegšanai;

| 70. | atzinīgi novērtē vairāku darbību, kam ir ļoti maza finanšu shēma, integrēšanu jaunā CULTURE 2000 programmā un uzsver, ka vēl aizvien ir svarīgi nodrošināt finansējuma adekvātu līmeni šajā jomā, pievēršot uzmanību vajadzībai jaunās rīcības programmas 2004.–2006. gadam galvenās darbības ietvert jaunajā daudzgadu finanšu shēmā; aicina Komisiju veicināt darbības saistībā ar Eiropas Jaunatnes paktu, ko Eiropadome pieņēma 2005. gada 22.–23. martā; atbalsta 2004. gada jūlijā Roterdamā notikušajā kultūras ministru sanāksmē izteikto viedokli, ka ievērojami jāpalielina kultūrai piešķirtie budžeta līdzekļi; |
| --- | --- |

70.

atzinīgi novērtē vairāku darbību, kam ir ļoti maza finanšu shēma, integrēšanu jaunā CULTURE 2000 programmā un uzsver, ka vēl aizvien ir svarīgi nodrošināt finansējuma adekvātu līmeni šajā jomā, pievēršot uzmanību vajadzībai jaunās rīcības programmas 2004.–2006. gadam galvenās darbības ietvert jaunajā daudzgadu finanšu shēmā; aicina Komisiju veicināt darbības saistībā ar Eiropas Jaunatnes paktu, ko Eiropadome pieņēma 2005. gada 22.–23. martā; atbalsta 2004. gada jūlijā Roterdamā notikušajā kultūras ministru sanāksmē izteikto viedokli, ka ievērojami jāpalielina kultūrai piešķirtie budžeta līdzekļi;

Ārpolitikas virzieni

| 71. | kopumā atzinīgi novērtē ar 4. izdevumu kategoriju saistīto finanšu instrumentu vienkāršošanu, bet izsaka šaubas, vai Komisijas ierosinātais skaits un iedalījums ir piemērots saistībā ar līdzekļu izlietojuma pārredzamību, atpazīstamību un demokrātisku uzraudzību; īpaši uzskata, ka:






  — | jauno finanšu instrumentu juridiskais pamats skaidri nosaka Eiropas Parlamenta lomu no šiem instrumentiem izrietošo ģeogrāfisko vai tematisko programmu mērķu noteikšanā; |
| --- | --- | --- |

71.

kopumā atzinīgi novērtē ar 4. izdevumu kategoriju saistīto finanšu instrumentu vienkāršošanu, bet izsaka šaubas, vai Komisijas ierosinātais skaits un iedalījums ir piemērots saistībā ar līdzekļu izlietojuma pārredzamību, atpazīstamību un demokrātisku uzraudzību; īpaši uzskata, ka:

—

jauno finanšu instrumentu juridiskais pamats skaidri nosaka Eiropas Parlamenta lomu no šiem instrumentiem izrietošo ģeogrāfisko vai tematisko programmu mērķu noteikšanā;

| — | priekšlikums par sadarbību attīstības un ekonomikas jomā ir jāpārskata, pamatojoties uz tādu ģeogrāfisku struktūru, ar kuras palīdzību var ļoti skaidri nodalīt palīdzību attīstības valstīm no sadarbības ar attīstītajām valstīm, apropriācijas piešķirot saskaņā ar tematiskajām pamatnostādnēm, kas atbilst Eiropas Savienības prioritātēm un horizontāliem politikas mērķiem; |
| --- | --- |

—

priekšlikums par sadarbību attīstības un ekonomikas jomā ir jāpārskata, pamatojoties uz tādu ģeogrāfisku struktūru, ar kuras palīdzību var ļoti skaidri nodalīt palīdzību attīstības valstīm no sadarbības ar attīstītajām valstīm, apropriācijas piešķirot saskaņā ar tematiskajām pamatnostādnēm, kas atbilst Eiropas Savienības prioritātēm un horizontāliem politikas mērķiem;

| — | lai varētu izmantot koplēmuma procedūru, ir jāpārskata pirmspievienošanās instrumenta un stabilitātes instrumenta juridiskais pamats; |
| --- | --- |

—

lai varētu izmantot koplēmuma procedūru, ir jāpārskata pirmspievienošanās instrumenta un stabilitātes instrumenta juridiskais pamats;

| — | vide ir ES ārpolitikas un iekšpolitikas darbību pilnvērtīga sastāvdaļa; uzsver Eiropas Savienības atbildību globālu vides uzdevumu risināšanā ar ārēju programmu palīdzību, kuras noteiktas kopīgi ar partneriem attīstības valstīs; |
| --- | --- |

—

vide ir ES ārpolitikas un iekšpolitikas darbību pilnvērtīga sastāvdaļa; uzsver Eiropas Savienības atbildību globālu vides uzdevumu risināšanā ar ārēju programmu palīdzību, kuras noteiktas kopīgi ar partneriem attīstības valstīs;

| — | Komisijai jāierosina atsevišķa regula, ar kuru nodrošina vajadzīgo elastīgumu Eiropas Demokrātijas iniciatīvai un cilvēktiesībām (budžeta pozīcija Nr. 19-04) kā vienīgajam ES ārpolitikas instrumentam, kurš neprasa uzņēmējvalsts piekrišanu, kā arī tai jāpieļauj šīs programmas pilnīgas parlamentārās uzraudzības atjaunošana; |
| --- | --- |

—

Komisijai jāierosina atsevišķa regula, ar kuru nodrošina vajadzīgo elastīgumu Eiropas Demokrātijas iniciatīvai un cilvēktiesībām (budžeta pozīcija Nr. 19-04) kā vienīgajam ES ārpolitikas instrumentam, kurš neprasa uzņēmējvalsts piekrišanu, kā arī tai jāpieļauj šīs programmas pilnīgas parlamentārās uzraudzības atjaunošana;

*

- *

| 72. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un citām iesaistītajām iestādēm un struktūrām, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

72.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un citām iesaistītajām iestādēm un struktūrām, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp.

(2)  OV C 310, 16.12.2004., 1. lpp.

(3)  OV L 253, 7.10.2000., 42. lpp.

(4)  OV C 104 E, 30.4.2004., 991. lpp.

(5)  Šajā datumā pieņemtie teksti, P6_TA(2004)0005.

(6)  Šajā datumā pieņemtie teksti, 2.12.2004., P6_TA(2004)0075.

(7)  1977. gada ekspertu grupas ziņojums, kas tika iesniegts pēc Komisijas pieprasījuma.

(8)  OV L 143, 30.4.2004., 46. lpp.

PIELIKUMS

Finanšu shēma 2007.-2013. gadam

| Miljoni EUR 2004. gada cenās |
| --- |
| Saistību apropriācijas | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOPā 2007.- 2013. g. |
| 1. | Ilgstspējīga izaugsme |

Miljoni EUR 2004. gada cenās

Saistību apropriācijas

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

KOPā 2007.- 2013. g.

1.

57 612

60 612

63 560

65 558

67 699

70 559

73 435

459 035

| 1.a | Izaugsmes un nodarbinātības konkurētspēja |
| --- | --- |

1.a

Izaugsmes un nodarbinātības konkurētspēja

11 010

13 157

15 377

17 207

19 190

21 272

23 350

120 563

| 1.b | Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai |
| --- | --- |

1.b

Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai

46 602

47 455

48 183

48 351

48 509

49 287

50 085

338 472

| 2. | Dabīgo resursu saglabāšana un apsaimniekošana |
| --- | --- |

2.

56 744

56 866

56 980

56 747

56 524

56 299

56 088

396 248

no kurām: Lauksaimniecība - Ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

43 120

42 697

42 279

41 864

41 453

41 047

40 645

293 105

| 3. | Pavalstniecība, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3.

1 777

2 156

2 470

2 778

3 096

3 420

3 741

19 437

| 4. | ES kā globāls partneris |
| --- | --- |

4.

8 235

8 795

9 343

10 050

10 782

11 434

12 060

70 697

| 5. | Administrācija |
| --- | --- |

5.

3 675

3 815

3 950

4 090

4 225

4 365

4 500

28 620

Kompensācijas

419

191

190

-

800

KOPĀ saistību apropriācijām

128 462

132 434

136 493

139 223

142 326

146 077

149 824

974 837

Saistību apropriācijas no NKI (1)

1,17%

1,18%

1,19%

1,18%

1,18%

1,19%

1,19%

1,18%

Samazināšana kopā salīdzinot ar KOM priekšlikumu

– 47 518

Komisijas administratīvo izdevumu griesti

3 114

3 321

3 528

3 744

3 942

4 140

4 356

26 145

Izdevumu griesti aģentūrām (aptuveni)

307

313

320

326

332

339

346

2 283

KOPĀ saistību apropriācijām (2)

116 403

120 003

123 680

126 154

128 966

132 365

135 760

883 329

Maksājumi no NKI
   (1)

1,06%

1,07%

1,08%

1,07%

1,07%

1,07%

1,08%

1,07%

---

(1)  Pamatojoties uz Komisijas darba dokumentu SEK(2005)0494 galīgā redakcija (tehniskie pielāgojumi).

(2)  Nacionālais kopienākums saskaņā ar Komisijas politiku KOM(2004)0498.

P6_TA(2005)0225

Skaidras naudas kontrole ***II

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par skaidras naudas kontroli, kuru ieved Kopienas teritorijā vai izved no tās (14843/1/2004 — C6–0038/2005 — 2002/0132(COD))

(Koplēmuma procedūra, otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (14843/1/2004-C6-0038/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (14843/1/2004-C6-0038/2005),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2002)0328) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2002)0328) (2),

| — | ņemot vērā grozījumus Komisijas priekšlikumā (KOM(2003)0371) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā grozījumus Komisijas priekšlikumā (KOM(2003)0371) (3),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 62. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 62. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A6-0167/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A6-0167/2005),

| 1. | apstiprina grozīto kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto kopējo nostāju;

| 2. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 67 E, 17.3.2004., 259. lpp.

(2)  OV C 227 E, 24.9.2002., 574. lpp.

(3)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC2-COD(2002)0132

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2005. gada 8. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas18 mēnešus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2005 par skaidras naudas kontroli, kuru ieved Kopienas teritorijā vai izved no tās

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. un 135. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā minēto procedūru (3),

tā kā

| 1) | viens no Kopienas uzdevumiem ir veicināt saskanīgu, līdzsvarotu un noturīgu saimnieciskās darbības attīstību Kopienā, izveidojot kopējo tirgu un ekonomisko un monetāro savienību. Tālab iekšējais tirgus aptver telpu bez iekšējām robežām, kurā ir nodrošināta brīva personu, pakalpojumu, preču un kapitāla aprite; |
| --- | --- |

1)

viens no Kopienas uzdevumiem ir veicināt saskanīgu, līdzsvarotu un noturīgu saimnieciskās darbības attīstību Kopienā, izveidojot kopējo tirgu un ekonomisko un monetāro savienību. Tālab iekšējais tirgus aptver telpu bez iekšējām robežām, kurā ir nodrošināta brīva personu, pakalpojumu, preču un kapitāla aprite;

| 2) | nelikumīgi iegūto līdzekļu ieviešana finanšu sistēmā un to ieguldīšana pēc legalizēšanas kaitē pareizai un ilgtspējīgai ekonomikas attīstībai. Attiecīgi, Padomes Direktīva 91/308/EEK (1991. gada 10. jūnijs) par to, kā novērst finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai (4), ieviesa Kopienas mehānismu, lai novērstu līdzekļu legalizēšanu, pārraugot darījumus, kuros izmanto kredītiestādes un finanšu iestādes, kā arī dažu veidu profesionālās darbības. Tā kā pastāv iespējamība, ka minētā mehānisma piemērošana veicinās nelikumīgiem mērķiem domātas skaidras naudas pārvietošanu, Direktīva 91/308/EEK būtu jāpapildina ar kontroles sistēmu attiecībā uz skaidras naudas ievešanu Kopienā vai izvešanu no tās; |
| --- | --- |

2)

nelikumīgi iegūto līdzekļu ieviešana finanšu sistēmā un to ieguldīšana pēc legalizēšanas kaitē pareizai un ilgtspējīgai ekonomikas attīstībai. Attiecīgi, Padomes Direktīva 91/308/EEK (1991. gada 10. jūnijs) par to, kā novērst finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai (4), ieviesa Kopienas mehānismu, lai novērstu līdzekļu legalizēšanu, pārraugot darījumus, kuros izmanto kredītiestādes un finanšu iestādes, kā arī dažu veidu profesionālās darbības. Tā kā pastāv iespējamība, ka minētā mehānisma piemērošana veicinās nelikumīgiem mērķiem domātas skaidras naudas pārvietošanu, Direktīva 91/308/EEK būtu jāpapildina ar kontroles sistēmu attiecībā uz skaidras naudas ievešanu Kopienā vai izvešanu no tās;

| 3) | pašlaik šādas kontroles sistēmas piemēro tikai dažās dalībvalstīs, un tās darbojas saskaņā ar attiecīgo valstu tiesību aktiem. Atšķirības tiesību aktos kaitē iekšējā tirgus pareizai darbībai. Tādēļ būtu jāsaskaņo pamatelementi Kopienas līmenī, lai nodrošinātu vienāda līmeņa kontroli attiecībā uz skaidras naudas pārvietošanu, šķērsojot Kopienas robežas. Šādai saskaņošanai tomēr nevajadzētu ietekmēt iespēju dalībvalstīm, saskaņā ar spēkā esošajiem Līguma noteikumiem, piemērot savus kontroles mehānismus attiecībā uz skaidras naudas pārvietošanu Kopienas iekšienē; |
| --- | --- |

3)

pašlaik šādas kontroles sistēmas piemēro tikai dažās dalībvalstīs, un tās darbojas saskaņā ar attiecīgo valstu tiesību aktiem. Atšķirības tiesību aktos kaitē iekšējā tirgus pareizai darbībai. Tādēļ būtu jāsaskaņo pamatelementi Kopienas līmenī, lai nodrošinātu vienāda līmeņa kontroli attiecībā uz skaidras naudas pārvietošanu, šķērsojot Kopienas robežas. Šādai saskaņošanai tomēr nevajadzētu ietekmēt iespēju dalībvalstīm, saskaņā ar spēkā esošajiem Līguma noteikumiem, piemērot savus kontroles mehānismus attiecībā uz skaidras naudas pārvietošanu Kopienas iekšienē;

| 4) | būtu jāņem vērā arī papildu darbības, ko veic citos starptautiskos forumos, jo īpaši Finanšu darba grupā nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas jomā (FATF), kas izveidota 1989. gadā Parīzē, G-7 augstākā līmeņa sanāksmes laikā. FATF2004. gada 22. oktobra IX īpašais ieteikums aicina valdības paredzēt pasākumus, lai atklātu skaidras naudas fizisku pārvietošanu, tostarp deklarēšanas sistēmu vai citus izpaušanas pienākumus; |
| --- | --- |

4)

būtu jāņem vērā arī papildu darbības, ko veic citos starptautiskos forumos, jo īpaši Finanšu darba grupā nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas jomā (FATF), kas izveidota 1989. gadā Parīzē, G-7 augstākā līmeņa sanāksmes laikā. FATF2004. gada 22. oktobra IX īpašais ieteikums aicina valdības paredzēt pasākumus, lai atklātu skaidras naudas fizisku pārvietošanu, tostarp deklarēšanas sistēmu vai citus izpaušanas pienākumus;

| 5) | tādēļ attiecībā uz skaidru naudu, ko ved persona, kura iebrauc Kopienā vai izbrauc no tās, būtu jāievēro obligātas deklarēšanas princips. Šis princips ļautu muitas iestādēm ievākt informāciju par skaidras naudas pārvietošanu un, ja vajadzīgs, nodot šo informāciju citām iestādēm. Muitas iestādes darbojas uz Kopienas robežām, kur kontrole ir visefektīvākā, un dažas no tām ir uzkrājušas praktisku pieredzi šajā jomā. Būtu jāizmanto Padomes Regula (EK) Nr. 515/97 (1997. gada 13. marts) par dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpēju palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu tiesību aktu pareizu piemērošanu muitas un lauksaimniecības jomā (5). Savstarpēja palīdzība nodrošinātu gan pareizu skaidras naudas kontroles piemērošanu, gan informācijas plūsmu, kas varētu palīdzēt sasniegt Direktīvas 91/308/EEK mērķus; |
| --- | --- |

5)

tādēļ attiecībā uz skaidru naudu, ko ved persona, kura iebrauc Kopienā vai izbrauc no tās, būtu jāievēro obligātas deklarēšanas princips. Šis princips ļautu muitas iestādēm ievākt informāciju par skaidras naudas pārvietošanu un, ja vajadzīgs, nodot šo informāciju citām iestādēm. Muitas iestādes darbojas uz Kopienas robežām, kur kontrole ir visefektīvākā, un dažas no tām ir uzkrājušas praktisku pieredzi šajā jomā. Būtu jāizmanto Padomes Regula (EK) Nr. 515/97 (1997. gada 13. marts) par dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpēju palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu tiesību aktu pareizu piemērošanu muitas un lauksaimniecības jomā (5). Savstarpēja palīdzība nodrošinātu gan pareizu skaidras naudas kontroles piemērošanu, gan informācijas plūsmu, kas varētu palīdzēt sasniegt Direktīvas 91/308/EEK mērķus;

| 6) | ņemot vērā to, ka deklarēšanas pienākums ir profilaktisks un preventīvs, deklarēšana būtu jāveic pirms iebraukšanas Kopienā vai izbraukšanas no tās. Tomēr, lai iestāžu darbība koncentrētos uz nozīmīgu skaidras naudas summu pārvietošanu, tikai EUR 10 000 vai lielāku summu pārvietošana būtu jādeklarē. Jāņem vērā, ka deklarēšanas pienākums attiecas uz fizisku personu, kas pārvadā skaidru naudu, neatkarīgi no tā, vai minētā persona ir naudas īpašnieks; |
| --- | --- |

6)

ņemot vērā to, ka deklarēšanas pienākums ir profilaktisks un preventīvs, deklarēšana būtu jāveic pirms iebraukšanas Kopienā vai izbraukšanas no tās. Tomēr, lai iestāžu darbība koncentrētos uz nozīmīgu skaidras naudas summu pārvietošanu, tikai EUR 10 000 vai lielāku summu pārvietošana būtu jādeklarē. Jāņem vērā, ka deklarēšanas pienākums attiecas uz fizisku personu, kas pārvadā skaidru naudu, neatkarīgi no tā, vai minētā persona ir naudas īpašnieks;

| 7) | būtu jāizmanto vienots standarts informācijas sniegšanai. Tas ļaus kompetentajām iestādēm vieglāk apmainīties ar informāciju; |
| --- | --- |

7)

būtu jāizmanto vienots standarts informācijas sniegšanai. Tas ļaus kompetentajām iestādēm vieglāk apmainīties ar informāciju;

| 8) | ir vēlams izstrādāt definīcijas, kas vajadzīgas šīs regulas vienādai interpretēšanai; |
| --- | --- |

8)

ir vēlams izstrādāt definīcijas, kas vajadzīgas šīs regulas vienādai interpretēšanai;

| 9) | informācija, ko kompetentās iestādes savākušas saskaņā ar šo regulu, būtu jānodod iestādēm, kas minētas Direktīvas 91/308/EEK 6. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

9)

informācija, ko kompetentās iestādes savākušas saskaņā ar šo regulu, būtu jānodod iestādēm, kas minētas Direktīvas 91/308/EEK 6. panta 1. punktā;

| 10) | Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti

   (6)

  un Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti

   (7)

  attiecas uz personu datu apstrādi, ko veic dalībvalstu kompetentās iestādes, piemērojot šo regulu. |
| --- | --- |

10)

Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti

   (6)

  un Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti

   (7)

  attiecas uz personu datu apstrādi, ko veic dalībvalstu kompetentās iestādes, piemērojot šo regulu.

| 11) | ja ir pazīmes, ka skaidras naudas summas ir saistītas ar nelikumīgajām darbībām, kas saistās ar skaidras naudas pārvietošanu, kā minēts Direktīvā 91/308/EEK, informāciju, ko kompetentās iestādes ievākušas saskaņā ar šo regulu, var nodot citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm un/vai Komisijai. Līdzīgā kārtā būtu jāparedz, ka noteiktu informāciju nodod gadījumā, ja fakti liecina par skaidras naudas pārvietošanu, ja summas ir mazākas par šajā regulā noteikto robežlielumu; |
| --- | --- |

11)

ja ir pazīmes, ka skaidras naudas summas ir saistītas ar nelikumīgajām darbībām, kas saistās ar skaidras naudas pārvietošanu, kā minēts Direktīvā 91/308/EEK, informāciju, ko kompetentās iestādes ievākušas saskaņā ar šo regulu, var nodot citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm un/vai Komisijai. Līdzīgā kārtā būtu jāparedz, ka noteiktu informāciju nodod gadījumā, ja fakti liecina par skaidras naudas pārvietošanu, ja summas ir mazākas par šajā regulā noteikto robežlielumu;

| 12) | kompetentajām iestādēm būtu jāpiešķir pilnvaras, kas vajadzīgas, lai īstenotu efektīvu kontroli attiecībā uz skaidras naudas pārvietošanu; |
| --- | --- |

12)

kompetentajām iestādēm būtu jāpiešķir pilnvaras, kas vajadzīgas, lai īstenotu efektīvu kontroli attiecībā uz skaidras naudas pārvietošanu;

| 13) | kompetento iestāžu pilnvaras būtu jāpapildina ar dalībvalstu pienākumu paredzēt sankcijas. Sankcijas tomēr būtu jāpiemēro tikai tad, ja nav iesniegta deklarācija saskaņā ar šo regulu; |
| --- | --- |

13)

kompetento iestāžu pilnvaras būtu jāpapildina ar dalībvalstu pienākumu paredzēt sankcijas. Sankcijas tomēr būtu jāpiemēro tikai tad, ja nav iesniegta deklarācija saskaņā ar šo regulu;

| 14) | tā kā dalībvalstis nespēj pienācīgi sasniegt šīs regulas mērķi, un tādēļ, ņemot vērā iekšējā tirgū notiekošas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas transnacionālo mērogu, to var sasniegt labāk Kopienas līmeni, Kopiena var paredzēt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas paredzēts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā izklāstīto proporcionalitātes principu šī regula paredz tikai to, kas vajadzīgs minētā mērķa sasniegšanai; |
| --- | --- |

14)

tā kā dalībvalstis nespēj pienācīgi sasniegt šīs regulas mērķi, un tādēļ, ņemot vērā iekšējā tirgū notiekošas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas transnacionālo mērogu, to var sasniegt labāk Kopienas līmeni, Kopiena var paredzēt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas paredzēts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā izklāstīto proporcionalitātes principu šī regula paredz tikai to, kas vajadzīgs minētā mērķa sasniegšanai;

| 15) | Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti
  6. panta 2. punktā Līgumā par Eiropas Savienību un ietverti arī
  Eiropas Savienības Pamattiesību hartā,
  jo īpaši tās 8. pantā, |
| --- | --- |

15)

Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti
  6. panta 2. punktā Līgumā par Eiropas Savienību un ietverti arī
  Eiropas Savienības Pamattiesību hartā,
  jo īpaši tās 8. pantā,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Mērķis

1.   Šī regula papildina Direktīvu 91/308/EEK attiecībā uz darījumiem, ko veic ar kredītiestāžu, finanšu iestāžu un dažu profesionālo darbību starpniecību, nosakot saskaņotus noteikumus par kontroli, ko kompetentas iestādes veic attiecībā uz skaidras naudas ievešanu Kopienā vai izvešanu no tās.

2.   Šī regula neskar attiecīgu valstu pasākumus par kontroli attiecībā uz skaidras naudas pārvietošanu Kopienas iekšienē, ja šādi pasākumi ir paredzēti saskaņā ar Līguma 58. pantu.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

| 1) | “kompetentās iestādes” ir dalībvalstu muitas dienesti vai citas iestādes, ko dalībvalstis pilnvarojušas piemērot šo regulu; |
| --- | --- |

1)

“kompetentās iestādes” ir dalībvalstu muitas dienesti vai citas iestādes, ko dalībvalstis pilnvarojušas piemērot šo regulu;

| 2) | “skaidra nauda” ir:






  a) | apgrozāmi uzrādītāja instrumenti, tostarp monetārie uzrādītāja instrumenti, piemēram, ceļojuma čeki, apgrozāmi instrumenti (arī čeki, vekseļi un maksājuma uzdevumi), kas ir vai nu uzrādītāja instrumenti, indosēti bez ierobežojuma, izdoti fiktīvam saņēmējam vai citādi, tādā formā, ka īpašumtiesības uz instrumentu pāriet līdz ar tā nodošanu, vai neaizpildītie dokumenti (arī čeki, vekseļi un maksājuma uzdevumi), kas ir parakstīti, bet kuros nav norādīts saņēmējs; |
| --- | --- | --- |

2)

“skaidra nauda” ir:

a)

apgrozāmi uzrādītāja instrumenti, tostarp monetārie uzrādītāja instrumenti, piemēram, ceļojuma čeki, apgrozāmi instrumenti (arī čeki, vekseļi un maksājuma uzdevumi), kas ir vai nu uzrādītāja instrumenti, indosēti bez ierobežojuma, izdoti fiktīvam saņēmējam vai citādi, tādā formā, ka īpašumtiesības uz instrumentu pāriet līdz ar tā nodošanu, vai neaizpildītie dokumenti (arī čeki, vekseļi un maksājuma uzdevumi), kas ir parakstīti, bet kuros nav norādīts saņēmējs;

| b) | valūta (banknotes un monētas, kuras ir apritē kā maiņas līdzeklis). |
| --- | --- |

b)

valūta (banknotes un monētas, kuras ir apritē kā maiņas līdzeklis).

3. pants

Deklarēšanas pienākums

1.   Jebkura fiziska persona, kas iebrauc Kopienā vai izbrauc no tās un kurai ir skaidra nauda EUR 10 000 apmērā vai vairāk, saskaņā ar šo regulu deklarē šo summu tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, caur kuru minētā persona iebrauc Kopienā vai izbrauc no tās. Pienākums deklarēt nav izpildīts, ja sniegtā informācija ir neprecīza vai nepilnīga.

2.   Šā panta 1. punktā minētajā deklarācijā sniedz šādus datus:

| a) | deklarētājs, tostarp tā pilns vārds, uzvārds, dzimšanas datums, dzimšanas vieta un valstspiederība; |
| --- | --- |

a)

deklarētājs, tostarp tā pilns vārds, uzvārds, dzimšanas datums, dzimšanas vieta un valstspiederība;

| b) | skaidras naudas īpašnieks; |
| --- | --- |

b)

skaidras naudas īpašnieks;

| c) | paredzētais skaidras naudas saņēmējs; |
| --- | --- |

c)

paredzētais skaidras naudas saņēmējs;

| d) | skaidras naudas summa un veids; |
| --- | --- |

d)

skaidras naudas summa un veids;

| e) | skaidras naudas izcelsme un paredzētais lietojums; |
| --- | --- |

e)

skaidras naudas izcelsme un paredzētais lietojums;

| f) | transporta maršruts; |
| --- | --- |

f)

transporta maršruts;

| g) | transportlīdzeklis. |
| --- | --- |

g)

transportlīdzeklis.

3.   Informāciju sniedz rakstiski, mutiski vai elektroniski, un sniegšanas veidu nosaka 1. punktā minētā dalībvalsts. Tomēr, ja deklarētājs pieprasa, viņš ir tiesīgs šo informāciju sniegt rakstiski. Ja iesniedz rakstisku deklarāciju, apliecinātu kopiju izsniedz deklarētājam pēc viņa pieprasījuma.

4. pants

Kompetento iestāžu pilnvaras

1.   Lai pārbaudītu to, vai ir ievērots 3. pantā paredzētais deklarēšanas pienākums, kompetento iestāžu ierēdņi ir pilnvaroti, saskaņā ar attiecīgas valsts tiesību aktiem, kontrolēt fiziskas personas, viņu bagāžu un transportlīdzekļus.

2.   Ja nav ievērots 3. pantā paredzētais deklarēšanas pienākums, skaidru naudu var aizturēt ar administratīvu lēmumu saskaņā ar attiecīgas valsts tiesību aktiem.

5. pants

Informācijas reiğstrācija un apstrāde

1.   Informāciju, ko iegūst saskaņā ar 3. pantu un/vai 4. pantu, reğistrē un apstrādā 3. panta 1. punktā minētās dalībvalsts kompetentās iestādes, un tā ir pieejama minētās dalībvalsts iestādēm, kas norādītas Direktīvas 91/308/EEK 6. panta 1. punktā.

2.   Ja 4. pantā paredzētie kontroles pasākumi liecina, ka fiziska persona iebrauc Kopienā vai izbrauc no tās ar skaidras naudas summām, kas ir mazākas par 3. pantā noteikto robežlielumu, un ja pazīmes liecina par nelikumīgām darbībām, kas saistītas ar skaidras naudas pārvietošanu, kā minēts Direktīvā 91/308/EEK, šo informāciju, minētās personas pilnu vārdu, uzvārdu, dzimšanas datumu, dzimšanas vietu un valstspiederību, kā arī datus par izmantoto transportlīdzekli 3. panta 1. punktā minētās dalībvalsts kompetentās iestādes var reğistrēt, apstrādāt un darīt pieejamu minētās dalībvalsts iestādēm, kas norādītas Direktīvas 91/308/EEK 6. panta 1. punktā.

6. pants

Informācijas apmaiņa

1.   Ja ir pazīmes, ka skaidras naudas summas ir saistītas ar nelikumīgajām darbībām, kas saistās ar skaidras naudas pārvietošanu, kā minēts Direktīvā 91/308/EEK, informāciju, kas iegūta no 3. pantā paredzētās deklarācijas vai 4. pantā paredzētajiem kontroles pasākumiem, var nosūtīt citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm.

Regulu (EK) Nr. 515/97 piemēro mutatis mutandis.

2.   Ja ir pazīmes, ka skaidras naudas summas ir iegūtas krāpšanā vai kādā citā nelikumīgā darbībā, kas nelabvēlīgi ietekmē Kopienas finanšu intereses, informāciju nosūta arī Komisijai.

7. pants

Informācijas apmaiņa ar trešām valstīm

Saskaņā ar savstarpējas administratīvās palīdzības sistēmu informāciju, kas iegūta saskaņā ar šo regulu, dalībvalstis vai Komisija var nodot trešām valstīm, ja tam piekrīt kompetentās iestādes, kas to ieguvušas saskaņā ar 3. pantu un/vai 4. pantu, un ja ir ievēroti attiecīgie valstu un Kopienas noteikumi par personas datu nodošanu trešām valstīm. Dalībvalstis informē Komisiju par šādu informācijas apmaiņu, ja tas ir īpaši būtiski saistībā ar šīs regulas piemērošanu.

8. pants

Profesionālā noslēpuma pienākums

Jebkurai konfidenciāla rakstura vai konfidenciāli sniegtai informācijai piemēro profesionālo noslēpumu, un kompetentās iestādes to neizpauž bez tās personas vai varas iestādes īpašas atļaujas, kura sniegusi šo informāciju. Informācijas nodošana tomēr ir atļauta gadījumos, kad kompetentām iestādēm tā jārīkojas saskaņā ar spēkā esošiem noteikumiem, it īpaši saistībā ar juridiskām procedūrām. Informācijas izpaušana vai nodošana notiek, stingri ievērojot spēkā esošos noteikumus datu aizsardzības jomā, it īpaši Direktīvu 95/46/EK un Regulu (EK) Nr. 45/2001.

9. pants

Sankcijas

1.   Katra dalībvalsts paredz sankcijas, ko piemērot par 3. pantā paredzētā deklarēšanas pienākuma nepildīšanu. Sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām.

2.   Dalībvalstis paziņo Komisijai, vēlākais ... (8) par sankcijām, ko tās piemēro par deklarēšanas pienākuma nepildīšanu.

10. pants

Novērtējums

Četrus gadus pēc šīs regulas spēkā stāšanās Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par tās piemērošanu.

11. pants

Spēkā stāšanās

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

To piemēro no ............. (9).

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

,

Eiropas Parlamenta vārdā—

priekšsēdētājs

Padomes vārdā—

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 227 E, 24.9.2002., 574. lpp.

1

(2)  OV

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2003. gada 15. maijanostāja (OV C 67 E, 17.3.2004., 259. lpp.), Padomes 2005. gada 17. februāra Kopējā nostāja (“Oficiālajā Vēstnesī” vēl nav publicēta) un Eiropas Parlamenta 2005. gada 8. jūnija nostāja.

3

nostāja

(4)  OV L 166, 28.6.1991., 77. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/97/EK (OV L 344, 28.12.2001., 76. lpp.).

4

(5)  OV L 82, 22.3.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 807/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 36. lpp.).

5

(6)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

6

(7)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

7

(8)  18 mēnešus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

8

dienas

(9)  18 mēnešus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

9

dienas

P6_TA(2005)0226

Akcīzes preces *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 92/12/EEK par vispārēju režīmu akcīzes precēm, un par šādu preču glabāšanu, apriti un uzraudzību (KOM(2004)0227 — C6–0039/2004 — 2004/0072(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2004)0227) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2004)0227) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 93. pantu, saskaņā ar ko Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C6-0039/2004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 93. pantu, saskaņā ar ko Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C6-0039/2004),

| — | ņemot vērā Padomes 1992. gada 25. februāra Direktīvas 92/12/EEK 27. pantu par vispārēju režīmu akcīzes precēm, un par šādu preču glabāšanu, apriti un uzraudzību (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1992. gada 25. februāra Direktīvas 92/12/EEK 27. pantu par vispārēju režīmu akcīzes precēm, un par šādu preču glabāšanu, apriti un uzraudzību (2),

| — | ņemot vērā tās Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tās Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A6-0138/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A6-0138/2005),

| 1. | apstiprina Komisijas grozīto priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas grozīto priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju izmainīt priekšlikumu atbilstoši EK līguma 250. panta 2. punktam; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju izmainīt priekšlikumu atbilstoši EK līguma 250. panta 2. punktam;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | lūdz Padomi vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā nodomājusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

lūdz Padomi vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā nodomājusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| -1) | Lai gan kopš EK līguma 14. pantā minētā laika posma beigām ir pagājuši trīspadsmit gadi, šajā pantā izvirzītais mērķis nav sasniegts attiecībā uz tabakas izstrādājumiem, alkoholiskajiem dzērieniem un minerāleļļām. Būtu jāturpina darbs, lai veicinātu brīvu akcīzes preču apriti un izveidotu šādu preču iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

-1)

Lai gan kopš EK līguma 14. pantā minētā laika posma beigām ir pagājuši trīspadsmit gadi, šajā pantā izvirzītais mērķis nav sasniegts attiecībā uz tabakas izstrādājumiem, alkoholiskajiem dzērieniem un minerāleļļām. Būtu jāturpina darbs, lai veicinātu brīvu akcīzes preču apriti un izveidotu šādu preču iekšējo tirgu.

| 2) | Kopš tā laika, lai gan rādītāji par to preču kustību Kopienas teritorijā, ko apliek ar nodokli, ir salīdzinoši zemi, tomēr arvien vairāk uzņēmēji
  un privātpersonas mēina
  interpretēt Direktīvas 92/12/EEK 7. līdz 10. panta noteikumus tā, lai padarītu likumīgu profesionālo praksi, saskaņā ar kuru akcīzes nodokli maksā preču iegādes dalībvalstī. Tāpat arī internetā veikto tirdzniecisko darījumu apjoma pieaugums un beznodokļu pārdošanas atcelšana personām, kas ceļo Kopienas teritorijā, ir noveduši pie arvien biežākas šo noteikumu izmantošanas. Pamatojoties uz 2002. gadā uzsāktā dalībvalstu pārvaldes iestāžu un iesaistīto uzņēmēju veiktā papildu apsekojuma secinājumiem Komisija sagatavoja ziņojumu par Direktīvas 92/12/EEK 7. līdz 10. panta piemērošanu. |
| --- | --- |

2)

Kopš tā laika, lai gan rādītāji par to preču kustību Kopienas teritorijā, ko apliek ar nodokli, ir salīdzinoši zemi, tomēr arvien vairāk uzņēmēji
  un privātpersonas mēina
  interpretēt Direktīvas 92/12/EEK 7. līdz 10. panta noteikumus tā, lai padarītu likumīgu profesionālo praksi, saskaņā ar kuru akcīzes nodokli maksā preču iegādes dalībvalstī. Tāpat arī internetā veikto tirdzniecisko darījumu apjoma pieaugums un beznodokļu pārdošanas atcelšana personām, kas ceļo Kopienas teritorijā, ir noveduši pie arvien biežākas šo noteikumu izmantošanas. Pamatojoties uz 2002. gadā uzsāktā dalībvalstu pārvaldes iestāžu un iesaistīto uzņēmēju veiktā papildu apsekojuma secinājumiem Komisija sagatavoja ziņojumu par Direktīvas 92/12/EEK 7. līdz 10. panta piemērošanu.

| 2) | Kopš tā laika, lai gan rādītāji par to preču kustību Kopienas teritorijā, ko apliek ar nodokli, ir salīdzinoši zemi, tomēr arvien vairāk uzņēmēji ir mēinājuši interpretēt Direktīvas 92/12/EEK 7. līdz 10. pantu tādā veidā, lai padarītu likumīgu tirdzniecíbas praksi, saskaņā ar kuru akcīzes nodokli maksā preču iegādes dalībvalstī,
  un arvien lielāks skaits privātpersonu pērk preces citā dalībvalstī pašu vajadzībām un likumīgi maksā par tām akcīzes nodokli tajā dalībvalstī, kur šīs preses tiek iegādātas.
  Tāpat arī internetā veikto tirdzniecisko darījumu apjoma pieaugums un beznodokļu pārdošanas atcelšana personām, kas ceļo Kopienas teritorijā, ir noveduši pie arvien biežākas šo noteikumu izmantošanas. Pamatojoties uz 2002. gadā uzsāktā dalībvalstu pārvaldes iestāžu un iesaistīto uzņēmēju veiktā papildu apsekojuma secinājumiem Komisija sagatavoja ziņojumu par Direktīvas 92/12/EEK 7. līdz 10. panta piemērošanu. |
| --- | --- |

2)

Kopš tā laika, lai gan rādītāji par to preču kustību Kopienas teritorijā, ko apliek ar nodokli, ir salīdzinoši zemi, tomēr arvien vairāk uzņēmēji ir mēinājuši interpretēt Direktīvas 92/12/EEK 7. līdz 10. pantu tādā veidā, lai padarītu likumīgu tirdzniecíbas praksi, saskaņā ar kuru akcīzes nodokli maksā preču iegādes dalībvalstī,
  un arvien lielāks skaits privātpersonu pērk preces citā dalībvalstī pašu vajadzībām un likumīgi maksā par tām akcīzes nodokli tajā dalībvalstī, kur šīs preses tiek iegādātas.
  Tāpat arī internetā veikto tirdzniecisko darījumu apjoma pieaugums un beznodokļu pārdošanas atcelšana personām, kas ceļo Kopienas teritorijā, ir noveduši pie arvien biežākas šo noteikumu izmantošanas. Pamatojoties uz 2002. gadā uzsāktā dalībvalstu pārvaldes iestāžu un iesaistīto uzņēmēju veiktā papildu apsekojuma secinājumiem Komisija sagatavoja ziņojumu par Direktīvas 92/12/EEK 7. līdz 10. panta piemērošanu.

| 6) | Šīs direktīvas 7. pantā nošķirtas dažādās situācijas, kurās akcīzes preces, kas jau ir laistas apgrozībā vienā dalībvalstī, komerciālu mērķu dēļ tiek glabātas citā dalībvalstī, taču nav skaidri noteikta persona, kurai jāmaksā nodoklis galamērķa dalībvalstī katrā situācijā. Tāpēc ir nepieciešams katrā no attiecīgajām situācijām viennozīmīgi definēt personu, kurai ir jāmaksā akcīzes nodoklis un jāievēro izvirzītās prasības galamērķa dalībvalstī. |
| --- | --- |

6)

Šīs direktīvas 7. pantā nošķirtas dažādās situācijas, kurās akcīzes preces, kas jau ir laistas apgrozībā vienā dalībvalstī, komerciālu mērķu dēļ tiek glabātas citā dalībvalstī, taču nav skaidri noteikta persona, kurai jāmaksā nodoklis galamērķa dalībvalstī katrā situācijā. Tāpēc ir nepieciešams katrā no attiecīgajām situācijām viennozīmīgi definēt personu, kurai ir jāmaksā akcīzes nodoklis un jāievēro izvirzītās prasības galamērķa dalībvalstī.

| 6) | Šīs direktīvas 7. pantā nošķirtas dažādās situācijas, kurās akcīzes preces, kas jau ir laistas apgrozībā vienā dalībvalstī, komerciālu mērķu dēļ tiek glabātas citā dalībvalstī, taču nav skaidri noteikta persona, kurai jāmaksā nodoklis galamērķa dalībvalstī katrā situācijā. Tāpēc ir nepieciešams katrā no attiecīgajām situācijām viennozīmīgi definēt personu, kurai ir jāmaksā akcīzes nodoklis un jāievēro izvirzītās prasības galamērķa dalībvalstī,
  lai saskaņotu dažādu dalībvalstu spēkā esošos attiecīgos tiesību aktus. |
| --- | --- |

6)

Šīs direktīvas 7. pantā nošķirtas dažādās situācijas, kurās akcīzes preces, kas jau ir laistas apgrozībā vienā dalībvalstī, komerciālu mērķu dēļ tiek glabātas citā dalībvalstī, taču nav skaidri noteikta persona, kurai jāmaksā nodoklis galamērķa dalībvalstī katrā situācijā. Tāpēc ir nepieciešams katrā no attiecīgajām situācijām viennozīmīgi definēt personu, kurai ir jāmaksā akcīzes nodoklis un jāievēro izvirzītās prasības galamērķa dalībvalstī,
  lai saskaņotu dažādu dalībvalstu spēkā esošos attiecīgos tiesību aktus.

| 7) | Šajās situācijās ir jāvienkāršo arī saistības, kas jāievēro personām, kuras nav reistrētas preču uzglabāšanas dalībvalstī, bet kurām tajās ir jāmaksā akcīzes nodoklis, vienlaicīgi ļaujot attiecīgo dalībvalstu valsts dienestiem labāk veikt darījumu kontroli. |
| --- | --- |

7)

Šajās situācijās ir jāvienkāršo arī saistības, kas jāievēro personām, kuras nav reistrētas preču uzglabāšanas dalībvalstī, bet kurām tajās ir jāmaksā akcīzes nodoklis, vienlaicīgi ļaujot attiecīgo dalībvalstu valsts dienestiem labāk veikt darījumu kontroli.

| 7) | Šajās situācijās ir jāvienkāršo arī saistības, kas jāievēro personām, kuras nav reistrētas preču uzglabāšanas dalībvalstī, bet kurām tajās ir jāmaksā akcīzes nodoklis, vienlaicīgi ļaujot attiecīgo dalībvalstu valsts dienestiem labāk veikt darījumu kontroli,
  lai izveidotu akcīzes preču iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

7)

Šajās situācijās ir jāvienkāršo arī saistības, kas jāievēro personām, kuras nav reistrētas preču uzglabāšanas dalībvalstī, bet kurām tajās ir jāmaksā akcīzes nodoklis, vienlaicīgi ļaujot attiecīgo dalībvalstu valsts dienestiem labāk veikt darījumu kontroli,
  lai izveidotu akcīzes preču iekšējo tirgu.

| 13) | Ir jāatceļ noteikums, kas ļauj dalībvalstīm noteikt orientējošus līmeņus, pēc kuriem nosaka, vai preces tiek glabātas komerciāliem nolūkiem vai privātpersonu personiskām vajadzībām.
  Principā šos orientējošos līmeņus vienus pašus iestādes nekad nav varējušas izmantot, lai pamatotu akcīzes preču glabāšanu komerciāliem mērķiem.
  Tādēļ tie ir pieļaujami vienīgi kontroles norādījumos, kurus iestādes sniedz saviem darbiniekiem. |
| --- | --- |

13)

Ir jāatceļ noteikums, kas ļauj dalībvalstīm noteikt orientējošus līmeņus, pēc kuriem nosaka, vai preces tiek glabātas komerciāliem nolūkiem vai privātpersonu personiskām vajadzībām.
  Principā šos orientējošos līmeņus vienus pašus iestādes nekad nav varējušas izmantot, lai pamatotu akcīzes preču glabāšanu komerciāliem mērķiem.
  Tādēļ tie ir pieļaujami vienīgi kontroles norādījumos, kurus iestādes sniedz saviem darbiniekiem.

| 13) | Ir jāatceļ noteikums, kas ļauj dalībvalstīm noteikt orientējošus līmeņus, pēc kuriem nosaka, vai preces tiek glabātas komerciāliem nolūkiem vai privātpersonu personiskām vajadzībām.
  Pārāk bieži šie orientējoši līmeņi dažās dalībvalstīs ir izmantoti kā maksimāli pieļaujamā robeža, tādējādi radot diskrimināciju, kas ir pretrunā ar iekšējā tirgus principiem.
  Tādēļ tie ir pieļaujami vienīgi kontroles norādījumos, kurus iestādes sniedz saviem darbiniekiem,
  un tie nedrīkst būt par vienīgo kritēriju, nosakot, vai akcīzes preces paredzētas personiskām vajadzībām vai komerciāliem nolūkiem. |
| --- | --- |

13)

Ir jāatceļ noteikums, kas ļauj dalībvalstīm noteikt orientējošus līmeņus, pēc kuriem nosaka, vai preces tiek glabātas komerciāliem nolūkiem vai privātpersonu personiskām vajadzībām.
  Pārāk bieži šie orientējoši līmeņi dažās dalībvalstīs ir izmantoti kā maksimāli pieļaujamā robeža, tādējādi radot diskrimināciju, kas ir pretrunā ar iekšējā tirgus principiem.
  Tādēļ tie ir pieļaujami vienīgi kontroles norādījumos, kurus iestādes sniedz saviem darbiniekiem,
  un tie nedrīkst būt par vienīgo kritēriju, nosakot, vai akcīzes preces paredzētas personiskām vajadzībām vai komerciāliem nolūkiem.

| 14) | Ir jāsvītro 9. panta 3. punkts, jo nav pareizi saglabāt noteikumu par nodokli, kas pieļauj, ka dalībvalstis var atkāpties no 8. pantā izvirzītā principa tādu apsvērumu dēļ, kas saistīti ar drošību minerāleļļu transportēšanā. |
| --- | --- |

14)

Ir jāsvītro 9. panta 3. punkts, jo nav pareizi saglabāt noteikumu par nodokli, kas pieļauj, ka dalībvalstis var atkāpties no 8. pantā izvirzītā principa tādu apsvērumu dēļ, kas saistīti ar drošību minerāleļļu transportēšanā.

svītrots

2.   
  lai noteiktu, vai
  8. pantā paredzētās preces ir domātas komerciāliem nolūkiem,
  dalībvalstis ņem
  vērā:

2.   šīs direktīvas 8. pantā minētās preces
  uzskatāmas par pirktām privātpersonu personiskām vajadzībām, ja vien nevar pierādīt, ka tās
  paredzētas komerciāliem mērķiem,
  ņemot
  vērā:

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

(2)  OV L 76, 23.3.1992., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/106/EK (OV L 359, 4.12.2004., 30. lpp.).

P6_TA(2005)0227

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa

Eiropas Parlamenta rezolūcija par 2004. gadā panākto progresu brīvības, drošības un tiesiskuma telpas (BDTT) izveidē (ES līguma 2. un 39. panti)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu,

| A. | ņemot vērā nesenās 2004. gada 11. marta (1) un 2004. gada 14. oktobra (2) rezolūcijas, kurās jau ir sniegts kopsavilkums par Tamperes programmas īstenošanu un formulēti pirmie ieteikumi Eiropadomei, kas pēc tam 2004. gada 5. novembrī pieņēma Hāgas programmu, nosakot pamatnostādnes brīvības, drošības un tiesiskuma telpai (BDTT) turpmākos piecos gados, |
| --- | --- |

A.

ņemot vērā nesenās 2004. gada 11. marta (1) un 2004. gada 14. oktobra (2) rezolūcijas, kurās jau ir sniegts kopsavilkums par Tamperes programmas īstenošanu un formulēti pirmie ieteikumi Eiropadomei, kas pēc tam 2004. gada 5. novembrī pieņēma Hāgas programmu, nosakot pamatnostādnes brīvības, drošības un tiesiskuma telpai (BDTT) turpmākos piecos gados,

| B. | ņemot vērā 2005. gada 11. aprīļa debates un Padomes un Komisijas sniegtās atbildes uz mutiskiem jautājumiem (B6-0164/2005 un B6-0165/2005), |
| --- | --- |

B.

ņemot vērā 2005. gada 11. aprīļa debates un Padomes un Komisijas sniegtās atbildes uz mutiskiem jautājumiem (B6-0164/2005 un B6-0165/2005),

| C. | apzinoties, ka pagājušajā gadā, izņemot koplēmuma procedūras attiecināšanu uz dažiem no pasākumiem, kas saistīti ar nelegālās imigrācijas jautājumiem, nav bijis vērojams vēlamais progress BDTT izveidē, neskatoties uz ievērojamu attīstību citās Kopienas darbības jomās un pat valdību savstarpējā sadarbībā aizsardzības un drošības politikas jomā, |
| --- | --- |

C.

apzinoties, ka pagājušajā gadā, izņemot koplēmuma procedūras attiecināšanu uz dažiem no pasākumiem, kas saistīti ar nelegālās imigrācijas jautājumiem, nav bijis vērojams vēlamais progress BDTT izveidē, neskatoties uz ievērojamu attīstību citās Kopienas darbības jomās un pat valdību savstarpējā sadarbībā aizsardzības un drošības politikas jomā,

| D. | tā kā šī pieaugošā strupceļa situācija pastāv arī Eiropadomē, kurai 2004. gadā trīs reizes bija jāatzīst grūtības Eiropas Savienības lēmumu īstenošanā, proti, attiecībā uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās un it īpaši cīņā pret terorismu un starptautisko noziedzību, |
| --- | --- |

D.

tā kā šī pieaugošā strupceļa situācija pastāv arī Eiropadomē, kurai 2004. gadā trīs reizes bija jāatzīst grūtības Eiropas Savienības lēmumu īstenošanā, proti, attiecībā uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās un it īpaši cīņā pret terorismu un starptautisko noziedzību,

| E. | norūpējies par to, ka, neskatoties uz atkārtotiem aicinājumiem, pašlaik vēl deviņām vecajām un sešām jaunajām dalībvalstīm ir jāratificē 2000. gada 29. maija Konvencija par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās, un ka vienpadsmit valstis vēl nav apstiprinājušas 2003. gada 27. novembra protokolu pie Eiropola Konvencijas, |
| --- | --- |

E.

norūpējies par to, ka, neskatoties uz atkārtotiem aicinājumiem, pašlaik vēl deviņām vecajām un sešām jaunajām dalībvalstīm ir jāratificē 2000. gada 29. maija Konvencija par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās, un ka vienpadsmit valstis vēl nav apstiprinājušas 2003. gada 27. novembra protokolu pie Eiropola Konvencijas,

| F. | norūpējies par dalībvalstu kavēšanos un grūtībām Eiropas apcietināšanas ordera ieviešanā, kā arī par izrādīto nedrošību saistībā ar iniciatīvām par tiesu iestāžu palīdzību vai starpniecību civillietās, ko dažas dalībvalstis vēlas attiecināt tikai uz pārrobežu gadījumiem, kas liecina par uzticības trūkumu, kurš raksturo dalībvalstu attiecības, |
| --- | --- |

F.

norūpējies par dalībvalstu kavēšanos un grūtībām Eiropas apcietināšanas ordera ieviešanā, kā arī par izrādīto nedrošību saistībā ar iniciatīvām par tiesu iestāžu palīdzību vai starpniecību civillietās, ko dažas dalībvalstis vēlas attiecināt tikai uz pārrobežu gadījumiem, kas liecina par uzticības trūkumu, kurš raksturo dalībvalstu attiecības,

| G. | apzinoties, ka, lai izkļūtu no šī strupceļa, dažas dalībvalstis ārpuslīguma ietvaros ir attīstījušas sadarbības formas ar tādām institūcijām kā “G5”darba grupu, vai tādām, kas ir “gandrīz kā lemttiesīgas”, piemēram, ar FATF (Finanšu darba grupa) cīņai pret nelegāli iegūtu naudas līdzekļu legalizēšanu, ar “Dublinas darba grupu” narkotiku apkarošanai, ar “Bernes darba grupu” informācijas apmaiņai, ar visām institūcijām, kas nepakļaujas demokrātijas kontrolei; pārliecināts, ja attīstība ir vēlama un izdevīga, tai ir jākļūst par “pastiprinātas sadarbības” veidu (kā tas ir noteikts “Šengenas+ iniciatīvā”); |
| --- | --- |

G.

apzinoties, ka, lai izkļūtu no šī strupceļa, dažas dalībvalstis ārpuslīguma ietvaros ir attīstījušas sadarbības formas ar tādām institūcijām kā “G5”darba grupu, vai tādām, kas ir “gandrīz kā lemttiesīgas”, piemēram, ar FATF (Finanšu darba grupa) cīņai pret nelegāli iegūtu naudas līdzekļu legalizēšanu, ar “Dublinas darba grupu” narkotiku apkarošanai, ar “Bernes darba grupu” informācijas apmaiņai, ar visām institūcijām, kas nepakļaujas demokrātijas kontrolei; pārliecināts, ja attīstība ir vēlama un izdevīga, tai ir jākļūst par “pastiprinātas sadarbības” veidu (kā tas ir noteikts “Šengenas+ iniciatīvā”);

| H. | pārliecināts, ka visi šie fakti ietekmē Eiropas Savienības politikas uzticamību un tās darbības leitimitāti brīdī, kad jāsaskaras ar liela mēroga uzdevumiem gan saistībā ar migrācijas politiku, gan robežu kontroli vai brīvību veicināšanu, vai cīņu pret starptautisko noziedzību un terorismu, un ka ir obligāti steidzami jāatsāk vienotas telpas veidošana un jāpastiprina savstarpējā uzticība starp 25 dalībvalstīm, un jāsagatavo kandidātvalstu pievienošanās; |
| --- | --- |

H.

pārliecināts, ka visi šie fakti ietekmē Eiropas Savienības politikas uzticamību un tās darbības leitimitāti brīdī, kad jāsaskaras ar liela mēroga uzdevumiem gan saistībā ar migrācijas politiku, gan robežu kontroli vai brīvību veicināšanu, vai cīņu pret starptautisko noziedzību un terorismu, un ka ir obligāti steidzami jāatsāk vienotas telpas veidošana un jāpastiprina savstarpējā uzticība starp 25 dalībvalstīm, un jāsagatavo kandidātvalstu pievienošanās;

Demokrātijas deficīta nekavējoša samazināšana un vienāda tiesiskā regulējuma veicināšana brīvības, drošības un tiesiskuma telpā

| 1. | atkārto savu aicinājumu Padomei izveidot vienādu tiesisko regulējumu politikai, kas saistīta ar BDTT, un steidzami pārvietot tiesu iestāžu un policijas sadarbību Kopienas darbības jomā, piemērojot ES līguma 42. pantu, un turklāt saskaņā ar EK līguma 67. pantu attiecināt kvalificētu balsu vairākumu Padomē un koplēmuma procedūru uz visām politikas jomām, kas saistītas ar BDTT; |
| --- | --- |

1.

atkārto savu aicinājumu Padomei izveidot vienādu tiesisko regulējumu politikai, kas saistīta ar BDTT, un steidzami pārvietot tiesu iestāžu un policijas sadarbību Kopienas darbības jomā, piemērojot ES līguma 42. pantu, un turklāt saskaņā ar EK līguma 67. pantu attiecināt kvalificētu balsu vairākumu Padomē un koplēmuma procedūru uz visām politikas jomām, kas saistītas ar BDTT;

| 2. | pievērš Padomes uzmanību uz to, ka saglabāt pašreizējo situāciju laikā, kad tiek gaidīta Konstitucionālā līguma ratifikācija, nozīmē ne tikai padziļināt pašreizējo demokrātijas deficītu, bet tas var arī padarīt neiespējamus 25 dalībvalstu kopīgus lēmumus un praktiski nepārbaudāmu to īstenošanu (kā tas izriet no novērtējuma, ko Eiropadome pati veikusi); |
| --- | --- |

2.

pievērš Padomes uzmanību uz to, ka saglabāt pašreizējo situāciju laikā, kad tiek gaidīta Konstitucionālā līguma ratifikācija, nozīmē ne tikai padziļināt pašreizējo demokrātijas deficītu, bet tas var arī padarīt neiespējamus 25 dalībvalstu kopīgus lēmumus un praktiski nepārbaudāmu to īstenošanu (kā tas izriet no novērtējuma, ko Eiropadome pati veikusi);

| 3. | tāpēc aicina Komisiju līdz 2005. gada septembrim saskaņā ar ES līguma 42. pantu sagatavot lēmuma priekšlikumu, paredzot, ka uz 29. pantā minētajām darbībām jomās attiecas EK līguma IV sadaļa, vienlaikus nosakot kvalificēta balsu vairākuma procedūras izmantošanu to pieņemšanai; pieprasa Padomei pieņemt jaunu lēmumu saskaņā ar EK līguma 67. pantu, lai veiktu pāreju uz koplēmuma procedūru attiecībā uz IV sadaļā paredzētajiem Kopienas pasākumiem, kā arī attiecībā uz Tiesas pilnvaru ierobežojumu atcelšanu; |
| --- | --- |

3.

tāpēc aicina Komisiju līdz 2005. gada septembrim saskaņā ar ES līguma 42. pantu sagatavot lēmuma priekšlikumu, paredzot, ka uz 29. pantā minētajām darbībām jomās attiecas EK līguma IV sadaļa, vienlaikus nosakot kvalificēta balsu vairākuma procedūras izmantošanu to pieņemšanai; pieprasa Padomei pieņemt jaunu lēmumu saskaņā ar EK līguma 67. pantu, lai veiktu pāreju uz koplēmuma procedūru attiecībā uz IV sadaļā paredzētajiem Kopienas pasākumiem, kā arī attiecībā uz Tiesas pilnvaru ierobežojumu atcelšanu;

| 4. | aicina Padomi pēc iespējas ātrāk grozīt tās Reglamentu, lai atklātu visus sagatavošanā esošos likumdošanas aktus, ieskaitot juridiskos atzinumus, kas sagatavoti šajā kontekstā, ko atkārtoti pieprasījis Eiropas Parlaments un arī lietās C-52/05 P un C-39/05 P, kā arī dalībvalstu ieņemtās nostājas, un apspriest un publiski pārrunāt ar BDTT saistītos jautājumus; prasa kompetentajai komitejai pārbaudīt, vai iejaukšanās šajās lietās būtu atbilstoša rīcība, lai nodrošinātu pārredzamību, ieviešot pasākumus, kas skar Eiropas pilsoņiem; |
| --- | --- |

4.

aicina Padomi pēc iespējas ātrāk grozīt tās Reglamentu, lai atklātu visus sagatavošanā esošos likumdošanas aktus, ieskaitot juridiskos atzinumus, kas sagatavoti šajā kontekstā, ko atkārtoti pieprasījis Eiropas Parlaments un arī lietās C-52/05 P un C-39/05 P, kā arī dalībvalstu ieņemtās nostājas, un apspriest un publiski pārrunāt ar BDTT saistītos jautājumus; prasa kompetentajai komitejai pārbaudīt, vai iejaukšanās šajās lietās būtu atbilstoša rīcība, lai nodrošinātu pārredzamību, ieviešot pasākumus, kas skar Eiropas pilsoņiem;

| 5. | vērš Padomes uzmanību uz vajadzību katru brīvības, drošības un tiesiskuma telpas īstenošanas attīstības posmu realizēt uzticamas sadarbības rezultātā ar Eiropas Parlamentu un ievērojot demokrātijas principu, saskaņā ar kuru Eiropas Parlamentam ir jāpievienojas Eiropas tiesību aktu sagatavošanas darbu sākumā un nevis beigās, kad politiskā vienošanās jau panākta; |
| --- | --- |

5.

vērš Padomes uzmanību uz vajadzību katru brīvības, drošības un tiesiskuma telpas īstenošanas attīstības posmu realizēt uzticamas sadarbības rezultātā ar Eiropas Parlamentu un ievērojot demokrātijas principu, saskaņā ar kuru Eiropas Parlamentam ir jāpievienojas Eiropas tiesību aktu sagatavošanas darbu sākumā un nevis beigās, kad politiskā vienošanās jau panākta;

| 6. | ierosina Komisijai ieviest procedūru, kas paredz regulāri informēt Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju par BDTT telpas ārējiem aspektiem, it īpaši par sarunām par nolīgumiem, kā arī par politisko dialogu ar trešajām valstīm un starptautiskajām organizācijām; pieprasa Komisijai pabeigt pilotprojektu “TRANS-TI”, kas ļautu regulāri sekot notikumiem un dokumentiem saistībā ar likumdošanas procedūrām, kas attiecas uz BDTT, ja tikai šī informācija un dokumenti būtu pieejami iestāžu reistros; aicina valstu parlamentus pievienoties šim pilotprojektam, nodrošinot tiešsaistē piekļuvi sagatavošanās darbiem katrai likumdošanas procedūrai, kas attiecas uz ES tiesību aktu pieņemšanu vai pārņemšanu saistībā ar BDTT; |
| --- | --- |

6.

ierosina Komisijai ieviest procedūru, kas paredz regulāri informēt Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju par BDTT telpas ārējiem aspektiem, it īpaši par sarunām par nolīgumiem, kā arī par politisko dialogu ar trešajām valstīm un starptautiskajām organizācijām; pieprasa Komisijai pabeigt pilotprojektu “TRANS-TI”, kas ļautu regulāri sekot notikumiem un dokumentiem saistībā ar likumdošanas procedūrām, kas attiecas uz BDTT, ja tikai šī informācija un dokumenti būtu pieejami iestāžu reistros; aicina valstu parlamentus pievienoties šim pilotprojektam, nodrošinot tiešsaistē piekļuvi sagatavošanās darbiem katrai likumdošanas procedūrai, kas attiecas uz ES tiesību aktu pieņemšanu vai pārņemšanu saistībā ar BDTT;

| 7. | aicina dalībvalstis iepriekš neizlemt par Eiropas Kopienas un Eiropas Savienības kompetenci jautājumā par starptautiskajiem līgumiem un pasteigties ieviest starptautiskajās konvencijās “savienojuma” klauzulas, kas ļautu Eiropas Savienībai un Kopienai pievienoties šīm konvencijām, vai vismaz “atvienojuma” klauzulas, kas varētu aizsargāt Savienības attiecības starp dalībvalstīm jomās, kas minētas konvencijās; |
| --- | --- |

7.

aicina dalībvalstis iepriekš neizlemt par Eiropas Kopienas un Eiropas Savienības kompetenci jautājumā par starptautiskajiem līgumiem un pasteigties ieviest starptautiskajās konvencijās “savienojuma” klauzulas, kas ļautu Eiropas Savienībai un Kopienai pievienoties šīm konvencijām, vai vismaz “atvienojuma” klauzulas, kas varētu aizsargāt Savienības attiecības starp dalībvalstīm jomās, kas minētas konvencijās;

| 8. | iedrošina visas Eiropas Savienības iestādes uzturēt atklātu, caurskatāmu un pastāvīgu dialogu ar reprezentatīvām asociācijām un pilsonisko sabiedrību, kā arī veicināt un atvieglot pilsoņu līdzdalību sabiedriskajā dzīvē; pieprasa Komisijai, tiklīdz iespējams, iesniegt priekšlikumu konkrētu pasākumu veikšanai šajā virzienā; |
| --- | --- |

8.

iedrošina visas Eiropas Savienības iestādes uzturēt atklātu, caurskatāmu un pastāvīgu dialogu ar reprezentatīvām asociācijām un pilsonisko sabiedrību, kā arī veicināt un atvieglot pilsoņu līdzdalību sabiedriskajā dzīvē; pieprasa Komisijai, tiklīdz iespējams, iesniegt priekšlikumu konkrētu pasākumu veikšanai šajā virzienā;

Brīvība, drošība, tiesiskums un solidaritāte

| 9. | uzskata, ka pasākumiem saistībā ar BDTT attīstību ir jāiekļaujas Kopienas darbības jomā ne tikai no juridiskā, bet arī no to politisko mērķu viedokļa, kas jāsasniedz, dalībvalstīm un pilsoņiem solidarizējoties; tālab uzskata, ka Tieslietu un iekšlietu padomei ir jāpadara sava darbība atvērtāka un jāapspriežas, it īpaši ar:






  — | Attīstības padomi, Vispārējo lietu padomi un Sociālo lietu padomi, definējot imigrācijas, integrācijas un atpakaļuzņemšanas politiku, |
| --- | --- | --- |

9.

uzskata, ka pasākumiem saistībā ar BDTT attīstību ir jāiekļaujas Kopienas darbības jomā ne tikai no juridiskā, bet arī no to politisko mērķu viedokļa, kas jāsasniedz, dalībvalstīm un pilsoņiem solidarizējoties; tālab uzskata, ka Tieslietu un iekšlietu padomei ir jāpadara sava darbība atvērtāka un jāapspriežas, it īpaši ar:

—

Attīstības padomi, Vispārējo lietu padomi un Sociālo lietu padomi, definējot imigrācijas, integrācijas un atpakaļuzņemšanas politiku,

| — | Budžeta un vispārīgo lietu padomi, definējot finansiālās solidaritātes pasākumus gan saistībā ar robežkontroles un patvēruma politikas sistēmas īstenošanu un atpakaļuzņemšanas politiku, gan tās infrastruktūras un resursu īstenošanu, kas vajadzīga civilajai aizsardzībai, katastrofu un teroristu uzbrukumu novēršanai; |
| --- | --- |

—

Budžeta un vispārīgo lietu padomi, definējot finansiālās solidaritātes pasākumus gan saistībā ar robežkontroles un patvēruma politikas sistēmas īstenošanu un atpakaļuzņemšanas politiku, gan tās infrastruktūras un resursu īstenošanu, kas vajadzīga civilajai aizsardzībai, katastrofu un teroristu uzbrukumu novēršanai;

Pamattiesību integrēta veicināšana

| 10. | atkārto savu pārliecību, ka brīvības, drošības un tiesiskuma telpas īstenošana prasa vēl ciešāku saistību starp Eiropas un valstu iestādēm, lai sasniegtu visaugstāko pamattiesību aizsardzības līmeni gan indivīdu interesēs, gan tāpēc, lai nepieļautu jebkādu kavēšanos vai atteikšanos pārņemt veiktos pasākumus; šajā sakarā ierosina:






  — | katram jaunam likumdošanas priekšlikumam, it īpaši par BDTT, pievienot pamatotu novērtējumu par ietekmi uz pamattiesībām; bez tam aicina par pamattiesībām atbildīgo komisāru darba grupu periodiski informēt Pilsoņu brīvību komiteju par savām darbībām un nodrošināt attiecīgo darbību pienācīgu koordināciju; |
| --- | --- | --- |

10.

atkārto savu pārliecību, ka brīvības, drošības un tiesiskuma telpas īstenošana prasa vēl ciešāku saistību starp Eiropas un valstu iestādēm, lai sasniegtu visaugstāko pamattiesību aizsardzības līmeni gan indivīdu interesēs, gan tāpēc, lai nepieļautu jebkādu kavēšanos vai atteikšanos pārņemt veiktos pasākumus; šajā sakarā ierosina:

—

katram jaunam likumdošanas priekšlikumam, it īpaši par BDTT, pievienot pamatotu novērtējumu par ietekmi uz pamattiesībām; bez tam aicina par pamattiesībām atbildīgo komisāru darba grupu periodiski informēt Pilsoņu brīvību komiteju par savām darbībām un nodrošināt attiecīgo darbību pienācīgu koordināciju;

| — | Parlamentam ir tādas pašas tiesības, kā Padomei, Komisijai pieņemot Kopienas un Eiropas Savienības tiesību aktu ieviešanas pasākumus, jo šie akti varētu ietekmēt pamattiesības, kā tas bieži notiek BDTT jomā; |
| --- | --- |

—

Parlamentam ir tādas pašas tiesības, kā Padomei, Komisijai pieņemot Kopienas un Eiropas Savienības tiesību aktu ieviešanas pasākumus, jo šie akti varētu ietekmēt pamattiesības, kā tas bieži notiek BDTT jomā;

| — | nākamajās Parlamenta ikgadējās debatēs par BDTT veikt arī novērtējumu par pamattiesību aizsardzību Savienībā, pamatojoties uz īpašiem tematiskiem ziņojumiem, ko šajā sakarā, no vienas puses, sniedz Komisija ziņojumā, kas paredzēts EK līguma 212. pantā, un, no otras puses, Pamattiesību aentūra, kā ieteikts Parlamenta 2005. gada 26. maija rezolūcijā par pamattiesību veicināšanu un aizsardzību — dalībvalstu un Eiropas iestāžu, tostarp Pamattiesību aentūras, loma (3); |
| --- | --- |

—

nākamajās Parlamenta ikgadējās debatēs par BDTT veikt arī novērtējumu par pamattiesību aizsardzību Savienībā, pamatojoties uz īpašiem tematiskiem ziņojumiem, ko šajā sakarā, no vienas puses, sniedz Komisija ziņojumā, kas paredzēts EK līguma 212. pantā, un, no otras puses, Pamattiesību aentūra, kā ieteikts Parlamenta 2005. gada 26. maija rezolūcijā par pamattiesību veicināšanu un aizsardzību — dalībvalstu un Eiropas iestāžu, tostarp Pamattiesību aentūras, loma (3);

| 11. | uzskata sekojošus pasākumus par steidzamiem pamattiesību veicināšanā:






  — | attiecīgu pasākumu pieņemšana, lai veicinātu minoritāšu integrāciju un cīnītos pret jebkāda veida diskrimināciju (EK līguma 13. pants), tostarp pamatlēmuma par rasismu un ksenofobiju pieņemšana pēc atkārtotas apspriešanās ar Parlamentu, |
| --- | --- | --- |

11.

uzskata sekojošus pasākumus par steidzamiem pamattiesību veicināšanā:

—

attiecīgu pasākumu pieņemšana, lai veicinātu minoritāšu integrāciju un cīnītos pret jebkāda veida diskrimināciju (EK līguma 13. pants), tostarp pamatlēmuma par rasismu un ksenofobiju pieņemšana pēc atkārtotas apspriešanās ar Parlamentu,

| — | programmas par justīcijas kvalitāti Eiropā izstrādāšana, vienojoties ar dalībvalstīm un ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 22. februāra ieteikumu Padomei par kriminālās justīcijas kvalitāti un tiesību aktu saskaņošanu krimināltiesību jomā dalībvalstīs (4), |
| --- | --- |

—

programmas par justīcijas kvalitāti Eiropā izstrādāšana, vienojoties ar dalībvalstīm un ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 22. februāra ieteikumu Padomei par kriminālās justīcijas kvalitāti un tiesību aktu saskaņošanu krimināltiesību jomā dalībvalstīs (4),

| — | kopīgu pasākumu pieņemšana par Eiropas tiesu pieejamību civillietās un krimināllietās (izvairoties no dubultstandartiem pārrobežu lietās), |
| --- | --- |

—

kopīgu pasākumu pieņemšana par Eiropas tiesu pieejamību civillietās un krimināllietās (izvairoties no dubultstandartiem pārrobežu lietās),

| — | tiesvedības garantiju pastiprināšanu procesa laikā; aicina Padomi steidzami pieņemt pamatlēmumu šajā jautājumā, ņemot vērā Parlamenta atzinumu; aicina Komisiju līdz 2005. gadam iesniegt likumdošanas priekšlikumus paredzētajos jautājumos par






  - | savstarpējo atzīšanu pirmstiesas posmā, |
| --- | --- | --- |

—

tiesvedības garantiju pastiprināšanu procesa laikā; aicina Padomi steidzami pieņemt pamatlēmumu šajā jautājumā, ņemot vērā Parlamenta atzinumu; aicina Komisiju līdz 2005. gadam iesniegt likumdošanas priekšlikumus paredzētajos jautājumos par

*

savstarpējo atzīšanu pirmstiesas posmā,

| * | kontroles pasākumiem, neradot brīvības atņemšanu, |
| --- | --- |

*

kontroles pasākumiem, neradot brīvības atņemšanu,

| * | “ne bis in idem in absentia” principu, |
| --- | --- |

*

“ne bis in idem in absentia” principu,

| * | taisnīgu izturēšanos pierādījumu iegūšanā un izmantošanā, |
| --- | --- |

*

taisnīgu izturēšanos pierādījumu iegūšanā un izmantošanā,

| * | tiesībām, kas izriet no nevainīguma prezumpcijas; |
| --- | --- |

*

tiesībām, kas izriet no nevainīguma prezumpcijas;

| — | solidaritātes pasākumu pieņemšanu attiecībā uz cietušajiem, it īpaši, ja runa ir par bērniem; |
| --- | --- |

—

solidaritātes pasākumu pieņemšanu attiecībā uz cietušajiem, it īpaši, ja runa ir par bērniem;

| — | Eiropas Policijas ētikas kodeksa (5) oficiālu atjaunošana ES, kuru jau 2004. gada 28. oktobrī neoficiāli apstiprināja Tieslietu un iekšlietu padome (6), un Eiropas Policijas akadēmijas (CEPOL) nozīmes pastiprināšana. |
| --- | --- |

—

Eiropas Policijas ētikas kodeksa (5) oficiālu atjaunošana ES, kuru jau 2004. gada 28. oktobrī neoficiāli apstiprināja Tieslietu un iekšlietu padome (6), un Eiropas Policijas akadēmijas (CEPOL) nozīmes pastiprināšana.

Definēt ES un tās dalībvalstu konkrētus mērķus

| 12. | aicina Komisiju iesniegt nākamajai Eiropadomei Hāgas programmas īstenošanas programmu, kas:






  — | norāda konkrētus mērķus, kas īstenojami nākamajos piecos gados, vienojoties ar dalībvalstīm jautājumā par noziedzības samazināšanu, personu aizsardzību un brīvību stiprināšanu, |
| --- | --- | --- |

12.

aicina Komisiju iesniegt nākamajai Eiropadomei Hāgas programmas īstenošanas programmu, kas:

—

norāda konkrētus mērķus, kas īstenojami nākamajos piecos gados, vienojoties ar dalībvalstīm jautājumā par noziedzības samazināšanu, personu aizsardzību un brīvību stiprināšanu,

| — | paredz pārskatāmu Eiropas un valsts līmeņa uzraudzības mehānismu šo mērķu īstenošanai un iespējamo darbības traucējumu adekvātu analīzi; |
| --- | --- |

—

paredz pārskatāmu Eiropas un valsts līmeņa uzraudzības mehānismu šo mērķu īstenošanai un iespējamo darbības traucējumu adekvātu analīzi;

Tieslietas

| 13. | atgādina, ka tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās balstās uz tiesu iestāžu un pilsoņu un pašu iestāžu savstarpēju uzticību un abpusējas atzīšanas principa; šie mērķi tiks sasniegti pateicoties kopīgu noteikumu izstrādei un informācijas labākai apmaiņai starp minētajām pusēm, kā arī tiesnešu apmācībai Eiropas jautājumos; šajā jomā svarīgi stiprināt Eurojust, lai izveidotu Eiropas prokurora biroju; |
| --- | --- |

13.

atgādina, ka tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās balstās uz tiesu iestāžu un pilsoņu un pašu iestāžu savstarpēju uzticību un abpusējas atzīšanas principa; šie mērķi tiks sasniegti pateicoties kopīgu noteikumu izstrādei un informācijas labākai apmaiņai starp minētajām pusēm, kā arī tiesnešu apmācībai Eiropas jautājumos; šajā jomā svarīgi stiprināt Eurojust, lai izveidotu Eiropas prokurora biroju;

| 14. | vēlas progresa turpinājumu tiesu iestāžu sadarbība civillietās, it īpaši imenes tiesību un komerctiesību jomā; |
| --- | --- |

14.

vēlas progresa turpinājumu tiesu iestāžu sadarbība civillietās, it īpaši imenes tiesību un komerctiesību jomā;

Migrācijas, patvēruma un robežu šķērsošanas politika

| 15. | pieprasa Komisijai līdz 2006. gada beigām izvirzīt priekšlikumu pārraudzības mehānismam, kas papildinātu esošo Šengenas novērtējuma mehānismu; |
| --- | --- |

15.

pieprasa Komisijai līdz 2006. gada beigām izvirzīt priekšlikumu pārraudzības mehānismam, kas papildinātu esošo Šengenas novērtējuma mehānismu;

| 16. | pieprasa reālu Eiropas patvēruma un imigrācijas politiku, kas būtu godīga, taisnīga un ievērotu migrantu pamattiesības; |
| --- | --- |

16.

pieprasa reālu Eiropas patvēruma un imigrācijas politiku, kas būtu godīga, taisnīga un ievērotu migrantu pamattiesības;

| 17. | noraida patvēruma un imigrācijas politikas eksternalizāciju un imigrācijas nometņu un portālu veidošanu ārpus Eiropas Savienības; |
| --- | --- |

17.

noraida patvēruma un imigrācijas politikas eksternalizāciju un imigrācijas nometņu un portālu veidošanu ārpus Eiropas Savienības;

| 18. | aicina Komisiju un Padomi nodrošināt, lai Tieslietu un iekšlietu (TI) padomes nesen apstiprinātajā ES un Lībijas paplašinātās sadarbības līgumā nebūtu paredzēta kolektīva izraidīšana uz vietām, kur notiek rupji cilvēktiesību pārkāpumi vai arī administratīvs apcietinājums šādās vietās, kā arī saskaņā ar Ženēvas Konvenciju atzīst Lībijas patvēruma meklētāju tiesības; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju un Padomi nodrošināt, lai Tieslietu un iekšlietu (TI) padomes nesen apstiprinātajā ES un Lībijas paplašinātās sadarbības līgumā nebūtu paredzēta kolektīva izraidīšana uz vietām, kur notiek rupji cilvēktiesību pārkāpumi vai arī administratīvs apcietinājums šādās vietās, kā arī saskaņā ar Ženēvas Konvenciju atzīst Lībijas patvēruma meklētāju tiesības;

| 19. | atgādina par kopējās imigrācijas politikas nepieciešamību, kas neaprobežojas tikai ar cīņu pret nelegālo imigrāciju; neatlaidīgi pieprasa legālas imigrācijas politikas īstenošanu; |
| --- | --- |

19.

atgādina par kopējās imigrācijas politikas nepieciešamību, kas neaprobežojas tikai ar cīņu pret nelegālo imigrāciju; neatlaidīgi pieprasa legālas imigrācijas politikas īstenošanu;

| 20. | atgādina, ka Eiropas migrācijas politika ir jāpievieno Eiropas integrācijas politikai, kas citu vidū nodrošina regulāru integrāciju darba tirgū, tiesības uz izglītību un mācībām, sociālo un veselības aizsardzības dienestu pieejamību, imigrantu līdzdalību sociālajā, kultūras un politiskajā dzīvē; |
| --- | --- |

20.

atgādina, ka Eiropas migrācijas politika ir jāpievieno Eiropas integrācijas politikai, kas citu vidū nodrošina regulāru integrāciju darba tirgū, tiesības uz izglītību un mācībām, sociālo un veselības aizsardzības dienestu pieejamību, imigrantu līdzdalību sociālajā, kultūras un politiskajā dzīvē;

| 21. | pieņem zināšanai Komisijas Zaļo grāmatu par Eiropas Savienības pieeju ekonomiskās migrācijas pārvaldībai (KOM(2004)0811); atgādina, ka ekonomiskajai imigrācijai Eiropā nav jāaprobežojas ar Eiropas darba tirgus vajadzībām, bet tai ir jāņem vērā visi migrācijas veidi, tostarp imenes atkalapvienošanās; ļoti vēlas, lai Eiropas ekonomiskā imigrācija būtu balstīta uz tiesību aktu saskaņošanas par migrantu uzņemšanu Eiropas Savienībā un būtu līdzeklis cīņai pret diskrimināciju darba tirgū; |
| --- | --- |

21.

pieņem zināšanai Komisijas Zaļo grāmatu par Eiropas Savienības pieeju ekonomiskās migrācijas pārvaldībai (KOM(2004)0811); atgādina, ka ekonomiskajai imigrācijai Eiropā nav jāaprobežojas ar Eiropas darba tirgus vajadzībām, bet tai ir jāņem vērā visi migrācijas veidi, tostarp imenes atkalapvienošanās; ļoti vēlas, lai Eiropas ekonomiskā imigrācija būtu balstīta uz tiesību aktu saskaņošanas par migrantu uzņemšanu Eiropas Savienībā un būtu līdzeklis cīņai pret diskrimināciju darba tirgū;

| 22. | pieprasa Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm ratificēt Apvienoto Nāciju Organizācijas konvenciju par strādnieku migrantu un viņu imenes locekļu tiesībām, un SDO konvencijas 97 un 143 par strādniekiem migrantiem; pieprasa Komisijai savos lēmumos un pamatlēmumos vēlreiz izskatīt visus noteikumus Starptautiskajā konvencijā par strādnieku migrantu un viņu imenes locekļu tiesībām, ko 1990. gada 18. decembrī pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālasambleja; |
| --- | --- |

22.

pieprasa Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm ratificēt Apvienoto Nāciju Organizācijas konvenciju par strādnieku migrantu un viņu imenes locekļu tiesībām, un SDO konvencijas 97 un 143 par strādniekiem migrantiem; pieprasa Komisijai savos lēmumos un pamatlēmumos vēlreiz izskatīt visus noteikumus Starptautiskajā konvencijā par strādnieku migrantu un viņu imenes locekļu tiesībām, ko 1990. gada 18. decembrī pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālasambleja;

| 23. | ir ļoti noraizējies par Eiropas Savienības atgriešanās politiku, it īpaši par kopīgiem lidojumiem imigrantu izraidīšanai; atgādina, ka atpakaļuzņemšanas nolīgumiem ar trešajām valstīm ir jābūt balstītiem uz patiesu dialogu un jāņem vērā šo valstu vajadzības; šis dialogs sekmēs politisko sadarbību un kopīgu attīstību, lai risinātu migrācijas cēloņus; |
| --- | --- |

23.

ir ļoti noraizējies par Eiropas Savienības atgriešanās politiku, it īpaši par kopīgiem lidojumiem imigrantu izraidīšanai; atgādina, ka atpakaļuzņemšanas nolīgumiem ar trešajām valstīm ir jābūt balstītiem uz patiesu dialogu un jāņem vērā šo valstu vajadzības; šis dialogs sekmēs politisko sadarbību un kopīgu attīstību, lai risinātu migrācijas cēloņus;

| 24. | lūdz Komisiju pārliecināties, ka personas, kurām ir nepieciešama aizsardzība, pilnīgi droši varēs sasniegt Savienību, ka viņu prasības tiks izskatītas piemērotā veidā un ka tiks rūpīgi ievērotas starptautiskās cilvēktiesības un bēgļu tiesības, un it īpaši neapspiešanas principu; |
| --- | --- |

24.

lūdz Komisiju pārliecināties, ka personas, kurām ir nepieciešama aizsardzība, pilnīgi droši varēs sasniegt Savienību, ka viņu prasības tiks izskatītas piemērotā veidā un ka tiks rūpīgi ievērotas starptautiskās cilvēktiesības un bēgļu tiesības, un it īpaši neapspiešanas principu;

| 25. | atgādina Komisijai, Līgumu sargs, tās uzdevumu rūpēties par Eiropas Savienības patvēruma tiesību ievērošanu, saskaņā ar ES līguma 6. pantu un EK līguma 63. pantu, ņemot vērā nesenos masu izraidīšanas gadījumus, kas met ēnu pār šīm dalībvalstīm attiecībā uz to pienākumu pildīšanu atbilstoši ES tiesībām; |
| --- | --- |

25.

atgādina Komisijai, Līgumu sargs, tās uzdevumu rūpēties par Eiropas Savienības patvēruma tiesību ievērošanu, saskaņā ar ES līguma 6. pantu un EK līguma 63. pantu, ņemot vērā nesenos masu izraidīšanas gadījumus, kas met ēnu pār šīm dalībvalstīm attiecībā uz to pienākumu pildīšanu atbilstoši ES tiesībām;

| 26. | atgādina par Kopienas imigrācijas un patvēruma politikas nepieciešamību balstīties uz legālu imigrācijas kanālu atklāšanu un kopīgu standartu definīciju imigrantu un patvēruma pieprasījuma iesniedzēju tiesību aizsardzībai visā Eiropas Savienībā, kā tas ir noteikts Tamperes Eiropadomē 1999. gadā un apstiprināts Hāgas programmā; |
| --- | --- |

26.

atgādina par Kopienas imigrācijas un patvēruma politikas nepieciešamību balstīties uz legālu imigrācijas kanālu atklāšanu un kopīgu standartu definīciju imigrantu un patvēruma pieprasījuma iesniedzēju tiesību aizsardzībai visā Eiropas Savienībā, kā tas ir noteikts Tamperes Eiropadomē 1999. gadā un apstiprināts Hāgas programmā;

| 27. | vēlreiz apstiprina savas iespējas, kas attiecas uz vismazākā kopsaucēja panākšanu Padomes direktīvas projektam par patvēruma procedūrām un pieprasa dalībvalstīm bez kavēšanās uzsākt Direktīvas 2004/83/EK (7) pārņemšanu; |
| --- | --- |

27.

vēlreiz apstiprina savas iespējas, kas attiecas uz vismazākā kopsaucēja panākšanu Padomes direktīvas projektam par patvēruma procedūrām un pieprasa dalībvalstīm bez kavēšanās uzsākt Direktīvas 2004/83/EK (7) pārņemšanu;

Organizētās noziedzības un terorisma apkarošana

| 28. | atkārto savu pārliecību, ka Eiropas Savienības iekšējās drošības politikai vajadzīga ne tikai savstarpēja uzticība, bet arī kopējo mērķu, atbilstošu līdzekļu, tiesiskā regulējuma un pilsoņu garantiju izveidošana; šajā sakarā ar nožēlu konstatē, ka:






  — | pirmkārt, vēl joprojām nav reālas Eiropas iekšējās drošības stratēija, kas noteiktu konkrētus mērķus, atbildību par izpildi, gaidāmos rezultātus un objektīvus kritērijus izpildes novērtējumam; |
| --- | --- | --- |

28.

atkārto savu pārliecību, ka Eiropas Savienības iekšējās drošības politikai vajadzīga ne tikai savstarpēja uzticība, bet arī kopējo mērķu, atbilstošu līdzekļu, tiesiskā regulējuma un pilsoņu garantiju izveidošana; šajā sakarā ar nožēlu konstatē, ka:

—

pirmkārt, vēl joprojām nav reālas Eiropas iekšējās drošības stratēija, kas noteiktu konkrētus mērķus, atbildību par izpildi, gaidāmos rezultātus un objektīvus kritērijus izpildes novērtējumam;

| — | otrkārt, neskatoties uz Eiropas līmenī sasniedzamo mērķu neskaidrību, dalībvalstis, gluži pretēji, pieprasa veikt vispārējus pasākumus attiecībā uz datu vākšanu un to pieejamību neatkarīgi no tā, vai tie ir operatīvi dati (piemērojot datu pieejamības principu) vai dati, kas saistīti ar cilvēku ikdienas aktivitātēm (ceļojumi, sakari). |
| --- | --- |

—

otrkārt, neskatoties uz Eiropas līmenī sasniedzamo mērķu neskaidrību, dalībvalstis, gluži pretēji, pieprasa veikt vispārējus pasākumus attiecībā uz datu vākšanu un to pieejamību neatkarīgi no tā, vai tie ir operatīvi dati (piemērojot datu pieejamības principu) vai dati, kas saistīti ar cilvēku ikdienas aktivitātēm (ceļojumi, sakari).

| 29. | tā kā no Padomes nav saņemta informācija par šo jautājumu, nolemj uzdot kompetentai Parlamenta komitejai pārbaudīt, kādi stratēiski un operatīvi pasākumi pašlaik tiek veikti Eiropas līmenī, lai apkarotu terorismu un organizēto noziedzību; tādēļ Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai līdz 2005. gada beigām jāuzklausa:






  — | SITCEN un Eiropas Komisijas tieslietu, brīvības un drošības ğenerāldirektorāta vadošās amatpersonas, kas ir atbildīgas par organizētās noziedzības apkarošanas politiku; |
| --- | --- | --- |

29.

tā kā no Padomes nav saņemta informācija par šo jautājumu, nolemj uzdot kompetentai Parlamenta komitejai pārbaudīt, kādi stratēiski un operatīvi pasākumi pašlaik tiek veikti Eiropas līmenī, lai apkarotu terorismu un organizēto noziedzību; tādēļ Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai līdz 2005. gada beigām jāuzklausa:

—

SITCEN un Eiropas Komisijas tieslietu, brīvības un drošības ğenerāldirektorāta vadošās amatpersonas, kas ir atbildīgas par organizētās noziedzības apkarošanas politiku;

| — | Eiropola, Eurojust un Eiropas Krāpšanas apkarošanas biroja (OLAF) vadošās amatpersonas, lai pārbaudītu pašreizējo sadarbības stāvokli starp dalībvalstīm un Eiropas organizācijām, kā arī šīs sadarbības iespējamo attīstību; |
| --- | --- |

—

Eiropola, Eurojust un Eiropas Krāpšanas apkarošanas biroja (OLAF) vadošās amatpersonas, lai pārbaudītu pašreizējo sadarbības stāvokli starp dalībvalstīm un Eiropas organizācijām, kā arī šīs sadarbības iespējamo attīstību;

| — | Interpola vadītāju, lai pārbaudītu pašreizējo stāvokli un nākotnes sadarbību starp Interpolu un dalībvalstīm, ES un tās aentūrām vai informācijas sistēmas apmaiņu; |
| --- | --- |

—

Interpola vadītāju, lai pārbaudītu pašreizējo stāvokli un nākotnes sadarbību starp Interpolu un dalībvalstīm, ES un tās aentūrām vai informācijas sistēmas apmaiņu;

| — | valstu tiesu un policijas iestādes, lai pārbaudītu reālo sadarbības apjomu starp dalībvalstīm, starp dalībvalstīm un ES un tās aentūrām (datu apmaiņa, kopīgas darba grupas, divpusēji nolīgumi); |
| --- | --- |

—

valstu tiesu un policijas iestādes, lai pārbaudītu reālo sadarbības apjomu starp dalībvalstīm, starp dalībvalstīm un ES un tās aentūrām (datu apmaiņa, kopīgas darba grupas, divpusēji nolīgumi);

| — | valstu parlamentu pārstāvjus, kas ir atbildīgi par iepriekš minētajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

—

valstu parlamentu pārstāvjus, kas ir atbildīgi par iepriekš minētajiem jautājumiem.

| 30. | aicina Komisiju:






  — | iesniegt Eiropola Kopienas juridisko pamatu, pirms stājas spēkā Konstitucionālais līgums, un paredzēt Eiropola un Eirojust attīstības sadarbības formas un šo divu organizāciju kontroles veidus, ko tās pārņēmušas no Eiropas Parlamenta un valstu parlamentiem, |
| --- | --- | --- |

30.

aicina Komisiju:

—

iesniegt Eiropola Kopienas juridisko pamatu, pirms stājas spēkā Konstitucionālais līgums, un paredzēt Eiropola un Eirojust attīstības sadarbības formas un šo divu organizāciju kontroles veidus, ko tās pārņēmušas no Eiropas Parlamenta un valstu parlamentiem,

| — | iesniegt juridisko pamatu Eiropas sarakstam par tiem indivīdiem, grupām un aktivitātēm, kam piemēro ierobežojošus pasākumus terorisma apkarošanai, kā arī to indivīdu sarakstu, kas var būt bīstami sabiedriskajai kārtībai (Šengenas Konvencijas 96. un 99. panti); |
| --- | --- |

—

iesniegt juridisko pamatu Eiropas sarakstam par tiem indivīdiem, grupām un aktivitātēm, kam piemēro ierobežojošus pasākumus terorisma apkarošanai, kā arī to indivīdu sarakstu, kas var būt bīstami sabiedriskajai kārtībai (Šengenas Konvencijas 96. un 99. panti);

Vispārējās uzraudzības politika, proporcionalitātes prasības un datu aizsardzība

| 31. | atbalsta Eiropadomes pieeju racionālā veidā pārvaldīt informāciju, kas ir Eiropas Savienības un dalībvalstu rīcībā; tomēr atgādina, ka visas šīs datorsistēmas, kas apstrādā Savienības drošības politikai iespējami svarīgu informāciju, tika izstrādātas konkrētiem mērķiem, un ievērojot proporcionalitātes principus, kas demokrātiskā sabiedrībā var attaisnot to lietošanas ierobežojumus datu aizsardzības dēļ; |
| --- | --- |

31.

atbalsta Eiropadomes pieeju racionālā veidā pārvaldīt informāciju, kas ir Eiropas Savienības un dalībvalstu rīcībā; tomēr atgādina, ka visas šīs datorsistēmas, kas apstrādā Savienības drošības politikai iespējami svarīgu informāciju, tika izstrādātas konkrētiem mērķiem, un ievērojot proporcionalitātes principus, kas demokrātiskā sabiedrībā var attaisnot to lietošanas ierobežojumus datu aizsardzības dēļ;

| 32. | norāda, ka šie ierobežojumi nevar tikt vienkārši atlikti malā, izvirzot jaunus imperatīvus cīņai pret terorismu un organizēto noziedzību, bet tā vietā jāpanāk iepriekšēja vienošanās par sasniedzamajiem mērķiem un tā rezultātā informāciju, kas ir svarīga apstiprināto uzdevumu izpildīšanā, nepieciešams nodefinēt un nodot kompetento iestāžu rīcībā uz atbilstīgu laika posmu; atkārto aicinājumu pāriet no sistēmas “pull” uz sistēmu “push” datu nodošanai ASV iestādēm, un saglāba lielākas rezerves attiecībā uz Eiropas PNR sistēmas izveidi, kura būtu Eiropola atbildībā, kā paredzēts Komisijas paziņojumā par reiğstrēto aviopasažieru datu (PNR) nodošanu: globāla ES pieeja (KOM(2003)0826), pieprasa Komisijai un Padomei ņemt vērā 2004. gada 31. marta Parlamenta rezolūciju par PNR
   (8) pārrunu laikā ar trešajām valstīm vai starptautiskām organizācijām, it īpaši ar Starptautisko civilās aviācijas organizāciju (ICAO); |
| --- | --- |

32.

norāda, ka šie ierobežojumi nevar tikt vienkārši atlikti malā, izvirzot jaunus imperatīvus cīņai pret terorismu un organizēto noziedzību, bet tā vietā jāpanāk iepriekšēja vienošanās par sasniedzamajiem mērķiem un tā rezultātā informāciju, kas ir svarīga apstiprināto uzdevumu izpildīšanā, nepieciešams nodefinēt un nodot kompetento iestāžu rīcībā uz atbilstīgu laika posmu; atkārto aicinājumu pāriet no sistēmas “pull” uz sistēmu “push” datu nodošanai ASV iestādēm, un saglāba lielākas rezerves attiecībā uz Eiropas PNR sistēmas izveidi, kura būtu Eiropola atbildībā, kā paredzēts Komisijas paziņojumā par reiğstrēto aviopasažieru datu (PNR) nodošanu: globāla ES pieeja (KOM(2003)0826), pieprasa Komisijai un Padomei ņemt vērā 2004. gada 31. marta Parlamenta rezolūciju par PNR
   (8) pārrunu laikā ar trešajām valstīm vai starptautiskām organizācijām, it īpaši ar Starptautisko civilās aviācijas organizāciju (ICAO);

| 33. | brīdina Padomi par riskiem, ko rada informācijas sistēmu savietojamība; |
| --- | --- |

33.

brīdina Padomi par riskiem, ko rada informācijas sistēmu savietojamība;

| 34. | atkārto aicinājumu definēt vienotus kritērijus jautājumā par datu aizsardzību drošības jomā, ņemot par pamatu Eiropadomes un Eiropas datu aizsardzības iestāžu konferences norādītos principus (9), un atkārto aicinājumu par kopīgas iestādes izveidošanu kā daļu no tiesu iestāžu un policijas sadarbības, iesaistot valstu un Eiropas iestādes, kā arī Eiropolu, Eurojust, SIS un SID; uzskata, ka šīs iestādes uzdevums būtu pārbaudīt Eiropas iestāžu atbilstību aizsardzības standartiem un palīdzēt šīm iestādēm likumdošanas darbā; |
| --- | --- |

34.

atkārto aicinājumu definēt vienotus kritērijus jautājumā par datu aizsardzību drošības jomā, ņemot par pamatu Eiropadomes un Eiropas datu aizsardzības iestāžu konferences norādītos principus (9), un atkārto aicinājumu par kopīgas iestādes izveidošanu kā daļu no tiesu iestāžu un policijas sadarbības, iesaistot valstu un Eiropas iestādes, kā arī Eiropolu, Eurojust, SIS un SID; uzskata, ka šīs iestādes uzdevums būtu pārbaudīt Eiropas iestāžu atbilstību aizsardzības standartiem un palīdzēt šīm iestādēm likumdošanas darbā;

| 35. | atgādina nepieciešamību pastiprināt ceļojumu dokumentu drošību; tomēr, izvēlētais tehniskais risinājums ir nozīmīgs, jo tikai tādā veidā varēs garantēt biometrijas izmantošanas efektivitāti un datu fizisko aizsardzību, it īpaši pret nelicencētu piekļuvi; galvenais, lai vienlaicīgi tiktu saglabātas tehnoloijas specifikācijas, izmantojot risinājumus, kas labi raksturo izmaksu efektivitāti, un lai tās būtu drošas datu vākšanā, apstrādē, glabāšanā un izmantošanā; norāda, ka būs nelietderīgi, ja Eiropas Savienība steigsies pieņemt priekšlaicīgu risinājumu, kas izrādīsies nepiemērots; |
| --- | --- |

35.

atgādina nepieciešamību pastiprināt ceļojumu dokumentu drošību; tomēr, izvēlētais tehniskais risinājums ir nozīmīgs, jo tikai tādā veidā varēs garantēt biometrijas izmantošanas efektivitāti un datu fizisko aizsardzību, it īpaši pret nelicencētu piekļuvi; galvenais, lai vienlaicīgi tiktu saglabātas tehnoloijas specifikācijas, izmantojot risinājumus, kas labi raksturo izmaksu efektivitāti, un lai tās būtu drošas datu vākšanā, apstrādē, glabāšanā un izmantošanā; norāda, ka būs nelietderīgi, ja Eiropas Savienība steigsies pieņemt priekšlaicīgu risinājumu, kas izrādīsies nepiemērots;

| 36. | atgādina, ka saskaņā ar 29. pantu izveidotā darba grupa un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs uzskata, ka valstu iniciatīvas par datu apmaiņu, kuras tika iztirzātas 2004. gada aprīlī, nav pilnībā saskaņotas ar Eiropas Cilvēktiesību tiesu un Eiropas Savienības pamattiesību hartu; |
| --- | --- |

36.

atgādina, ka saskaņā ar 29. pantu izveidotā darba grupa un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs uzskata, ka valstu iniciatīvas par datu apmaiņu, kuras tika iztirzātas 2004. gada aprīlī, nav pilnībā saskaņotas ar Eiropas Cilvēktiesību tiesu un Eiropas Savienības pamattiesību hartu;

| 37. | akcentē, ka, lai izvairītos no nesamērīgi liela daudzuma pieprasījumiem, izmaksas par savākto datu analīzi jāsedz iestādei, kas iesniegušas pieprasījumu; |
| --- | --- |

37.

akcentē, ka, lai izvairītos no nesamērīgi liela daudzuma pieprasījumiem, izmaksas par savākto datu analīzi jāsedz iestādei, kas iesniegušas pieprasījumu;

| 38. | vēlreiz diskutē par pārredzamības un publisko debašu trūkumu šāda veida tehnoloijas izvēlē un sarunās gan ar Starptautiskās civilās aviācijas organizācijas tehniskajām grupām, gan ar ASV administrāciju. Atgādina savu nostāju par “augstfrekvences identifikācijas” mikroprocesoru izmantošanu Eiropas pilsoņu pasēs un aicina Komisiju veikt šo tehnoloiju padziļinātu pārbaudi, pirms tā nosaka to obligātu izmantošanu simtos miljonu dokumentu; |
| --- | --- |

38.

vēlreiz diskutē par pārredzamības un publisko debašu trūkumu šāda veida tehnoloijas izvēlē un sarunās gan ar Starptautiskās civilās aviācijas organizācijas tehniskajām grupām, gan ar ASV administrāciju. Atgādina savu nostāju par “augstfrekvences identifikācijas” mikroprocesoru izmantošanu Eiropas pilsoņu pasēs un aicina Komisiju veikt šo tehnoloiju padziļinātu pārbaudi, pirms tā nosaka to obligātu izmantošanu simtos miljonu dokumentu;

| 39. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropadomei un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

39.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropadomei un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 102 E, 28.4.2004., 819. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2004)0022.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0208.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0031.

(5)  Eiropas policijas ētikas kodekss, Ieteikums REC (2001) 10, ko 2001. gada 19. septembrī pieņēma Padomes ministru komiteja.

(6)  Eiropas Savienības Padome, Padomes secinājumu projekts attiecībā uz policijas darbinieku profesionāliem standartiem saistībā ar starptautisko policijas sadarbību, Briselē, 2004. gada 28. oktobrī, 11977/2/04.

(7)  OV L 304, 30.9.2004., 12. lpp.

(8)  OV C 103 E, 29.4.2004., 665. lpp.

(9)  Pieņemtie teksti, 7.6.2005., P6_TA(2005)0223.

P6_TA(2005)0228

Minoritāšu aizsardzība un diskriminācijas novēršanas politika paplašinātajā Eiropā

Eiropas Parlamenta rezolūcija par minoritāšu aizsardzību un diskriminācijas novēršanas politiku paplašinātajā Eiropā (2005/2008(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ES līguma 6. un 7. pantu, kas nosaka mērķus, kā attīstīt Eiropas Savienību kā brīvības, drošības un tiesiskuma telpu un īstenot brīvības, demokrātijas, pamattiesību aizsardzības un tiesiskuma principus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES līguma 6. un 7. pantu, kas nosaka mērķus, kā attīstīt Eiropas Savienību kā brīvības, drošības un tiesiskuma telpu un īstenot brīvības, demokrātijas, pamattiesību aizsardzības un tiesiskuma principus,

| — | ņemot vērā EK līguma 13. pantu, kas nosaka Kopienas uzdevumu cīnīties pret diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskas izcelsmes, reliijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ, EK līguma 63. pantu, kas nosaka patvēruma un imigrācijas politikas pamatu, ar kuru veicina trešu valstu pilsoņu integrāciju un Eiropas Savienības pasākumu citu juridisko pamatu šajā sfērā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 13. pantu, kas nosaka Kopienas uzdevumu cīnīties pret diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskas izcelsmes, reliijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ, EK līguma 63. pantu, kas nosaka patvēruma un imigrācijas politikas pamatu, ar kuru veicina trešu valstu pilsoņu integrāciju un Eiropas Savienības pasākumu citu juridisko pamatu šajā sfērā,

| — | ņemot vērā Līgumu par Konstitūciju Eiropai, kas turpina attīstīt pašreizējo acquis, īpaši ar Pamattiesību hartas iekļaušanu, tādējādi uzsverot pamattiesību jēdzienu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Konstitūciju Eiropai, kas turpina attīstīt pašreizējo acquis, īpaši ar Pamattiesību hartas iekļaušanu, tādējādi uzsverot pamattiesību jēdzienu (1),

| — | ņemot vērā Konstitucionālā līguma I-14. pantu attiecībā uz dalītas kompetences jomām, kas uzliek ES atbildību par brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, tostarp cilvēktiesībām, un ņemot vērā, ka minoritāšu tiesības ir vispārējo cilvēktiesību pamatelements, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālā līguma I-14. pantu attiecībā uz dalītas kompetences jomām, kas uzliek ES atbildību par brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, tostarp cilvēktiesībām, un ņemot vērā, ka minoritāšu tiesības ir vispārējo cilvēktiesību pamatelements,

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (2),Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (3), kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 23. septembra Direktīvu 2002/73/EK, ar kuru groza Padomes Direktīvu 76/207/EEK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz darba iespējām, profesionālo izglītību un paaugstināšanu amatā, kā arī darba nosacījumiem (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (2),Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (3), kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 23. septembra Direktīvu 2002/73/EK, ar kuru groza Padomes Direktīvu 76/207/EEK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz darba iespējām, profesionālo izglītību un paaugstināšanu amatā, kā arī darba nosacījumiem (4),

| — | ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu par vienlīdzību un nediskrimināciju paplašinātajā Eiropas Savienībā (KOM(2004)0379) un Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra gada un tematiskos ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu par vienlīdzību un nediskrimināciju paplašinātajā Eiropas Savienībā (KOM(2004)0379) un Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra gada un tematiskos ziņojumus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas viedokļus (A6-0140/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas viedokļus (A6-0140/2005),

| A. | paturot prātā atšķirību starp minoritāšu aizsardzību un diskriminācijas novēršanas politiku; norādot uz to, ka vienlīdzīga attieksme ir visu personu pamattiesības, nevis privilēija, un ka iecietībai ir jābūt vispārējai attieksmei dzīvē, nevis labvēlībai, kas pienākas vieniem, bet nepienākas otriem; tādēļ ņemot vērā, ka dažāda veida diskriminācija jāapkaro vienlīdz intensīvi; atgādinot, ka minoritātes ir Eiropas bagātība; |
| --- | --- |

A.

paturot prātā atšķirību starp minoritāšu aizsardzību un diskriminācijas novēršanas politiku; norādot uz to, ka vienlīdzīga attieksme ir visu personu pamattiesības, nevis privilēija, un ka iecietībai ir jābūt vispārējai attieksmei dzīvē, nevis labvēlībai, kas pienākas vieniem, bet nepienākas otriem; tādēļ ņemot vērā, ka dažāda veida diskriminācija jāapkaro vienlīdz intensīvi; atgādinot, ka minoritātes ir Eiropas bagātība;

| B. | tā kā visām personām Eiropas Savienībā ir vienādas tiesības un pienākumi būt pilntiesīgiem, aktīviem un integrētiem sabiedrības locekļiem, kā arī vienādas tiesības likuma priekšā; tā kā ikviens vispirms un svarīgāk par visu ir individualitāte un unikāla personība, un piederība kādai minoritātei nekādā gadījumā nav pamatojums vai izskaidrojums ne izstumšanai, ne diskriminācijai, ne arī lēmumam nošķirt no sabiedrības, |
| --- | --- |

B.

tā kā visām personām Eiropas Savienībā ir vienādas tiesības un pienākumi būt pilntiesīgiem, aktīviem un integrētiem sabiedrības locekļiem, kā arī vienādas tiesības likuma priekšā; tā kā ikviens vispirms un svarīgāk par visu ir individualitāte un unikāla personība, un piederība kādai minoritātei nekādā gadījumā nav pamatojums vai izskaidrojums ne izstumšanai, ne diskriminācijai, ne arī lēmumam nošķirt no sabiedrības,

Politiskā situācija un neatliekamā vajadzība pēc diskriminācijas novēršanas politikas un minoritāšu aizsardzības

| 1. | uzskata, ka paplašinātajā Eiropas Savienībā ar 25 dalībvalstīm un 450 miljoniem iedzīvotāju svarīgākais ir:






  — | pastiprināt saites starp Eiropas Savienības tautām un mērķi, ko tā iemieso, vienlaicīgi stiprinot piederības sajūtu Eiropas Savienībai un katra cilvēka personiskās vēstures, kultūras, identitātes un neatkārtojamības atzīšanu; |
| --- | --- | --- |

1.

uzskata, ka paplašinātajā Eiropas Savienībā ar 25 dalībvalstīm un 450 miljoniem iedzīvotāju svarīgākais ir:

—

pastiprināt saites starp Eiropas Savienības tautām un mērķi, ko tā iemieso, vienlaicīgi stiprinot piederības sajūtu Eiropas Savienībai un katra cilvēka personiskās vēstures, kultūras, identitātes un neatkārtojamības atzīšanu;

| — | saskaņot rīcību un varas īstenošanu vietējā, reğionālajā, valstu un ES līmenī atbilstīgi subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

saskaņot rīcību un varas īstenošanu vietējā, reğionālajā, valstu un ES līmenī atbilstīgi subsidiaritātes principam,

| — | savlaicīgi īstenot spēkā esošos tiesību aktus un tādējādi pārņemt direktīvas attiecīgajā jomā; |
| --- | --- |

—

savlaicīgi īstenot spēkā esošos tiesību aktus un tādējādi pārņemt direktīvas attiecīgajā jomā;

| — | ievērot uzticības principu, kas ir noteikts Parlamenta 2004. gada 20. aprīļa rezolūcijā par Komisijas paziņojumu attiecībā uz Līguma par Eiropas Savienību 7. pantu: Eiropas Savienības pamatvērtību ievērošana un veicināšana (5); |
| --- | --- |

—

ievērot uzticības principu, kas ir noteikts Parlamenta 2004. gada 20. aprīļa rezolūcijā par Komisijas paziņojumu attiecībā uz Līguma par Eiropas Savienību 7. pantu: Eiropas Savienības pamatvērtību ievērošana un veicināšana (5);

| 2. | atgādina, ka saskaņā ar EK līguma 191. pantu Eiropas līmeņa politiskās partijas ir nozīmīgs faktors Eiropas Savienības integrācijā; tādēļ pauž bažas par pieaugošo sabiedrības atbalstu ievērojamu politiķu un valdības pārstāvju gluži rasistiskiem, antisemītiskiem, islamofobiskiem un homofobiskiem izteikumiem un rīcību; aicina politiskās partijas no jauna uzņemties saistības attiecībā uz 1997. gada 5. decembrī pieņemto Eiropas Politisko partiju hartu par sabiedrību bez rasisma, un tādēļ uzsver, ka politisko partiju priekšnoteikumi ietverošai minoritāšu politikai ir šādi:






  — | vajadzība pēc attiecīgas pārstāvības politisko lēmumu pieņemšanā; |
| --- | --- | --- |

2.

atgādina, ka saskaņā ar EK līguma 191. pantu Eiropas līmeņa politiskās partijas ir nozīmīgs faktors Eiropas Savienības integrācijā; tādēļ pauž bažas par pieaugošo sabiedrības atbalstu ievērojamu politiķu un valdības pārstāvju gluži rasistiskiem, antisemītiskiem, islamofobiskiem un homofobiskiem izteikumiem un rīcību; aicina politiskās partijas no jauna uzņemties saistības attiecībā uz 1997. gada 5. decembrī pieņemto Eiropas Politisko partiju hartu par sabiedrību bez rasisma, un tādēļ uzsver, ka politisko partiju priekšnoteikumi ietverošai minoritāšu politikai ir šādi:

—

vajadzība pēc attiecīgas pārstāvības politisko lēmumu pieņemšanā;

| — | vajadzība nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret minoritātēm attiecībā uz izglītību, veselības aprūpi, sociāliem pakalpojumiem, tiesībaizsardzības iestāžu un citiem sabiedriskiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

—

vajadzība nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret minoritātēm attiecībā uz izglītību, veselības aprūpi, sociāliem pakalpojumiem, tiesībaizsardzības iestāžu un citiem sabiedriskiem pakalpojumiem;

| — | nepieciešamība Eiropas Parlamentam ņemt vērā ES un tās dalībvalstu kultūras un valodu daudzveidību (jo vietu skaits Parlamentā uz vienu dalībvalsti samazināsies ar katru turpmāko paplašināšanos); |
| --- | --- |

—

nepieciešamība Eiropas Parlamentam ņemt vērā ES un tās dalībvalstu kultūras un valodu daudzveidību (jo vietu skaits Parlamentā uz vienu dalībvalsti samazināsies ar katru turpmāko paplašināšanos);

| 3. | atzīmē, ka vispārējos vilcienos minoritāšu problēmai Eiropas Savienībā nav pievērsta pietiekama uzmanība un šobrīd tas ir jādara, lai stiprinātu valsts iestāžu pasākumu efektivitāti šajā jomā; uzskata, ka šajā sakarā dibināmajai Pamattiesību aentūrai jābūt vadošajai iestādei; |
| --- | --- |

3.

atzīmē, ka vispārējos vilcienos minoritāšu problēmai Eiropas Savienībā nav pievērsta pietiekama uzmanība un šobrīd tas ir jādara, lai stiprinātu valsts iestāžu pasākumu efektivitāti šajā jomā; uzskata, ka šajā sakarā dibināmajai Pamattiesību aentūrai jābūt vadošajai iestādei;

| 4. | norāda, ka iepriekšējā un turpmākā paplašināšanās ir radījusi un radīs lielāku skaitu dalībvalstu, kam raksturīga kultūras un valodas daudzveidība; tādējādi uzskata, ka ES ir īpaša atbildība aizsargāt minoritāšu tiesības; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka iepriekšējā un turpmākā paplašināšanās ir radījusi un radīs lielāku skaitu dalībvalstu, kam raksturīga kultūras un valodas daudzveidība; tādējādi uzskata, ka ES ir īpaša atbildība aizsargāt minoritāšu tiesības;

| 5. | uzsver, ka minoritāšu tiesības ir cilvēka pamattiesību neatņemama daļa, un uzskata, ka ir nepieciešams skaidri nošķirt nacionālās minoritātes, imigrantus un patvēruma meklētājus; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka minoritāšu tiesības ir cilvēka pamattiesību neatņemama daļa, un uzskata, ka ir nepieciešams skaidri nošķirt nacionālās minoritātes, imigrantus un patvēruma meklētājus;

| 6. | mudina Komisiju izveidot politikas standartsistēmu nacionālo minoritāšu aizsardzībai, ievērojot Vispārējas konvenciju par nacionālo minoritāšu aizsardzību (FCNM) 4. panta 2. punktu: “Puses apņemas, ja nepieciešams, veikt atbilstošus pasākumus, kas veicinātu pilnīgu un efektīvu līdztiesību visās ekonomiskās, sociālās, politiskās un kultūras dzīves jomās starp personām, kuras pieder pie nacionālās minoritātes, un personām, kuras pieder pie vairākuma. Šajā ziņā Puses apņemas ņemt vērā īpašos nosacījumus, kas attiecas uz personām, kuras pieder pie nacionālās minoritātes”; |
| --- | --- |

6.

mudina Komisiju izveidot politikas standartsistēmu nacionālo minoritāšu aizsardzībai, ievērojot Vispārējas konvenciju par nacionālo minoritāšu aizsardzību (FCNM) 4. panta 2. punktu: “Puses apņemas, ja nepieciešams, veikt atbilstošus pasākumus, kas veicinātu pilnīgu un efektīvu līdztiesību visās ekonomiskās, sociālās, politiskās un kultūras dzīves jomās starp personām, kuras pieder pie nacionālās minoritātes, un personām, kuras pieder pie vairākuma. Šajā ziņā Puses apņemas ņemt vērā īpašos nosacījumus, kas attiecas uz personām, kuras pieder pie nacionālās minoritātes”;

| 7. | atzīmē minoritāšu politikas nekonsekvenci: lai gan minoritāšu aizsardzība ir daļa no Kopenhāgenas kritērijiem, trūkst gan minoritāšu tiesību standarta Kopienas politikā, gan arī Kopienas izpratnes par to, kas ir minoritātes pārstāvis; atzīmē, ka minoritāšu definīcijas nav nedz Apvienoto Nāciju Organizācijas Deklarācijā par to personu tiesībām, kuras pieder pie nacionālajām vai etniskajām, reliiskajām un valodas minoritātēm, nedz arī FCNM; iesaka šādu definīciju balstīt uz Eiropas Padomes Ieteikumā Nr. 1201(1993) noteikto definīciju, kas paredz, ka “nacionālā minoritāte” ir cilvēku grupa kādā valstī, kas:






  — | pastāvīgi uzturas attiecīgās valsts teritorijā; |
| --- | --- | --- |

7.

atzīmē minoritāšu politikas nekonsekvenci: lai gan minoritāšu aizsardzība ir daļa no Kopenhāgenas kritērijiem, trūkst gan minoritāšu tiesību standarta Kopienas politikā, gan arī Kopienas izpratnes par to, kas ir minoritātes pārstāvis; atzīmē, ka minoritāšu definīcijas nav nedz Apvienoto Nāciju Organizācijas Deklarācijā par to personu tiesībām, kuras pieder pie nacionālajām vai etniskajām, reliiskajām un valodas minoritātēm, nedz arī FCNM; iesaka šādu definīciju balstīt uz Eiropas Padomes Ieteikumā Nr. 1201(1993) noteikto definīciju, kas paredz, ka “nacionālā minoritāte” ir cilvēku grupa kādā valstī, kas:

—

pastāvīgi uzturas attiecīgās valsts teritorijā;

| — | uztur pastāvīgas, stabilas un ilgstošas saiknes ar attiecīgo valsti; |
| --- | --- |

—

uztur pastāvīgas, stabilas un ilgstošas saiknes ar attiecīgo valsti;

| — | piemīt atšķirīgas etniskas, kultūras, reliiskas vai valodas īpašības; |
| --- | --- |

—

piemīt atšķirīgas etniskas, kultūras, reliiskas vai valodas īpašības;

| — | ir pietiekami pārstāvēta, lai gan mazāka par pārējo valsts vai valsts reğiona iedzīvotāju skaitu; |
| --- | --- |

—

ir pietiekami pārstāvēta, lai gan mazāka par pārējo valsts vai valsts reğiona iedzīvotāju skaitu;

| — | vēlas rūpēties par kopīgas identitātes, tostarp kultūras, tradīciju, reliijas vai valodassaglabāšanu; |
| --- | --- |

—

vēlas rūpēties par kopīgas identitātes, tostarp kultūras, tradīciju, reliijas vai valodassaglabāšanu;

| 8. | uzskata, kā skaidri redzams no iepriekš apskatītajām situācijām, ka:






  — | nav viena risinājuma, kā uzlabot visu dalībvalstu minoritāšu situāciju; |
| --- | --- | --- |

8.

uzskata, kā skaidri redzams no iepriekš apskatītajām situācijām, ka:

—

nav viena risinājuma, kā uzlabot visu dalībvalstu minoritāšu situāciju;

| — | iestādēm ES ir jāizstrādā kopēji un obligāti mērķi, ņemot vērā agrāko pieredzi, jo īpaši paraugpraksi un sociālo dialogu daudzās dalībvalstīs, kā arī pamatojoties uz ANO Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, ANO Starptautisko konvenciju par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu un Eiropas Padomes konvencijām, piemēram, FCNM, Eiropas Reğionālo vai minoritāšu valodu hartu un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 12. protokolu; atgādina arī saistībā ar EDSO izstrādāto principu, jo īpaši Lundā pieņemto ieteikumu par nacionālo minoritāšu efektīvu piedalīšanos sabiedriskajā dzīvē, Hāgā pieņemto ieteikumu par nacionālo minoritāšu tiesībām uz izglītību un Oslo ieteikumu par nacionālo minoritāšu tiesībām uz valodu īstenošanu; |
| --- | --- |

—

iestādēm ES ir jāizstrādā kopēji un obligāti mērķi, ņemot vērā agrāko pieredzi, jo īpaši paraugpraksi un sociālo dialogu daudzās dalībvalstīs, kā arī pamatojoties uz ANO Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, ANO Starptautisko konvenciju par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu un Eiropas Padomes konvencijām, piemēram, FCNM, Eiropas Reğionālo vai minoritāšu valodu hartu un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 12. protokolu; atgādina arī saistībā ar EDSO izstrādāto principu, jo īpaši Lundā pieņemto ieteikumu par nacionālo minoritāšu efektīvu piedalīšanos sabiedriskajā dzīvē, Hāgā pieņemto ieteikumu par nacionālo minoritāšu tiesībām uz izglītību un Oslo ieteikumu par nacionālo minoritāšu tiesībām uz valodu īstenošanu;

| 9. | atzīmē, ka Komisija jau ir ņēmusi vērā šos standartus saistībā ar Kopenhāgenas kritērijiem (6) pievienošanās sarunu laikā ar Viduseiropas un Austrumeiropas valstīm, Kipru un Maltu un pašreizējām pievienošanās valstīm un kandidātvalstīm; |
| --- | --- |

9.

atzīmē, ka Komisija jau ir ņēmusi vērā šos standartus saistībā ar Kopenhāgenas kritērijiem (6) pievienošanās sarunu laikā ar Viduseiropas un Austrumeiropas valstīm, Kipru un Maltu un pašreizējām pievienošanās valstīm un kandidātvalstīm;

| 10. | norāda, ka, īstenojot minoritāšu aizsardzības un diskriminācijas novēršanas politiku, Eiropas Savienība nedrīkst apšaubīt dalībvalstu tiesisko un konstitucionālo struktūru vai principu, ka visi ir vienlīdzīgi likuma priekšā; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka, īstenojot minoritāšu aizsardzības un diskriminācijas novēršanas politiku, Eiropas Savienība nedrīkst apšaubīt dalībvalstu tiesisko un konstitucionālo struktūru vai principu, ka visi ir vienlīdzīgi likuma priekšā;

Trūkumi dalībvalstu atbildēs uz EK līguma 13. pantā paredzētajiem pasākumiem

| 11. | pauž bažas par neapmierinošo diskriminācijas novēršanas politikas īstenošanu; mudina visas dalībvalstis paātrināt diskriminācijas novēršanas politikas īstenošanu, īpaši attiecībā uz Direktīvu 2000/43/EK un Direktīvu 2000/78 EK, kā arī mudina Komisiju par vienu no mērķiem programmā “2007. gads - Eiropas gads vienlīdzīgām iespējām visiem” izvirzīt nepieciešamību rast atbilstīgu risinājumu problēmām, kas attiecas uz:






  — | novēlotu un nepilnīgu pārņemšanu dalībvalstīs (7); |
| --- | --- | --- |

11.

pauž bažas par neapmierinošo diskriminācijas novēršanas politikas īstenošanu; mudina visas dalībvalstis paātrināt diskriminācijas novēršanas politikas īstenošanu, īpaši attiecībā uz Direktīvu 2000/43/EK un Direktīvu 2000/78 EK, kā arī mudina Komisiju par vienu no mērķiem programmā “2007. gads - Eiropas gads vienlīdzīgām iespējām visiem” izvirzīt nepieciešamību rast atbilstīgu risinājumu problēmām, kas attiecas uz:

—

novēlotu un nepilnīgu pārņemšanu dalībvalstīs (7);

| — | nespēju izveidot līdztiesības organizācijas (8); |
| --- | --- |

—

nespēju izveidot līdztiesības organizācijas (8);

| — | nespēja nodrošināt pienācīgus noteikumus par NVO tiesisko statusu; |
| --- | --- |

—

nespēja nodrošināt pienācīgus noteikumus par NVO tiesisko statusu;

| — | apmācību un jaudas kāpināšanu, kas ir vissvarīgākais efektīvai diskriminācijas novēršanas likumdošanai (ir skaidra nepieciešamība nodrošināt tiesnešu, advokātu, nevalstisku organizāciju juristu u.c. apmācību galvenajos noteikumos un jēdzienos, piemēram, tiešā un netiešā diskriminācija, pierādīšanas pienākums u.c. definīcija); |
| --- | --- |

—

apmācību un jaudas kāpināšanu, kas ir vissvarīgākais efektīvai diskriminācijas novēršanas likumdošanai (ir skaidra nepieciešamība nodrošināt tiesnešu, advokātu, nevalstisku organizāciju juristu u.c. apmācību galvenajos noteikumos un jēdzienos, piemēram, tiešā un netiešā diskriminācija, pierādīšanas pienākums u.c. definīcija);

| — | informācijas izplatīšanu un izpratnes veidošanas kampaņu sākšanu, jo direktīvā ir noteikts, ka dalībvalstīm jāinformē cilvēki par diskriminācijas novēršanas likuma noteikumiem (NVO un sociālo partneru iesaistīšana ir svarīga, lai labāk apzinātos un nodrošinātu, ka informāciju par direktīvās piedāvātām iespējām izplata potenciāliem diskriminācijas upuriem); |
| --- | --- |

—

informācijas izplatīšanu un izpratnes veidošanas kampaņu sākšanu, jo direktīvā ir noteikts, ka dalībvalstīm jāinformē cilvēki par diskriminācijas novēršanas likuma noteikumiem (NVO un sociālo partneru iesaistīšana ir svarīga, lai labāk apzinātos un nodrošinātu, ka informāciju par direktīvās piedāvātām iespējām izplata potenciāliem diskriminācijas upuriem);

| 12. | atzīmē, cik svarīgi ir izstrādāt mehānismus, kas palīdz savākt informāciju par rasu diskrimināciju saskaņā ar datu aizsardzības tiesību aktiem un kuri ir efektīvs līdzeklis nosakot, uzraugot un pārskatot politiku un praksi cīņā ar rasu diskrimināciju un rasu vienlīdzības veicināšanā; |
| --- | --- |

12.

atzīmē, cik svarīgi ir izstrādāt mehānismus, kas palīdz savākt informāciju par rasu diskrimināciju saskaņā ar datu aizsardzības tiesību aktiem un kuri ir efektīvs līdzeklis nosakot, uzraugot un pārskatot politiku un praksi cīņā ar rasu diskrimināciju un rasu vienlīdzības veicināšanā;

| 13. | vērš uzmanību uz to, ka daudzos gadījumos Eiropas Savienības tiesību aktus īsteno tikai ierobežotā apjomā, kas galvenokārt notiek sociālo struktūru nezināšanas un cilvēku neticības vai šaubu dēļ; uzskata, ka dalībvalstīm, pamatojoties uz tiesību aktiem, ir jāveicina kolektīvie līgumi vai prakse, tas, lai valsts un privātā sektora darba devēji pragmatiski un sistemātiski sekmētu vienlīdzības un nediskriminācijas principu darba vietā un darba apstākļos, nodarbinātības pieejamībā, karjeras attīstībā, darba samaksā un profesionālajā apmācībā; |
| --- | --- |

13.

vērš uzmanību uz to, ka daudzos gadījumos Eiropas Savienības tiesību aktus īsteno tikai ierobežotā apjomā, kas galvenokārt notiek sociālo struktūru nezināšanas un cilvēku neticības vai šaubu dēļ; uzskata, ka dalībvalstīm, pamatojoties uz tiesību aktiem, ir jāveicina kolektīvie līgumi vai prakse, tas, lai valsts un privātā sektora darba devēji pragmatiski un sistemātiski sekmētu vienlīdzības un nediskriminācijas principu darba vietā un darba apstākļos, nodarbinātības pieejamībā, karjeras attīstībā, darba samaksā un profesionālajā apmācībā;

| 14. | atbalsta integrētu pieeju vienlīdzībai un diskriminācijas novēršanai, kā arī šo jēdzienu ieviešanu attiecīgās ES politikas jomās; uzskata, ka mērķis ir nodrošināt efektīvu un atbilstīgu dalībvalstu rīcību attiecībā uz to iedzīvotāju pieaugošo daudzveidību; |
| --- | --- |

14.

atbalsta integrētu pieeju vienlīdzībai un diskriminācijas novēršanai, kā arī šo jēdzienu ieviešanu attiecīgās ES politikas jomās; uzskata, ka mērķis ir nodrošināt efektīvu un atbilstīgu dalībvalstu rīcību attiecībā uz to iedzīvotāju pieaugošo daudzveidību;

| 15. | atzinīgi vērtē iepriekš minētajā Zaļajā grāmatā ierosināto priekšizpēti kā svarīgu soli, pieņemot visā ES kopējus aizsardzības standartus, un atbalsta turpmākos ES tiesību aktus, kas aizliedz diskrimināciju un veicina vienlīdzību preču un pakalpojumu nodrošināšanā, kas saistīta ar darbnespēju, reliiju, dzimumorientāciju un vecumu; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē iepriekš minētajā Zaļajā grāmatā ierosināto priekšizpēti kā svarīgu soli, pieņemot visā ES kopējus aizsardzības standartus, un atbalsta turpmākos ES tiesību aktus, kas aizliedz diskrimināciju un veicina vienlīdzību preču un pakalpojumu nodrošināšanā, kas saistīta ar darbnespēju, reliiju, dzimumorientāciju un vecumu;

| 16. | uzskata, ka ņemot vērā globalizācijas procesu, kurā ekonomisko darbību neierobežo eogrāfiski šķēršļi un kapitāla un darbaspēka aprite ir sasniegusi nepieredzētus apjomus, vienlīdzību un diskriminācijas izskaušanu nevar panākt, raugoties tikai no “Eiropas Savienības viedokļa”; norāda, ka preču pārpilnība pasaules tirgos bieži vien ir darbaspēka pārlieku lielas ekspluatācijas rezultāts (kas rada nelegālu imigrāciju), un vairāk attīstītie reğioni (ASV, ES) “importē” zinātniskos resursus no mazāk attīstītajām dienvidu valstīm, liedzot tām iespēju pārvarēt atpalicību; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka ņemot vērā globalizācijas procesu, kurā ekonomisko darbību neierobežo eogrāfiski šķēršļi un kapitāla un darbaspēka aprite ir sasniegusi nepieredzētus apjomus, vienlīdzību un diskriminācijas izskaušanu nevar panākt, raugoties tikai no “Eiropas Savienības viedokļa”; norāda, ka preču pārpilnība pasaules tirgos bieži vien ir darbaspēka pārlieku lielas ekspluatācijas rezultāts (kas rada nelegālu imigrāciju), un vairāk attīstītie reğioni (ASV, ES) “importē” zinātniskos resursus no mazāk attīstītajām dienvidu valstīm, liedzot tām iespēju pārvarēt atpalicību;

| 17. | tāpēc uzskata, ka Eiropas Savienības prioritātei, saskaņojot ar dalībvalstīm un izmantojot pašreğizējo juridisko pamatu, jābūt atbalstam saskaņotai integrācijas politikai, piemērojot tiesību aktus un nodrošinot finansiālu atbalstu; |
| --- | --- |

17.

tāpēc uzskata, ka Eiropas Savienības prioritātei, saskaņojot ar dalībvalstīm un izmantojot pašreğizējo juridisko pamatu, jābūt atbalstam saskaņotai integrācijas politikai, piemērojot tiesību aktus un nodrošinot finansiālu atbalstu;

| 18. | atzīmē, ka saskaņā ar Hāgas programmu, ir aktīvi jānovērš trešo valstu pilsoņu integrācijas šķēršļi, un aicina īstenot valstu integrācijas politikas un ES iniciatīvu labāku saskaņošanu šajā jomā; saskaņotas Eiropas integrācijas sistēmas kopējos pamatprincipos jāiekļauj fakts, ka integrācija:






  — | ir ilgstošs divvirzienu process, kas ietver gan likumīgi uzturošos trešo valstu pilsoņus, gan vietējo sabiedrību; |
| --- | --- | --- |

18.

atzīmē, ka saskaņā ar Hāgas programmu, ir aktīvi jānovērš trešo valstu pilsoņu integrācijas šķēršļi, un aicina īstenot valstu integrācijas politikas un ES iniciatīvu labāku saskaņošanu šajā jomā; saskaņotas Eiropas integrācijas sistēmas kopējos pamatprincipos jāiekļauj fakts, ka integrācija:

—

ir ilgstošs divvirzienu process, kas ietver gan likumīgi uzturošos trešo valstu pilsoņus, gan vietējo sabiedrību;

| — | ietver, bet neaprobežojas ar diskriminācijas novēršanu; |
| --- | --- |

—

ietver, bet neaprobežojas ar diskriminācijas novēršanu;

| — | nozīmē Eiropas Savienības pamatvērtību un cilvēku pamattiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

—

nozīmē Eiropas Savienības pamatvērtību un cilvēku pamattiesību ievērošanu;

| — | prasa pamatprasmes, lai iesaistītos sabiedrībā; |
| --- | --- |

—

prasa pamatprasmes, lai iesaistītos sabiedrībā;

| — | pamatojas uz regulāru mijiedarbību un starpkultūru dialogu starp visiem sabiedrības locekļiem kopējās diskusijās un darbībās, lai uzlabotu savstarpējo sapratni; |
| --- | --- |

—

pamatojas uz regulāru mijiedarbību un starpkultūru dialogu starp visiem sabiedrības locekļiem kopējās diskusijās un darbībās, lai uzlabotu savstarpējo sapratni;

| — | paplašinās līdz dažādām politikas jomām, tostarp nodarbinātību un izglītību; |
| --- | --- |

—

paplašinās līdz dažādām politikas jomām, tostarp nodarbinātību un izglītību;

piekrīt Eiropadomei, ka jāveicina strukturēta pieredzes apmaiņa un informācija par integrāciju;

Minoritātes, kas diskriminētas vairāku iemeslu, tostarp rases, etniskās izcelšanās, dzimumorientācijas reliijas, darbnespējas un vecuma dēļ

| 19. | atzinīgi vērtē saistības, kas ir izteiktas Komisijas paziņojumā par vienlīdzīgām iespējām personām ar fiziskiem trūkumiem: Eiropas Savienības rīcības plāns (KOM(2003)0650), kas nosaka paveiktā darba kontroli attiecībā uz Eiropas Gadu personām ar fiziskiem trūkumiem 2003, un jo īpaši atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir pieņēmusi Eiropas Rīcības plānu personām ar fiziskiem trūkumiem; prasa nostiprināt rīcības plāna mērķus un līdzekļus nolūkā integrēt iesaistīšanas, nediskriminācijas un piekļuves principus ES iniciatīvās, īpaši likumdošanas iniciatīvās, attiecībā uz personām ar fiziskiem trūkumiem; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē saistības, kas ir izteiktas Komisijas paziņojumā par vienlīdzīgām iespējām personām ar fiziskiem trūkumiem: Eiropas Savienības rīcības plāns (KOM(2003)0650), kas nosaka paveiktā darba kontroli attiecībā uz Eiropas Gadu personām ar fiziskiem trūkumiem 2003, un jo īpaši atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir pieņēmusi Eiropas Rīcības plānu personām ar fiziskiem trūkumiem; prasa nostiprināt rīcības plāna mērķus un līdzekļus nolūkā integrēt iesaistīšanas, nediskriminācijas un piekļuves principus ES iniciatīvās, īpaši likumdošanas iniciatīvās, attiecībā uz personām ar fiziskiem trūkumiem;

| 20. | brīdina par noziedzības un terorisma apkarošanas pasākumu iespējamiem diskriminējošiem blakusefektiem, jo ir pierādījumi, ka etniskās minoritātes parasti tiek pakļautas policijas reidiem, identitātes pārbaudēm utt. piecas līdz sešas reizes biežāk; |
| --- | --- |

20.

brīdina par noziedzības un terorisma apkarošanas pasākumu iespējamiem diskriminējošiem blakusefektiem, jo ir pierādījumi, ka etniskās minoritātes parasti tiek pakļautas policijas reidiem, identitātes pārbaudēm utt. piecas līdz sešas reizes biežāk;

| 21. | aicina Eiropas Savienības iestādes, dalībvalstis, visas Eiropas demokrātiskās politiskās partijas, pilsonisko sabiedrību un tās apvienības:






  — | nosodīt visas darbības un izpausmes, kas ir saistītas ar antisemītismu un naidu pret musulmaņiem un kristietību, holokausta noliegšanas teoriju atdzimšanu, kā arī genocīda, noziegumu pret cilvēci un kara noziegumu noliegšanu un trivializēšanu; |
| --- | --- | --- |

21.

aicina Eiropas Savienības iestādes, dalībvalstis, visas Eiropas demokrātiskās politiskās partijas, pilsonisko sabiedrību un tās apvienības:

—

nosodīt visas darbības un izpausmes, kas ir saistītas ar antisemītismu un naidu pret musulmaņiem un kristietību, holokausta noliegšanas teoriju atdzimšanu, kā arī genocīda, noziegumu pret cilvēci un kara noziegumu noliegšanu un trivializēšanu;

| — | nosodīt jebkādu neiecietīgu rīcību un kūdīšanu uz rasu naidu, kā arī spīdzināšanu vai rasistisku vardarbību; |
| --- | --- |

—

nosodīt jebkādu neiecietīgu rīcību un kūdīšanu uz rasu naidu, kā arī spīdzināšanu vai rasistisku vardarbību;

| — | nosodīt visus vardarbības aktus, kas balstās reliiskā vai rasu naidā vai neiecietībā,tostarp uzbrukumus visām reliiskajām vietām un svētnīcām; |
| --- | --- |

—

nosodīt visus vardarbības aktus, kas balstās reliiskā vai rasu naidā vai neiecietībā,tostarp uzbrukumus visām reliiskajām vietām un svētnīcām;

| — | nosodīt visus homofobijas vai transfobijas vardarbības gadījumus, tostarp uzbrukumus, pazemošanu, vārdisku vai fizisku izrēķināšanos gan no valsts, gan privātpersonu puses (9); |
| --- | --- |

—

nosodīt visus homofobijas vai transfobijas vardarbības gadījumus, tostarp uzbrukumus, pazemošanu, vārdisku vai fizisku izrēķināšanos gan no valsts, gan privātpersonu puses (9);

| — | nosoda to, ka diskriminācija aiz reliiskiem un etniskiem iemesliem turpinās dažādos līmeņos, neskatoties uz nopietnajiem pasākumiem, ko Eiropas Savienība pieņēma, piemērojot EK līguma 13. pantu; šajā sakarā īpašu uzmanību pievērš tam, ka tiesu iestādes diskriminē minoritātes; |
| --- | --- |

—

nosoda to, ka diskriminācija aiz reliiskiem un etniskiem iemesliem turpinās dažādos līmeņos, neskatoties uz nopietnajiem pasākumiem, ko Eiropas Savienība pieņēma, piemērojot EK līguma 13. pantu; šajā sakarā īpašu uzmanību pievērš tam, ka tiesu iestādes diskriminē minoritātes;

| 22. | atkārtoti uzsver, ka reliiska diskriminācija ir aizliegta; aicina dalībvalstis, pievienošanās valstīs un kandidātvalstis nodrošināt pilnīgu reliisko brīvību un vienlīdzīgas tiesības visām reliijām; tomēr atkārtoti uzsver, ka reliijas brīvība neattaisno diskrimināciju, piemēram, izglītības jomā; |
| --- | --- |

22.

atkārtoti uzsver, ka reliiska diskriminācija ir aizliegta; aicina dalībvalstis, pievienošanās valstīs un kandidātvalstis nodrošināt pilnīgu reliisko brīvību un vienlīdzīgas tiesības visām reliijām; tomēr atkārtoti uzsver, ka reliijas brīvība neattaisno diskrimināciju, piemēram, izglītības jomā;

| 23. | ņem vērā ilgstošos aizspriedumus un homofobiju, kas turpina izplatīties sabiedrības jomās, un aicina Eiropas Savienību saglabāt spiedienu uz visām dalībvalstīm, lai liktu tām ievērot starptautiskos un Eiropas Savienības cilvēktiesību standartus; |
| --- | --- |

23.

ņem vērā ilgstošos aizspriedumus un homofobiju, kas turpina izplatīties sabiedrības jomās, un aicina Eiropas Savienību saglabāt spiedienu uz visām dalībvalstīm, lai liktu tām ievērot starptautiskos un Eiropas Savienības cilvēktiesību standartus;

| 24. | uzskata, ka jārīkojas, lai apkarotu pieaugošo homofobiju; pauž bažas par pieaugošu vardarbību pret homoseksuāļiem, piemēram, ņirgāšanos skolās un darba vietā, politisku un reliisku līderu naidpilnas piezīmes, ierobežotu pieeju veselības aprūpei (piemēram, apdrošināšanas atteikumu, ierobežotu pieeju transplantācijas orgāniem) un ierobežotu pieeju darba tirgum; aicina Komisiju nākt klajā ar paziņojumu par šķēršļiem precētiem vai likumiski atzītiem geju pāriem brīvi pārvietoties ES; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka jārīkojas, lai apkarotu pieaugošo homofobiju; pauž bažas par pieaugošu vardarbību pret homoseksuāļiem, piemēram, ņirgāšanos skolās un darba vietā, politisku un reliisku līderu naidpilnas piezīmes, ierobežotu pieeju veselības aprūpei (piemēram, apdrošināšanas atteikumu, ierobežotu pieeju transplantācijas orgāniem) un ierobežotu pieeju darba tirgum; aicina Komisiju nākt klajā ar paziņojumu par šķēršļiem precētiem vai likumiski atzītiem geju pāriem brīvi pārvietoties ES;

| 25. | atzīmē, ka plaukstošais bezdarbs un nabadzība, ko pēdējā laikā novēro Eiropas Savienības sabiedrībā, rada īpašu situāciju, ko raksturo nevienlīdzība un diskriminācija; |
| --- | --- |

25.

atzīmē, ka plaukstošais bezdarbs un nabadzība, ko pēdējā laikā novēro Eiropas Savienības sabiedrībā, rada īpašu situāciju, ko raksturo nevienlīdzība un diskriminācija;

| 26. | norāda uz augsto bezdarba līmeni vecāka gadagājuma cilvēku un invalīdu vidū, jo tiem ir lielākas grūtības piekļūt apmācību programmām un jaunām darba iespējām; |
| --- | --- |

26.

norāda uz augsto bezdarba līmeni vecāka gadagājuma cilvēku un invalīdu vidū, jo tiem ir lielākas grūtības piekļūt apmācību programmām un jaunām darba iespējām;

| 27. | aicina sociālos partnerus veikt ievērojamus centienus, lai izskaustu darbnespējas vai vecuma diskrimināciju un nodrošinātu radikāli uzlabotu pieeju darba tirgum; |
| --- | --- |

27.

aicina sociālos partnerus veikt ievērojamus centienus, lai izskaustu darbnespējas vai vecuma diskrimināciju un nodrošinātu radikāli uzlabotu pieeju darba tirgum;

| 28. | ir pārliecināta, ka jācenšas arī veicināt dialogu un sadarbību starp dažādiem sabiedrības slāņiem vietējā un valsts līmenī, tostarp dialogu un sadarbību starp dažādām etniskām, valodas un reliiskām kopienām; mudina dalībvalstis iesaistīt un apspriesties ar iesaistītajām pusēm, veidojot diskriminācijas novēršanas likumus; |
| --- | --- |

28.

ir pārliecināta, ka jācenšas arī veicināt dialogu un sadarbību starp dažādiem sabiedrības slāņiem vietējā un valsts līmenī, tostarp dialogu un sadarbību starp dažādām etniskām, valodas un reliiskām kopienām; mudina dalībvalstis iesaistīt un apspriesties ar iesaistītajām pusēm, veidojot diskriminācijas novēršanas likumus;

| 29. | mudina Padomi un Komisiju, kā arī dalībvalstu dažādu vietējo, reğionālo un valsts līmeņu valdības saskaņot pasākumus, lai cīnītos ar jebkādu diskrimināciju, tostarp antisemītismu, islamofobisku attieksmi un naidu pret musulmaņiem un romiem, romufobiju un islamofobiju, kā arī uzbrukumiem minoritāšu grupām, tostarp romu kopienai, trešo valstu pilsoņiem un bezvalstnieku, lai atbalstītu iecietības un nediskriminācijas principus un veicinātu visu Eiropas Savienības iedzīvotāju sociālo, ekonomisko un politisko integrāciju; |
| --- | --- |

29.

mudina Padomi un Komisiju, kā arī dalībvalstu dažādu vietējo, reğionālo un valsts līmeņu valdības saskaņot pasākumus, lai cīnītos ar jebkādu diskrimināciju, tostarp antisemītismu, islamofobisku attieksmi un naidu pret musulmaņiem un romiem, romufobiju un islamofobiju, kā arī uzbrukumiem minoritāšu grupām, tostarp romu kopienai, trešo valstu pilsoņiem un bezvalstnieku, lai atbalstītu iecietības un nediskriminācijas principus un veicinātu visu Eiropas Savienības iedzīvotāju sociālo, ekonomisko un politisko integrāciju;

| 30. | mudina dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu bēgļu, patvēruma meklētāju un imigrantu bērnu efektīvu integrāciju izglītības sistēmā; |
| --- | --- |

30.

mudina dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu bēgļu, patvēruma meklētāju un imigrantu bērnu efektīvu integrāciju izglītības sistēmā;

Diskriminācija dzimuma dēļ

| 31. | norāda uz to, ka ikdienas dzīvē sievietes turpina ciest no diskriminācijas dažādās jomās, neraugoties uz spēkā esošajiem tiesību aktiem par diskriminācijas apkarošanu; |
| --- | --- |

31.

norāda uz to, ka ikdienas dzīvē sievietes turpina ciest no diskriminācijas dažādās jomās, neraugoties uz spēkā esošajiem tiesību aktiem par diskriminācijas apkarošanu;

| 32. | pauž sarūgtinājumu, ka pēc ceturtdaļgadsimtu ilgas vienlīdzīgas attieksmes sludināšanas, atšķirība dzimumu darba samaksā gandrīz nav mazinājusies; aicina Komisiju līdz 2005. gada beigām ziņot par situāciju attiecībā uz darba samaksas atšķirību katrā dalībvalstī; |
| --- | --- |

32.

pauž sarūgtinājumu, ka pēc ceturtdaļgadsimtu ilgas vienlīdzīgas attieksmes sludināšanas, atšķirība dzimumu darba samaksā gandrīz nav mazinājusies; aicina Komisiju līdz 2005. gada beigām ziņot par situāciju attiecībā uz darba samaksas atšķirību katrā dalībvalstī;

| 33. | norāda, ka, lai gan sieviešu nodarbinātības jomā ir gūti panākumi, un, neskatoties uz viņu augsto izglītības līmeni, sievietēm vēl joprojām maksā mazāk par to pašu darbu, nekā vīriešiem, un uzņēmēji raugās uz viņām ar aizdomām iespējamās grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma dēļ; norāda arī uz seksuālās uzmākšanās gadījumiem, kad sievietēm rodas grūtības iesniegt sūdzību, baidoties, ka viņas publiski pazemos vai atlaidīs no darba; |
| --- | --- |

33.

norāda, ka, lai gan sieviešu nodarbinātības jomā ir gūti panākumi, un, neskatoties uz viņu augsto izglītības līmeni, sievietēm vēl joprojām maksā mazāk par to pašu darbu, nekā vīriešiem, un uzņēmēji raugās uz viņām ar aizdomām iespējamās grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma dēļ; norāda arī uz seksuālās uzmākšanās gadījumiem, kad sievietēm rodas grūtības iesniegt sūdzību, baidoties, ka viņas publiski pazemos vai atlaidīs no darba;

| 34. | uzsver, ka ir svarīgi pievērst uzmanību dzimumu aspektam attiecībā uz visām diskriminētajām iedzīvotāju grupām, jo sievietēm šajās grupās bieži ir īpašas problēmas; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka ir svarīgi pievērst uzmanību dzimumu aspektam attiecībā uz visām diskriminētajām iedzīvotāju grupām, jo sievietēm šajās grupās bieži ir īpašas problēmas;

| 35. | aicina ES un dalībvalstis izstrādāt metodiku, kā novērtēt sakarību saistībā ar etnisko piederību un dzimumu un noteikt dažādās diskriminācijas formas, ar kurām sievietes un meitenes saskaras, un to ietekmi uz viņām, lai šī metodika kalpotu par pamatu tiesību aktu, politikas un programmu izstrādei un īstenošanai; |
| --- | --- |

35.

aicina ES un dalībvalstis izstrādāt metodiku, kā novērtēt sakarību saistībā ar etnisko piederību un dzimumu un noteikt dažādās diskriminācijas formas, ar kurām sievietes un meitenes saskaras, un to ietekmi uz viņām, lai šī metodika kalpotu par pamatu tiesību aktu, politikas un programmu izstrādei un īstenošanai;

| 36. | pievērš uzmanību nacionālo minoritāšu sieviešu (it īpaši romu/sinti minoritātes sieviešu) vai migrantu dažāda veida diskriminācijai, kuras dēļ ir vajadzīga saskaņotas politikas pieeja; |
| --- | --- |

36.

pievērš uzmanību nacionālo minoritāšu sieviešu (it īpaši romu/sinti minoritātes sieviešu) vai migrantu dažāda veida diskriminācijai, kuras dēļ ir vajadzīga saskaņotas politikas pieeja;

| 37. | aicina dalībvalstis un Komisiju īpašu uzmanību pievērst nacionālo un reliisko minoritāšu sievietēm, jo viņas bieži diskriminē ne tikai iedzīvotāju vairākums, bet arī savas minoritātes pārstāvji; dalībvalstīm jāveic darbības un pasākumi, lai aizsargātu šo sieviešu tiesības; šie pasākumi varētu ietvert minoritāšu sieviešu pastāvīgu informēšanu par Kopienā garantētajām tiesībām un dalībvalstu tiesību aktiem, kas attiecas uz visiem, īpaši sievietēm; |
| --- | --- |

37.

aicina dalībvalstis un Komisiju īpašu uzmanību pievērst nacionālo un reliisko minoritāšu sievietēm, jo viņas bieži diskriminē ne tikai iedzīvotāju vairākums, bet arī savas minoritātes pārstāvji; dalībvalstīm jāveic darbības un pasākumi, lai aizsargātu šo sieviešu tiesības; šie pasākumi varētu ietvert minoritāšu sieviešu pastāvīgu informēšanu par Kopienā garantētajām tiesībām un dalībvalstu tiesību aktiem, kas attiecas uz visiem, īpaši sievietēm;

Romu kopiena

| 38. | uzskata, ka šai kopienai ir nepieciešama īpaša aizsardzība, jo sakarā ar Eiropas Savienības paplašināšanos tā ir viena no lielākajām minoritātēm ES un kā kopiena tā vēsturiski ir bijusi izstumta, un tās attīstība atsevišķās galvenajās jomās ir kavēta, kā arī atzīmē, ka pret romu kultūru, vēsturi un valodu bieži izturas nievājoši vai nomelnojoši; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka šai kopienai ir nepieciešama īpaša aizsardzība, jo sakarā ar Eiropas Savienības paplašināšanos tā ir viena no lielākajām minoritātēm ES un kā kopiena tā vēsturiski ir bijusi izstumta, un tās attīstība atsevišķās galvenajās jomās ir kavēta, kā arī atzīmē, ka pret romu kultūru, vēsturi un valodu bieži izturas nievājoši vai nomelnojoši;

| 39. | atzīmē, ka romi saskaras ar rasu segregāciju izglītības jomā, pastāv risks, ka viņus nepareizi ievietos skolās personām ar garīgo spēju traucējumiem, ka viņus diskriminē mājokļu, veselības aprūpes un sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanā, viņu vidū pastāv augsts bezdarba līmenis, kā arī valsts iestādes liedz viņiem tiesības un viņiem nav pietiekamas politiskās pārstāvības; |
| --- | --- |

39.

atzīmē, ka romi saskaras ar rasu segregāciju izglītības jomā, pastāv risks, ka viņus nepareizi ievietos skolās personām ar garīgo spēju traucējumiem, ka viņus diskriminē mājokļu, veselības aprūpes un sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanā, viņu vidū pastāv augsts bezdarba līmenis, kā arī valsts iestādes liedz viņiem tiesības un viņiem nav pietiekamas politiskās pārstāvības;

| 40. | atzinīgi vērtē iepriekš minētās Zaļās grāmatas publicēšanu, kas risina romu kopienas problēmas paplašinātajā ES, semināru organizēšanu valsts varas pārstāvjiem par to, kā izmantot struktūrfondus, lai atbalstītu romu kopienu un citas grupas, kas ir neizdevīgā stāvoklī, un uzsākt īpašu Komisijas stažēšanās programmu romu kopienas pārstāvjiem; tomēr uzskata, ka vislielākās nepilnības tāpat var risināt:






  — | īstenojot vienotus integrācijas projektus starp dalībvalstīm, kurās šīs kopienas pārstāvji dzīvo, lai desmit gadu laikā atrisinātu visizteiktākās romu kopienas problēmas; |
| --- | --- | --- |

40.

atzinīgi vērtē iepriekš minētās Zaļās grāmatas publicēšanu, kas risina romu kopienas problēmas paplašinātajā ES, semināru organizēšanu valsts varas pārstāvjiem par to, kā izmantot struktūrfondus, lai atbalstītu romu kopienu un citas grupas, kas ir neizdevīgā stāvoklī, un uzsākt īpašu Komisijas stažēšanās programmu romu kopienas pārstāvjiem; tomēr uzskata, ka vislielākās nepilnības tāpat var risināt:

—

īstenojot vienotus integrācijas projektus starp dalībvalstīm, kurās šīs kopienas pārstāvji dzīvo, lai desmit gadu laikā atrisinātu visizteiktākās romu kopienas problēmas;

| — | veicinot kopīgos projektus, ko finansē no Eiropas Reğionālā un attīstības fonda; |
| --- | --- |

—

veicinot kopīgos projektus, ko finansē no Eiropas Reğionālā un attīstības fonda;

| — | veicinot to valstu, kur šīs kopienas pārstāvji dzīvo, valodas zināšanas un atbalstot romu valodu un kultūras mantojuma saglabāšanu, tādējādi stiprinot viņu kultūru un paštēlu; |
| --- | --- |

—

veicinot to valstu, kur šīs kopienas pārstāvji dzīvo, valodas zināšanas un atbalstot romu valodu un kultūras mantojuma saglabāšanu, tādējādi stiprinot viņu kultūru un paštēlu;

| — | sekmējot nodarbinātību, piekļuvi mājokļiem, sociālajiem pakalpojumiem un pensiju shēmām; |
| --- | --- |

—

sekmējot nodarbinātību, piekļuvi mājokļiem, sociālajiem pakalpojumiem un pensiju shēmām;

Jauni un uz dzīvi apmetušies imigranti

| 41. | uzskata, ka nesenie imigranti varētu saskarties ar īpaša veida diskrimināciju, kas savā ziņā atšķirsies no diskriminācijas, ar kādu saskaras pastāvīgie etnisko minoritāšu ES pilsoņi imigrantu otrajā, trešajā un ceturtajā paaudzē; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka nesenie imigranti varētu saskarties ar īpaša veida diskrimināciju, kas savā ziņā atšķirsies no diskriminācijas, ar kādu saskaras pastāvīgie etnisko minoritāšu ES pilsoņi imigrantu otrajā, trešajā un ceturtajā paaudzē;

| 42. | uzskata, ka ir svarīgi atšķirt neseno imigrantu izcelsmes minoritātes un tradicionālās nacionālās un etniskās minoritātes, kas ir pamatiedzīvotāji teritorijā, kur tie dzīvo; |
| --- | --- |

42.

uzskata, ka ir svarīgi atšķirt neseno imigrantu izcelsmes minoritātes un tradicionālās nacionālās un etniskās minoritātes, kas ir pamatiedzīvotāji teritorijā, kur tie dzīvo;

| 43. | uzskata, ka ieceļotāju minoritāšu neatliekamākā vajadzība ir pēc iespējas ātrāk integrēties sabiedrībā, tai skaitā turpmāku naturalizācijas procesu vienkāršošana ar dalībvalstu palīdzību, vienlaikus nodrošinot to, ka integrācija nekļūst par nevēlamu asimilāciju vai nemazina to personu grupas identitāti, kas mitinās to teritorijā; uzskata, ka tikpat svarīgi ir atzīt ikvienas personas, kas dzimusi un uzturas kādā no dalībvalstīm, tiesības iegūt pilsonību; |
| --- | --- |

43.

uzskata, ka ieceļotāju minoritāšu neatliekamākā vajadzība ir pēc iespējas ātrāk integrēties sabiedrībā, tai skaitā turpmāku naturalizācijas procesu vienkāršošana ar dalībvalstu palīdzību, vienlaikus nodrošinot to, ka integrācija nekļūst par nevēlamu asimilāciju vai nemazina to personu grupas identitāti, kas mitinās to teritorijā; uzskata, ka tikpat svarīgi ir atzīt ikvienas personas, kas dzimusi un uzturas kādā no dalībvalstīm, tiesības iegūt pilsonību;

Valodu minoritātes

| 44. | uzskata, ka īpaša uzmanība jāvelta to cilvēku grupām, kas pieder pie valodu minoritātēm, kā arī aicina Komisiju un dalībvalstis pret tām izturēties atbilstīgi principiem, kuri ir noteikti Eiropas Reğionālo vai minoritāšu valodu hartā, FCNM un iepriekš minētajos Hāgā un Lundā pieņemtajos ieteikumos; |
| --- | --- |

44.

uzskata, ka īpaša uzmanība jāvelta to cilvēku grupām, kas pieder pie valodu minoritātēm, kā arī aicina Komisiju un dalībvalstis pret tām izturēties atbilstīgi principiem, kuri ir noteikti Eiropas Reğionālo vai minoritāšu valodu hartā, FCNM un iepriekš minētajos Hāgā un Lundā pieņemtajos ieteikumos;

Tradicionālās vai etniskās minoritātes, kas dzīvo dalībvalsts teritorijā

| 45. | uzskata, ka viens no visefektīvākajiem veidiem tradicionālo minoritāšu kopienu problēmu risināšanā ir efektīva līdzdalība lēmumu pieņemšanā, balstoties uz subsidiaritātes un pašpārvaldes principiem un ņemot vērā Eiropas Savienībā pastāvošo paraugpraksi; mudina dalībvalstis, kuras vēl nav ratificējušas FCNM, to izdarīt bez turpmākas kavēšanās; |
| --- | --- |

45.

uzskata, ka viens no visefektīvākajiem veidiem tradicionālo minoritāšu kopienu problēmu risināšanā ir efektīva līdzdalība lēmumu pieņemšanā, balstoties uz subsidiaritātes un pašpārvaldes principiem un ņemot vērā Eiropas Savienībā pastāvošo paraugpraksi; mudina dalībvalstis, kuras vēl nav ratificējušas FCNM, to izdarīt bez turpmākas kavēšanās;

| 46. | uzskata, ka tradicionālajām nacionālo minoritāšu kopienām ir īpašas vajadzības, kas atšķiras no pārējo minoritāšu grupu vajadzībām, ka valstu politikai jābūt konkrētākai un ka Eiropas Savienībai pašai jārisina šīs vajadzības atbilstīgākā veidā, jo sakarā ar paplašināšanos pašlaik Eiropas Savienībā ir ievērojams skaits šādu kopienu; |
| --- | --- |

46.

uzskata, ka tradicionālajām nacionālo minoritāšu kopienām ir īpašas vajadzības, kas atšķiras no pārējo minoritāšu grupu vajadzībām, ka valstu politikai jābūt konkrētākai un ka Eiropas Savienībai pašai jārisina šīs vajadzības atbilstīgākā veidā, jo sakarā ar paplašināšanos pašlaik Eiropas Savienībā ir ievērojams skaits šādu kopienu;

Bezvalstnieki, kas pastāvīgi uzturas dalībvalstī

| 47. | uzskata, ka personas, kam nav nevienas valsts pilsonība un kas pastāvīgi uzturas kādā no dalībvalstīm, atrodas unikālā situācijā Eiropas Savienībā, un aicina attiecīgās dalībvalstis darīt visu iespējamo, mudinot šīs personas pieņemt attiecīgās valsts pilsonību, lai dotu viņām iespēju izbaudīt Eiropas Savienības pilsoņu pilnas tiesības; |
| --- | --- |

47.

uzskata, ka personas, kam nav nevienas valsts pilsonība un kas pastāvīgi uzturas kādā no dalībvalstīm, atrodas unikālā situācijā Eiropas Savienībā, un aicina attiecīgās dalībvalstis darīt visu iespējamo, mudinot šīs personas pieņemt attiecīgās valsts pilsonību, lai dotu viņām iespēju izbaudīt Eiropas Savienības pilsoņu pilnas tiesības;

| 48. | aicina dalībvalstis piemērot principu par nacionālo minoritāšu efektīvu līdzdalību sabiedriskā dzīvē, kā ir noteikts FCNM 15. pantā un Lundā pieņemtajos ieteikumos attiecībā uz to teritorijā dzīvojošo bezvalstnieku kopienu integrāciju, un vienkāršot un paātrināt naturalizācijas procesu, lai pēc iespējas drīz piešķirtu ES pilsonību vairākumam no tiem, kam tās vēl nav; |
| --- | --- |

48.

aicina dalībvalstis piemērot principu par nacionālo minoritāšu efektīvu līdzdalību sabiedriskā dzīvē, kā ir noteikts FCNM 15. pantā un Lundā pieņemtajos ieteikumos attiecībā uz to teritorijā dzīvojošo bezvalstnieku kopienu integrāciju, un vienkāršot un paātrināt naturalizācijas procesu, lai pēc iespējas drīz piešķirtu ES pilsonību vairākumam no tiem, kam tās vēl nav;

Veicamie likumdošanas pasākumi pirms Konstitucionālā līguma spēkā stāšanās

| 49. | apsveic Komisiju par tās darbu ar 13. pantu un mudina turpināt ieviest saskaņotu vispārējo Eiropas Savienības minoritāšu problēmu stratēiju, turpinot stiprināt pašreizējo diskriminācijas novēršanas likumdošanu, un apsvērt turpmāku rīcību, kas ir balstīta uz šādiem Līguma pantiem:






  a) | 13. pantu par diskriminācijas novēršanas politiku, izmantojot šo juridisko pamatu, kas ir visplašākā attiecībā uz minoritāšu aizsardzību, Eiropas Savienība varētu, pamatojoties uz savu pieredzi, veicināt šādas jau īstenotas likumdošanas iniciatīvas un stiprināt dažādus FCNM pantus, piemēram, 3. panta 1. punktu, 4. panta 2. un 3. punktu, 6. un 8. pantu; |
| --- | --- | --- |

49.

apsveic Komisiju par tās darbu ar 13. pantu un mudina turpināt ieviest saskaņotu vispārējo Eiropas Savienības minoritāšu problēmu stratēiju, turpinot stiprināt pašreizējo diskriminācijas novēršanas likumdošanu, un apsvērt turpmāku rīcību, kas ir balstīta uz šādiem Līguma pantiem:

a)

13. pantu par diskriminācijas novēršanas politiku, izmantojot šo juridisko pamatu, kas ir visplašākā attiecībā uz minoritāšu aizsardzību, Eiropas Savienība varētu, pamatojoties uz savu pieredzi, veicināt šādas jau īstenotas likumdošanas iniciatīvas un stiprināt dažādus FCNM pantus, piemēram, 3. panta 1. punktu, 4. panta 2. un 3. punktu, 6. un 8. pantu;

| b) | EK līguma 18. pantu, kas attiecas uz pārvietošanās brīvību un uzturēšanās tiesībām un var būt stingrs pamats, lai sekmētu pie minoritātēm piederošu cilvēku pārvietošanos, tādējādi nepieļaujot to nošķirtību, jaunu “geto” veidošanos vai piespiedu asimilāciju; |
| --- | --- |

b)

EK līguma 18. pantu, kas attiecas uz pārvietošanās brīvību un uzturēšanās tiesībām un var būt stingrs pamats, lai sekmētu pie minoritātēm piederošu cilvēku pārvietošanos, tādējādi nepieļaujot to nošķirtību, jaunu “geto” veidošanos vai piespiedu asimilāciju;

| c) | EK līguma 49., 95. un 151. pantu, kuri varētu nodrošināt Eiropas Savienībā stingru pamatu, lai aizsargātu FCNM 9. pantā ietvertos principus, piemēram, tiesības brīvi paust savus uzskatus vai tiesības nebūt diskriminētam attiecībā uz piekļuvi plašsaziņas līdzekļiem; |
| --- | --- |

c)

EK līguma 49., 95. un 151. pantu, kuri varētu nodrošināt Eiropas Savienībā stingru pamatu, lai aizsargātu FCNM 9. pantā ietvertos principus, piemēram, tiesības brīvi paust savus uzskatus vai tiesības nebūt diskriminētam attiecībā uz piekļuvi plašsaziņas līdzekļiem;

| d) | EK līguma 65. pantu un ES līguma 31. pantu, kas attiecas uz tiesu iestāžu sadarbību un palīdzību, aptver līdzīgu sfēru kā FCNM 10. panta 3. punkts un ir vissvarīgākais minoritātes pārstāvim, kurš meklē palīdzību vai nu civilprocesā, vai kriminālprocesā; |
| --- | --- |

d)

EK līguma 65. pantu un ES līguma 31. pantu, kas attiecas uz tiesu iestāžu sadarbību un palīdzību, aptver līdzīgu sfēru kā FCNM 10. panta 3. punkts un ir vissvarīgākais minoritātes pārstāvim, kurš meklē palīdzību vai nu civilprocesā, vai kriminālprocesā;

| e) | EK līguma 62. pantu par migrācijas politiku, kurš sešus gadus pēc Amsterdamas Līguma stāšanās spēkā joprojām ir nepilnīgs (jāņem vērā nepieciešamība sabiedrībā integrēt legālos migrantus); |
| --- | --- |

e)

EK līguma 62. pantu par migrācijas politiku, kurš sešus gadus pēc Amsterdamas Līguma stāšanās spēkā joprojām ir nepilnīgs (jāņem vērā nepieciešamība sabiedrībā integrēt legālos migrantus);

| f) | 137. panta 1. punkta g), h), i) un j) apakšpunktu, kas attiecas uz trešo valstu pilsoņu nodarbinātību, to personu integrāciju, kuras ir izslēgtas no darba tirgus un cīnās ar sociālo izstumtību, būtu stabils pamats jaunām iniciatīvām, kas vērstas uz minoritātēm; |
| --- | --- |

f)

137. panta 1. punkta g), h), i) un j) apakšpunktu, kas attiecas uz trešo valstu pilsoņu nodarbinātību, to personu integrāciju, kuras ir izslēgtas no darba tirgus un cīnās ar sociālo izstumtību, būtu stabils pamats jaunām iniciatīvām, kas vērstas uz minoritātēm;

| g) | EK līguma 149. pantu par uzlabotu piekļuvi izglītībai, kas varētu ar izglītības palīdzību sekmēt minoritāšu turpmāko integrāciju sabiedrībā, kā nosaka FCNM 12. un 14. pants; |
| --- | --- |

g)

EK līguma 149. pantu par uzlabotu piekļuvi izglītībai, kas varētu ar izglītības palīdzību sekmēt minoritāšu turpmāko integrāciju sabiedrībā, kā nosaka FCNM 12. un 14. pants;

| h) | EK līguma 151. un 163. pantu, kas attiecas uz kultūru un pētniecību un kas varētu būt nozīmīgs, attīstot kopējas programmas minoritātēm šajās jomās (kā noteikts FCNM 12. pantā); |
| --- | --- |

h)

EK līguma 151. un 163. pantu, kas attiecas uz kultūru un pētniecību un kas varētu būt nozīmīgs, attīstot kopējas programmas minoritātēm šajās jomās (kā noteikts FCNM 12. pantā);

| 50. | aicina Padomi panākt vienošanos par Komisijas ierosināto Padomes Pamatlēmumu attiecībā uz rasisma un ksenofobijas apkarošanu (10); uzskata, ka pamatlēmums ir nopietns solis, lai izveidotu pamatu rasisma/ksenofobijas vardarbības kā kriminālpārkāpuma sodīšanai visā ES un lai atzītu rasisma un ksenofobijas pamatojumu kā vainu pastiprinošu apstākli bargākam spriedumam; atgādina 2002. gada 4. jūlija (11) nostāju, kas bija labvēlīga attiecībā uz priekšlikumu; atzinīgi vērtē Tieslietu un iekšlietu Padomes 2005. gada 24. februāra lēmumu pārskatīt iepriekš apturēto pamatlēmumu; |
| --- | --- |

50.

aicina Padomi panākt vienošanos par Komisijas ierosināto Padomes Pamatlēmumu attiecībā uz rasisma un ksenofobijas apkarošanu (10); uzskata, ka pamatlēmums ir nopietns solis, lai izveidotu pamatu rasisma/ksenofobijas vardarbības kā kriminālpārkāpuma sodīšanai visā ES un lai atzītu rasisma un ksenofobijas pamatojumu kā vainu pastiprinošu apstākli bargākam spriedumam; atgādina 2002. gada 4. jūlija (11) nostāju, kas bija labvēlīga attiecībā uz priekšlikumu; atzinīgi vērtē Tieslietu un iekšlietu Padomes 2005. gada 24. februāra lēmumu pārskatīt iepriekš apturēto pamatlēmumu;

Turpmākie ekonomikas un finanšu pasākumi

| 51. | uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāatbalsta dalībvalstu rīcība vietējā, reğionālajā un valsts līmenī ar atbilstīgu finansējumu:






  — | detalizēti izstrādājot vispusīgu stratēiju, lai cīnītos pret minoritāšu diskrimināciju ar struktūrfondu, Kohēzijas fonda, Eiropas Sociālā fonda (ESF) un īpaši Kopienas iniciatīvas Equal palīdzību; |
| --- | --- | --- |

51.

uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāatbalsta dalībvalstu rīcība vietējā, reğionālajā un valsts līmenī ar atbilstīgu finansējumu:

—

detalizēti izstrādājot vispusīgu stratēiju, lai cīnītos pret minoritāšu diskrimināciju ar struktūrfondu, Kohēzijas fonda, Eiropas Sociālā fonda (ESF) un īpaši Kopienas iniciatīvas Equal palīdzību;

| — | izveidojot jaunus pilotprojektus un solidaritātes tīklus, pamatojoties uz 50. punktā minētajiem Līguma pantiem, un piemērotas iniciatīvas ar trešajām valstīm, no kurām nāk minoritātes; |
| --- | --- |

—

izveidojot jaunus pilotprojektus un solidaritātes tīklus, pamatojoties uz 50. punktā minētajiem Līguma pantiem, un piemērotas iniciatīvas ar trešajām valstīm, no kurām nāk minoritātes;

| — | iekļaujot nediskriminācijas principu struktūrfondos un īpaši ESF, kā arī aktīvi veicinot ESF kā Direktīvas 2000/78/EK un 2000/43/EK īstenošanas instrumentu; |
| --- | --- |

—

iekļaujot nediskriminācijas principu struktūrfondos un īpaši ESF, kā arī aktīvi veicinot ESF kā Direktīvas 2000/78/EK un 2000/43/EK īstenošanas instrumentu;

| — | atkārtoti piešķirot finansējumu starptautiskām iniciatīvām programmas Progress priekšlikumā diskriminācijas novēršanas un sociālās iekļautības jomā (KOM(2004)0488); |
| --- | --- |

—

atkārtoti piešķirot finansējumu starptautiskām iniciatīvām programmas Progress priekšlikumā diskriminācijas novēršanas un sociālās iekļautības jomā (KOM(2004)0488);

| — | atvieglojot nevalstiskajām organizācijām, kuras pārstāv to personu intereses, uz kurām attiecas EK līguma 13. pants, pieeju struktūrfondu, īpaši ESF, līdzekļiem; |
| --- | --- |

—

atvieglojot nevalstiskajām organizācijām, kuras pārstāv to personu intereses, uz kurām attiecas EK līguma 13. pants, pieeju struktūrfondu, īpaši ESF, līdzekļiem;

šajā sakarā mudina dalībvalstis deleēt atsevišķas savas struktūrfondu lēmumu pieņemšanas pilnvaras reğionālajām un vietējām iestādēm saskaņā ar Eiropas Savienības decentralizācijas politiku;

Izpildes pasākumi un atgriezeniskās saites mehānisms

| 52. | atzinīgi vērtē jaunākās Komisijas iniciatīvas šajā jomā, proti:






  — | Komisijas priekšsēdētāja izveidoto pamattiesību komisāru grupu, kam ir jābūt izšķirīgai lomai, veicinot minoritāšu aizsardzību un diskriminācijas novēršanu; |
| --- | --- | --- |

52.

atzinīgi vērtē jaunākās Komisijas iniciatīvas šajā jomā, proti:

—

Komisijas priekšsēdētāja izveidoto pamattiesību komisāru grupu, kam ir jābūt izšķirīgai lomai, veicinot minoritāšu aizsardzību un diskriminācijas novēršanu;

| — | starpdienestu grupas izveidi, kas apvienotu pārstāvjus no 14 dažādiem Komisijas dienestiem; |
| --- | --- |

—

starpdienestu grupas izveidi, kas apvienotu pārstāvjus no 14 dažādiem Komisijas dienestiem;

| 53. | aicina apkopot informāciju par tiešo un netiešo diskrimināciju (t.i., cik procentu no nabadzībā dzīvojošiem, nodarbinātiem vai nenodarbinātiem cilvēkiem ir nacionālo minoritāšu pārstāvji, to izglītības līmenis, utt.), lai nodrošinātu dalībvalsts diskriminācijas novēršanas un minoritāšu aizsardzības politikas efektivitātes pienācīgu atgriezenisko saiti; |
| --- | --- |

53.

aicina apkopot informāciju par tiešo un netiešo diskrimināciju (t.i., cik procentu no nabadzībā dzīvojošiem, nodarbinātiem vai nenodarbinātiem cilvēkiem ir nacionālo minoritāšu pārstāvji, to izglītības līmenis, utt.), lai nodrošinātu dalībvalsts diskriminācijas novēršanas un minoritāšu aizsardzības politikas efektivitātes pienācīgu atgriezenisko saiti;

| 54. | aicina dalībvalstis integrēt dzimumu aspektu savos rīcības plānos par rasisma, rasu diskriminācijas, ksenofobijas un ar to saistītās neiecietības izskaušanu un it īpaši izstrādāt vadlīnijas un rādītājus, kas ņemtu vērā dzimumu jautājumu un attiektos uz dzimumiem, kā arī visos līmeņos izmantot attiecībā uz dzimumiem detalizētus datus; |
| --- | --- |

54.

aicina dalībvalstis integrēt dzimumu aspektu savos rīcības plānos par rasisma, rasu diskriminācijas, ksenofobijas un ar to saistītās neiecietības izskaušanu un it īpaši izstrādāt vadlīnijas un rādītājus, kas ņemtu vērā dzimumu jautājumu un attiektos uz dzimumiem, kā arī visos līmeņos izmantot attiecībā uz dzimumiem detalizētus datus;

| 55. | mudina dalībvalstu, kā arī pievienošanās valstu un kandidātvalstu tiesībaizsardzības iestādēs izveidot īpašas nodaļas, kas cīnītos pret rasistiska naida izraisītām sadursmēm un rasistu grupējumu pasākumiem; šīm nodaļām jāizveido sistēmas, lai uzraudzītu, klasificētu, reğistrētu un kontrolētu to uzmanības lokā nonākušās rasistiskās sadursmes; iesaka turpmāk attīstīt pamatnostādnes, lai ES Militārā komiteja vāktu informāciju par rasistiskām sadursmēm saskaņā ar datu aizsardzības drošības pasākumiem un kopīgi ar tiesībaizsardzības iestādēm, piemēram, policiju un prokuratūru; atbalsta alternatīvu mehānismu izstrādi informācijas iegūšanai, piemēram, rasistisku noziegumu apsekojumus; |
| --- | --- |

55.

mudina dalībvalstu, kā arī pievienošanās valstu un kandidātvalstu tiesībaizsardzības iestādēs izveidot īpašas nodaļas, kas cīnītos pret rasistiska naida izraisītām sadursmēm un rasistu grupējumu pasākumiem; šīm nodaļām jāizveido sistēmas, lai uzraudzītu, klasificētu, reğistrētu un kontrolētu to uzmanības lokā nonākušās rasistiskās sadursmes; iesaka turpmāk attīstīt pamatnostādnes, lai ES Militārā komiteja vāktu informāciju par rasistiskām sadursmēm saskaņā ar datu aizsardzības drošības pasākumiem un kopīgi ar tiesībaizsardzības iestādēm, piemēram, policiju un prokuratūru; atbalsta alternatīvu mehānismu izstrādi informācijas iegūšanai, piemēram, rasistisku noziegumu apsekojumus;

| 56. | aicina dalībvalstis nodrošināt, lai darbinieki, kas sniedz sabiedriskos pakalpojumus un konsultācijas, būtu informēti par īpašajām problēmām, ar kurām saskaras etnisko minoritāšu un migrantu sievietes, un lai šie darbinieki saņemtu tādu apmācību cīņai pret rasismu, kas ietvertu dzimumu aspektu; |
| --- | --- |

56.

aicina dalībvalstis nodrošināt, lai darbinieki, kas sniedz sabiedriskos pakalpojumus un konsultācijas, būtu informēti par īpašajām problēmām, ar kurām saskaras etnisko minoritāšu un migrantu sievietes, un lai šie darbinieki saņemtu tādu apmācību cīņai pret rasismu, kas ietvertu dzimumu aspektu;

| 57. | atkārtoti apstiprina savu pārliecību, ka atcerēšanās un izglītošana ir būtiski svarīga daļa centienos padarīt neiecietību, diskrimināciju un rasismu par izbijušu parādību, un mudina Padomi, Komisiju un dalībvalstis pastiprināt cīņu pret visa veida diskrimināciju, veicinot sapratni un:






  — | attīstot spēju efektīvi novērst diskrimināciju un cīnīties pret to, īpaši stiprinot organizāciju rīcības līdzekļus un atbalstot informācijas apmaiņu un labu praksi, kā arī vienota informācijas tīkla izveidi Eiropas līmenī, vienlaicīgi ņemot vērā dažādo diskriminācijas veidu īpatnības; |
| --- | --- | --- |

57.

atkārtoti apstiprina savu pārliecību, ka atcerēšanās un izglītošana ir būtiski svarīga daļa centienos padarīt neiecietību, diskrimināciju un rasismu par izbijušu parādību, un mudina Padomi, Komisiju un dalībvalstis pastiprināt cīņu pret visa veida diskrimināciju, veicinot sapratni un:

—

attīstot spēju efektīvi novērst diskrimināciju un cīnīties pret to, īpaši stiprinot organizāciju rīcības līdzekļus un atbalstot informācijas apmaiņu un labu praksi, kā arī vienota informācijas tīkla izveidi Eiropas līmenī, vienlaicīgi ņemot vērā dažādo diskriminācijas veidu īpatnības;

| — | veicinot un izplatot vērtības un praksi, kas balstās cīņā pret diskrimināciju, tostarp izmantojot un atbalstot izpratnes veidošanas kampaņas, jo uzskata, ka diskriminācijas novēršana ir tikpat svarīga kā cīņa ar to; |
| --- | --- |

—

veicinot un izplatot vērtības un praksi, kas balstās cīņā pret diskrimināciju, tostarp izmantojot un atbalstot izpratnes veidošanas kampaņas, jo uzskata, ka diskriminācijas novēršana ir tikpat svarīga kā cīņa ar to;

| — | veicinot skolotāju apmācību tā, lai tiem būtu vieglāk mācīt skolā, ka ir jācīnās gan pret rasismu, antisemītismu un neiecietību, gan jāatzīst kultūru daudzveidības pozitīvie aspekti, īpaši tie, kas izriet no imigrācijas; |
| --- | --- |

—

veicinot skolotāju apmācību tā, lai tiem būtu vieglāk mācīt skolā, ka ir jācīnās gan pret rasismu, antisemītismu un neiecietību, gan jāatzīst kultūru daudzveidības pozitīvie aspekti, īpaši tie, kas izriet no imigrācijas;

| 58. | aicina dalībvalstis ieviest tiesisku aizsardzību pret diskrimināciju, tostarp pozitīvus pasākumus, ņemot vērā dzimumu aspektu, pamatojoties uz EK līguma 13. pantu; |
| --- | --- |

58.

aicina dalībvalstis ieviest tiesisku aizsardzību pret diskrimināciju, tostarp pozitīvus pasākumus, ņemot vērā dzimumu aspektu, pamatojoties uz EK līguma 13. pantu;

| 59. | ir pārliecināta, ka saskaņā ar subsidiaritātes principu ir jābūt ciešai sadarbībai starp minoritāšu pārstāvjiem un vietējiem, reğionālajiem, valstu pārstāvjiem un Eiropas Savienības iestādēm; uzskata, ka šādai sadarbībai jābūt balstītai uz:






  — | skaidru salīdzinošo novērtēšanu tā, lai būtu iespējams pārbaudīt, vai paveiktais pasākums atbilst iepriekš noteiktajiem standartiem; |
| --- | --- | --- |

59.

ir pārliecināta, ka saskaņā ar subsidiaritātes principu ir jābūt ciešai sadarbībai starp minoritāšu pārstāvjiem un vietējiem, reğionālajiem, valstu pārstāvjiem un Eiropas Savienības iestādēm; uzskata, ka šādai sadarbībai jābūt balstītai uz:

—

skaidru salīdzinošo novērtēšanu tā, lai būtu iespējams pārbaudīt, vai paveiktais pasākums atbilst iepriekš noteiktajiem standartiem;

| — | atklātu saskaņošanas metodi, apvienojot dažādu dalībvalstu iestādes un Eiropas Savienības iestāžu pārstāvjus un daloties labā praksē; |
| --- | --- |

—

atklātu saskaņošanas metodi, apvienojot dažādu dalībvalstu iestādes un Eiropas Savienības iestāžu pārstāvjus un daloties labā praksē;

| 60. | ņemot vērā EK līguma 262. un 265. pantu, lūdz attiecīgi Reğionu komiteju un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju iesniegt atzinumu par minoritāšu aizsardzības un diskriminācijas novēršanas politikas jautājumiem, kas ir izklāstīti šajā rezolūcijā; mudina šīs divas komitejas iesniegt šādu atzinumu līdz 2006. gada vidum un koncentrēties uz īpašo nozīmi, kas varētu būt reğionālajām un vietējām iestādēm un dažādiem ekonomiski un sociāli organizētiem pilsoniskas sabiedrības elementiem; |
| --- | --- |

60.

ņemot vērā EK līguma 262. un 265. pantu, lūdz attiecīgi Reğionu komiteju un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju iesniegt atzinumu par minoritāšu aizsardzības un diskriminācijas novēršanas politikas jautājumiem, kas ir izklāstīti šajā rezolūcijā; mudina šīs divas komitejas iesniegt šādu atzinumu līdz 2006. gada vidum un koncentrēties uz īpašo nozīmi, kas varētu būt reğionālajām un vietējām iestādēm un dažādiem ekonomiski un sociāli organizētiem pilsoniskas sabiedrības elementiem;

| 61. | uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai Pamattiesību aentūra kļūtu par noderīgu instrumentu sadarbībā ar Eiropas Savienības iestādēm, cieši saskaņojot ar valsts institūcijām, kas nodarbojas ar pamattiesībām; uzskata, ka aentūrai arī jāuzrauga šajā rezolūcijā izklāstītās politikas ietekme un regulāri jāsniedz ziņojumi Eiropas Parlamentam un valstu parlamentiem; |
| --- | --- |

61.

uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai Pamattiesību aentūra kļūtu par noderīgu instrumentu sadarbībā ar Eiropas Savienības iestādēm, cieši saskaņojot ar valsts institūcijām, kas nodarbojas ar pamattiesībām; uzskata, ka aentūrai arī jāuzrauga šajā rezolūcijā izklāstītās politikas ietekme un regulāri jāsniedz ziņojumi Eiropas Parlamentam un valstu parlamentiem;

| 62. | aicina Komisiju sākt Direktīvu 2000/43/EK un 2000/78/EK piemērošanas pārskatīšanu ar mērķi stiprināt Eiropas Savienības diskriminācijas novēršanas pasākumus un organizēt vispārēju konferenci, kurā piedalītos visas iesaistītās puses, īpaši politiskie pārstāvji un valstu, reğionālā un vietējā līmeņa valsts iestāžu, un NVO pārstāvji, un šajā jomā strādājošās organizācijas; |
| --- | --- |

62.

aicina Komisiju sākt Direktīvu 2000/43/EK un 2000/78/EK piemērošanas pārskatīšanu ar mērķi stiprināt Eiropas Savienības diskriminācijas novēršanas pasākumus un organizēt vispārēju konferenci, kurā piedalītos visas iesaistītās puses, īpaši politiskie pārstāvji un valstu, reğionālā un vietējā līmeņa valsts iestāžu, un NVO pārstāvji, un šajā jomā strādājošās organizācijas;

*

- *

| 63. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Ekonomikas un sociālajai komitejai un Reğionu komitejai. |
| --- | --- |

63.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Ekonomikas un sociālajai komitejai un Reğionu komitejai.

---

(1)  Tiklīdz Līgums par Konstitūciju stāsies spēkā, termins “minoritātes” pirmo reizi parādīsies divos no primārajiem tiesību aktiem: Pamattiesību hartas (Konstitūcijas II-81. pants) 21. pantā, kas aizliedz jebkādu uz “piederību nacionālajai minoritātei” balstītu diskrimināciju; Konstitūcijas I-2. pantā, kas attiecas uz “cilvēktiesībām, tostarp minoritāšu tiesībām” kā vienu no vērtībām, uz kurām “Savienība ir dibināta”. Konstitūcijā arī ir teikts, ka Savienība “apkaro sociālo atstumtību un diskrimināciju un veicina sociālo taisnīgumu un aizsardzību, sieviešu un vīriešu līdztiesību, paaudžu solidaritāti un bērnu tiesību aizsardzību” (I-3. panta 3. punkta 2. apakšpunkts).

(2)  OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.

(3)  OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.

(4)  OV L 269, 5.10.2002., 15. lpp.

(5)  OV C 104 E, 30.4.2004., 408. lpp.

(6)  Viens no trim Kopenhāgenas kritērijiem attiecas uz stabilu demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesībām, kā arī mazākumtautību cienīšanu un aizsardzību.

(7)  Komisija jau ir sākusi pārkāpumu tiesvedību pret vairākām dalībvalstīm par nepaziņošanu attiecībā uz pasākumiem Direktīvu 2000/43/EK un 2000/78/EK pārņemšanai. Drīz ir plānots uzsākt pārkāpumu tiesvedību par neatbilstību (nepilnīgu vai nepareizu pārņemšanu).

(8)  Komisija pauž bažas par to, ka vairākās dalībvalstīs nav izveidotas funkcionējošas līdztiesības organizācijas, kā prasa Direktīva 2000/43/EK. Ja šādas iestādes ir izveidotas, atsevišķos gadījumos pastāv bažas par to neatkarību un spēju efektīvi strādāt.

(9)  Homofobiska naida noziegumu piemēri ietver naglu bumbu Londonā (1999. g.), uzbrukumus lesbiešu, geju, biseksuāļu un transseksuāļu gājienam Polijā un Bosnijā (2004. g.), kā arī nežēlīgo uzbrukumu Sebastien Nouchet, kuru dzīvu sadedzināja viņa dzimtajā pilsētā Francijā (2004. g.).

(10)  OV C 75 E, 26.3.2002, 269. lpp.

(11)  OV C 271 E, 12.11.2003., 558. lpp.

---

Ceturtdiena, 2005. gada 9. jūnijs

| 25.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 124/416 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 124/416

---

PROTOKOLS

(2006/C 124 E/04)

SĒDES NORISE

SĒDI VADA: Pierre MOSCOVICI

Priekšsēdētāja vietnieks

1.   Sēdes atklāšana

Sēde tika atklāta plkst. 10.00.

2.   Politisko grupu sastāvs

Karin Resetarits ir pievienojusies ALDE grupai kopš 2005. gada 8. jūnija.

3.   Dokumentu iesniegšana

Tika iesniegti turpmāk minētie dokumenti Padome un Komisija

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido Kopienas rīcības programmu veselības un patērētāju aizsardzības jomā 2007. līdz 2013. gadam (Dokuments attiecas uz EEZ) (COM(2005)0115 — C6-0097/2005 — 2005/0042(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: ENVI
  atzinums: BUDG, IMCO |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido Kopienas rīcības programmu veselības un patērētāju aizsardzības jomā 2007. līdz 2013. gadam (Dokuments attiecas uz EEZ) (COM(2005)0115 — C6-0097/2005 — 2005/0042(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: ENVI

atzinums: BUDG, IMCO

| — | Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK, EAEK) Nr. 2728/94, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai (COM(2005)0130 — C6-0176/2005 — 2005/0025(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: BUDG
  atzinums: AFET, DEVE, INTA |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK, EAEK) Nr. 2728/94, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai (COM(2005)0130 — C6-0176/2005 — 2005/0025(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: BUDG

atzinums: AFET, DEVE, INTA

| — | Priekšlikums Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Bulgārijas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (COM(2005)0158 — C6-0177/2005 — 2005/0060(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Bulgārijas Republiku par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (COM(2005)0158 — C6-0177/2005 — 2005/0060(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: TRAN

| — | Priekšlikums Padomes lēmumam par protokola noslēgšanu, ar ko groza Nolīgumu par jūras transportu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Ķīnas Tautas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Ungārijas Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (COM(2004)0864 — C6-0180/2005 — 2004/0290(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes lēmumam par protokola noslēgšanu, ar ko groza Nolīgumu par jūras transportu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Ķīnas Tautas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Ungārijas Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (COM(2004)0864 — C6-0180/2005 — 2004/0290(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: TRAN

| — | Priekšlikums Padomes regulai, ar ko izveido Ātras reaēšanas un sagatavotības instrumentu lielām ārkārtējām situācijām (COM(2005)0113 — C6-0181/2005 — 2005/0052(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: ENVI
  atzinums: BUDG, LIBE |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes regulai, ar ko izveido Ātras reaēšanas un sagatavotības instrumentu lielām ārkārtējām situācijām (COM(2005)0113 — C6-0181/2005 — 2005/0052(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: ENVI

atzinums: BUDG, LIBE

4.   Apropriāciju pārvietojumi

Budžeta komiteja ir izskatījusi Eiropas Komisijas priekšlikumu par aproriāciju pārvietojumu Nr. DEC 12/2005 (C6-0133/2005 — SEC(2005)0480).

Pēc iepazīšanās ar Padomes atzinumu tā ir atļāvusi veikt pārvietojumu pilnā apmērā saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas 24. panta 3. punktu.

*

- *

Budžeta komiteja ir izskatījusi Eiropas Komisijas priekšlikumu par aproriāciju pārvietojumu Nr. DEC 14/2005 (C6-0132/2005 — SEC(2005)0588).

Pēc iepazīšanās ar Padomes atzinumu tā ir atļāvusi veikt pārvietojumu pilnā apmērā saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas 24. panta 3. punktu.

*

- *

Budžeta komiteja ir izskatījusi Eiropas Komisijas priekšlikumu par aproriāciju pārvietojumu Nr. DEC 15/2005 (C6-0134/2005 — SEC(2005)0589).

Pēc iepazīšanās ar Padomes atzinumu tā ir atļāvusi veikt pārvietojumu pilnā apmērā saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas 24. panta 3. punktu.

*

- *

Budžeta komiteja ir izskatījusi Eiropas Komisijas priekšlikumu par aproriāciju pārvietojumu Nr. DEC 16/2005 (C6-0135/2005 - SEC(2005)0590).

Pēc iepazīšanās ar Padomes atzinumu tā ir atļāvusi veikt pārvietojumu pilnā apmērā saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas 24. panta 3. punktu.

5.   Vidusjūras zivju resursu ilgtspējīga izmantošana * (debates)

(debates)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai par apsaimniekošanas pasākumiem Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgai izmantošanai un Regulu (EEK) Nr. 2847/93 un (EK) Nr. 973/2001 grozīšanu [COM(2003)0589 — C5-0480/2003 — 2003/0229(CNS)] — Zivsaimniecības komiteja.

Referente: Carmen Fraga Estévez (A6-0112/2005).

Uzstājās Joe Borg (Komisijas loceklis).

Carmen Fraga Estévez iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Francesco Musotto PPE-DE grupas vārdā, Giovanni Claudio Fava PSE grupas vārdā, Marios Matsakis ALDE grupas vārdā, Marie-Hélène Aubert Verts/ALE grupas vārdā, Georgios Toussas GUE/NGL grupas vārdā, Patrick Louis IND/DEM grupas vārdā, Sebastiano (Nello) Musumeci UEN grupas vārdā, Luca Romagnoli, pie grupām nepiederošs deputāts, Rosa Miguélez Ramos, Hélène Goudin un Joe Borg.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 9. jūnija protokola 9.6. punkts.

2005. gada 9. jūnija protokola 9.6. punkts

Uzstājās Marios Matsakis par debašu norisi.

6.   Nolīgums par Starptautisko delfīnu saudzēšanas programmu * (debates)

(debates)

Otrais ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, ka Eiropas Kopiena slēdz Nolīgumu par Starptautisko delfīnu saudzēšanas programmu [COM(2004)0764 — C6-0245/2004 — 2004/0268(CNS)] — Zivsaimniecības komiteja.

Referents: Duarte Freitas (A6-0157/2005).

Uzstājās Joe Borg (Komisijas loceklis).

Duarte Freitas iepazīstināja ar ziņojumu.

SĒDI VADA: Mario MAURO

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Struan Stevenson PPE-DE grupas vārdā, Catherine Stihler PSE grupas vārdā, Carl Schlyter Verts/ALE grupas vārdā, Thomas Wise IND/DEM grupas vārdā, Ioannis Gklavakis, Rosa Miguélez Ramos un Joe Borg.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 9. jūnija protokola 9.1. punkts.

2005. gada 9. jūnija protokola 9.1. punkts

7.   Sociālā integrācija jaunajās dalībvalstīs (debates)

(debates)

Ziņojums par sociālo integrāciju jaunajās dalībvalstīs [2004/2210(INI)] — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja.

Referents: Csaba Őry (A6-0125/2005).

Csaba Őry iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Neelie Kroes (Komisijas locekle).

Uzstājās: Marie-Line Reynaud (LIBE komitejas atzinuma sagatavotāja), Edit Bauer (FEMM komitejas atzinuma sagatavotāja), Philip Bushill-Matthews PPE-DE grupas vārdā, Richard Falbr PSE grupas vārdā, Jan Jerzy Kułakowski ALDE grupas vārdā, Tatjana Ždanoka Verts/ALE grupas vārdā, Jaromír Kohlíček GUE/NGL grupas vārdā, Mieczysław Edmund Janowski UEN grupas vārdā un Jan Tadeusz Masiel, pie grupām nepiederošs deputāts.

Tā kā bija pienācis balsošanas laiks, debates tika pārtrauktas.

Tās tiks atsāktas plkst. 15.00.

SĒDI VADA: Luigi COCILOVO

Priekšsēdētāja vietnieks

8.   Pieprasījums atcelt deputāta neaizskaramību

Itālijas kompetentās iestādes ir iesniegušas prasību par neaizskaramības atcelšanu deputātam Marco Pannella sakarā ar Romas tribunālā izskatīšanā esošu lietu.

Saskaņā ar Reglamenta 6. panta 2. punktu pieprasījums ir nodots atbildīgajai komitejai, proti, JURI komitejai.

Uzstājās Marco Pannella, kurš atgādināja Parlamenta iepriekš pieņemto lēmumu (2004. gada 10. februāra protokola 7.20. punkts) (sēdes vadītājs viņam atbildēja, ka jautājumu izskatīs JURI komiteja).

2004. gada 10. februāra protokola 7.20. punkts

9.   Balsošanas laiks

Sīkāka informācija par balsojumiem (grozījumi, atsevišķi balsojumi un balsojumi pa daļām) ir sniegta protokola 1. pielikumā.

9.1.   Nolīgums par Starptautisko delfīnu saudzēšanas programmu * (Reglamenta 131. pants) (balsojums)

(balsojums)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, ka Eiropas Kopiena slēdz Nolīgumu par Starptautisko delfīnu saudzēšanas programmu [COM(2004)0764 — C6-0245/2004 — 2004/0268(CNS)] — Zivsaimniecības komiteja.

Referents: Duarte Freitas (A6-0157/2005)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 1. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 1. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS, GROZĪJUMI un NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2005)0229)

(P6_TA(2005)0229)

9.2.   Eiropas Savienības konkurētspējas stiprināšana (Reglamenta 131. pants) (balsojums)

(balsojums)

Ziņojums par jautājumu “Eiropas Savienības konkurētspējas stiprināšana: industriālu pārmaiņu ietekme uz politiku un MVU nozīme” [2004/2154(INI)] — Rūpniecības, pētniecības un enerğētikas komiteja.

Referente: Dominique Vlasto (A6-0148/2005)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 2. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 2. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2005)0230)

(P6_TA(2005)0230)

9.3.   Budžeta stāvokļa uzraudzība un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšana **I (balsojums)

(balsojums)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu [COM(2005)0154 — C6-0119/2005 — 2005/0064(SYN)] — Ekonomikas un monetārā komiteja.

Referents: Othmar Karas (A6-0168/2005)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 3. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 3. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2005)0231)

(P6_TA(2005)0231)

NORMATĪVAS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2005)0231)

(P6_TA(2005)0231)

9.4.   Pildeļļu un riepu sastāvā esošie policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži ***I (balsojums)

(balsojums)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumiem atsevišķiem policikliskiem aromātiskiem ogļūdeņražiem pildeļļās un riepās (Padomes Direktīvas 76/769/EEK divdesmit septītais grozījums) [COM(2004)0098 — C5-0081/2004 — 2004/0036(COD)] — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referents: Adamos Adamou (A6-0104/2005)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 4. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 4. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2005)0232)

(P6_TA(2005)0232)

NORMATĪVAS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2005)0232)

(P6_TA(2005)0232)

9.5.   Pārmērīgs budžeta deficīts * (balsojums)

(balsojums)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu [COM(2005)0155 — C6-0120/2005 — 2005/0061(CNS)] — Ekonomikas un monetārā komiteja.

Referents: Othmar Karas (A6-0158/2005)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 5. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 5. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2005)0233)

(P6_TA(2005)0233)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2005)0233)

(P6_TA(2005)0233)

9.6.   Vidusjūras zivju resursu ilgtspējīga izmantošana * (balsojums)

(balsojums)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai par apsaimniekošanas pasākumiem Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgai izmantošanai un Regulu (EEK) Nr. 2847/93 un (EK) Nr. 973/2001 grozīšanu [COM(2003)0589 — C5-0480/2003 — 2003/0229(CNS)] — Zivsaimniecības komiteja.

Referente: Carmen Fraga Estévez (A6-0112/2005)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 6. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 6. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2005)0234)

(P6_TA(2005)0234)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2005)0234)

(P6_TA(2005)0234)

9.7.   Saistība starp legālo un nelegālo imigrāciju un migrantu integrāciju (balsojums)

(balsojums)

Ziņojums par saistību starp legālo un nelegālo imigrāciju un migrantu integrāciju [2004/2137(INI)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Patrick Gaubert (A6-0136/2005).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 7. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 7. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2005)0235)

(P6_TA(2005)0235)

9.8.   Pacientu mobilitāte, veselības aprūpes attīstība (balsojums)

(balsojums)

Ziņojums par pacientu mobilitāti un veselības aprūpes attīstību Eiropas Savienībā [2004/2148(INI)] — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referents: John Bowis (A6-0129/2005)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 8. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 8. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2005)0236)

(P6_TA(2005)0236)

9.9.   ANO reforma (balsojums)

(balsojums)

Rezolūcijas priekšlikums B6-0328/2005

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 9. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 9. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2005)0237)

(P6_TA(2005)0237)

Par balsojumu uzstājās:

| — | Pirms galīgā balsojuma Armin Laschet no jauna pievērsās 15. grozījumam un prasīja balsot vēlreiz elektroniski. Jo Leinen PSE grupas vārdā atbalstīja šo prasību. |
| --- | --- |

—

Pirms galīgā balsojuma Armin Laschet no jauna pievērsās 15. grozījumam un prasīja balsot vēlreiz elektroniski. Jo Leinen PSE grupas vārdā atbalstīja šo prasību.

Sēdes vadītājs atteicās atgriezties pie šī jautājuma un apstiprināja, ka balsošans rezultāts ir spēkā.

9.10.   Transatlantiskās attiecības (balsojums)

(balsojums)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0350/2005, B6-0352/2005, B6-0354/2005, B6-0357/2005 un B6-0358/2005

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 10. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 10. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC—B6-0358/2005

(aizstāj B6-0350/2005, B6-0352/2005, B6-0354/2005 un B6-0357/2005):

Iesnieguši šādi deputāti:

| | Elmar Brok, James Elles un Bogdan Klich PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Elmar Brok, James Elles un Bogdan Klich PPE-DE grupas vārdā,

| | Jan Marinus Wiersma, Hannes Swoboda un Erika Mann PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Jan Marinus Wiersma, Hannes Swoboda un Erika Mann PSE grupas vārdā,

| | Annemie Neyts-Uyttebroeck ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Annemie Neyts-Uyttebroeck ALDE grupas vārdā,

| | Cristiana Muscardini, Anna Elzbieta Fotyga un Inese Vaidere UEN grupas vārdā |
| --- | --- |

Cristiana Muscardini, Anna Elzbieta Fotyga un Inese Vaidere UEN grupas vārdā

Pieņemts (P6_TA(2005)0238)

(P6_TA(2005)0238)

(Rezolūcijas priekšlikums B6-0358/2005 vairs nav spēkā.)

9.11.   Situācija Uzbekistānā (balsojums)

(balsojums)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0370/2005, B6-0371/2005, B6-0372/2005, B6-0373/2005, B6-0374/2005 un B6-0377/2005

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 11. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 11. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC—B6-0370/2005

(aizstāj B6—0370/2005, B6-0371/2005, B6-0372/2005, B6-0373/2005, B6-0374/2005 un B6-0377/2005):

Iesnieguši šādi deputāti:

| | Armin Laschet, Elisabeth Jeggle un Albert Jan Maat PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Armin Laschet, Elisabeth Jeggle un Albert Jan Maat PPE-DE grupas vārdā,

| | Jan Marinus Wiersma un Bernadette Bourzai PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Jan Marinus Wiersma un Bernadette Bourzai PSE grupas vārdā,

| | Ona Juknevičienė ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Ona Juknevičienė ALDE grupas vārdā,

| | Cem Özdemir un Bart Staes Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

Cem Özdemir un Bart Staes Verts/ALE grupas vārdā,

| | André Brie GUE/NGL grupas vārdā, |
| --- | --- |

André Brie GUE/NGL grupas vārdā,

| | Anna Elzbieta Fotyga un Inese Vaidere UEN grupas vārdā |
| --- | --- |

Anna Elzbieta Fotyga un Inese Vaidere UEN grupas vārdā

Pieņemts (P6_TA(2005)0239)

(P6_TA(2005)0239)

9.12.   Nodarbinātības un darba ražīguma ieguldījums ekonomikas izaugsmē (balsojums)

(balsojums)

Ziņojums par nodarbinātību un darba ražīgumu un to ieguldījumu ekonomikas izaugsmē [2004/2188(INI)] — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja.

Referente: Ona Juknevičienė (A6-0109/2005)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 12. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 12. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2005)0240)

(P6_TA(2005)0240)

SĒDI VADA: Gérard ONESTA

Priekšsēdētāja vietnieks

10.   Balsojuma skaidrojumi

Rakstiski balsojuma skaidrojumi

Rakstiski balsojuma skaidrojumi

Balsojuma skaidrojumi, kas saskaņā ar Reglamenta 163. panta 3. punktu ir iesniegti rakstiski, ir iekļauti šīs sēdes stenogrammā.

Mutiski balsojuma skaidrojumi

Mutiski balsojuma skaidrojumi

Patrick Gaubert ziņojums — A6-0136/2005

| — | Philip Claeys un Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Philip Claeys un Andreas Mölzer

John Bowis ziņojums — A6-0129/2005

| — | Carlo Fatuzzo |
| --- | --- |

—

Carlo Fatuzzo

11.   Balsojuma labojumi

Turpmāk minētie deputāti iesniedza šādus balsojuma labojumus.

Duarte Freitas ziņojums — A6-0157/2005

| — | viens balsojums






  — | par: Paul Rübig, Dagmar Roth-Behrendt, Roger Helmer |
| --- | --- | --- |

—

viens balsojums

—

par: Paul Rübig, Dagmar Roth-Behrendt, Roger Helmer

par:

Dominique Vlasto ziņojums — A6-0148/2005

| — | viens balsojums






  — | par: Paul Rübig |
| --- | --- | --- |

—

viens balsojums

—

par: Paul Rübig

par:

Othmar Karas ziņojums — A6-0158/2005

| — | grozījums Nr. 7






  — | atturas: Catherine Stihler |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 7

—

atturas: Catherine Stihler

atturas:

| — | grozījums Nr. 9






  — | par: Françoise Grossetête |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 9

—

par: Françoise Grossetête

par:

| — | pret: Ignasi Guardans Cambó, Graham Watson |
| --- | --- |

—

pret: Ignasi Guardans Cambó, Graham Watson

pret:

Carmen Fraga Estévez ziņojums — A6-0112/2005

| — | grozījums Nr. 34






  — | par: Marie-Noëlle Lienemann, Pervenche Berès |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 34

—

par: Marie-Noëlle Lienemann, Pervenche Berès

par:

| — | grozījums Nr. 10






  — | pret: Marie-Noëlle Lienemann, Pervenche Berès |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 10

—

pret: Marie-Noëlle Lienemann, Pervenche Berès

pret:

Patrick Gaubert ziņojums — A6-0136/2005

| — | grozījums Nr. 7






  — | pret: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 7

—

pret: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

pret:

| — | 50. punkts, 1. daļa






  — | pret: Ursula Stenzel |
| --- | --- | --- |

—

50. punkts, 1. daļa

—

pret: Ursula Stenzel

pret:

| — | 50. punkts, 2. daļa






  — | pret: Ursula Stenzel |
| --- | --- | --- |

—

50. punkts, 2. daļa

—

pret: Ursula Stenzel

pret:

ANO reforma — B6-0328/2005

| — | 19. punkts, 3. daļa






  — | pret: Carl Schlyter |
| --- | --- | --- |

—

19. punkts, 3. daļa

—

pret: Carl Schlyter

pret:

| — | 20. punkts, 2. daļa






  — | par: Cristiana Muscardini, Sebastiano (Nello) Musumeci |
| --- | --- | --- |

—

20. punkts, 2. daļa

—

par: Cristiana Muscardini, Sebastiano (Nello) Musumeci

par:

Ona Juknevičienė ziņojums — A6-0109/2005

| — | 6. punkts






  — | pret: Mary Honeyball, Robert Evans |
| --- | --- | --- |

—

6. punkts

—

pret: Mary Honeyball, Robert Evans

pret:

| — | grozījums Nr. 9






  — | par: Pervenche Berès |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 9

—

par: Pervenche Berès

par:

| — | 17. punkts






  — | par: Françoise Castex, Anne Ferreira, Brigitte Douay |
| --- | --- | --- |

—

17. punkts

—

par: Françoise Castex, Anne Ferreira, Brigitte Douay

par:

(Sēde tika pārtraukta plkst. 13.10 un atsākta plkst. 15.00.)

(Sēde tika pārtraukta plkst. 13.10 un atsākta plkst. 15.00.)

SĒDI VADA: Gérard ONESTA

Priekšsēdētāja vietnieks

12.   Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Balsojumu labojumi

Reimer Böge ziņojums — A6-0153/2005

| — | 28. punkts






  — | pret: Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Fernando Fernández Martín |
| --- | --- | --- |

—

28. punkts

—

pret: Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Fernando Fernández Martín

pret:

| — | grozījums Nr. 26






  — | pret: Dan Jørgensen |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 26

—

pret: Dan Jørgensen

pret:

| — | 50. punkts, 1. ievilkums, 2. daļa






  — | pret: Edite Estrela, Bernadette Bourzai, Adeline Hazan |
| --- | --- | --- |

—

50. punkts, 1. ievilkums, 2. daļa

—

pret: Edite Estrela, Bernadette Bourzai, Adeline Hazan

pret:

| — | grozījums Nr. 3






  — | pret: Diamanto Manolakou |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 3

—

pret: Diamanto Manolakou

pret:

| — | grozījums Nr. 40






  — | par: John Whittaker |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 40

—

par: John Whittaker

par:

| — | grozījums Nr. 33






  — | par: Bernadette Bourzai, Adeline Hazan |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 33

—

par: Bernadette Bourzai, Adeline Hazan

par:

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa — B6-0327/2005

| — | 13. punkts, 3. daļa






  — | pret: Dan Jørgensen |
| --- | --- | --- |

—

13. punkts, 3. daļa

—

pret: Dan Jørgensen

pret:

Claude Moraes ziņojums — A6-0140/2005

| — | rezolūcija (kopumā)






  — | par: Raymond Langendries |
| --- | --- | --- |

—

rezolūcija (kopumā)

—

par: Raymond Langendries

par:

Sēdes datums: 26.05.2005

Adriana Poli Bortone ziņojums (A6-0128/2005)

| — | grozījums Nr. 29






  — | pret: Phillip Whitehead |
| --- | --- | --- |

—

grozījums Nr. 29

—

pret: Phillip Whitehead

pret:

*

- *

Iepriekšējās sēdes protokols tika apstiprināts.

13.   Nākamās sesijas darba kārtība

Pēc šodien notikušās Priekšsēdētāju konferences sēdes vadītājs ierosina šādus grozījumus 2005. gada 22. un 23. jūnija sēdēm.

Trešdien

Trešdien

Debates par Eiropadomi un Luksemburgas prezidentūru ir paredzētas no plkst. 15.00 līdz 19.00.

Michael Cashman ziņojums par Kopienas kodeksu par noteikumiem, kas regulē personu pārvietošanos pāri robežām, ir iekļauts pirms Bogdan Klich ziņojuma par pētījumiem drošības jomā (52. punkts.)

(52. punkts.)

| — | Grozījumu iesniegšanas termiņš pirmdien, 2005. gada 20. jūnijā plkst. 15.00. |
| --- | --- |

—

Grozījumu iesniegšanas termiņš pirmdien, 2005. gada 20. jūnijā plkst. 15.00.

Abi Johannes Blokland ziņojumi par Eiropas piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reğistru (A6-0169/2005 un A6-0170/2005 (55. un 56. punkts) ir pārcelti uz nākamo sesiju.

(55. un 56. punkts)

Lūgumrakstu komiteja ir pieņēmusi rezolūcijas priekšlikumu pēc debatēm par Lloyd lietu.

Lloyd

| — | Grozījumu iesniegšanas termiņš trešdien, 2005. gada 15. jūnijā plkst. 12.00. |
| --- | --- |

—

Grozījumu iesniegšanas termiņš trešdien, 2005. gada 15. jūnijā plkst. 12.00.

Ceturtdien

Ceturtdien

Balsošanas laikam ir pievienoti šādi ziņojumi:

| — | Petr Duchoň ziņojums — A6-0156/2005: Kopienas finanšu interešu aizsardzība |
| --- | --- |

—

Petr Duchoň ziņojums — A6-0156/2005: Kopienas finanšu interešu aizsardzība

| — | Henrik Dam Kristensen ziņojums — A6-0116/2005: Melnā paltusa resursu atjaunošanas plāns |
| --- | --- |

—

Henrik Dam Kristensen ziņojums — A6-0116/2005: Melnā paltusa resursu atjaunošanas plāns

| — | Michael Gahler ziņojums — A6-0182/2005: Piekļuve Kopienas ārējai palīdzībai |
| --- | --- |

—

Michael Gahler ziņojums — A6-0182/2005: Piekļuve Kopienas ārējai palīdzībai

| — | Jean—Paul Gauzès ziņojums — A6-0181/2005: Statistikas datu kvalitāte pārmērīga budžeta deficīta gadījumos (Reglamenta 131. pants). |
| --- | --- |

—

Jean—Paul Gauzès ziņojums — A6-0181/2005: Statistikas datu kvalitāte pārmērīga budžeta deficīta gadījumos (Reglamenta 131. pants).

| — | Grozījumu iesniegšanas termiņš Petr Duchoň, Henrik Dam Kristensen un Michael Gahler ziņojumiem: trešdien, 2005. gada 15. jūnijā plkst. 12.00. |
| --- | --- |

—

Grozījumu iesniegšanas termiņš Petr Duchoň, Henrik Dam Kristensen un Michael Gahler ziņojumiem: trešdien, 2005. gada 15. jūnijā plkst. 12.00.

Parlaments šīm izmaiņām piekrita.

14.   Sociālā integrācija jaunajās dalībvalstīs (debašu turpināšana)

(debašu turpināšana)

Uzstājās: Jean Louis Cottigny, Sophia in 't Veld, Milan Cabrnoch, Marcin Libicki, Koenraad Dillen, Jacek Protasiewicz, Irena Belohorská, Thomas Mann, Fausto Correia, Tomáš Zatloukal un Neelie Kroes (Komisijas locekle).

Uzstājās: Csaba Őry (referents), kurš ierosināja atlikt balsošanu, un Bernd Posselt, kurš iebilda pret šo priekšlikumu (sēdes vadītājs referentam ieteica šo jautājumu izvirzīt balsošanas laika sākumā).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 9. jūnija protokola 16.4. punkts.

2005. gada 9. jūnija protokola 16.4. punkts

15.   Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (debates)

(debates)

(Rezolūcijas priekšlikumu virsraksti un to autori ir norādīti 2005. gada 7. jūnija protokola 4. punktā)

(Rezolūcijas priekšlikumu virsraksti un to autori ir norādīti 2005. gada 7. jūnija protokola 4. punktā)

I.   BOLĪVIJA

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0361/2005, B6-0362/2005, B6-0365/2005, B6-0367/2005 un B6-0376/2005

Marios Matsakis iepazīstināja ar rezolūcijas B6-0361/2005 priekšlikumu.

Uzstājās Fernando Fernández Martín par secību runātāju sarakstā (sēdes vadītājs viņam precizēja šajā gadījumā piemērojamos noteikumus).

Luis Yañez-Barnuevo García, Raül Romeva i Rueda, Ilda Figueiredo un Fernando Fernández Martín iepazīstināja ar citiem rezolūcijas priekšlikumiem.

Uzstājās: Bernd Posselt PPE-DE grupas vārdā un Neelie Kroes (Komisijas locekle).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 9. jūnija protokola 16.1. punkts.

2005. gada 9. jūnija protokola 16.1. punkts

II.   PRESES BRĪVĪBA ALŽĪRIJĀ

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0359/2005, B6-0363/2005, B6-0366/2005, B6-0368/2005, B6-0380/2005 un B6-0381/2005

Marios Matsakis, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Raül Romeva i Rueda un Jaromír Kohlíček iepazīstināja ar rezolūcijas priekšlikumiem.

Uzstājās: Erik Meijer GUE/NGL grupas vārdā un Neelie Kroes (Komisijas locekle).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 9. jūnija protokola 16.2. punkts.

2005. gada 9. jūnija protokola 16.2. punkts

III.   AZERBAIDŽĀNA

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0360/2005, B6-0364/2005, B6-0369/2005, B6-0375/2005, B6-0378/2005, B6-0379/2005 un B6-0382/2005

Marios Matsakis, Robert Evans, Erik Meijer, Charles Tannock, Bastiaan Belder un Marie Anne Isler Béguin iepazīstināja ar rezolūcijas priekšlikumiem.

Uzstājās: Armin Laschet PPE-DE grupas vārdā, Alyn Smith Verts/ALE grupas vārdā, Jaromír Kohlíček GUE/NGL grupas vārdā, Urszula Krupa IND/DEM grupas vārdā, Ryszard Czarnecki, pie grupām nepiederošs deputāts, Ioannis Varvitsiotis, Luca Romagnoli un Neelie Kroes (Komisijas locekle).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2005. gada 9. jūnija protokola 16.3. punkts.

2005. gada 9. jūnija protokola 16.3. punkts

16.   Balsošanas laiks

Sīkāka informācija par balsojumiem (grozījumi, atsevišķi balsojumi un balsojumi pa daļām) ir sniegta protokola 1. pielikumā.

16.1.   Bolīvija (balsojums)

(balsojums)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0361/2005, B6-0362/2005, B6-0365/2005, B6-0367/2005 un B6-0376/2005

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 13. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 13. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC—B6-0361/2005

(aizstāj B6-0361/2005, B6-0362/2005, B6-0365/2005, B6-0367/2005 un B6-0376/2005)

Iesnieguši šādi deputāti:

Fernando Fernández Martín, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra un Bernd Posselt PPE-DE grupas vārdā,

Pasqualina Napoletano, Margrietus van den Berg un Manuel Medina Ortega PSE grupas vārdā,

Annemie Neyts-Uyttebroeck un Danutė Budreikaitė ALDE grupas vārdā,

Alain Lipietz, Monica Frassoni, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Raül Romeva i Rueda un Eva Lichtenberger Verts/ALE grupas vārdā,

Jonas Sjöstedt, Helmuth Markov, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto un Ilda Figueiredo GUE/NGL grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2005)0241)

(P6_TA(2005)0241)

16.2.   Preses bīvība Alžīrijā (balsojums)

(balsojums)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0359/2005, B6-0363/2005, B6-0366/2005, B6-0368/2005, B6-0380/2005 un B6-0381/2005

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 14. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 14. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC—B6-0359/2005

(aizstāj B6-0359/2005, B6-0363/2005, B6-0366/2005, B6-0368/2005, B6-0380/2005 un B6-0381/2005)

Iesnieguši šādi deputāti:

José Javier Pomés Ruiz PPE-DE grupas vārdā,

Pasqualina Napoletano, Carlos Carnero González un Raimon Obiols i Germà PSE grupas vārdā,

Annemie Neyts-Uyttebroeck, Jean-Marie Cavada un Marios Matsakis ALDE grupas vārdā,

Hélène Flautre un Raül Romeva i Rueda Verts/ALE grupas vārdā,

Francis Wurtz un Vittorio Agnoletto GUE/NGL grupas vārdā,

Ģirts Valdis Kristovskis UEN grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2005)0242)

(P6_TA(2005)0242)

16.3.   Azerbaidžāna (balsojums)

(balsojums)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0360/2005, B6-0364/2005, B6-0369/2005, B6-0375/2005, B6-0378/2005, B6-0379/2005 un B6-0382/2005

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 15. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 15. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC—B6-0360/2005

(aizstāj B6-0360/2005, B6-0364/2005, B6-0369/2005, B6-0375/2005, B6-0378/2005, B6-0379/2005 un B6-0382/2005)

Iesnieguši šādi deputāti:

Charles Tannock, Vytautas Landsbergis, Árpád Duka-Zólyomi un Bernd Posselt PPE-DE grupas vārdā,

Pasqualina Napoletano, Jan Marinus Wiersma un Hannes Swoboda PSE grupas vārdā,

Annemie Neyts-Uyttebroeck un Marios Matsakis ALDE grupas vārdā,

Marie Anne Isler Béguin un Cem Özdemir Verts/ALE grupas vārdā,

Vittorio Agnoletto GUE/NGL grupas vārdā,

Bastiaan Belder IND/DEM grupas vārdā

Anna Elzbieta Fotyga un Inese Vaidere UEN grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2005)0243)

(P6_TA(2005)0243)

16.4.   Sociālā integrācija jaunajās dalībvalstīs (Reglamenta 131. pants) (balsojums)

(balsojums)

Ziņojums par sociālo integrāciju jaunajās dalībvalstīs [2004/2210(INI)] — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja.

Referents: Csaba Őry (A6-0125/2005)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 16. punkts)

(Balsošanas izklāsts: 1. pielikuma 16. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2005)0244)

(P6_TA(2005)0244)

17.   Balsojuma skaidrojumi

Rakstiski balsojuma skaidrojumi

Rakstiski balsojuma skaidrojumi

Balsojuma skaidrojumi, kas saskaņā ar Reglamenta 163. panta 3. punktu ir iesniegti rakstiski, ir iekļauti šīs sēdes stenogrammā.

18.   Balsojuma labojumi

Turpmāk minētie deputāti iesniedza šādus balsojuma labojumus.

Bolīvija – RC—B6-0361/2005

| — | grozījumi Nr. 1, 6, 2, 7, 8 un 10






  — | pret: Othmar Karas |
| --- | --- | --- |

—

grozījumi Nr. 1, 6, 2, 7, 8 un 10

—

pret: Othmar Karas

pret:

Azerbaidžāna – RC—B6-0360/2005

| — | rezolūcija (kopumā)






  — | par: Othmar Karas |
| --- | --- | --- |

—

rezolūcija (kopumā)

—

par: Othmar Karas

par:

19.   Lēmumi par atsevišķiem dokumentiem

Atļauja sagatavot patstāvīgus ziņojumus (Reglamenta 45. pants)

Atļauja sagatavot patstāvīgus ziņojumus (Reglamenta 45. pants)

INTA komiteja:

| — | Transatlantiskās ekonomiskās attiecības (2005/2082(INI))
  (atzinums: AFET, ECON, ITRE, IMCO, TRAN, CULT, LIBE) |
| --- | --- |

—

Transatlantiskās ekonomiskās attiecības (2005/2082(INI))

(atzinums: AFET, ECON, ITRE, IMCO, TRAN, CULT, LIBE)

ECON komiteja:

| — | Informācijas un saziņas stratēijas īstenošana attiecībā uz eiro un Ekonomikas un monetāro savienību (2005/2078(INI))
  (atzinums: CULT) |
| --- | --- |

—

Informācijas un saziņas stratēijas īstenošana attiecībā uz eiro un Ekonomikas un monetāro savienību (2005/2078(INI))

(atzinums: CULT)

EMPL komiteja:

| — | Sociālā aizsardzība un sociālā integrācija (2005/2097(INI))
  (atzinums: FEMM) |
| --- | --- |

—

Sociālā aizsardzība un sociālā integrācija (2005/2097(INI))

(atzinums: FEMM)

ITRE komiteja:

| — | Ziņojums par Euratom līguma 37. panta piemērošanu laika posmā no 1994. gada jūlija līdz 2003. gada decembrim (2005/2077(INI))
  (atzinums: ENVI) |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Euratom līguma 37. panta piemērošanu laika posmā no 1994. gada jūlija līdz 2003. gada decembrim (2005/2077(INI))

(atzinums: ENVI)

IMCO komiteja:

| — | Publiskā iepirkuma, tostarp elektroniskā publiskā iepirkuma, politikas jaunie aspekti (2005/2081(INI))
  (atzinums: ITRE) |
| --- | --- |

—

Publiskā iepirkuma, tostarp elektroniskā publiskā iepirkuma, politikas jaunie aspekti (2005/2081(INI))

(atzinums: ITRE)

TRAN komiteja:

| — | Pasta direktīvas piemērošana (Direktīva 97/67/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2002/39/EK) (2005/2086(INI)) |
| --- | --- |

—

Pasta direktīvas piemērošana (Direktīva 97/67/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2002/39/EK) (2005/2086(INI))

| — | Kopienas aviācijas ārējās politikas programmas izstrāde (2005/2084(INI)) |
| --- | --- |

—

Kopienas aviācijas ārējās politikas programmas izstrāde (2005/2084(INI))

| — | Attiecības ar Krievijas Federāciju un Ķīnas Tautas Republiku gaisa transporta jomā (2005/2085(INI)) |
| --- | --- |

—

Attiecības ar Krievijas Federāciju un Ķīnas Tautas Republiku gaisa transporta jomā (2005/2085(INI))

Lēmums sagatavot ziņojumu saskaņā ar Reglamenta 202. pantu

Lēmums sagatavot ziņojumu saskaņā ar Reglamenta 202. pantu

AFCO komiteja:

| — | Grozījumi Reglamentā attiecībā uz deputātu rīcības kodeksu (2005/2075(REG)) |
| --- | --- |

—

Grozījumi Reglamentā attiecībā uz deputātu rīcības kodeksu (2005/2075(REG))

Nodošana komitejām

Nodošana komitejām

PETI komiteja:

| — | Ķīmikāliju reğistrēšana, novērtēšana un apstiprināšana, kā arī ierobežošana (REACH sistēma) (Direktīvas 67/548/EEK grozīšana) (COM(2003)0644 — C5-0531/2003 — 2003/0257(COD))
  Atbildīgā komiteja: ENVI
  (atzinumi: INTA, BUDG, ECON, EMPL, ITRE, IMCO, JURI, FEMM, PETI) |
| --- | --- |

—

Ķīmikāliju reğistrēšana, novērtēšana un apstiprināšana, kā arī ierobežošana (REACH sistēma) (Direktīvas 67/548/EEK grozīšana) (COM(2003)0644 — C5-0531/2003 — 2003/0257(COD))

Atbildīgā komiteja: ENVI

(atzinumi: INTA, BUDG, ECON, EMPL, ITRE, IMCO, JURI, FEMM, PETI)

| — | Pakalpojumi iekšējā tirgū (COM(2004)0002 — C5-0069/2004 — 2004/0001(COD))
  Atbildīgā komiteja: IMCO
  (atzinumi: CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, CULT, JURI, FEMM, PETI) |
| --- | --- |

—

Pakalpojumi iekšējā tirgū (COM(2004)0002 — C5-0069/2004 — 2004/0001(COD))

Atbildīgā komiteja: IMCO

(atzinumi: CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, CULT, JURI, FEMM, PETI)

| — | Ķimikālijas: REACH sistēma un Eiropas Ķīmisko produktu aentūra (Direktīvas 1999/45/EK un regulas par piesārņojošām vielām grozīšana) (COM(2003)0644 — C5-0530/2003 — 2003/0256(COD))
  Atbildīgā komiteja: ENVI
  (atzinumi: INTA, BUDG, ECON, EMPL, ITRE, IMCO, JURI, FEMM, PETI) |
| --- | --- |

—

Ķimikālijas: REACH sistēma un Eiropas Ķīmisko produktu aentūra (Direktīvas 1999/45/EK un regulas par piesārņojošām vielām grozīšana) (COM(2003)0644 — C5-0530/2003 — 2003/0256(COD))

Atbildīgā komiteja: ENVI

(atzinumi: INTA, BUDG, ECON, EMPL, ITRE, IMCO, JURI, FEMM, PETI)

PECH komiteja:

| — | Pētniecības, tehnoloiju attīstības un demonstrējumu pasākumi (2007—2013, FP7) (COM(2005)0119 — C6-0099/2005 — 2005/0043(COD))
  Atbildīgā komiteja: ITRE
  (atzinumi: BUDG, ENVI, TRAN, AGRI, PECH, FEMM) |
| --- | --- |

—

Pētniecības, tehnoloiju attīstības un demonstrējumu pasākumi (2007—2013, FP7) (COM(2005)0119 — C6-0099/2005 — 2005/0043(COD))

Atbildīgā komiteja: ITRE

(atzinumi: BUDG, ENVI, TRAN, AGRI, PECH, FEMM)

DEVE komiteja:

| — | Sestais gada ziņojums par ieroču eksportu (2005/2013(INI))
  Atbildīgā komiteja: AFET
  (atzinums: DEVE) |
| --- | --- |

—

Sestais gada ziņojums par ieroču eksportu (2005/2013(INI))

Atbildīgā komiteja: AFET

(atzinums: DEVE)

20.   Parlamenta sastāvs (2005. gada 6. jūnija protokola precizējums)

(2005. gada 6. jūnija protokola precizējums)

Protokola 4. punkta teksts ir šāds:

“Ar Francijas prezidenta 2005. gada 2. jūnija dekrētu, kas 2005. gada 3. jūnijā publicēts “Oficiālajā Vēstnesī”, Brice Hortefeux ir iecelts par Francijas valdības locekli.

Tā kā saskaņā ar 7. panta 1. punktu Aktā par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu vispārējās tiešās vēlēšanās šis amats nav savienojams ar Eiropas Parlamenta deputāta pienākumu pildīšanu, Parlaments, pamatojoties uz Reglamenta 4. panta 4. punktu, konstatēja, ka kopš 2005. gada 3. jūnija ir atbrīvojusies deputāta vieta, un par to informēja attiecīgo dalībvalsti.”

21.   Rakstiskas deklarācijas, kas ir iekļautas reğistrā (Reglamenta 116. pants)

(Reglamenta 116. pants)

Parakstu skaits par rakstiskām deklarācijām, kas ir iekļautas reğistrā (Reglamenta 116. panta 3. punkts):

| Dokumenta Nr. | Autors | Paraksti |
| --- | --- | --- |
| 13/2005 | Diana Wallis, John Bowis, Charles Tannock, Catherine Stihler un Jean Lambert | 267 |
| 14/2005 | Patrick Gaubert, Timothy Kirkhope un Luis Herrero-Tejedor | 33 |
| 15/2005 | Marielle De Sarnez un Bernard Lehideux | 67 |
| 16/2005 | Daniel Marc Cohn-Bendit, Andrew Duff, Alain Lamassoure un Hannes Swoboda | 45 |
| 17/2005 | Maciej Marian Giertych un Sylwester Chruszcz | 22 |
| 18/2005 | Michael Cramer, Bronisław Geremek, Bogusław Liberadzki, Erik Meijer un Paul Rübig | 52 |
| 19/2005 | Frank Vanhecke, Milan Cabrnoch, Philip Claeys un Koenraad Dillen | 17 |
| 20/2005 | Neil Parish, Paulo Casaca, Marios Matsakis, Caroline Lucas un Miguel Portas | 236 |
| 21/2005 | Albert Jan Maat, Camiel Eurlings, Niels Busk, Edith Mastenbroek un Struan Stevenson | 127 |
| 22/2005 | Roselyne Bachelot-Narquin, Pierre Schapira un Patrick Gaubert | 37 |
| 23/2005 | Robert Evans, Richard Falbr, Helmut Kuhne, Thomas Mann un Klaus-Heiner Lehne | 11 |
| 24/2005 | Wojciech Roszkowski | 60 |
| 25/2005 | Maciej Marian Giertych | 4 |
| 26/2005 | Andreas Mölzer | 4 |
| 27/2005 | Frank Vanhecke, Philip Claeys un Koenraad Dillen | 5 |
| 28/2005 | Bill Newton Dunn | 3 |
| 29/2005 | Lydia Schenardi | 11 |
| 30/2005 | Antonio Tajani | 46 |
| 31/2005 | Gisela Kallenbach, Jillian Evans, Tobias Pflüger, Jean-Luc Dehaene un Ana Maria Gomes | 31 |
| 32/2005 | Johan Van Hecke, Maria Martens, Margrietus van den Berg un Luisa Morgantini | 26 |
| 33/2005 | Alyn Smith | 17 |
| 34/2005 | Richard Corbett | 24 |
| 35/2005 | Glenys Kinnock un Catherine Stihler | 32 |
| 36/2005 | Glenys Kinnock | 37 |

Dokumenta Nr.

Autors

Paraksti

13/2005

Diana Wallis, John Bowis, Charles Tannock, Catherine Stihler un Jean Lambert

267

14/2005

Patrick Gaubert, Timothy Kirkhope un Luis Herrero-Tejedor

33

15/2005

Marielle De Sarnez un Bernard Lehideux

67

16/2005

Daniel Marc Cohn-Bendit, Andrew Duff, Alain Lamassoure un Hannes Swoboda

45

17/2005

Maciej Marian Giertych un Sylwester Chruszcz

22

18/2005

Michael Cramer, Bronisław Geremek, Bogusław Liberadzki, Erik Meijer un Paul Rübig

52

19/2005

Frank Vanhecke, Milan Cabrnoch, Philip Claeys un Koenraad Dillen

17

20/2005

Neil Parish, Paulo Casaca, Marios Matsakis, Caroline Lucas un Miguel Portas

236

21/2005

Albert Jan Maat, Camiel Eurlings, Niels Busk, Edith Mastenbroek un Struan Stevenson

127

22/2005

Roselyne Bachelot-Narquin, Pierre Schapira un Patrick Gaubert

37

23/2005

Robert Evans, Richard Falbr, Helmut Kuhne, Thomas Mann un Klaus-Heiner Lehne

11

24/2005

Wojciech Roszkowski

60

25/2005

Maciej Marian Giertych

4

26/2005

Andreas Mölzer

4

27/2005

Frank Vanhecke, Philip Claeys un Koenraad Dillen

5

28/2005

Bill Newton Dunn

3

29/2005

Lydia Schenardi

11

30/2005

Antonio Tajani

46

31/2005

Gisela Kallenbach, Jillian Evans, Tobias Pflüger, Jean-Luc Dehaene un Ana Maria Gomes

31

32/2005

Johan Van Hecke, Maria Martens, Margrietus van den Berg un Luisa Morgantini

26

33/2005

Alyn Smith

17

34/2005

Richard Corbett

24

35/2005

Glenys Kinnock un Catherine Stihler

32

36/2005

Glenys Kinnock

37

22.   Sēdē pieņemto tekstu nosūtīšana

Saskaņā ar Reglamenta 172. panta 2. punktu šīs sēdes protokolu iesniegs Parlamentam apstiprināšanai nākamās sēdes sākumā.

Ar Parlamenta piekrišanu pieņemtos tekstus nosūtīs tajos minētajām struktūrām.

23.   Nākamo sēžu datumi

Nākamās sēdes notiks no 22.06.2005. līdz 23.06.2005.

24.   Sesijas pārtraukšana

Eiropas Parlamenta sesija tika pārtraukta.

Sēde tika slēgta plkst. 16.45.

Julian Priestley

ğenerālsekretārs

Josep Borrell Fontelles

priekšsēdētājs

---

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

Parakstīja:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Aubert, Auken, Ayala Sender, Aylward, Bachelot-Narquin, Baco, Badía i Cutchet, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brok, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carnero González, Carollo, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Correia, Costa, Cottigny, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dionisi, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Duchoň, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Fontaine, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Goudin, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Laschet, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Fernand Le Rachinel, Janusz Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, López-Istúriz White, Louis, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Markov, Marques, Martens, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Napoletano, Nattrass, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Oviir, Pack, Pafilis, Borut Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schwab, Seeber, Segelström, Seppänen, Siekierski, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Spautz, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wierzejski, Wise, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

I PIELIKUMS

BALSOŠANAS REZULTĀTI

Saīsinājumu un simbolu saraksts

| + | pieņemts |
| --- | --- |
| - | noraidīts |
| ↓ | zaudējis spēku |
| A | A |
| PS (..., ..., ...) | balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas) |
| EB (..., ..., ...) | elektroniskā balsošana (par, pret, atturas) |
| bd | balsošana pa daļām |
| ats. | atsevišķa balsošana |
| groz. | grozījums |
| KG | kompromisa grozījums |
| AD | attiecīgā daļa |
| S | svītrojošs grozījums |
| = | identiski grozījumi |
| § | punkts |
| pants | pants |
| apsv. | apsvērums |
| RP | rezolūcijas priekšlikums |
| KRP | kopīgs rezolūcijas priekšlikums |
| AIZKL | aizklāta balsošana |

+

pieņemts

-

noraidīts

↓

zaudējis spēku

A

A

PS (..., ..., ...)

balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas)

EB (..., ..., ...)

elektroniskā balsošana (par, pret, atturas)

bd

balsošana pa daļām

ats.

atsevišķa balsošana

groz.

grozījums

KG

kompromisa grozījums

AD

attiecīgā daļa

S

svītrojošs grozījums

=

identiski grozījumi

§

punkts

pants

pants

apsv.

apsvērums

RP

rezolūcijas priekšlikums

KRP

kopīgs rezolūcijas priekšlikums

AIZKL

aizklāta balsošana

1.   Nolīgums par Starptautisko delfīnu saudzēšanas programmu *

Ziņojums: Duarte FREITAS (A6-0157/2005)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | PS | + | 473, 6, 11 |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

PS

+

473, 6, 11

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

2.   Eiropas Savienības konkurētspējas stiprināšana

Ziņojums: Dominique VLASTO (A6-0148/2005)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | PS | + | 472, 38, 47 |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

PS

+

472, 38, 47

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

3.   Budžeta stāvokļa uzraudzība un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšana **I

Ziņojums: Othmar KARAS (A6-0168/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 4
  6-9 | komiteja | EB | + | 297, 262, 12 |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi | 1 | komiteja | ats. | + | |
| 2 | komiteja | ats. | + | |
| 3 | komiteja | ats. | + | |
| 5 | komiteja | ats. | + | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | PS | + | 311, 114, 169 |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | PS | + | 311, 115, 175 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

4

6-9

komiteja

EB

+

297, 262, 12

Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi

1

komiteja

ats.

+

2

komiteja

ats.

+

3

komiteja

ats.

+

5

komiteja

ats.

+

Balsojums: grozītais priekšlikums

PS

+

311, 114, 169

Balsojums: normatīvā rezolūcija

PS

+

311, 115, 175

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PSE: 1., 2. + 5. groz.

Verts/ALE: 1., 2. + 3. groz.

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PSE: galīgais balsojums

Verts/ALE: grozītais priekšlikums un galīgais balsojums

4.   Pildeļļu un riepu sastāvā esošie policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži ***I

Ziņojums: Adamos ADAMOU (A6-0104/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. bloks




  — kompromiss | 1
  8-11 | komiteja


  PPE-DE, PSE, ALDE, GUE/NGL IND/DEM | | + | |
| 2. bloks | 2-7 | komiteja | | ↓ | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

1. bloks

— kompromiss

1

8-11

komiteja

PPE-DE, PSE, ALDE, GUE/NGL IND/DEM

+

2. bloks

2-7

komiteja

↓

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

Tika atcelts 12. un 15. grozījums.

5.   Pārmērīgs budžeta deficīts *

Ziņojums: Othmar KARAS (A6-0158/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi | 1 | komiteja | ats. | + | |
| 2 | komiteja | ats. | + | |
| 4 | komiteja | ats./EB | + | 298, 282, 23 |
| 5 | komiteja | ats. | + | |
| 7 | komiteja | ats./EB | + | 306, 277, 23 |
| 2. panta 3. punkts | 6 | komiteja | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 8 | PSE | | - | |
| 6. apsvērums | 3 | komiteja | PS | - | 298, 304, 8 |
| 9 | Verts/ALE | PS | - | 270, 327, 17 |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | PS | + | 320, 116, 163 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi

1

komiteja

ats.

+

2

komiteja

ats.

+

4

komiteja

ats./EB

+

298, 282, 23

5

komiteja

ats.

+

7

komiteja

ats./EB

+

306, 277, 23

2. panta 3. punkts

6

komiteja

bd

1

+

2

+

8

PSE

-

6. apsvērums

3

komiteja

PS

-

298, 304, 8

9

Verts/ALE

PS

-

270, 327, 17

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

PS

+

320, 116, 163

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PSE: 3. + 4. groz.

Verts/ALE: 1. + 2., 4. + 7., 5. groz.

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PSE: galīgais balsojums

Verts/ALE: 3. + 9. groz., galīgais balsojums

Pieprasījumi balsot pa daļām

Verts/ALE

6. groz.

1. daļa: pirmais labojums “kuri ir iekļauti ... ir panākta vienošanās.”

2. daļa: otrais labojums “Eiropas Parlamentu regulāri informē ... uzraudzības procesa gaitu.”

6.   Vidusjūras zivju resursu ilgtspējīga izmantošana *

Ziņojums: Carmen FRAGA ESTÉVEZ (A6-0112/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1-9
  11-23
  25-26 | komiteja | | + | |
| 7. pants | 34 | IND/DEM | PS | - | 92, 503, 15 |
| 32 | Verts/ALE | | - | |
| 10 | komiteja | PS | + | 525, 75, 8 |
| 13. panta 1. punkts | 27 | UEN | | - | |
| 13. panta 3. punkts | 28 | UEN | | - | |
| 35 | PSE | EB | - | 267, 336, 5 |
| Aiz 25. panta | 33 | Verts/ALE | | - | |
| 2. pielikuma 2. punkts | 29 | UEN | | - | |
| 2. pielikuma 3. punkts | 30 =
  36 = | UEN
  PSE | | - | |
| 24 | komiteja | | + | |
| 2. pielikuma 4. punkts | 31 =
  37 = | UEN
  PSE | | - | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1-9

11-23

25-26

komiteja

+

7. pants

34

IND/DEM

PS

-

92, 503, 15

32

Verts/ALE

-

10

komiteja

PS

+

525, 75, 8

13. panta 1. punkts

27

UEN

-

13. panta 3. punkts

28

UEN

-

35

PSE

EB

-

267, 336, 5

Aiz 25. panta

33

Verts/ALE

-

2. pielikuma 2. punkts

29

UEN

-

2. pielikuma 3. punkts

30 =

36 =

UEN

PSE

-

24

komiteja

+

2. pielikuma 4. punkts

31 =

37 =

UEN

PSE

-

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

IND/DEM: 10. + 34. groz.

7.   Saistība starp legālo un nelegālo imigrāciju un migrantu integrāciju

Ziņojums: Patrick GAUBERT (A6-0136/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | 9 | IND/DEM | | - | |
| § 2 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 3 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 4 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 439, 152, 6 |
| § 5 | 10 | IND/DEM | | - | |
| § 6 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 10 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 11 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 14 | § | sākotnējais teksts | ats./EB | + | 330, 252, 12 |
| § 16 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 18 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 19 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 20 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 21 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 26 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Aiz § 26 | 8 | GUE/NGL | | - | |
| § 27 | § | sākotnējais teksts | PS | + | 507, 88, 13 |
| § 29 | 1 | Verts/ALE | EB | - | 218, 348, 37 |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 30 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 32 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 35 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 36 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 37 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 38 | 11 | IND/DEM | | - | |
| § 39 | 3 | GUE/NGL | EB | - | 245, 353, 5 |
| § 40 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 41 | 4 | GUE/NGL | | - | |
| § 42 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 43 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Aiz § 43 | 5 | GUE/NGL | PS | - | 79, 514, 9 |
| § 46 | 6 | GUE/NGL | | - | |
| § 50 | 7 | GUE/NGL | AN | - | 251, 347, 10 |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1/PS | + | 497, 91, 14 |
| 2/PS | + | 411, 181, 12 |
| § 51 | 12 | IND/DEM | | - | |
| 2 | Verts/ALE | PS | - | 245, 357, 6 |
| § 52 | § | sākotnējais teksts | PS | + | 515, 82, 8 |
| § 54 | 13 | IND/DEM | | - | |
| § 55 | 14 | IND/DEM | | - | |
| § 56 | § | sākotnējais teksts | PS | + | 523, 58, 25 |
| B apsvērums | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| C apsvērums | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| F apsvērums | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| G apsvērums | § | sākotnējais teksts | PS | + | 462, 96, 46 |
| I apsvērums | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| L apsvērums | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| M apsvērums | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| O apsvērums | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| P apsvērums | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 431, 124, 49 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

§ 1

9

IND/DEM

-

§ 2

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 3

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 4

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/EB

+

439, 152, 6

§ 5

10

IND/DEM

-

§ 6

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 10

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 11

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 14

§

sākotnējais teksts

ats./EB

+

330, 252, 12

§ 16

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 18

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 19

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 20

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 21

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 26

§

sākotnējais teksts

ats.

+

Aiz § 26

8

GUE/NGL

-

§ 27

§

sākotnējais teksts

PS

+

507, 88, 13

§ 29

1

Verts/ALE

EB

-

218, 348, 37

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

-

§ 30

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 32

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 35

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 36

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 37

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 38

11

IND/DEM

-

§ 39

3

GUE/NGL

EB

-

245, 353, 5

§ 40

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 41

4

GUE/NGL

-

§ 42

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 43

§

sākotnējais teksts

ats.

+

Aiz § 43

5

GUE/NGL

PS

-

79, 514, 9

§ 46

6

GUE/NGL

-

§ 50

7

GUE/NGL

AN

-

251, 347, 10

§

sākotnējais teksts

bd

1/PS

+

497, 91, 14

2/PS

+

411, 181, 12

§ 51

12

IND/DEM

-

2

Verts/ALE

PS

-

245, 357, 6

§ 52

§

sākotnējais teksts

PS

+

515, 82, 8

§ 54

13

IND/DEM

-

§ 55

14

IND/DEM

-

§ 56

§

sākotnējais teksts

PS

+

523, 58, 25

B apsvērums

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

C apsvērums

§

sākotnējais teksts

ats.

+

F apsvērums

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

3

+

G apsvērums

§

sākotnējais teksts

PS

+

462, 96, 46

I apsvērums

§

sākotnējais teksts

ats.

+

L apsvērums

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

M apsvērums

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

O apsvērums

§

sākotnējais teksts

ats.

+

P apsvērums

§

sākotnējais teksts

ats.

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

431, 124, 49

Pieprasījumi balsot pa daļām

GUE/NGL:

B apsv.

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “no kā izriet iecietība pret imigrāciju”

2. daļa: šie vārdi

M apsv.

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdu “izmaiņas”

2. daļa: šie vārdi

§ 3

1. daļa:“uzsver, ka imigrācijas jautājumos ... pieeja bieži vien ir pārāk sektoriāla;”

2. daļa:“šajā nolūkā atzinīgi vērtē ... iesaistot Eiropas Parlamentu;”

§ 11

1. daļa:“atbalsta migrācijas ... Eiropas Savienības ārpolitikā;”

2. daļa:“aicina dalībvalstis ... emigrācijas būtiskos cēloņus;”

§ 21

1. daļa:“apstiprina, ka legālā imigrācija ... par Eiropas Savienības prioritāti;”

2. daļa:“atzinīgi vērtē ... un tranzīta valstīm;”

§ 32

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “un jo īpaši jāstiprina ... par migrācijas plūsmu pārvaldību;”

2. daļa: šie vārdi

§ 35

1. daļa:“aicina dalībvalstis ... pieņemšanas pievienoto vērtību,”

2. daļa:“uzskatot, ka ... ir valstu kompetencē;”

§ 40

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdu “papildu”

2. daļa: šis vārds

§ 42

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “kas būtu labāk pielāgojama darba tirgum”

2. daļa: šie vārdi

§ 50

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “vēlas, lai imigranti, ... cienīt Eiropas Savienības pamatvērtības;”

2. daļa: šie vārdi

Verts/ALE

§ 29

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “zināmā mērā veicina nelegālo migrāciju un”

2. daļa: šie vārdi

UEN, IND/DEM

§ 6

1. daļa:“izsaka nožēlu par to, ka ... pozitīvi vai prognozējoši;”

2. daļa:“atgādina, ka ... migrācijas plūsmas normalizēšanu;”

UEN

§ 36

1. daļa:“izsaka bažas par ... pamattiesību garantijas;”

2. daļa:“atgādina, ka uz migrācijas ... sociālās attīstības pārvaldību;”

IND/DEM, GUE/NGL

F apsv.

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “Pamattiesību hartā un” un “pastiprināšanu”

2. daļa:“pastiprināšanu”

3. daļa:“Pamattiesību hartā un”

L apsv.

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “uz iestāžu kapacitāti uzsākt informācijas kampaņas, lai izveidotu daudzkultūru sabiedrību,”

2. daļa: šie vārdi

§ 2

1. daļa:“izsaka nožēlu par ... kopēju imigrācijas politiku”

2. daļa:“bet, gluži pretēji, ir nolēmusi ... legālās imigrācijas jomā kopumā,”

§ 4

1. daļa:“uzsver, ka kopīgu ... prioritārajiem projektiem,”

2. daļa:“kā tas noteikts Līgumā par Konstitūciju Eiropai;”

§ 16

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “aicina Komisiju veicināt saskaņošanu ... uzņemšanas kapacitātes;”

2. daļa: šie vārdi

§ 18

1. daļa:“uzskata, ka ārējo robežu ... Kopienas Robežu fonda izveidošanu”

2. daļa:“un konsulāro dienestu ciešāku sadarbību, kuras rezultātā tiktu izveidoti kopīgi konsulārie posteņi;”

§ 20

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “Eiropas Savienības Pamattiesību hartā”

2. daļa: šie vārdi

§ 37

1. daļa:“apzinās, ka dalībvalstu kompetencē ... savā valstī,”

2. daļa:“taču atbalsta domu ... jānodrošina piekļuve darba tirgum;”

Pieprasījumi balsot atsevišķi

GUE/NGL: C un P apsv., 10., 14., 18., 19., 26. un 29. punkts

PPE-DE I un O apsv., 2., 4., 6., 18., 29., 30. un 32. punkts

IND/DEM: 36. un 43. punkts

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

GUE/NGL: 5. groz.

PPE-DE: G apsv., 50. un 52. punkts, 2. un 7. groz.

IND/DEM: 27. un 56. punkts

8.   Pacientu mobilitāte, veselības aprūpes attīstība

Ziņojums: John BOWIS (A6-0129/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 2 | 2 | IND/DEM | | + | |
| § 4 | 5 | PPE-DE | | + | |
| 3 | IND/DEM | | ↓ | |
| § | sākotnējais teksts | | ↓ | |
| § 7 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 12 | 4 | IND/DEM | | - | |
| § 40 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 46 | 1 | ALDE | | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 554, 12, 18 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

§ 2

2

IND/DEM

+

§ 4

5

PPE-DE

+

3

IND/DEM

↓

§

sākotnējais teksts

↓

§ 7

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 12

4

IND/DEM

-

§ 40

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 46

1

ALDE

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

554, 12, 18

5. groz. aizstāj 4. punktu, nevis tiek iekļauts jauns 4.a punkts.

Pieprasījumi balsot pa daļām

ALDE

§ 7

1. daļa:“uzskata, ka vadlīnijās jāietver ... vecāka gadagājuma cilvēkiem un pensionāriem”

2. daļa:“norāda, ka aprūpes apmaksas mehānismiem ... neizdevīguma noteiktiem pacientiem”

§ 40

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “izsaka nožēlu, ka dažreiz ir radušās nesaskaņas starp iekšējā tirgus un veselības aprūpes mērķiem”

2. daļa: šie vārdi

Pieprasījums balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

9.   ANO reforma

Rezolūcijas priekšlikums: B6-0328/2005

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AFET komitejas rezolūcijas priekšlikums (B6-0328/2005) |
| Aiz § 8 | 1/rév | PSE | PS | + | 460, 95, 26 |
| § 9 | 9 | Verts/ALE | | - | |
| § 15 | 10 | Verts/ALE | EB | + | 461, 104, 14 |
| § 16 | 11 | Verts/ALE | | - | |
| Aiz § 16 | 2 | PSE | | + | |
| 3 | PSE | | + | |
| § 19 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3/PS | + | 461, 92, 28 |
| § 20 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/PS | + | 437, 108, 29 |
| 3/PS | + | 418, 137, 21 |
| § 21 | 16 | UEN | | - | |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1/PS | + | 450, 101, 26 |
| 2/PS | + | 375, 164, 32 |
| § 22 | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 27 | 15D | PPE-DE | | - | |
| Aiz § 27 | 5 | ALDE | | - | |
| § 28 | 12 | Verts/ALE | | - | |
| § 30 | 13 | Verts/ALE | | - | |
| § 33 | 14 | Verts/ALE | EB | + | 439, 120, 5 |
| § 35 | 4 | ALDE | | + | |
| § 36 | 6D | ALDE | | - | |
| § 37 | 7 | ALDE | | - | |
| Aiz B apsvēruma | 8 | Verts/ALE | EB | - | 269, 295, 6 |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

AFET komitejas rezolūcijas priekšlikums (B6-0328/2005)

Aiz § 8

1/rév

PSE

PS

+

460, 95, 26

§ 9

9

Verts/ALE

-

§ 15

10

Verts/ALE

EB

+

461, 104, 14

§ 16

11

Verts/ALE

-

Aiz § 16

2

PSE

+

3

PSE

+

§ 19

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

3/PS

+

461, 92, 28

§ 20

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/PS

+

437, 108, 29

3/PS

+

418, 137, 21

§ 21

16

UEN

-

§

sākotnējais teksts

bd

1/PS

+

450, 101, 26

2/PS

+

375, 164, 32

§ 22

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 27

15D

PPE-DE

-

Aiz § 27

5

ALDE

-

§ 28

12

Verts/ALE

-

§ 30

13

Verts/ALE

-

§ 33

14

Verts/ALE

EB

+

439, 120, 5

§ 35

4

ALDE

+

§ 36

6D

ALDE

-

§ 37

7

ALDE

-

Aiz B apsvēruma

8

Verts/ALE

EB

-

269, 295, 6

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

IND/DEM: 21. punkts + 19. punkta trešā daļa un 20. punkta otrā daļa

PSE: 1. groz.

Pieprasījumi balsot atsevišķi

IND/DEM: 22. punkts

PSE 20., 21. punkts

Pieprasījumi balsot pa daļām

PPE-DE, IND/DEM

§ 19

1. daļa:“ir pārliecināta, ka galvenajiem elementiem, ... pārredzamākas darba metodes;”

2. daļa:“uzskata, ka abi augsta līmeņa speciālistu grupas ... iespējami citi reformu priekšlikumi,”

3. daļa:“kā arī uzsver, ka ES vieta ... konstitucionālie un tiesiskie nosacījumi;”

§ 20

1. daļa:“pieņem zināšanai priekšlikumu ... tostarp Eiropai;”

2. daļa:“izsaka viedokli, ka šajā sakarā ... un efektīvu kopējo ārpolitiku;” bez vārda “patstāvīgu”

3. daļa: vārds “patstāvīgu”

PPE-DE

§ 21

1. daļa:“tomēr uzskata, ka neatkarīgi no ... noteikt pienācīgu mehānismu,”

2. daļa:“lai izvirzītu tās ES dalībvalstis, ... līdz izpildīs ES izvirzītos nosacījumus;”

10.   Transatlantiskās attiecības

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0350/2005, B6-0352/2005, B6-0354/2005, B6-0357/2005 un B6-0358/2005

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0350/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, UEN) |
| § 1 | 2 | PSE | | + | |
| Aiz § 1 | 5 | Verts/ALE | | - | |
| § 3 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Aiz § 3 | 3 | PSE | | + | |
| 6 | Verts/ALE | | - | |
| § 8 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Aiz § 8 | 7 | Verts/ALE | | A | |
| § 9, c) apakšpunkts, aiz iii) daļas | 4 | PSE | | + | |
| § 10 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 302, 243, 10 |
| Aiz § 10 | 8 | Verts/ALE | PS | - | 238, 286, 26 |
| 9 | Verts/ALE | | - | |
| Aiz § 12 | 10 | Verts/ALE | PS | - | 229, 313, 17 |
| 11 | Verts/ALE | PS | - | 230, 312, 13 |
| § 13 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Aiz § 14 | 12 | Verts/ALE | | A | |
| Aiz G apsvēruma | 1 | PSE | | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0350/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0352/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0354/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0357/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0358/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0350/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, UEN)

§ 1

2

PSE

+

Aiz § 1

5

Verts/ALE

-

§ 3

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

Aiz § 3

3

PSE

+

6

Verts/ALE

-

§ 8

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

Aiz § 8

7

Verts/ALE

A

§ 9, c) apakšpunkts, aiz iii) daļas

4

PSE

+

§ 10

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/EB

+

302, 243, 10

Aiz § 10

8

Verts/ALE

PS

-

238, 286, 26

9

Verts/ALE

-

Aiz § 12

10

Verts/ALE

PS

-

229, 313, 17

11

Verts/ALE

PS

-

230, 312, 13

§ 13

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

Aiz § 14

12

Verts/ALE

A

Aiz G apsvēruma

1

PSE

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0350/2005

PSE

↓

B6-0352/2005

PPE-DE

↓

B6-0354/2005

ALDE

↓

B6-0357/2005

UEN

↓

B6-0358/2005

Verts/ALE

↓

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

Verts/ALE 8., 10., 11. groz.

Pieprasījumi balsot pa daļām

Verts/ALE

§ 3

1. daļa:“uzskata, ka šim transatlantisko ... jāpaliek politiskām;”

2. daļa:“uzskata, ka saistībā ar ... atbilstīgu normatīvo dialogu;”

PSE

§ 8

1. daļa:“atzīmē, ka vīzu politika ir ... pastāvošo diskrimināciju”

2. daļa:“it īpaši attiecībā uz ... dalībvalstu pilsoņiem;”

§ 10

1. daļa:“atgādina, ka PTO Dohas ... pilnībā jāsadarbojas;”

2. daļa:“uzskata, ka divpusējās ES un ASV ... reglamentēšanas jomā;”

§ 13

1. daļa:“vēlreiz atgādina uzskatu ... militāro iespēju instrumentu;”

2. daļa:“šajā sakarā iesaka stiprināt ... šīs attiecības;”

Pieprasījumi balsot atsevišķi

Verts/ALE: 10, 13. punkts

11.   Uzbekistāna

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0370/2005, B6-0371/2005, B6-0372/2005, B6-0373/2005, B6-0374/2005 un B6-0377/2005

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0370/2005




  (PPE-DE, PSE, Verts/ALE, ALDE, GUE/NGL, UEN) |
| § 5 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 12 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0370/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0371/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0372/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0373/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0374/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0377/2005 | | UEN | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0370/2005

(PPE-DE, PSE, Verts/ALE, ALDE, GUE/NGL, UEN)

§ 5

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 12

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0370/2005

Verts/ALE

↓

B6-0371/2005

GUE/NGL

↓

B6-0372/2005

ALDE

↓

B6-0373/2005

PSE

↓

B6-0374/2005

PPE-DE

↓

B6-0377/2005

UEN

↓

Pieprasījumi balsot pa daļām

GUE/NGL

§ 5

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “ES palīdzības un sadarbības ... neatkarīgas NVO”

2. daļa: šie vārdi

§ 12

1. daļa:“mudina uzbeku valdību ... ārvalstu pārstāvniecībām,”

2. daļa:“un ieviest un pieņemt ... nevalstisko organizāciju darbības jomā;”

12.   Nodarbinātības un darba ražīguma ieguldījums ekonomikas izaugsmē

Ziņojums: Ona JUKNEVIČIENE (A6-0109/2005)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | 3 | GUE/NGL | | - | |
| § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| § 2 | 4 | GUE/NGL | | - | |
| § 4 | 5 | GUE/NGL | bd | | |
| 1 | - | |
| 2 | - | |
| 3 | - | |
| § | sākotnējais teksts | PS | + | 396, 89, 20 |
| Aiz § 4 | 6 | GUE/NGL | | - | |
| § 6 | § | sākotnējais teksts | PS | + | 306, 199, 5 |
| § 9 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 11 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| § 13 | 7 | GUE/NGL | | - | |
| § | sākotnējais teksts | ats./EB | + | 269, 226, 3 |
| § 14 | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| Aiz § 14 | 8 | GUE/NGL | | - | |
| § 15 | 9S | GUE/NGL | PS | - | 61, 430, 7 |
| § 17 | § | sākotnējais teksts | PS | + | 441, 49, 12 |
| Aiz A apsvēruma | 1 | GUE/NGL | | - | |
| Aiz B apsvēruma | 2 | GUE/NGL | | - | |
| G apsvērums | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

§ 1

3

GUE/NGL

-

§

sākotnējais teksts

ats.

+

§ 2

4

GUE/NGL

-

§ 4

5

GUE/NGL

bd

1

-

2

-

3

-

§

sākotnējais teksts

PS

+

396, 89, 20

Aiz § 4

6

GUE/NGL

-

§ 6

§

sākotnējais teksts

PS

+

306, 199, 5

§ 9

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

§ 11

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

3

+

§ 13

7

GUE/NGL

-

§

sākotnējais teksts

ats./EB

+

269, 226, 3

§ 14

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

-

Aiz § 14

8

GUE/NGL

-

§ 15

9S

GUE/NGL

PS

-

61, 430, 7

§ 17

§

sākotnējais teksts

PS

+

441, 49, 12

Aiz A apsvēruma

1

GUE/NGL

-

Aiz B apsvēruma

2

GUE/NGL

-

G apsvērums

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Pieprasījumi balsot pa daļām

PPE-DE, ALDE

§ 14

1. daļa:“atzīst publisko pakalpojumu ... ekonomikas un nodarbinātības izaugsmi;”

2. daļa:“nopietni kritizē aizspriedumus ... valsts sektora pārvaldībā;”

IND/DEM

G apsv.

1. daļa:“tā kā Eiropas ekonomikas izaugsmes ... veicinātu pilnīgu nodarbinātību”

2. daļa:“un kas skaidri rāda, ... pieprasījuma trūkuma problēmu,”

§ 9

1. daļa:“uzskata, ka novatorisms un uzņēmējdarbība ... darba ražīgumam,”

2. daļa:“kā arī to, ka Komisijai ir jāveicina ... uzņēmējdarbības garu un inovāciju;”

§ 11

1. daļa:“atzīmē, ka, lai uzlabotu .. tiesību aktu vienkāršošanai”, izņemot vārdu “dalibvalstu”

2. daļa:“un dalībvalstu”

3. daļa:“un kvalitatīvāku ietekmes novērtējumu ... piemēram, riska kapitālam;”

Verts/ALE

5. groz.

1. daļa:“uzsver to, ka Eiropai vajadzīgs ... sociālo kohēziju;”

2. daļa:“uzskata, ka ekonomiskā ... ekonomikas un nodarbinātības izaugsmi,”

3. daļa:“un atgādina, ka monetārajai ... cīņā pret bezdarbu.”

Pieprasījumi balsot atsevišķi

Verts/ALE: 1. un 13. punkts

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

IND/DEM

13.   Bolīvija

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0361/2005, B6-0362/2005, B6-065/2005, B6-0367/2005 un B6-0376/2005

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0361/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| § 1 | 1 =
  6 = | Verts/ALE
  GUE/NGL | PS | - | 21, 48, 1 |
| § 2 | 2 =
  7 = | Verts/ALE
  GUE/NGL | PS | - | 18, 58, 1 |
| § 3 | 8 | GUE/NGL | PS | - | 17, 59, 2 |
| 3 | Verts/ALE | | - | |
| Aiz § 3 | 9 | GUE/NGL | | - | |
| 4 | Verts/ALE | | - | |
| 5 | Verts/ALE | | - | |
| 10 | GUE/NGL | PS | - | 15, 59, 6 |
| 11 | GUE/NGL | | - | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0361/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0362/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0365/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0367/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0376/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0361/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL)

§ 1

1 =

6 =

Verts/ALE

GUE/NGL

PS

-

21, 48, 1

§ 2

2 =

7 =

Verts/ALE

GUE/NGL

PS

-

18, 58, 1

§ 3

8

GUE/NGL

PS

-

17, 59, 2

3

Verts/ALE

-

Aiz § 3

9

GUE/NGL

-

4

Verts/ALE

-

5

Verts/ALE

-

10

GUE/NGL

PS

-

15, 59, 6

11

GUE/NGL

-

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0361/2005

ALDE

↓

B6-0362/2005

PSE

↓

B6-0365/2005

Verts/ALE

↓

B6-0367/2005

GUE/NGL

↓

B6-0376/2005

PPE-DE

↓

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

GUE/NGL: 1. groz. 6. daļa, 2. groz. 7. daļa, 8. + 10. groz.

14.   Preses brīvība Alžīrijā

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0359/2005, B6-0363/2005, B6-0366/2005, B6-0368/2005, B6-0380/2005 un B6-0381/2005

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0359/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0359/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0363/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0366/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0368/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0380/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0381/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0359/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0359/2005

ALDE

↓

B6-0363/2005

PSE

↓

B6-0366/2005

Verts/ALE

↓

B6-0368/2005

GUE/NGL

↓

B6-0380/2005

UEN

↓

B6-0381/2005

PPE-DE

↓

15.   Azerbaidžāna

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0360/2005, B6-0364/2005, B6-0369/2005, B6-0375/2005, B6-0378/2005, B6-0379/2005 un B6-0382/2005

| Priekšmets | Groz. Nr. | Autors | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0360/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM, UEN) |
| Aiz J apsvēruma | 1 | Verts/ALE | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 78, 2, 2 |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0360/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0364/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0369/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0375/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0378/2005 | | IND/DEM | | ↓ | |
| B6-0379/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0382/2005 | | UEN | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Autors

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0360/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM, UEN)

Aiz J apsvēruma

1

Verts/ALE

bd

1

+

2

-

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

78, 2, 2

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0360/2005

ALDE

↓

B6-0364/2005

PSE

↓

B6-0369/2005

GUE/NGL

↓

B6-0375/2005

PPE-DE

↓

B6-0378/2005

IND/DEM

↓

B6-0379/2005

Verts/ALE

↓

B6-0382/2005

UEN

↓

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

Pieprasījumi balsot pa daļām

Verts/ALE

1. groz.

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “Armēnija ir okupējusi daļu Azerbaidžānas teritorijas un”

2. daļa: šie vārdi

16.   Sociālā integrācija jaunajās dalībvalstīs

Ziņojums: Csaba ÖRY (A6-0125/2005)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

---

II PIELIKUMS

REZULTĀTI BALSOJUMIEM PĒC SARAKSTA

1.   Freitas ziņojums A6-0157/2005

Rezolūcija

Par: 473

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Ek, Fourtou, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Remek, Seppänen, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Rivera, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hennicot-Schoepges, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Batzeli, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Grabowska, Grech, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Evans Jillian, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 6

IND/DEM: Lundgren, de Villiers

NI: Helmer

PPE-DE: Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt

Atturas: 11

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Nattrass, Salvini, Speroni

NI: Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

2.   Vlasto ziņojums A6-0148/2005

Rezolūcija

Par: 472

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, De Michelis, Helmer, Martin Hans-Peter, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Kristovskis, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 38

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

PPE-DE: Ebner, Lewandowski, Olbrycht, Piskorski, Sonik

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 47

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Borghezio, Speroni

NI: Allister, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi

PPE-DE: McMillan-Scott

UEN: Camre, Krasts

Verts/ALE: van Buitenen

3.   Karas ziņojums A6-0168/2005

Komisijas priekšlikums

Par: 311

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren, Sinnott, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Kozlík, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Trautmann

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Zīle

Pret: 114

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Gklavakis, Hatzidakis, Kratsa-Tsagaropoulou, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Samaras, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Kuc, Scheele

UEN: Angelilli, Berlato, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 169

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Konrad, Vlasto

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen

4.   Karas ziņojums A6-0168/2005

Rezolūcija

Par: 311

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren, Sinnott, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Kozlík, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klaß, Koch, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Hasse Ferreira

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Zīle

Pret: 115

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Gklavakis, Hatzidakis, Kasoulides, Kratsa-Tsagaropoulou, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Samaras, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Corbey, De Keyser, Kuc

UEN: Angelilli, Berlato, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 175

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Konrad, Vlasto

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Fotyga, Janowski

Verts/ALE: van Buitenen

5.   Karas ziņojums A6-0158/2005

3. grozījums

Par: 298

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren, Sinnott, Železný

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Kozlík, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Bielan, Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Pret: 304

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Battilocchio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Bachelot-Narquin, Cesa, Daul, Descamps, De Veyrac, Dionisi, Fatuzzo, Fontaine, Gaubert, Gauzès, Grossetête, Guellec, Mathieu, Saïfi, Sudre, Tajani, Toubon, Vernola, Vlasto

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Krasts, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 8

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Allister, Baco, Mote

PPE-DE: Konrad

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

6.   Karas ziņojums A6-0158/2005

9. grozījums

Par: 270

ALDE: Guardans Cambó, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Louis, Salvini, Sinnott, Speroni, de Villiers

NI: Mussolini

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Descamps, De Veyrac, Doyle, Gaubert, Gauzès, Guellec, Mauro, Millán Mon, Mitchell, Pomés Ruiz, Silva Peneda, Toubon, Vlasto

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, La Russa, Muscardini, Musumeci, Poli Bortone, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 327

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Atturas: 17

ALDE: Cocilovo, Resetarits

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Rivera, Romagnoli, Schenardi

Verts/ALE: van Buitenen

7.   Karas ziņojums A6-0158/2005

Rezolūcija

Par: 320

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren, Sinnott, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Kozlík, Masiel, Mussolini, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Kuc, Pahor, Rosati, Tarand

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Pret: 116

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Romagnoli, Schenardi

PSE: Corbey, De Keyser, Ferreira Anne, Glante, Leichtfried

UEN: Angelilli, Berlato, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 163

NI: Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Mölzer, Rivera

PPE-DE: Konrad, von Wogau

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre, Fotyga, Janowski

Verts/ALE: van Buitenen

8.   Fraga Estevez ziņojums A6-0112/2005

34. grozījums

Par: 92

ALDE: Andria, Bourlanges, Cavada, Cocilovo, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Griesbeck, Jäätteenmäki, Jensen, Laperrouze, Lehideux, Manders, Morillon, Mulder, Pistelli, Prodi, Ries, Sbarbati, Toia

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Daul, Descamps, De Veyrac, Dombrovskis, Fontaine, Gaubert, Grossetête, Guellec, Lehne, Saïfi, Sudre, Toubon, Vatanen, Vlasto

PSE: Arif, Bono, Bourzai, Castex, Cottigny, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Laignel, Le Foll, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Reynaud, Roure, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Flautre

Pret: 503

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Chatzimarkakis, Chiesa, Costa, Davies, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 15

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Lundgren

NI: Kozlík, Rivera

PPE-DE: Samaras

UEN: Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: van Buitenen

9.   Fraga Estevez ziņojums A6-0112/2005

10. grozījums

Par: 525

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 75

ALDE: Andria, Cavada, Costa, De Sarnez, Fourtou, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Mulder, Pistelli, Prodi, Sbarbati, Toia

IND/DEM: Borghezio, Louis, Salvini, Speroni, de Villiers, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Daul, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Fontaine, Gaubert, Gauzès, Grossetête, Guellec, Mathieu, Mauro, Saïfi, Sudre, Toubon, Vatanen, Vlasto

PSE: Arif, Bono, Bourzai, Castex, Cottigny, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Laignel, Le Foll, Peillon, Poignant, Reynaud, Roure, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud

UEN: Bielan, Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Atturas: 8

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Kozlík

PPE-DE: Belet

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

10.   Gaubert ziņojums A6-0136/2005

27. punkts

Par: 507

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brepoels, Březina, Brok, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 88

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Glattfelder, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere

Atturas: 13

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Krasts, Ó Neachtain, Ryan, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

11.   Gaubert ziņojums A6-0136/2005

5. grozījums

Par: 79

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

PSE: Savary, Scheele

UEN: Angelilli, La Russa, Muscardini, Poli Bortone, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 514

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Atturas: 9

ALDE: Resetarits

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Goepel

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen

12.   Gaubert ziņojums A6-0136/2005

7. grozījums

Par: 251

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Bonde, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, De Michelis

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 347

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Clark, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Atturas: 10

ALDE: Resetarits

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Goepel, Lechner

PSE: Attard-Montalto

UEN: Poli Bortone

Verts/ALE: van Buitenen

13.   Gaubert ziņojums A6-0136/2005

50. punkta 1. daļa

Par: 497

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Brepoels, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klich, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Toubon, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 91

IND/DEM: Adwent, Batten, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Florenz, García-Margallo y Marfil, Goepel, Hannan, Heaton-Harris, Hieronymi, Kamall, Karas, Klaß, Koch, Konrad, Lehne, Lulling, McMillan-Scott, Nassauer, Nicholson, Niebler, Pack, Parish, Pieper, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Reul, Rübig, Schierhuber, Schröder, Schwab, Seeber, Škottová, Sommer, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Thyssen, Ulmer, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Krasts, Kristovskis, Vaidere, Zīle

Atturas: 14

IND/DEM: Borghezio, Goudin, Louis, Lundgren, Sinnott, Speroni, de Villiers, Železný

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Mote

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

14.   Gaubert ziņojums A6-0136/2005

50. punkta 2. daļa

Par: 411

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Salvini, Sinnott, Speroni, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Masiel, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Böge, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klich, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, McGuinness, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Jonckheer, Turmes

Pret: 181

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Berend, Bowis, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Florenz, Goepel, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hieronymi, Hoppenstedt, Jeggle, Kamall, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lehne, Lulling, McMillan-Scott, Mann Thomas, Nassauer, Nicholson, Niebler, Pack, Parish, Pieper, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Reul, Schröder, Schwab, Škottová, Sommer, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Ulmer, Van Orden, Vlasák, Wuermeling, Zvěřina

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 12

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Czarnecki Ryszard, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote, Rutowicz

PPE-DE: De Veyrac

PSE: Attard-Montalto

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

15.   Gaubert ziņojums A6-0136/2005

2. grozījums

Par: 245

ALDE: Cocilovo

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Sinnott

NI: Czarnecki Marek Aleksander

PPE-DE: Kaczmarek, von Wogau

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Poli Bortone

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 357

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Atturas: 6

ALDE: Resetarits

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter

Verts/ALE: van Buitenen

16.   Gaubert ziņojums A6-0136/2005

52. punkts

Par: 515

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, De Michelis, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Crowley, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 82

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Maat, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Protasiewicz, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Aylward, Krasts, Kristovskis, Vaidere, Zīle

Atturas: 8

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PSE: Attard-Montalto

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

17.   Gaubert ziņojums A6-0136/2005

56. punkts

Par: 523

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Sinnott, Speroni

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 58

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Helmer, Mote, Mussolini

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Szymański

Atturas: 25

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Baco, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Reul

UEN: Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski

Verts/ALE: van Buitenen

18.   Gaubert ziņojums A6-0136/2005

G apsvērums

Par: 462

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klich, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 96

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Adwent, Batten, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Böge, Bowis, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Florenz, Goepel, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hieronymi, Hoppenstedt, Jeggle, Kamall, Klaß, Koch, Konrad, Lehne, McMillan-Scott, Mann Thomas, Nassauer, Nicholson, Niebler, Pack, Parish, Pieper, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Reul, Schröder, Schwab, Škottová, Sommer, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Ulmer, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 46

ALDE: Väyrynen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Louis, Salvini, Speroni, de Villiers, Železný

NI: Kozlík

PSE: Attard-Montalto

UEN: Camre, Krasts, Kristovskis, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

19.   Gaubert ziņojums A6-0136/2005

Rezolūcija

Par: 431

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Buzek, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schöpflin, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vlasto, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 124

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Chichester, Deß, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Florenz, Friedrich, Gahler, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hieronymi, Hoppenstedt, Jeggle, Kamall, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Lechner, Lehne, Lulling, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mayer, Nassauer, Nicholson, Niebler, Pack, Pálfi, Parish, Pieper, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Rübig, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Škottová, Sommer, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Ulmer, Van Orden, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wuermeling, Zvěřina

UEN: Camre, Krasts, Zīle

Atturas: 49

ALDE: Hennis-Plasschaert

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Brepoels, Březina, Busuttil, Demetriou, Karas, Pinheiro, Varela Suanzes-Carpegna

PSE: Attard-Montalto

UEN: Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

20.   Bowis ziņojums A6-0129/2005

Rezolūcija

Par: 554

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 12

GUE/NGL: Krarup, Svensson

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Mussolini

Atturas: 18

GUE/NGL: de Brún, McDonald

IND/DEM: Krupa, Louis, de Villiers

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi

Verts/ALE: van Buitenen

21.   B6-0328/2005 — ANO reforma

1/rév. grozījums

Par: 460

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Kohlíček

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Kristovskis, Vaidere

Verts/ALE: Lichtenberger

Pret: 95

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Lundgren, Sinnott, Železný

NI: Allister, Mote

PSE: Scheele

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 26

GUE/NGL: Kaufmann, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Knapman, Louis, Nattrass, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Schenardi

UEN: Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

22.   B6-0328/2005 — ANO reforma

19. punkta 3. daļa

Par: 461

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Guidoni, Henin, Kaufmann, Maštálka, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Rizzo, Seppänen, Verges, Wurtz

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 92

ALDE: Lehideux

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Meijer, Pafilis, Pflüger, Portas, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Camre, Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Atturas: 28

ALDE: Chatzimarkakis

GUE/NGL: Flasarová, Krarup, Remek, Uca, Zimmer

IND/DEM: Sinnott

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Honeyball, Hughes, McAvan, McCarthy, Moraes, Skinner, Stihler, Titley, Whitehead, Wynn

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: van Buitenen

23.   B6-0328/2005 — ANO reforma

20. punkta 2. daļa

Par: 437

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Guidoni, Kaufmann, Morgantini, Musacchio, Portas, Rizzo

IND/DEM: Salvini

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Masiel, Mussolini, Rivera

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Kristovskis, La Russa, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 108

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Berlinguer

UEN: Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, Libicki, Muscardini, Musumeci, Roszkowski, Szymański

Atturas: 29

ALDE: Chatzimarkakis

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PSE: Cashman, Castex, Corbett, Evans Robert, Gill, Honeyball, Hughes, McAvan, McCarthy, Moraes, Skinner, Stihler, Titley, Whitehead, Wynn

UEN: Aylward, Crowley, Krasts, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

24.   B6-0328/2005 — ANO reforma

20. punkta 3. daļa

Par: 418

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Guidoni, Kaufmann, Morgantini, Rizzo

IND/DEM: Salvini

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Caspary, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Surján, Szájer, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Kristovskis, La Russa, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 137

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Castiglione, Cesa, Chichester, Deva, Dionisi, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kudrycka, Lewandowski, Maat, McMillan-Scott, Mauro, Musotto, Nicholson, Olbrycht, Pack, Parish, Podestà, Purvis, Sartori, Saryusz-Wolski, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tajani, Tannock, Toubon, Van Orden, Vernola, Vlasák, Zappalà, Zvěřina

PSE: Sacconi

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 21

ALDE: Chatzimarkakis

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

NI: Baco, Kozlík

PSE: Cashman, Corbett, Ferreira Anne, Gill, Honeyball, Hughes, McAvan, McCarthy, Moraes, Skinner, Stihler, Titley, Whitehead, Wynn

UEN: Krasts

Verts/ALE: van Buitenen

25.   B6-0328/2005 — ANO reforma

21. punkta 1. daļa

Par: 450

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Guidoni, Henin, Kaufmann, Maštálka, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Remek, Rizzo, Seppänen, Verges, Wurtz

IND/DEM: Salvini

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Onesta, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 101

ALDE: Karim

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Meijer, Pflüger, Portas, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Buitenweg, Evans Jillian, Flautre, Harms

Atturas: 26

ALDE: Chatzimarkakis

GUE/NGL: Flasarová, Pafilis, Toussas, Zimmer

NI: Baco, Kozlík

PSE: Cashman, Castex, Corbett, Evans Robert, Gill, Honeyball, Hughes, Kinnock, McAvan, McCarthy, Moraes, Skinner, Stihler, Titley, Whitehead, Wynn

UEN: Krasts

Verts/ALE: van Buitenen, Lipietz

26.   B6-0328/2005 — ANO reforma

21. punkta 2. daļa

Par: 375

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Davies, Deprez, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Catania

NI: Belohorská, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Caspary, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Bösch, Bono, Bourzai, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Crowley, Krasts, Kristovskis, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Graefe zu Baringdorf, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Ždanoka

Pret: 164

ALDE: Andria, Cocilovo, Costa, De Sarnez, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Laperrouze, Lehideux, Pistelli, Prodi

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Castiglione, Cesa, Chichester, Deva, Dionisi, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kudrycka, Lewandowski, McMillan-Scott, Mauro, Musotto, Nicholson, Olbrycht, Parish, Piskorski, Podestà, Purvis, Sartori, Saryusz-Wolski, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tajani, Tannock, Van Orden, Vernola, Vlasák, Zappalà, Zvěřina

PSE: D'Alema, Falbr, Fava, Lavarra, Locatelli, Napoletano, Pittella, Sacconi, Vincenzi, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Cramer, Frassoni, Hammerstein Mintz, Hassi, Lipietz, Schlyter, Smith

Atturas: 32

ALDE: Chatzimarkakis

GUE/NGL: Kaufmann, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten

NI: Baco, Kozlík

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Gill, Honeyball, Hughes, McAvan, McCarthy, Moraes, Skinner, Stihler, Titley, Whitehead, Wynn

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Jonckheer, Lambert, Onesta, Voggenhuber

27.   RC B6-0350/2005 — Transatlantiskās attiecības

8. grozījums

Par: 238

ALDE: Alvaro, Chiesa, Deprez, Duquesne, in 't Veld, Kacin, Matsakis, Resetarits, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Salvini

NI: Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter

PPE-DE: De Veyrac, Hoppenstedt, Mavrommatis, Posselt

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Napoletano, Obiols i Germà, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 286

ALDE: Andrejevs, Andria, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, De Sarnez, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Väyrynen, Watson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Masiel, Mussolini, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mathieu, Mauro, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Atturas: 26

ALDE: Hall, Pistelli, Samuelsen

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Knapman, Louis, Nattrass, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mölzer, Rivera, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Samaras

Verts/ALE: van Buitenen

28.   RC B6-0350/2005 — Transatlantiskās attiecības

10. grozījums

Par: 229

ALDE: Alvaro, Chiesa, in 't Veld, Matsakis, Resetarits, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Antoniozzi

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 313

ALDE: Andrejevs, Andria, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Andrikienė, Ashworth, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Atturas: 17

ALDE: Ek, Hall, Harkin, Manders, Pistelli, Toia

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Kozlík, Rivera

PPE-DE: Posselt

PSE: Rouček

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: van Buitenen

29.   RC B6-0350/2005 — Transatlantiskās attiecības

11. grozījums

Par: 230

ALDE: Alvaro, Chiesa, in 't Veld, Matsakis, Pistelli, Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Kauppi

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 312

ALDE: Andria, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Costa, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Atturas: 13

ALDE: Bowles, Ek, Ortuondo Larrea, Samuelsen

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Kozlík

PPE-DE: Posselt

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: van Buitenen

30.   Jukneviciene ziņojums A6-0109/2005

4. punkts

Par: 396

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Železný

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Gröner, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Honeyball, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Panzeri, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Bielan, Crowley, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Frassoni

Pret: 89

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Borghezio, Clark, Giertych, Goudin, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Claeys, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mölzer, Romagnoli

PSE: Goebbels, Hedkvist Petersen, Thomsen

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Atturas: 20

NI: Kozlík, Martin Hans-Peter

PSE: Berès, Bono, Bourzai, Castex, Cottigny, Douay, Ferreira Anne, Guy-Quint, Le Foll, Lienemann, Moscovici, Patrie, Poignant, Reynaud, Roure, Vergnaud

UEN: Berlato

Verts/ALE: van Buitenen

31.   Jukneviciene ziņojums A6-0109/2005

6. punkts

Par: 306

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Watson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Le Pen Jean-Marie, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Cashman, Correia, Evans Robert, Gill, Glante, Grabowska, Honeyball, McCarthy, Madeira, Maňka, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Savary, Skinner, Tarand, Wynn

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Pret: 199

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Goudin, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Whittaker, Wise

NI: Claeys, Gollnisch, Lang, Martinez, Mölzer, Romagnoli

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Goebbels, Golik, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Obiols i Germà, Panzeri, Patrie, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Atturas: 5

NI: Allister, Kozlík, Martin Hans-Peter

PSE: Le Foll

Verts/ALE: van Buitenen

32.   Jukneviciene ziņojums A6-0109/2005

9. grozījums

Par: 61

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Goudin, Lundgren, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Romagnoli

PSE: Arif, Bono, Carnero González, Castex, Cottigny, Douay, Ferreira Anne, Guy-Quint, Hamon, Le Foll, Lienemann, Masip Hidalgo, Moscovici, Patrie, Reynaud, Roure, Savary, Vergnaud

UEN: Camre

Verts/ALE: Flautre

Pret: 430

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Watson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langendries, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Seeber, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Rossa, Désir, Dobolyi, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gröner, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Paleckis, Panzeri, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Ždanoka

Atturas: 7

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mölzer

Verts/ALE: van Buitenen

33.   Jukneviciene ziņojums A6-0109/2005

17. punkts

Par: 441

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Watson

GUE/NGL: Morgantini, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Goudin, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langendries, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Seeber, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gröner, Guy-Quint, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Obiols i Germà, Paleckis, Panzeri, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Ždanoka

Pret: 49

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Agnoletto, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Krupa, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Claeys, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli

PPE-DE: Lulling

PSE: Castex, Douay, Ferreira Anne, Hamon, Hegyi, Patrie

UEN: Camre

Verts/ALE: Kusstatscher, Lichtenberger, Lipietz

Atturas: 12

GUE/NGL: Adamou, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Konrad

Verts/ALE: Aubert, van Buitenen, Joan i Marí, Onesta

34.   RC B6-0361/2005 — Bolīvija

1.+6. grozījums

Par: 21

GUE/NGL: Figueiredo, Meijer, Pafilis, Pflüger, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Giertych, Krupa

PSE: García Pérez, Masip Hidalgo, Pleguezuelos Aguilar, Sánchez Presedo, Scheele, Stihler

Verts/ALE: Isler Béguin, Lagendijk, Lichtenberger, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Smith

Pret: 48

ALDE: Geremek, Guardans Cambó, Hall, Lynne, Maaten, Matsakis, Onyszkiewicz

IND/DEM: Belder, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Bowis, Daul, Deß, Fernández Martín, Fraga Estévez, Gaľa, Gräßle, Grossetête, Kaczmarek, Laschet, Mann Thomas, Mathieu, Mavrommatis, Olbrycht, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Roithová, Samaras, Schröder, Tannock, Varvitsiotis

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Ettl, Geringer de Oedenberg, Kindermann, Kuc

UEN: Libicki, Ó Neachtain

Atturas: 1

PSE: Bullmann

35.   RC B6-0361/2005 — Bolīvija

2.+7. grozījums

Par: 18

GUE/NGL: Figueiredo, Kohlíček, Meijer, Pafilis, Pflüger, Strož, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Giertych, Krupa

PSE: Scheele

Verts/ALE: Isler Béguin, Lagendijk, Lichtenberger, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Smith

Pret: 58

ALDE: Geremek, Guardans Cambó, Hall, Lynne, Maaten, Matsakis, Onyszkiewicz

IND/DEM: Belder, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Bowis, Caspary, Daul, Deß, Fernández Martín, Fraga Estévez, Gahler, Gaľa, Gräßle, Grossetête, Kaczmarek, Laschet, Mann Thomas, Mathieu, Mavrommatis, Olbrycht, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Roithová, Samaras, Schröder, Surján, Tannock, Varvitsiotis

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Ettl, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Kindermann, Kuc, Masip Hidalgo, Pleguezuelos Aguilar, Sakalas, Sánchez Presedo, Stihler, Yañez-Barnuevo García

UEN: Libicki, Ó Neachtain

Atturas: 1

PSE: Bullmann

36.   RC B6-0361/2005 — Bolīvija

8. grozījums

Par: 17

GUE/NGL: Figueiredo, Kohlíček, Meijer, Pafilis, Pflüger, Strož, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Giertych, Krupa

Verts/ALE: Isler Béguin, Lagendijk, Lichtenberger, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Smith

Pret: 59

ALDE: Geremek, Guardans Cambó, Hall, Lynne, Maaten, Matsakis, Onyszkiewicz

IND/DEM: Belder, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Bowis, Caspary, Daul, Deß, Fernández Martín, Fraga Estévez, Gahler, Gaľa, Gräßle, Grossetête, Kaczmarek, Laschet, Lechner, Mann Thomas, Mathieu, Mavrommatis, Olbrycht, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Roithová, Samaras, Schröder, Surján, Tannock, Varvitsiotis

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Ettl, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Kindermann, Kuc, Masip Hidalgo, Pleguezuelos Aguilar, Sakalas, Sánchez Presedo, Stihler, Yañez-Barnuevo García

UEN: Libicki, Ó Neachtain

Atturas: 2

PSE: Bullmann, Scheele

37.   RC B6-0361/2005 — Bolīvija

10. grozījums

Par: 15

GUE/NGL: Figueiredo, Kohlíček, Meijer, Pafilis, Pflüger, Strož, Toussas, Triantaphyllides

Verts/ALE: Isler Béguin, Lagendijk, Lichtenberger, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Smith

Pret: 59

ALDE: Geremek, Guardans Cambó, Hall, Lynne, Maaten, Matsakis, Onyszkiewicz

IND/DEM: Belder, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Böge, Bowis, Caspary, Daul, Deß, Fernández Martín, Fraga Estévez, Gahler, Gaľa, Gräßle, Grossetête, Kaczmarek, Laschet, Lechner, Mann Thomas, Mathieu, Mavrommatis, Montoro Romero, Olbrycht, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Roithová, Samaras, Schröder, Surján, Tannock, Varvitsiotis

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Ettl, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Kindermann, Kuc, Masip Hidalgo, Pleguezuelos Aguilar, Sakalas, Sánchez Presedo, Scheele, Stihler, Yañez-Barnuevo García

Atturas: 6

IND/DEM: Giertych, Krupa

NI: Romagnoli

PSE: Bullmann

UEN: Libicki, Ó Neachtain

38.   RC B6-0360/2005 — Azerbaidžāna

Rezolūcija

Par: 78

ALDE: Geremek, Hall, Lynne, Maaten, Matsakis, Onyszkiewicz

GUE/NGL: Kohlíček, Meijer, Pflüger, Strož, Triantaphyllides

IND/DEM: Belder, Giertych, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak

NI: Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Böge, Bowis, Březina, Caspary, Daul, Deß, Fernández Martín, Fraga Estévez, Gahler, Gaľa, Gräßle, Grossetête, Kaczmarek, Laschet, Lechner, Mann Thomas, Mathieu, Mavrommatis, Montoro Romero, Olbrycht, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Roithová, Samaras, Schröder, Surján, Varvitsiotis

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Bullmann, Ettl, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Kindermann, Kuc, Masip Hidalgo, Pleguezuelos Aguilar, Sakalas, Sánchez Presedo, Scheele, Stihler, Yañez-Barnuevo García

UEN: Libicki, Ó Neachtain

Verts/ALE: Isler Béguin, Lagendijk, Lichtenberger, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Smith

Pret: 2

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

Atturas: 2

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

---

PIEŅEMTIE TEKSTI

P6_TA(2005)0229

Delfīnu saudzēšana *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, ka Eiropas Kopiena noslēdz Nolīgumu par Starptautisko delfīnu saudzēšanas programmu (KOM(2004)0764 — C6–0245/2004 — 2004/0268(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmumu (KOM(2004)0764) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmumu (KOM(2004)0764) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 37. pantu un 300. panta 2. punkta pirmo daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 37. pantu un 300. panta 2. punkta pirmo daļu,

| — | ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C6-0245/2004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C6-0245/2004),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A6-0157/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A6-0157/2005),

| 1. | apstiprina grozīto Padomes lēmuma priekšlikumu un apstiprina nolīguma noslēgšanu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Padomes lēmuma priekšlikumu un apstiprina nolīguma noslēgšanu;

| 2. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

| 1a) | ņemot vērā Padomes 2003. gada 19. maija Regulu (EK) Nr. 882/2003, ar ko izveido tunzivju uzraudzības un pārbaudes sistēmu

   (2); |
| --- | --- |

1a)

ņemot vērā Padomes 2003. gada 19. maija Regulu (EK) Nr. 882/2003, ar ko izveido tunzivju uzraudzības un pārbaudes sistēmu

   (2);

| 4) | Tunzivju un delfīnu saglabāšanai Klusā okeāna austrumdaļā veltītajā 35. Starpvaldību sanāksmē 1998. gada februārī tika pieņemts Nolīgums par Starptautisko delfīnu saudzēšanas programmu. |
| --- | --- |

4)

Tunzivju un delfīnu saglabāšanai Klusā okeāna austrumdaļā veltītajā 35. Starpvaldību sanāksmē 1998. gada februārī tika pieņemts Nolīgums par Starptautisko delfīnu saudzēšanas programmu.

| 4) | tunzivju un delfīnu saglabāšanai Klusā okeāna austrumdaļā veltītajā 35. Starpvaldību sanāksmē 1998. gada
  7.
   februārī tika pieņemts Nolīgums par Starptautisko delfīnu saudzēšanas programmu.
  Šo nolīgumu parakstīja Vašingtonā, 1998. gada 21. maijā un tas stājās spēkā 1999. gada 15. februārī; |
| --- | --- |

4)

tunzivju un delfīnu saglabāšanai Klusā okeāna austrumdaļā veltītajā 35. Starpvaldību sanāksmē 1998. gada
  7.
   februārī tika pieņemts Nolīgums par Starptautisko delfīnu saudzēšanas programmu.
  Šo nolīgumu parakstīja Vašingtonā, 1998. gada 21. maijā un tas stājās spēkā 1999. gada 15. februārī;

| 4a) | šobrīd ir 15 līgumslēdzējas valstis: Bolīvija, Kolumbija, Kostarika, Ekvatora, Salvadora, Spānija, Gvatemala, Hondurasa, Meksika, Nikaragva, Panama, Peru, ASV, Vanuatu un Venecuēla. |
| --- | --- |

4a)

šobrīd ir 15 līgumslēdzējas valstis: Bolīvija, Kolumbija, Kostarika, Ekvatora, Salvadora, Spānija, Gvatemala, Hondurasa, Meksika, Nikaragva, Panama, Peru, ASV, Vanuatu un Venecuēla.

| 5a) | Eiropas Savienība atzīst Nolīguma par Starptautisko delfīnu saudzēšanas programmu (

  AIDCP

  ) svarīgo lomu attiecībā uz ilgtspējīgas zvejas aizsardzību, kā arī tajā paredzēto sertifikācijas sistēmu kā līdzekli citu zivju sugu, jo īpaši delfīnu, aizsardzības nodrošināšanai; |
| --- | --- |

5a)

Eiropas Savienība atzīst Nolīguma par Starptautisko delfīnu saudzēšanas programmu (

  AIDCP

  ) svarīgo lomu attiecībā uz ilgtspējīgas zvejas aizsardzību, kā arī tajā paredzēto sertifikācijas sistēmu kā līdzekli citu zivju sugu, jo īpaši delfīnu, aizsardzības nodrošināšanai;

| 7) | Kopiena parakstīja
  nolīgumu saskaņā ar Padomes lēmumu šajā nolūkā
  . |
| --- | --- |

7)

Kopiena parakstīja
  nolīgumu saskaņā ar Padomes lēmumu šajā nolūkā
  .

| 7) | Kopiena parakstīja AIDCP

  , precizējot, ka atbilstīgi Padomes 1999. gada 7. jūnija Lēmumam 1999/386/EK

   (3)

  , tas tiek piemērots pagaidām, līdz tiks pabeigtas vajadzīgās procedūras, lai oficiāli pievienotos Amerikas Tropisko tunzivju komisijai (

  IATTC); |
| --- | --- |

7)

Kopiena parakstīja AIDCP

  , precizējot, ka atbilstīgi Padomes 1999. gada 7. jūnija Lēmumam 1999/386/EK

   (3)

  , tas tiek piemērots pagaidām, līdz tiks pabeigtas vajadzīgās procedūras, lai oficiāli pievienotos Amerikas Tropisko tunzivju komisijai (

  IATTC);

| 9) | Kopiena pieņēma lēmumu piemērot nolīgumu pagaidu kārtā (4), līdz tiek izpildītas visas nepieciešamās procedūras, lai tā pievienotos

  IATTC. |
| --- | --- |

9)

Kopiena pieņēma lēmumu piemērot nolīgumu pagaidu kārtā (4), līdz tiek izpildītas visas nepieciešamās procedūras, lai tā pievienotos

  IATTC.

svītrots

| 9a) | piemērojot apsvērumā paredzētos noteikumus, sertifikācija “tunzivs neapdraudot delfīnus”, kas paredzēta

  AIDCP

  , līdz šim brīdim ir vienīgā, ko atzinusi Kopiena; |
| --- | --- |

9a)

piemērojot apsvērumā paredzētos noteikumus, sertifikācija “tunzivs neapdraudot delfīnus”, kas paredzēta

  AIDCP

  , līdz šim brīdim ir vienīgā, ko atzinusi Kopiena;

| 13a) | AIDCP

  tekstā sniegtā informācija var palīdzēt patērētājiem, pieņemot lēmumu pirkt tos produktus, kuri saistīti ar nolīguma darbības zonā nozvejotām tunzivīm; |
| --- | --- |

13a)

AIDCP

  tekstā sniegtā informācija var palīdzēt patērētājiem, pieņemot lēmumu pirkt tos produktus, kuri saistīti ar nolīguma darbības zonā nozvejotām tunzivīm;

| 13b) | Regulā (EK) Nr. 882/2003 ir jēdzienu “tunzivis, kas noķertas tīklos, kas neapdraud delfīnu dzīvību” un “tunzivis, kas noķertas tīklos, kas apdraud delfīnu dzīvību” definīcija un šie divi tunzivju veidi ir nošķirti un identificēti; |
| --- | --- |

13b)

Regulā (EK) Nr. 882/2003 ir jēdzienu “tunzivis, kas noķertas tīklos, kas neapdraud delfīnu dzīvību” un “tunzivis, kas noķertas tīklos, kas apdraud delfīnu dzīvību” definīcija un šie divi tunzivju veidi ir nošķirti un identificēti;

1.a pants

Sakarā ar to, ka ir stājusies spēkā Regula 882/2003/EK, Padome ievieš pasākumus, kuri ļauj nepārtraukti atjaunināt tunzivju nozvejas uzraudzības un pārbaudes procedūras nolīguma darbības zonā.

1.b pants

Tikai tās tunzivis, kas atbilst Regulas (EK) Nr. 882/2003 3. pantā ietvertajai definīcijai “tunzivis, kas noķertas tīklos, kas neapdraud delfīnu dzīvību”, ir atļauts marķēt kā “tunzivis, kas noķertas tīklos, kas neapdraud delfīnu dzīvību”.

1.c pants

Kopiena atbalsta pasākumus, lai nodrošinātu to, ka Eiropas patērētāju informēšanas nolūkā panāk un saglabā atbilstošu informācijas līmeni par

  AIDCP

  ekomarķējumu.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

(2)  OV L 127, 23.5.2003, 1. lpp.

(3)  OV L 147, 12.6.1999, 23. lpp.

(4)  OV L 147, 12.6.1999, 23. lpp.

P6_TA(2005)0230

Eiropas konkurētspējas attīstība

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas konkurētspējas attīstību: industriālu pārmaiņu ietekme uz politiku un MVU nozīme (2004/2154(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Atbalstīt strukturālās pārmaiņas: rūpniecības politika paplašinātajā Eiropā” (KOM(2004)0274), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Atbalstīt strukturālās pārmaiņas: rūpniecības politika paplašinātajā Eiropā” (KOM(2004)0274),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņoj umu “Proaktīva konkurences politika konkurētspējīgai Eiropai” (KOM(2004)0293), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņoj umu “Proaktīva konkurences politika konkurētspējīgai Eiropai” (KOM(2004)0293),

| — | ņemot vērā Līguma par Konstitūciju Eiropai II-76. pantu (Darījumdarbības brīvība), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Konstitūciju Eiropai II-76. pantu (Darījumdarbības brīvība),

| — | ņemot vērā 2000. gada 23. un 24. marta Eiropadomes prezidentūras secinājumus un Parlamenta 2000. gada 15. marta rezolūciju (1) pirms šīs Eiropadomes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 23. un 24. marta Eiropadomes prezidentūras secinājumus un Parlamenta 2000. gada 15. marta rezolūciju (1) pirms šīs Eiropadomes,

| — | ņemot vērā W.Kok2004. gada 3. novembra ziņojumu Padomei un Komisijai par izaugsmi un nodarbinātību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā W.Kok2004. gada 3. novembra ziņojumu Padomei un Komisijai par izaugsmi un nodarbinātību,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Sadarbība izaugsmes un darbavietu attīstībai — Jauns posms Lisabonas stratēģijā” (KOM(2005)0024), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Sadarbība izaugsmes un darbavietu attīstībai — Jauns posms Lisabonas stratēģijā” (KOM(2005)0024),

| — | ņemot vērā 2005. gada 22. un 23. martā Briselē notikušās Eiropadomes prezidentūras secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 22. un 23. martā Briselē notikušās Eiropadomes prezidentūras secinājumus,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Mūsu kopīgās nākotnes veidošana — Paplašinātās Eiropas Savienības politiski risināmie jautājumi un budžeta līdzekļi 2007. —2013.gadā” (KOM(2004)0101) un Komisijas paziņojumu “Finanšu plāns laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam” (KOM(2004)0487), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Mūsu kopīgās nākotnes veidošana — Paplašinātās Eiropas Savienības politiski risināmie jautājumi un budžeta līdzekļi 2007. —2013.gadā” (KOM(2004)0101) un Komisijas paziņojumu “Finanšu plāns laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam” (KOM(2004)0487),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai, ar ko definē Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda galvenos noteikumus (KOM(2004)0492), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai, ar ko definē Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda galvenos noteikumus (KOM(2004)0492),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Reģionālās attīstības fondu (KOM(2004)0495), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Reģionālās attīstības fondu (KOM(2004)0495),

| — | ņemot vērā 2000. gada 20.decembra Padomes lēmumu par uzņēmumu un uzņēmējdarbības gara veicināšanas daudzgadu programmu, īpaši attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem(MVU) (2001—2005. g.) (2) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 20.decembra Padomes lēmumu par uzņēmumu un uzņēmējdarbības gara veicināšanas daudzgadu programmu, īpaši attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem(MVU) (2001—2005. g.) (2)

| — | ņemot vērā Eiropas Mazo uzņēmumu hartu, kuru Eiropadome pieņēma Feirā 2000. gada jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Mazo uzņēmumu hartu, kuru Eiropadome pieņēma Feirā 2000. gada jūnijā,

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu par Eiropas Mazo uzņēmumu hartas īstenošanu (KOM(2005)0030), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu par Eiropas Mazo uzņēmumu hartas īstenošanu (KOM(2005)0030),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par riska kapitāla rīcības plāna ieviešanu (RCAP) (KOM(2003)0654), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par riska kapitāla rīcības plāna ieviešanu (RCAP) (KOM(2003)0654),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu ' Eiropas pārvalde: labāka likumdošana' (KOM(2002)0275), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu ' Eiropas pārvalde: labāka likumdošana' (KOM(2002)0275),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par ietekmes novērtējumu (KOM(2002)0276), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par ietekmes novērtējumu (KOM(2002)0276),

| — | ņemot vērā Parlamenta 1991. gada 11. jūlija rezolūciju par Kopienas rūpniecības politiku atklātā un konkurējošā vidē (3), tā 1995. gada 29. jūnija rezolūciju par Komisijas paziņojumu par ES rūpniecības konkurētspējas politiku (4) un tā 2003. gada 23. oktobra rezolūciju par rūpniecības politiku paplašinātajā Eiropā (5) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 1991. gada 11. jūlija rezolūciju par Kopienas rūpniecības politiku atklātā un konkurējošā vidē (3), tā 1995. gada 29. jūnija rezolūciju par Komisijas paziņojumu par ES rūpniecības konkurētspējas politiku (4) un tā 2003. gada 23. oktobra rezolūciju par rūpniecības politiku paplašinātajā Eiropā (5)

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A6-0148/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A6-0148/2005),

| A. | uzsverot ES rūpniecības nozares nozīmi, kas ir darba vietu un bagātību radīšanas avots, kā arī tās nozīmi pakalpojumu nozares darbībā, |
| --- | --- |

A.

uzsverot ES rūpniecības nozares nozīmi, kas ir darba vietu un bagātību radīšanas avots, kā arī tās nozīmi pakalpojumu nozares darbībā,

| B. | piekrītot Komisijas pieejai, kura balstīta uz Eiropas Savienības rūpniecības konkurētspējas nepieciešamību un kuras mērķis ir atbalstīt pārmaiņas rūpniecībā, |
| --- | --- |

B.

piekrītot Komisijas pieejai, kura balstīta uz Eiropas Savienības rūpniecības konkurētspējas nepieciešamību un kuras mērķis ir atbalstīt pārmaiņas rūpniecībā,

| C. | tā kā rūpniecības nozares nākotne ir cieši saistīta ar izaugsmi pakalpojumu sektorā; pakalpojumi dod ieguldījumu ražošanas produktivitātes paaugstināšanā un ražošanas izaugsme veicina pieprasījumu pēc pakalpojumiem, |
| --- | --- |

C.

tā kā rūpniecības nozares nākotne ir cieši saistīta ar izaugsmi pakalpojumu sektorā; pakalpojumi dod ieguldījumu ražošanas produktivitātes paaugstināšanā un ražošanas izaugsme veicina pieprasījumu pēc pakalpojumiem,

| D. | pozitīvi vērtē jaunās izaugsmes un nodarbinātības stratēģijas uzsākšanu Eiropas Savienībā; atgādinot to, ka ES ir atpalikusi rūpniecības politikas jomā un ka jārīkojas ātri un efektīvi, |
| --- | --- |

D.

pozitīvi vērtē jaunās izaugsmes un nodarbinātības stratēģijas uzsākšanu Eiropas Savienībā; atgādinot to, ka ES ir atpalikusi rūpniecības politikas jomā un ka jārīkojas ātri un efektīvi,

| E. | tā kā ES paplašināšanās ir ievērojami izmainījusi tās rūpniecības struktūru un tā kā pieaug starptautiskās konkurences spiediens, |
| --- | --- |

E.

tā kā ES paplašināšanās ir ievērojami izmainījusi tās rūpniecības struktūru un tā kā pieaug starptautiskās konkurences spiediens,

| F. | atzīmējot rūpniecības politikas teritoriālo aspektu un rūpniecības pārvietošanas postošo iespaidu; uzsverot rūpniecības pārstrukturēšanas nozīmi reģionos, kurus skārusi ekonomikas pārkārtošana, |
| --- | --- |

F.

atzīmējot rūpniecības politikas teritoriālo aspektu un rūpniecības pārvietošanas postošo iespaidu; uzsverot rūpniecības pārstrukturēšanas nozīmi reģionos, kurus skārusi ekonomikas pārkārtošana,

| G. | tā kā ES saskaras ar milzīgu demogrāfisko izaicinājumu — vecākā gadagājuma iedzīvotājiem, kas noteikti ietekmēs rūpniecības nozari, ieskaitot arvien mazāku iesaistīšanos darba tirgū, |
| --- | --- |

G.

tā kā ES saskaras ar milzīgu demogrāfisko izaicinājumu — vecākā gadagājuma iedzīvotājiem, kas noteikti ietekmēs rūpniecības nozari, ieskaitot arvien mazāku iesaistīšanos darba tirgū,

| H. | tā kā konkurētspējas mērķa sasniegšana ir atkarīga no cilvēku resursiem; tā kā nodarbinātības kvantitatīva un kvalitatīva uzlabošana attiecas arī uz rūpniecību, |
| --- | --- |

H.

tā kā konkurētspējas mērķa sasniegšana ir atkarīga no cilvēku resursiem; tā kā nodarbinātības kvantitatīva un kvalitatīva uzlabošana attiecas arī uz rūpniecību,

| I. | tā kā rūpniecība nav viendabīga un nozaru pieeja dos iespēju efektīvāk izvērtēt konkurētspējas faktorus; tā kā ir jāņem vērā uzņēmumu veids, lielums un darbības veids, jo īpaši attiecībā uz mazajiem uzņēmumiem; atgādinot mazo uzņēmumu, kas pārstāv vairāk nekā 95% no Savienības uzņēmumiem, ekonomisko un sociālo nozīmīgumu un to svarīgo lomu Lisabonas stratēģijas īstenošanā, |
| --- | --- |

I.

tā kā rūpniecība nav viendabīga un nozaru pieeja dos iespēju efektīvāk izvērtēt konkurētspējas faktorus; tā kā ir jāņem vērā uzņēmumu veids, lielums un darbības veids, jo īpaši attiecībā uz mazajiem uzņēmumiem; atgādinot mazo uzņēmumu, kas pārstāv vairāk nekā 95% no Savienības uzņēmumiem, ekonomisko un sociālo nozīmīgumu un to svarīgo lomu Lisabonas stratēģijas īstenošanā,

| J. | atzīmējot, ka pašreizējie pieticīgie rūpniecības politikas instrumenti neļauj virzīt rūpniecību augsto tehnoloģiju virzienā; atzīmējot, ka nepieciešams apjomīgs pētījumu un attīstības (P&A) publisks un privāts finansējums, |
| --- | --- |

J.

atzīmējot, ka pašreizējie pieticīgie rūpniecības politikas instrumenti neļauj virzīt rūpniecību augsto tehnoloģiju virzienā; atzīmējot, ka nepieciešams apjomīgs pētījumu un attīstības (P&A) publisks un privāts finansējums,

| K. | tā kā ir būtiski uzlabot tiesisko un normatīvo regulējumu, saskaņā ar kuru uzņēmumi darbojas, kā arī to pieeju Kopienas programmām, nodrošinot, ka tiek ņemtas vērā uzņēmumu, tostarp mazo uzņēmumu, vajadzības, kā arī vienlaikus pienācīgi ņemot vērā vajadzību atvieglot tiesisko un administratīvo slogu; |
| --- | --- |

K.

tā kā ir būtiski uzlabot tiesisko un normatīvo regulējumu, saskaņā ar kuru uzņēmumi darbojas, kā arī to pieeju Kopienas programmām, nodrošinot, ka tiek ņemtas vērā uzņēmumu, tostarp mazo uzņēmumu, vajadzības, kā arī vienlaikus pienācīgi ņemot vērā vajadzību atvieglot tiesisko un administratīvo slogu;

| L. | ņemot vērā vajadzību atjaunināt informāciju par situāciju ES rūpniecībā pēc 2004. gada, |
| --- | --- |

L.

ņemot vērā vajadzību atjaunināt informāciju par situāciju ES rūpniecībā pēc 2004. gada,

Noteikt Eiropas Savienības rūpniecības politikas mērķus

| 1. | atzinīgi vērtē, ka Komisija ir nolēmusi rūpniecības politiku noteikt par Eiropas Savienības prioritāti; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē, ka Komisija ir nolēmusi rūpniecības politiku noteikt par Eiropas Savienības prioritāti;

| 2. | atbalsta proaktīvas rūpniecības politikas veicināšanu, lai sekmētu strukturālās izmaiņas un sagatavotos tām, kā arī lai attīstītu pamatīgu un konkurētspējīgu Eiropas rūpniecības pamatu; |
| --- | --- |

2.

atbalsta proaktīvas rūpniecības politikas veicināšanu, lai sekmētu strukturālās izmaiņas un sagatavotos tām, kā arī lai attīstītu pamatīgu un konkurētspējīgu Eiropas rūpniecības pamatu;

| 3. | atzinīgi novērtē, ka ir noteikta atšķirība starp deindustrializāciju un rūpniecības strukturālajām izmaiņām, un pievienojas Komisijas veiktajai analīzei (KOM(2004)0274), kurā norādīts, ka 'Eiropas rūpniecība saskaras ar strukturālām izmaiņām, kas principā tai ir labvēlīgas un kas jāveicina'; tomēr atzīmē, ka šo izmaiņu analīze nav pilnīga un ka nav neapstrīdamu datu par uzņēmumu pārvietošanu; tāpēc uzskata, ka Komisijai jāuzaicina ekspertu grupa, kura cieši sadarbotos ar Eiropas rūpniecības izmaiņu uzraudzības centru (EMCC) un kura lielā mērā izmantotu tās zināšanas un pieredzi, lai sagatavotu Eiropadomei ziņojumu par šo jautājumu; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi novērtē, ka ir noteikta atšķirība starp deindustrializāciju un rūpniecības strukturālajām izmaiņām, un pievienojas Komisijas veiktajai analīzei (KOM(2004)0274), kurā norādīts, ka 'Eiropas rūpniecība saskaras ar strukturālām izmaiņām, kas principā tai ir labvēlīgas un kas jāveicina'; tomēr atzīmē, ka šo izmaiņu analīze nav pilnīga un ka nav neapstrīdamu datu par uzņēmumu pārvietošanu; tāpēc uzskata, ka Komisijai jāuzaicina ekspertu grupa, kura cieši sadarbotos ar Eiropas rūpniecības izmaiņu uzraudzības centru (EMCC) un kura lielā mērā izmantotu tās zināšanas un pieredzi, lai sagatavotu Eiropadomei ziņojumu par šo jautājumu;

| 4. | uzskata, ka nodarbinātības kvantitatīvai un kvalitatīvai palielināšanai ir jābūt vienam no vissvarīgākajiem rūpniecības politikas mērķiem; uzskata, ka ir būtiski padarīt rūpniecību pievilcīgāku jauniem cilvēkiem; prasa sniegt vairāk informācijas par rūpniecības arodiem un prasmēm līdz ar Eiropas politiku attiecībā uz kvalifikācijas atzīšanu un mūžizglītību; aicina sociālos partnerus dot ieguldījumu šī mērķa sasniegšanā un uzņemties savu daļu atbildības kopīgas rīcības veicināšanā; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka nodarbinātības kvantitatīvai un kvalitatīvai palielināšanai ir jābūt vienam no vissvarīgākajiem rūpniecības politikas mērķiem; uzskata, ka ir būtiski padarīt rūpniecību pievilcīgāku jauniem cilvēkiem; prasa sniegt vairāk informācijas par rūpniecības arodiem un prasmēm līdz ar Eiropas politiku attiecībā uz kvalifikācijas atzīšanu un mūžizglītību; aicina sociālos partnerus dot ieguldījumu šī mērķa sasniegšanā un uzņemties savu daļu atbildības kopīgas rīcības veicināšanā;

| 5. | uzskata, ka sociālajam dialogam jāveicina to nozaru identificēšana, kurām ir vislabākie rādītāji un tās, kuras ir visvairāk apdraudētas; šai nolūkā Eiropas Rūpniecības attīstības konference, kas apvienotu sociālā dialoga dalībniekus, it īpaši Dublinas Fondu, kuram ir pazīstams sociālais dialogs, labākās prakses apmaiņa un kurš veic pētījumus pa nozarēm, sniegtu tiem iespēju regulāri tikties ar Komisiju; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka sociālajam dialogam jāveicina to nozaru identificēšana, kurām ir vislabākie rādītāji un tās, kuras ir visvairāk apdraudētas; šai nolūkā Eiropas Rūpniecības attīstības konference, kas apvienotu sociālā dialoga dalībniekus, it īpaši Dublinas Fondu, kuram ir pazīstams sociālais dialogs, labākās prakses apmaiņa un kurš veic pētījumus pa nozarēm, sniegtu tiem iespēju regulāri tikties ar Komisiju;

| 6. | atzīmē, ka rūpniecībā ir nodarbināti galvenokārt vīrieši; vēlētos, lai sievietes iedrošina apgūt profesiju rūpniecībā saskaņā ar Komisijas saistībām attiecībā uz mūžizglītību; |
| --- | --- |

6.

atzīmē, ka rūpniecībā ir nodarbināti galvenokārt vīrieši; vēlētos, lai sievietes iedrošina apgūt profesiju rūpniecībā saskaņā ar Komisijas saistībām attiecībā uz mūžizglītību;

| 7. | prasa, lai tiktu veltītas lielākas pūles cilvēku resursu attīstībā, kas ar savu jaunievedumu potenciālu dos ieguldījumu rūpniecības ilgtermiņa konkurētspējā; uzskata, ka ir būtiski padarīt rūpniecību pievilcīgāku jauniem cilvēkiem; prasa sniegt vairāk informācijas par rūpniecības arodiem un prasmēm līdz ar Eiropas politiku attiecībā uz kvalifikācijas atzīšanu un mūžizglītību; |
| --- | --- |

7.

prasa, lai tiktu veltītas lielākas pūles cilvēku resursu attīstībā, kas ar savu jaunievedumu potenciālu dos ieguldījumu rūpniecības ilgtermiņa konkurētspējā; uzskata, ka ir būtiski padarīt rūpniecību pievilcīgāku jauniem cilvēkiem; prasa sniegt vairāk informācijas par rūpniecības arodiem un prasmēm līdz ar Eiropas politiku attiecībā uz kvalifikācijas atzīšanu un mūžizglītību;

| 8. | vēlas, lai rūpniecības politikas rezultātā parādītos Eiropas 'rūpniecības čempioni'; |
| --- | --- |

8.

vēlas, lai rūpniecības politikas rezultātā parādītos Eiropas 'rūpniecības čempioni';

| 9. | uzskata, ka tādi Eiropas izpētes politikas instrumenti kā tehnoloģijas platformas un tehnoloģijas ierosmes ir jāizmanto, lai veicinātu rūpniecības konkurētspēju; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka tādi Eiropas izpētes politikas instrumenti kā tehnoloģijas platformas un tehnoloģijas ierosmes ir jāizmanto, lai veicinātu rūpniecības konkurētspēju;

| 10. | Uzskata, ka Eiropas rūpniecības politikai ir jānostiprina rūpniecības jauninājumu spēja, ieskaitot tehniskos, tehnoloģiskos un tirgus jauninājumus; |
| --- | --- |

10.

Uzskata, ka Eiropas rūpniecības politikai ir jānostiprina rūpniecības jauninājumu spēja, ieskaitot tehniskos, tehnoloģiskos un tirgus jauninājumus;

| 11. | uzskata, ka pieaugošā konkurence jaunattīstības valstīs mudinās valstu iestādes radīt labvēlīgus apstākļus jaunu rūpniecības zonu un jaunu ražošanas paņēmienu izveidei, kuri rada pievienoto vērtību, kvalitatīvas darba vietas un nodrošina Eiropas Savienībai atbilstošas priekšrocības; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka pieaugošā konkurence jaunattīstības valstīs mudinās valstu iestādes radīt labvēlīgus apstākļus jaunu rūpniecības zonu un jaunu ražošanas paņēmienu izveidei, kuri rada pievienoto vērtību, kvalitatīvas darba vietas un nodrošina Eiropas Savienībai atbilstošas priekšrocības;

| 12. | uzskata, ka ES rūpniecības politikai jābūt virzītai uz līdzsvarotu attīstību, saglabājot sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka ES rūpniecības politikai jābūt virzītai uz līdzsvarotu attīstību, saglabājot sociālo kohēziju;

| 13. | uzsver, ka strukturālo izmaiņu veicināšanas un plānošanas procesā ekonomikas un sociālajā sfērā ieinteresētajām pusēm ir jāiesaistās tādējādi, lai ar vienošanos palīdzību veicinātu novatoriskas darba organizācijas formas un strādājošajiem piedāvātu apmācību, kas tiem palīdzētu piemēroties pārmaiņām; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka strukturālo izmaiņu veicināšanas un plānošanas procesā ekonomikas un sociālajā sfērā ieinteresētajām pusēm ir jāiesaistās tādējādi, lai ar vienošanos palīdzību veicinātu novatoriskas darba organizācijas formas un strādājošajiem piedāvātu apmācību, kas tiem palīdzētu piemēroties pārmaiņām;

Ņemt vērā Eiropas Savienības rūpniecības politikas dažādos aspektus

| 14. | atbalsta Komisijas nozaru pieeju un vēlas, lai tā veiktu neatkarīgu un objektīvu konkurētspējas novērtējumu katrā nozarē, tostarp globālā kontekstā; prasa, lai šajās nozaru analīzēs tiktu ņemta vērā nodarbinātība un rūpniecības ietekme uz nodarbinātības rajoniem, kā arī tiktu izvērtēti vides un sociālie jautājumi; uzskata, ka šī analīze ir jāizmanto, lai noteiktu un plānotu rūpniecības vajadzības; |
| --- | --- |

14.

atbalsta Komisijas nozaru pieeju un vēlas, lai tā veiktu neatkarīgu un objektīvu konkurētspējas novērtējumu katrā nozarē, tostarp globālā kontekstā; prasa, lai šajās nozaru analīzēs tiktu ņemta vērā nodarbinātība un rūpniecības ietekme uz nodarbinātības rajoniem, kā arī tiktu izvērtēti vides un sociālie jautājumi; uzskata, ka šī analīze ir jāizmanto, lai noteiktu un plānotu rūpniecības vajadzības;

| 15. | uzskata, ka ir jāapspriežas ar sociālajiem partneriem, un, ja tas ir iespējams, tiem jālūdz piedalīties novērtējuma sagatavošanā, lai nodrošinātu to, ka atsevišķu nozaru konkurētspējas novērtējumi ir noderīgi un pienācīgi ņem vērā nodarbinātības jautājumus; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka ir jāapspriežas ar sociālajiem partneriem, un, ja tas ir iespējams, tiem jālūdz piedalīties novērtējuma sagatavošanā, lai nodrošinātu to, ka atsevišķu nozaru konkurētspējas novērtējumi ir noderīgi un pienācīgi ņem vērā nodarbinātības jautājumus;

| 16. | prasa, lai nozaru pieeja ņemtu vērā MVU un mazo un vidējo rūpniecības uzņēmumu lomu ražošanā un ārējo pakalpojumu sniegšanā, kā arī kooperatīvo saišu veidošanā; prasa, lai šī pieeja ņemtu vērā arī mikrouzņēmumus, kas veido vairāk nekā 92 % no ES uzņēmumiem; atkārtoti norāda uz Eiropas mazo uzņēmumu hartas nozīmi un atkārtoti prasa, lai tai piešķir juridisku spēku; vēlas, lai Padome pieņem attiecīgu lēmumu; |
| --- | --- |

16.

prasa, lai nozaru pieeja ņemtu vērā MVU un mazo un vidējo rūpniecības uzņēmumu lomu ražošanā un ārējo pakalpojumu sniegšanā, kā arī kooperatīvo saišu veidošanā; prasa, lai šī pieeja ņemtu vērā arī mikrouzņēmumus, kas veido vairāk nekā 92 % no ES uzņēmumiem; atkārtoti norāda uz Eiropas mazo uzņēmumu hartas nozīmi un atkārtoti prasa, lai tai piešķir juridisku spēku; vēlas, lai Padome pieņem attiecīgu lēmumu;

| 17. | izsaka nožēlu, ka Komisija nav veltījusi pietiekamu uzmanību tam, kas jāveic attiecībā uz nozarēm un reģioniem, kurus izmaiņas rūpniecībā skārušas visvairāk, jo valsts iestādēm ir jāīsteno mērķtiecīgas īstermiņa politikas, kas īpaši paredzētas darba ņēmējiem, reģioniem un nozarēm, kurus skārušas šīs izmaiņas; struktūrfondi un īpaši Eiropas Sociālais fonds varētu darboties šajā virzienā; |
| --- | --- |

17.

izsaka nožēlu, ka Komisija nav veltījusi pietiekamu uzmanību tam, kas jāveic attiecībā uz nozarēm un reģioniem, kurus izmaiņas rūpniecībā skārušas visvairāk, jo valsts iestādēm ir jāīsteno mērķtiecīgas īstermiņa politikas, kas īpaši paredzētas darba ņēmējiem, reģioniem un nozarēm, kurus skārušas šīs izmaiņas; struktūrfondi un īpaši Eiropas Sociālais fonds varētu darboties šajā virzienā;

| 18. | uzsver rūpniecības lomu struktūras izveidē Eiropas teritorijā; prasa Komisijai to ņemt vērā sarunās par struktūrfondiem un pamatprogrammu; vēlas, lai pietiekami daudz resursu tiktu piešķirti konkurences centru un konkurētspējīgu rūpniecības vienību (clustering) radīšanai un attīstīšanai; tajā pašā laikā uzsver to, ka ražošanas kvalitāte ir tikpat svarīga kā šajos resursos ieguldītie naudas līdzekļi; |
| --- | --- |

18.

uzsver rūpniecības lomu struktūras izveidē Eiropas teritorijā; prasa Komisijai to ņemt vērā sarunās par struktūrfondiem un pamatprogrammu; vēlas, lai pietiekami daudz resursu tiktu piešķirti konkurences centru un konkurētspējīgu rūpniecības vienību (clustering) radīšanai un attīstīšanai; tajā pašā laikā uzsver to, ka ražošanas kvalitāte ir tikpat svarīga kā šajos resursos ieguldītie naudas līdzekļi;

| 19. | iesaka veikt īpašus pasākumus nozarēs, kuras īpaši apdraud pārvietošana, nošķirot pārvietošanu Kopienas iekšienē un ārpus tās, un nozarēs ar salīdzinošām priekšrocībām un/vai ar modernām tehnoloģijām, pamatojoties uz Komisijas ziņojumu, kas tostarp ņem vērā šo nozaru sociālo un reģionālo ietekmi; |
| --- | --- |

19.

iesaka veikt īpašus pasākumus nozarēs, kuras īpaši apdraud pārvietošana, nošķirot pārvietošanu Kopienas iekšienē un ārpus tās, un nozarēs ar salīdzinošām priekšrocībām un/vai ar modernām tehnoloģijām, pamatojoties uz Komisijas ziņojumu, kas tostarp ņem vērā šo nozaru sociālo un reģionālo ietekmi;

| 20. | izsaka bažas par pieejamu datu trūkumu par rūpniecību jaunajās dalībvalstīs; prasa Komisijai veikt rūpniecības uzņēmumu uzskaiti un izstrādāt rīcības plānu, lai noteiktu riskus, kas šajās valstīs apdraud rūpniecību un nodarbinātību; prasa Komisijai veikt īpašus pasākumus, lai pārraudzītu acquis īstenošanu šo valstu iekšējā tirgū; uzsver, ka trūkst zināšanu par mazajiem uzņēmumiem, īpaši amatniecības uzņēmumiem, visās dalībvalstīs, ieskaitot vecās dalībvalstis, un atkārtoti prasa saistībā ar šiem uzņēmumiem veikt statistikas un ekonomikas pētījumus un analīzi; |
| --- | --- |

20.

izsaka bažas par pieejamu datu trūkumu par rūpniecību jaunajās dalībvalstīs; prasa Komisijai veikt rūpniecības uzņēmumu uzskaiti un izstrādāt rīcības plānu, lai noteiktu riskus, kas šajās valstīs apdraud rūpniecību un nodarbinātību; prasa Komisijai veikt īpašus pasākumus, lai pārraudzītu acquis īstenošanu šo valstu iekšējā tirgū; uzsver, ka trūkst zināšanu par mazajiem uzņēmumiem, īpaši amatniecības uzņēmumiem, visās dalībvalstīs, ieskaitot vecās dalībvalstis, un atkārtoti prasa saistībā ar šiem uzņēmumiem veikt statistikas un ekonomikas pētījumus un analīzi;

| 21. | uzsver Komisijas izdarītos galvenos secinājumus, proti, ka ir jāvienkāršo regulējums, lai saglabātu jauno dalībvalstu konkurētspēju, kas vēl nav nostiprinājusies, un uzskata, ka šī prasība par mazāk striktu tiesisko regulējumu būtu jāpiemēro visām dalībvalstīm, ja ir vēlēšanās uzlabot vispārējo konkurētspēju un reāli paaugstināt nodarbinātību; |
| --- | --- |

21.

uzsver Komisijas izdarītos galvenos secinājumus, proti, ka ir jāvienkāršo regulējums, lai saglabātu jauno dalībvalstu konkurētspēju, kas vēl nav nostiprinājusies, un uzskata, ka šī prasība par mazāk striktu tiesisko regulējumu būtu jāpiemēro visām dalībvalstīm, ja ir vēlēšanās uzlabot vispārējo konkurētspēju un reāli paaugstināt nodarbinātību;

| 22. | atgādina, ka Eiropas Savienībai nāksies risināt lielas problēmas saistībā ar nākotnē paredzamo darba devēju aiziešanu pensijā un uzsver, ka ir liktas uz spēles miljoniem darba vietu; prasa, lai Komisija un Padome izstrādā Kopienas stratēģiju, kas saskaņota ar organizācijām, kuras pārstāv uzņēmumus, lai veicinātu īpašumtiesību pēctecību esošajiem darbotiesspējīgajiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

22.

atgādina, ka Eiropas Savienībai nāksies risināt lielas problēmas saistībā ar nākotnē paredzamo darba devēju aiziešanu pensijā un uzsver, ka ir liktas uz spēles miljoniem darba vietu; prasa, lai Komisija un Padome izstrādā Kopienas stratēģiju, kas saskaņota ar organizācijām, kuras pārstāv uzņēmumus, lai veicinātu īpašumtiesību pēctecību esošajiem darbotiesspējīgajiem uzņēmumiem;

Mūsu rūpniecības mērķiem atbilstoša metode un normatīvais regulējums

| 23. | uzskata, ka rūpniecības politikai jākļūst par pārskatītās Lisabonas stratēģijas sastāvdaļu; aicina ņemt vērā tās trīs pīlāru rūpniecisko dimensiju; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka rūpniecības politikai jākļūst par pārskatītās Lisabonas stratēģijas sastāvdaļu; aicina ņemt vērā tās trīs pīlāru rūpniecisko dimensiju;

| 24. | atzinīgi vērtē rīcības programmas priekšlikumu Lisabonas stratēģijas īstenošanai un uzsver, ka tajā jāiekļauj precīzi mērķi, kuri jāīsteno dalībvalstīm; tomēr uzskata, ka desmit tematiskās prioritātes šajā etapā pietiekami neņem vērā ar rūpniecību saistītos uzdevumus; |
| --- | --- |

24.

atzinīgi vērtē rīcības programmas priekšlikumu Lisabonas stratēģijas īstenošanai un uzsver, ka tajā jāiekļauj precīzi mērķi, kuri jāīsteno dalībvalstīm; tomēr uzskata, ka desmit tematiskās prioritātes šajā etapā pietiekami neņem vērā ar rūpniecību saistītos uzdevumus;

| 25. | uzskata, ka labāka sinerģiju izmantošana starp dažādām Kopienas politikām, kas ietekmē rūpniecības konkurētspēju, būs iespējama tikai tad, ja šo mērķi izskaidro rīcības programmā Lisabonas stratēģijas īstenošanai; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka labāka sinerģiju izmantošana starp dažādām Kopienas politikām, kas ietekmē rūpniecības konkurētspēju, būs iespējama tikai tad, ja šo mērķi izskaidro rīcības programmā Lisabonas stratēģijas īstenošanai;

| 26. | uzskata par prioritāru Komisijas apņemšanos uzlabot likumdošanas procesu; vēlas, lai Eiropas Parlaments un Padome dod ieguldījumu šajos centienos; aicina Komisiju un dalībvalstis noteikt precīzus mērķus, lai vienkāršotu un pilnībā ieviestu esošos normatīvos aktus visās nozarēs pēc kārtas; |
| --- | --- |

26.

uzskata par prioritāru Komisijas apņemšanos uzlabot likumdošanas procesu; vēlas, lai Eiropas Parlaments un Padome dod ieguldījumu šajos centienos; aicina Komisiju un dalībvalstis noteikt precīzus mērķus, lai vienkāršotu un pilnībā ieviestu esošos normatīvos aktus visās nozarēs pēc kārtas;

| 27. | prasa, lai tiktu uzlabota procedūra, ko izmanto jauno normatīvo aktu ietekmes novērtējumā; izsaka nožēlu, ka šīs procedūras attiecas tikai uz uzņēmumiem kopumā un netiek analizēta ietekme uz maziem un mikrouzņēmumiem, neskatoties uz to nozīmīgumu; tāpat izsaka nožēlu par pārredzamības trūkumu šajās procedūrās un par to, ka organizācijām, kas pārstāv uzņēmumus, nav iespējams atbildēt uz ietekmes novērtējumu; sagaida, ka Komisija pieņems skaidru un pārredzamu metodi šo procedūru veikšanai un ka tajā būs paredzēta arī efektīva rūpniecības nozares pārstāvju piedalīšanās; |
| --- | --- |

27.

prasa, lai tiktu uzlabota procedūra, ko izmanto jauno normatīvo aktu ietekmes novērtējumā; izsaka nožēlu, ka šīs procedūras attiecas tikai uz uzņēmumiem kopumā un netiek analizēta ietekme uz maziem un mikrouzņēmumiem, neskatoties uz to nozīmīgumu; tāpat izsaka nožēlu par pārredzamības trūkumu šajās procedūrās un par to, ka organizācijām, kas pārstāv uzņēmumus, nav iespējams atbildēt uz ietekmes novērtējumu; sagaida, ka Komisija pieņems skaidru un pārredzamu metodi šo procedūru veikšanai un ka tajā būs paredzēta arī efektīva rūpniecības nozares pārstāvju piedalīšanās;

| 28. | uzsver, ka Komisijai jāapspriežas ar visiem sociālajiem partneriem, īpaši arodbiedrībām; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka Komisijai jāapspriežas ar visiem sociālajiem partneriem, īpaši arodbiedrībām;

| 29. | uzsver nepieciešamību pēc stabilas makroekonomiskas sistēmas, uz kuru uzņēmumi var balstīt savas ekonomikas prognozes; tāpēc uzskata, ka ir lietderīgi vairāk izmantot ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes un Nodarbinātības politikas pamatnostādnes; |
| --- | --- |

29.

uzsver nepieciešamību pēc stabilas makroekonomiskas sistēmas, uz kuru uzņēmumi var balstīt savas ekonomikas prognozes; tāpēc uzskata, ka ir lietderīgi vairāk izmantot ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes un Nodarbinātības politikas pamatnostādnes;

Instrumenti Eiropas rūpniecības atbalstam

| 30. | uzsver, ka daudzi esošie instrumenti nav pietiekami vienkārši, lai tos varētu lietot visi uzņēmumi; uzsver arī, cik svarīgi ir veikt pasākumus, lai samazinātu administratīvo slogu, ar ko saskaras MVU; atzīmē, ka mazie uzņēmumi pagaidām nevar pilnībā izmantot Kopienas programmas, jo tās ir sarežģītas, to izmantošanai tiek prasītas garantijas vai arī uzņēmumiem jāsastopas ar administratīva rakstura grūtībām; prasa, lai Komisija tās uzlabo un sāk apspriesties ar uzņēmumu pārstāvju organizācijām, lai palielinātu programmu efektivitāti, it īpaši saistībā ar iespēju nodot mazajiem un vidējiem uzņēmumiem pētniecību un attīstību, un lai paredz ar dalībvalstu atbalstu rīkot mērķtiecīgas informēšanas kampaņas; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka daudzi esošie instrumenti nav pietiekami vienkārši, lai tos varētu lietot visi uzņēmumi; uzsver arī, cik svarīgi ir veikt pasākumus, lai samazinātu administratīvo slogu, ar ko saskaras MVU; atzīmē, ka mazie uzņēmumi pagaidām nevar pilnībā izmantot Kopienas programmas, jo tās ir sarežģītas, to izmantošanai tiek prasītas garantijas vai arī uzņēmumiem jāsastopas ar administratīva rakstura grūtībām; prasa, lai Komisija tās uzlabo un sāk apspriesties ar uzņēmumu pārstāvju organizācijām, lai palielinātu programmu efektivitāti, it īpaši saistībā ar iespēju nodot mazajiem un vidējiem uzņēmumiem pētniecību un attīstību, un lai paredz ar dalībvalstu atbalstu rīkot mērķtiecīgas informēšanas kampaņas;

| 31. | prasa, lai pētniecības un attīstības septītā pamatprogramma nosaka skaidru ilgtermiņa stratēģiju rūpniecības, tostarp MVU, inovācijas spēju uzlabošanai; atbalsta ilgtermiņa rūpniecības tehnoloģiju attīstības programmas, kurās iesaistīti gan valsts, gan privātā sektora pārstāvji tādās nozarēs kā veselība, nanotehnoloģijas, aeronautika vai enerģētika; |
| --- | --- |

31.

prasa, lai pētniecības un attīstības septītā pamatprogramma nosaka skaidru ilgtermiņa stratēģiju rūpniecības, tostarp MVU, inovācijas spēju uzlabošanai; atbalsta ilgtermiņa rūpniecības tehnoloģiju attīstības programmas, kurās iesaistīti gan valsts, gan privātā sektora pārstāvji tādās nozarēs kā veselība, nanotehnoloģijas, aeronautika vai enerģētika;

| 32. | prasa, lai turpmāk tiktu vairāk rosinātas tehnoloģijas platformas, jo tās ir būtisks atbalsts jauninājumiem un Eiropas rūpniecībai; uzskata, ka tehnoloģijas platformas ir jāveido, ņemot vērā Eiropas rūpniecības struktūru, ko galvenokārt veido MVU; |
| --- | --- |

32.

prasa, lai turpmāk tiktu vairāk rosinātas tehnoloģijas platformas, jo tās ir būtisks atbalsts jauninājumiem un Eiropas rūpniecībai; uzskata, ka tehnoloģijas platformas ir jāveido, ņemot vērā Eiropas rūpniecības struktūru, ko galvenokārt veido MVU;

| 33. | uzsver Eiropas ekonomikas konkurētspējas problēmu, kas daļēji ir radusies kā paradoksāla neatbilstība starp zinātnes atziņām (kuras ES ir pietiekamā daudzumā) un nespēju tās pienācīgi pārvērst jauninājumos un īpaši ieviest ražošanā; uzsver, ka uzņēmumu piedalīšanās prioritāšu noteikšanā attiecībā uz finansējuma piešķiršanu varētu uzlabot šo situāciju, un tāpēc ir jāveicina uzņēmumu iesaistīšanās septītajā pamatprogrammā un jāuzlabo MVU stāvoklis saistībā ar šo programmu; |
| --- | --- |

33.

uzsver Eiropas ekonomikas konkurētspējas problēmu, kas daļēji ir radusies kā paradoksāla neatbilstība starp zinātnes atziņām (kuras ES ir pietiekamā daudzumā) un nespēju tās pienācīgi pārvērst jauninājumos un īpaši ieviest ražošanā; uzsver, ka uzņēmumu piedalīšanās prioritāšu noteikšanā attiecībā uz finansējuma piešķiršanu varētu uzlabot šo situāciju, un tāpēc ir jāveicina uzņēmumu iesaistīšanās septītajā pamatprogrammā un jāuzlabo MVU stāvoklis saistībā ar šo programmu;

| 34. | lūdz Komisiju, lai tā ar septītās pamatprogrammas starpniecību nostiprina esošo saikni starp uzņēmumiem un programmu EUREKA, kurā ir plaši pārstāvēti uzņēmumi; |
| --- | --- |

34.

lūdz Komisiju, lai tā ar septītās pamatprogrammas starpniecību nostiprina esošo saikni starp uzņēmumiem un programmu EUREKA, kurā ir plaši pārstāvēti uzņēmumi;

| 35. | sagaida no daudzgadu programmas konkurētspēju un inovācijas, ka tā atbalstīs Eiropas mazo uzņēmumu attīstību un būs Eiropas Mazo uzņēmumu hartas ieviešanas instruments; uzskata, ka tā ļaus patiesi iekļaut šos uzņēmumus ES rūpniecības stratēģijā; |
| --- | --- |

35.

sagaida no daudzgadu programmas konkurētspēju un inovācijas, ka tā atbalstīs Eiropas mazo uzņēmumu attīstību un būs Eiropas Mazo uzņēmumu hartas ieviešanas instruments; uzskata, ka tā ļaus patiesi iekļaut šos uzņēmumus ES rūpniecības stratēģijā;

| 36. | atbalsta mērķi samazināt kopējo palīdzības apjomu uzņēmumiem, taču atgādina, ka dažkārt palīdzība ir noderīga, lai pārvarētu zināmas tirgus grūtības, piemēram, palīdzība pētniecībai un attīstībai, izglītībai, it īpaši profesionālajai apmācībai un arodapmācībai, kā arī palīdzība uzņēmumu ekonomiskajai attīstībai un konsultācijām; uzskata, ka rūpniecība ir jāpadara pievilcīgāka jaunatnes vidū, izmantojot palīdzību pētniecībai un tehnoloģijai, kā arī jāsniedz informācija par arodiem un prasmēm rūpniecībā līdz ar Eiropas politiku attiecībā uz kvalifikācijas atzīšanu un mūžizglītību; ir noraizējies par projektu gandrīz pilnībā pārtraukt reģionālo palīdzību tiem lielajiem uzņēmumiem, uz kuriem pašlaik neattiecas EK līguma 87. panta 3. punktā noteiktā palīdzība; |
| --- | --- |

36.

atbalsta mērķi samazināt kopējo palīdzības apjomu uzņēmumiem, taču atgādina, ka dažkārt palīdzība ir noderīga, lai pārvarētu zināmas tirgus grūtības, piemēram, palīdzība pētniecībai un attīstībai, izglītībai, it īpaši profesionālajai apmācībai un arodapmācībai, kā arī palīdzība uzņēmumu ekonomiskajai attīstībai un konsultācijām; uzskata, ka rūpniecība ir jāpadara pievilcīgāka jaunatnes vidū, izmantojot palīdzību pētniecībai un tehnoloģijai, kā arī jāsniedz informācija par arodiem un prasmēm rūpniecībā līdz ar Eiropas politiku attiecībā uz kvalifikācijas atzīšanu un mūžizglītību; ir noraizējies par projektu gandrīz pilnībā pārtraukt reģionālo palīdzību tiem lielajiem uzņēmumiem, uz kuriem pašlaik neattiecas EK līguma 87. panta 3. punktā noteiktā palīdzība;

| 37. | uzskata, ka ir jābūt arvien kvalificētākam un konkurētspējīgākam darbaspēkam, lai varētu pilnībā un efektīvi iekļauties starptautiskajā konkurencē; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka ir jābūt arvien kvalificētākam un konkurētspējīgākam darbaspēkam, lai varētu pilnībā un efektīvi iekļauties starptautiskajā konkurencē;

| 38. | uzskata, ka konkurētspējas un nodarbinātības veicināšanai prioritāte jāpiešķir izglītībai un apmācībai, it īpaši jauno tehnoloģiju jomā; šai nolūkā dalībvalstīm objektīvi jānovērtē sava izglītības un apmācības sistēma; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka konkurētspējas un nodarbinātības veicināšanai prioritāte jāpiešķir izglītībai un apmācībai, it īpaši jauno tehnoloģiju jomā; šai nolūkā dalībvalstīm objektīvi jānovērtē sava izglītības un apmācības sistēma;

| 39. | uzsver, ka jāveicina efektīvākas politikas īstenošana pētniecības un inovāciju jomā, ņemot vērā tādus papildu pasākumus kā iekšējā tirgus pabeigšana un ne tik dārgas un elastīgākas licenču politikas īstenošana, kas būs pieejamāka maziem un vidējiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka jāveicina efektīvākas politikas īstenošana pētniecības un inovāciju jomā, ņemot vērā tādus papildu pasākumus kā iekšējā tirgus pabeigšana un ne tik dārgas un elastīgākas licenču politikas īstenošana, kas būs pieejamāka maziem un vidējiem uzņēmumiem;

| 40. | atzīmē, cik nozīmīga ir valsts palīdzība, ko dalībvalstis piešķir MVU; prasa Komisijai struktūrfondu ietvaros saglabāt visus palīdzības instrumentus, kuri paredzēti to reģionu, ko skārusi uzņēmumu pārvietošana, ekonomiskajai un sociāli ekonomiskajai pārstrukturēšanai; uzsver, ka šajos reģionos un vispār kohēzijas politikā kopumā vairāk jāņem vērā mazie uzņēmumi un mikrouzņēmumi; tāpēc prasa, lai Komisija un Padome ietver Eiropas Mazo uzņēmumu hartas ieteikumus konverģences, konkurētspējas un sadarbības prioritārajos mērķos; |
| --- | --- |

40.

atzīmē, cik nozīmīga ir valsts palīdzība, ko dalībvalstis piešķir MVU; prasa Komisijai struktūrfondu ietvaros saglabāt visus palīdzības instrumentus, kuri paredzēti to reģionu, ko skārusi uzņēmumu pārvietošana, ekonomiskajai un sociāli ekonomiskajai pārstrukturēšanai; uzsver, ka šajos reģionos un vispār kohēzijas politikā kopumā vairāk jāņem vērā mazie uzņēmumi un mikrouzņēmumi; tāpēc prasa, lai Komisija un Padome ietver Eiropas Mazo uzņēmumu hartas ieteikumus konverģences, konkurētspējas un sadarbības prioritārajos mērķos;

| 41. | sagaida skaidri formulētu un efektīvu intelektuālā īpašuma regulējumu un vēlas, lai sekmīgi tiktu pieņemtas direktīvas par intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanu un par Kopienas patentu ; |
| --- | --- |

41.

sagaida skaidri formulētu un efektīvu intelektuālā īpašuma regulējumu un vēlas, lai sekmīgi tiktu pieņemtas direktīvas par intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanu un par Kopienas patentu ;

| 42. | uzskata, ka ir nepieciešami papildu pasākumi, lai palīdzētu mūsu rūpniecības uzņēmumiem iekarot tirgu ārpus ES, un tādējādi aktīvi piedalīties jaunattīstības valstu izaugsmē; |
| --- | --- |

42.

uzskata, ka ir nepieciešami papildu pasākumi, lai palīdzētu mūsu rūpniecības uzņēmumiem iekarot tirgu ārpus ES, un tādējādi aktīvi piedalīties jaunattīstības valstu izaugsmē;

| 43. | prasa Komisijai noteikt līdzekļus (piemēram, riska kapitāla fondu izveidi), lai arī Eiropas Savienības līmenī veicinātu jaunu uzņēmumu rašanos, īpaši jauno tehnoloģiju jomā, un sekmētu pasākumus, kas palīdz darbiniekiem pašiem uzsākt uzņēmējdarbību (spin off); |
| --- | --- |

43.

prasa Komisijai noteikt līdzekļus (piemēram, riska kapitāla fondu izveidi), lai arī Eiropas Savienības līmenī veicinātu jaunu uzņēmumu rašanos, īpaši jauno tehnoloģiju jomā, un sekmētu pasākumus, kas palīdz darbiniekiem pašiem uzsākt uzņēmējdarbību (spin off);

| 44. | atbalsta ieteikumus, kas dod iespējas uzņēmumiem attīstīties starptautiskā mērogā; vēlas, lai tie attiektos arī uz maziem un vidējiem uzņēmumiem; aicina Komisiju izmantot PTO paredzētos aizsardzības mehānismus ja kāda Eiropas rūpniecības nozare cieš no nelegālas komercdarbības prakses; |
| --- | --- |

44.

atbalsta ieteikumus, kas dod iespējas uzņēmumiem attīstīties starptautiskā mērogā; vēlas, lai tie attiektos arī uz maziem un vidējiem uzņēmumiem; aicina Komisiju izmantot PTO paredzētos aizsardzības mehānismus ja kāda Eiropas rūpniecības nozare cieš no nelegālas komercdarbības prakses;

| 45. | uzsver, ka Eiropas sadrumstalotais finanšu tirgus kavē sekmīgu riska kapitāla tirgus darbību un uzskata, ka ir ļoti svarīgi to novērst, lai atvieglotu uzņēmumu piekļuvi finansējuma avotiem; atgādina, ka ir jāveicina uzņēmumu piekļuve finanšu instrumentiem un finansējums jāpadara pieejams, izmantojot savstarpēju garantiju un galvojuma sistēmu; prasa attīstīt novatoriskas finansējuma sistēmas, lai apmierinātu uzņēmumu, tostarp mazo uzņēmumu un mikrouzņēmumu jaunās vajadzības pēc materiālajiem un nemateriālajiem ieguldījumiem īpaši tādās jomās kā standartizācija, tehnoloģijas, vide un tirgus attīstība; vēlas, lai tiktu veikti pasākumi, kas sekmē pašu kapitāla un finanšu resursu saskaņotību un kas nodibina saikni starp finansējuma avotiem, uzņēmumiem, rūpniecību un universitātēm; prasa, lai šajā kontekstā tiktu pievērsta īpaša uzmanība tiem instrumentiem, kas paredzēti MVU; |
| --- | --- |

45.

uzsver, ka Eiropas sadrumstalotais finanšu tirgus kavē sekmīgu riska kapitāla tirgus darbību un uzskata, ka ir ļoti svarīgi to novērst, lai atvieglotu uzņēmumu piekļuvi finansējuma avotiem; atgādina, ka ir jāveicina uzņēmumu piekļuve finanšu instrumentiem un finansējums jāpadara pieejams, izmantojot savstarpēju garantiju un galvojuma sistēmu; prasa attīstīt novatoriskas finansējuma sistēmas, lai apmierinātu uzņēmumu, tostarp mazo uzņēmumu un mikrouzņēmumu jaunās vajadzības pēc materiālajiem un nemateriālajiem ieguldījumiem īpaši tādās jomās kā standartizācija, tehnoloģijas, vide un tirgus attīstība; vēlas, lai tiktu veikti pasākumi, kas sekmē pašu kapitāla un finanšu resursu saskaņotību un kas nodibina saikni starp finansējuma avotiem, uzņēmumiem, rūpniecību un universitātēm; prasa, lai šajā kontekstā tiktu pievērsta īpaša uzmanība tiem instrumentiem, kas paredzēti MVU;

| 46. | uzskata, ka tur, kur tirgus ir nepilnīgs, valsts iestādēm jāveicina darbība jomās, kuru risku ekonomikas dalībnieki novērtē kā pārāk lielu; šajā kontekstā ir neatliekami jānosaka tās nozares, kurām ir liela pievienotā vērtība, it īpaši jaunajās tehnoloģijās, un kuru attīstību valsts iestādes varētu veicināt, lai nodrošinātu kvalitatīvas darba vietas; uzskata arī, ka to pienākums ir attīstīt pētniecību un jaunradi, kas ir pozitīvs veids, kā piesaistīt pakalpojumus; |
| --- | --- |

46.

uzskata, ka tur, kur tirgus ir nepilnīgs, valsts iestādēm jāveicina darbība jomās, kuru risku ekonomikas dalībnieki novērtē kā pārāk lielu; šajā kontekstā ir neatliekami jānosaka tās nozares, kurām ir liela pievienotā vērtība, it īpaši jaunajās tehnoloģijās, un kuru attīstību valsts iestādes varētu veicināt, lai nodrošinātu kvalitatīvas darba vietas; uzskata arī, ka to pienākums ir attīstīt pētniecību un jaunradi, kas ir pozitīvs veids, kā piesaistīt pakalpojumus;

| 47. | uzsver, ka efektīvai rūpniecības politikai ir jākļūst globālai, un cer, ka Eiropas Savienības jaunās ārējās palīdzības programmas laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam tiks izmantotas stratēģiski piemērotā veidā, lai veicinātu un atbalstītu Eiropas uzņēmumu, īpaši MVU, internacionalizāciju trešo valstu tirgū; |
| --- | --- |

47.

uzsver, ka efektīvai rūpniecības politikai ir jākļūst globālai, un cer, ka Eiropas Savienības jaunās ārējās palīdzības programmas laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam tiks izmantotas stratēģiski piemērotā veidā, lai veicinātu un atbalstītu Eiropas uzņēmumu, īpaši MVU, internacionalizāciju trešo valstu tirgū;

| 48. | vēlas, lai, sastādot jauno finanšu plānu 2007. līdz 2013. gadam, ņemtu vērā Eiropas rūpniecības, it īpaši MVU, nozīmīgums un vajadzības; |
| --- | --- |

48.

vēlas, lai, sastādot jauno finanšu plānu 2007. līdz 2013. gadam, ņemtu vērā Eiropas rūpniecības, it īpaši MVU, nozīmīgums un vajadzības;

| 49. | uzskata, ka komunikāciju infrastruktūra un apgādes sistēma ir ārkārtīgi nozīmīgas rūpniecības attīstības veicināšanā un ekonomiskajā integrācijā paplašinātajā Eiropas Savienībā; uzskata, ka steidzīgi jāpabeidz Eiropas transporta tīkla izveide, īpaši tā pārrobežu daļas, un cer, ka saskaņā ar ES budžetu laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam tiks nodrošināts tam nepieciešamais atbalsts; |
| --- | --- |

49.

uzskata, ka komunikāciju infrastruktūra un apgādes sistēma ir ārkārtīgi nozīmīgas rūpniecības attīstības veicināšanā un ekonomiskajā integrācijā paplašinātajā Eiropas Savienībā; uzskata, ka steidzīgi jāpabeidz Eiropas transporta tīkla izveide, īpaši tā pārrobežu daļas, un cer, ka saskaņā ar ES budžetu laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam tiks nodrošināts tam nepieciešamais atbalsts;

| 50. | ierosina saskaņā ar valsts palīdzības sistēmas reformu izveidot skaidru rīcības plānu inovāciju atbalstam visās nozarēs atbilstīgi Lisabonas mērķiem; uzskata, ka jauninājumiem, kuri ir jāuztver plašākā nozīmē, neaprobežojoties vienīgi ar tehnoloģu, ir jākļūst par Kopienas rūpniecības politikas stratēģijas galveno mērķi; |
| --- | --- |

50.

ierosina saskaņā ar valsts palīdzības sistēmas reformu izveidot skaidru rīcības plānu inovāciju atbalstam visās nozarēs atbilstīgi Lisabonas mērķiem; uzskata, ka jauninājumiem, kuri ir jāuztver plašākā nozīmē, neaprobežojoties vienīgi ar tehnoloģu, ir jākļūst par Kopienas rūpniecības politikas stratēģijas galveno mērķi;

| 51. | pievērš uzmanību vajadzībai veicināt visas ierosmes, kuru mērķis ir palīdzēt uzņēmumiem sasniegt vajadzīgo mērogu, lai efektīvāk konkurētu pasaules tirgū; |
| --- | --- |

51.

pievērš uzmanību vajadzībai veicināt visas ierosmes, kuru mērķis ir palīdzēt uzņēmumiem sasniegt vajadzīgo mērogu, lai efektīvāk konkurētu pasaules tirgū;

| 52. | aicina Komisiju regulāri izvērtēt rezultātus, it īpaši attiecībā uz radītajām darba vietām, pētniecību un attīstību veicinošu politiku, jo ir jāveic analīze ne tikai no finansiālā viedokļa. |
| --- | --- |

52.

aicina Komisiju regulāri izvērtēt rezultātus, it īpaši attiecībā uz radītajām darba vietām, pētniecību un attīstību veicinošu politiku, jo ir jāveic analīze ne tikai no finansiālā viedokļa.

*

- *

| 53. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

53.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 377, 29.12.2000., 164. lpp.

(2)  OV L 333, 29.12.2000., 84. lpp.

(3)  OV C 240, 16.9.91., 213. lpp.

(4)  OV C 183, 17.7.95., 26. lpp.

(5)  OV C 82 E, 1.4.2004., 627. lpp.

P6_TA(2005)0231

Budžeta stāvoklis un ekonomikas politika **I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (KOM(2005)0154 — C6-0119/2005 — 2005/0064(SYN))

(Sadarbības procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2005)0154) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2005)0154) (1),

| — | apspriedies ar Padomi saskaņā ar EK līguma 252. pantu un 99. panta 5. punktu (C6-0119/2005), |
| --- | --- |

—

apspriedies ar Padomi saskaņā ar EK līguma 252. pantu un 99. panta 5. punktu (C6-0119/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0168/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0168/2005),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju izmainīt priekšlikumu atbilstoši EK līguma 250. panta 2. punktam; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju izmainīt priekšlikumu atbilstoši EK līguma 250. panta 2. punktam;

| 3. | aicina Padomi ietvert Parlamenta grozījumus kopējā nostājā, ko tā pieņem saskaņā ar EK līguma 252. panta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi ietvert Parlamenta grozījumus kopējā nostājā, ko tā pieņem saskaņā ar EK līguma 252. panta a) apakšpunktu;

| 4. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā nolēmusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

4.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā nolēmusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 5. | aicina uzsākt samierināšanas procedūru, ja Padome nolēmusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

5.

aicina uzsākt samierināšanas procedūru, ja Padome nolēmusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 6. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā paredzējusi Komisijas priekšlikumu būtiski grozīt; |
| --- | --- |

6.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā paredzējusi Komisijas priekšlikumu būtiski grozīt;

| 7. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

7.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| 2a) | Fiskālās sistēmas ieviešana, ekonomikas politikas uzraudzība, koordinēšana un uzticamība balstās uz fiskālās statistikas kvalitāti, ticamību un laicīgumu. Ir jānodrošina statistikas kvalitāte valsts un Kopienas līmenī, lai garantētu gan valstu statistikas biroju, gan Eiropas Kopienu Statistikas biroja neatkarību, integritāti un atbildību. |
| --- | --- |

2a)

Fiskālās sistēmas ieviešana, ekonomikas politikas uzraudzība, koordinēšana un uzticamība balstās uz fiskālās statistikas kvalitāti, ticamību un laicīgumu. Ir jānodrošina statistikas kvalitāte valsts un Kopienas līmenī, lai garantētu gan valstu statistikas biroju, gan Eiropas Kopienu Statistikas biroja neatkarību, integritāti un atbildību.

| 2b) | Komisijai būtu jāsalīdzina tai iesniegtie dalībvalstu dati ar Eiropas Centrālajai bankai iesniegtajiem valstu centrālo banku ziņojumiem. |
| --- | --- |

2b)

Komisijai būtu jāsalīdzina tai iesniegtie dalībvalstu dati ar Eiropas Centrālajai bankai iesniegtajiem valstu centrālo banku ziņojumiem.

Katrai dalībvalsts nosaka vidējā termiņa mērķus attiecībā uz budžeta stāvokli, kam jābūt tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu, saskaņā ar procedūru, kas minēta Līguma 99. panta 2. punktā. Šos vidēja termiņa mērķus attiecībā uz budžeta stāvokli
  regulāri
  pārskata un attiecīgos gadījumos maina. Katrai valstij konkrētos vidēja termiņa budžeta mērķus nosaka tādā līmenī, kas ļauj dalībvalstīm pārvarēt parastās cikliskās svārstības, valsts budžeta deficītam nepārsniedzot 3 % no IKP salīdzināmās vērtības, un nodrošina būtiskus panākumus finanšu noturības sasniegšanā un, ņemot vērā šos apstākļus, pieļauj budžeta manevrēšanu, jo īpaši valsts ieguldījumu jomā.

Katrai dalībvalsts nosaka vidējā termiņa mērķus attiecībā uz budžeta stāvokli, kam jābūt tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu, saskaņā ar procedūru, kas minēta Līguma 99. panta 2. punktā. Šos vidēja termiņa mērķus attiecībā uz budžeta stāvokli pārskata
  vismaz reizi gadā un ikreiz, kad tiek uzsāktas būtiskas strukturālas un budžeta reformas
  , un attiecīgos gadījumos maina.
  Katra dalībvalsts var izveidot ekonomikas speciālistu padomi, lai sniegtu padomus par galvenajām makroekonomikas prognozēm.
  Katrai valstij konkrētos vidēja termiņa budžeta mērķus nosaka tādā līmenī, kas ļauj dalībvalstīm pārvarēt parastās cikliskās svārstības, valsts budžeta deficītam nepārsniedzot 3 % no IKP salīdzināmās vērtības, un nodrošina būtiskus panākumus finanšu noturības sasniegšanā un, ņemot vērā šos apstākļus, pieļauj budžeta manevrēšanu, jo īpaši valsts ieguldījumu jomā.

| 2a) | Regulas 4. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:



  “1.
     
  Stabilitātes programmas iesniedz pirms 1999. gada 1. marta. Pēc tam atjauninātas programmas divu gadu periodam iesniedz katru gadu
  .
  Dalībvalsts, kura pieņem vienoto valūtu vēlāk, iesniedz stabilitātes programmu sešos mēnešos pēc Padomes lēmuma par tās pievienošanos vienotajai valūtai.

  ” |
| --- | --- |

2a)

“1.
     
  Stabilitātes programmas iesniedz pirms 1999. gada 1. marta. Pēc tam atjauninātas programmas divu gadu periodam iesniedz katru gadu
  .
  Dalībvalsts, kura pieņem vienoto valūtu vēlāk, iesniedz stabilitātes programmu sešos mēnešos pēc Padomes lēmuma par tās pievienošanos vienotajai valūtai.

  ”

1.   Ņemot vērā novērtējumu, ko sniedz Komisija un komiteja, kas izveidota saskaņā ar Līguma 114. pantu, Padome, veicot daudzpusējo uzraudzību saskaņā ar 99. pantu, pārbauda, vai mēķtiecīgās korekcijas programmā ir pietiekami tālejošas, vai saimnieciskās prognozes programmas pamatā ir reālistiskas un vai veiktie un/vai ierosinātie pasākumi ir pietiekami, lai veiktu mērķtiecīgas korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai. Padome, novērtējot mērķtiecīgas korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, apsver, vai attiecīgā dalībvalsts sasniedz minimālos gada uzlabojumus tās cikliski koriģētajā bilancē, neskaitot vienreizējos un citus īslaicīgos pasākumus, un vai ir paredzēts nozīmīgāks uzlabojums ekonomiski labvēlīgā situācijā. Padome ņem vērā galveno strukturālo reformu īstenošanu, kas ilgākā laika posmā ļauj tieši ietaupīt izmaksas, veicinot arī potenciālo pieaugumu, un tādējādi būtiski ietekmējot valsts finanšu ilgtspējību;

1.   Ņemot vērā novērtējumu, ko sniedz Komisija un komiteja, kas izveidota saskaņā ar Līguma 114. pantu, Padome, veicot daudzpusējo uzraudzību saskaņā ar 99. pantu, pārbauda, vai mērķtiecīgās korekcijas programmā ir pietiekami tālejošas, vai saimnieciskās prognozes programmas pamatā ir reālistiskas un vai veiktie un/vai ierosinātie pasākumi ir pietiekami, lai veiktu mērķtiecīgas korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai.
  Šajā nolūkā Komisija uzsāk finanšu revīzijas dalībvalstīs.
  Padome, novērtējot mērķtiecīgas korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, apsver, vai attiecīgā dalībvalsts sasniedz minimālos gada uzlabojumus tās cikliski koriģētajā bilancē, neskaitot vienreizējos un citus īslaicīgos pasākumus, un vai ir paredzēts nozīmīgāks uzlabojums ekonomiski labvēlīgā situācijā. Padome ņem vērā galveno strukturālo reformu īstenošanu, kas ilgākā laika posmā ļauj tieši ietaupīt izmaksas, veicinot arī potenciālo pieaugumu, un tādējādi būtiski ietekmējot valsts finanšu ilgtspējību;

| b) | šī panta
  2. punktā vārdus “divos mēnešos”
  aizstāj ar
  vārdiem “trijos mēnešos”. |
| --- | --- |

b)

šī panta
  2. punktā vārdus “divos mēnešos”
  aizstāj ar
  vārdiem “trijos mēnešos”.

| b) | šī panta
  2. punktu
  aizstāj ar
  šādu:




  “2.
     
  Padome veic 1. punktā minētās stabilitātes programmas pārbaudi, ilgākais, trijos mēnešos pēc programmas iesniegšanas. Padome, pēc Komisijas ieteikuma un apspriedusies ar komiteju, kas izveidota saskaņā ar 114. pantu, sniedz atzinumu par programmu. Ja Padome saskaņā ar 99. pantu uzskata, ka programmas mērķi un saturs būtu jāpastiprina, jo īpaši attiecībā uz korekciju, kas vērsta uz ātrāku vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanu ekonomiski labvēlīgā situācijā, Padome savā atzinumā aicina attiecīgo dalībvalsti pielāgot programmu.” |
| --- | --- |

b)

šī panta
  2. punktu
  aizstāj ar
  šādu:

“2.
     
  Padome veic 1. punktā minētās stabilitātes programmas pārbaudi, ilgākais, trijos mēnešos pēc programmas iesniegšanas. Padome, pēc Komisijas ieteikuma un apspriedusies ar komiteju, kas izveidota saskaņā ar 114. pantu, sniedz atzinumu par programmu. Ja Padome saskaņā ar 99. pantu uzskata, ka programmas mērķi un saturs būtu jāpastiprina, jo īpaši attiecībā uz korekciju, kas vērsta uz ātrāku vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanu ekonomiski labvēlīgā situācijā, Padome savā atzinumā aicina attiecīgo dalībvalsti pielāgot programmu.”

| 3a) | Regulas 6. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:



  “1.
     
  Padome daudzpusējā uzraudzībā saskaņā ar 99. panta 3. punktu uzrauga arī stabilitātes programmu izpildi, ņemot vērā informāciju, ko sniedz iesaistītās dalībvalstis, un Komisijas un saskaņā ar 114. pantu izveidotās komitejas novērtējumus, jo īpaši, lai noteiktu faktisko vai paredzamo būtisko budžeta stāvokļa novirzīšanos no vidēja termiņa budžeta mērķa, no korekcijas, kas vērsta uz tā sasniegšanu, kā noteikts valsts budžeta pārpalikuma/deficīta programmā, kā arī no vispārīgā valsts parāda koeficienta paredzamās virzības.” |
| --- | --- |

3a)

“1.
     
  Padome daudzpusējā uzraudzībā saskaņā ar 99. panta 3. punktu uzrauga arī stabilitātes programmu izpildi, ņemot vērā informāciju, ko sniedz iesaistītās dalībvalstis, un Komisijas un saskaņā ar 114. pantu izveidotās komitejas novērtējumus, jo īpaši, lai noteiktu faktisko vai paredzamo būtisko budžeta stāvokļa novirzīšanos no vidēja termiņa budžeta mērķa, no korekcijas, kas vērsta uz tā sasniegšanu, kā noteikts valsts budžeta pārpalikuma/deficīta programmā, kā arī no vispārīgā valsts parāda koeficienta paredzamās virzības.”

| 3b) | Regulas 6. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:



  “2.
     
  Ja Padome atklāj būtisku budžeta stāvokļa novirzīšanos no vidēja termiņa budžeta mērķa, no korekcijas, kas vērsta uz tā sasniegšanu, vai no vispārīgā valsts parāda koeficienta paredzamās virzības, tā, lai sniegtu iepriekšēju brīdinājumu un novērstu pārmērīga budžeta deficīta vai parāda koeficienta, saskaņā ar 99. panta 4. punktu nosūta ieteikumu attiecīgajai dalībvalstij veikt vajadzīgos korekcijas pasākumus.” |
| --- | --- |

3b)

“2.
     
  Ja Padome atklāj būtisku budžeta stāvokļa novirzīšanos no vidēja termiņa budžeta mērķa, no korekcijas, kas vērsta uz tā sasniegšanu, vai no vispārīgā valsts parāda koeficienta paredzamās virzības, tā, lai sniegtu iepriekšēju brīdinājumu un novērstu pārmērīga budžeta deficīta vai parāda koeficienta, saskaņā ar 99. panta 4. punktu nosūta ieteikumu attiecīgajai dalībvalstij veikt vajadzīgos korekcijas pasākumus.”

| 3c) | Regulas 6. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:



  “3.
     
  Ja Padome turpmākās pārbaudēs nospriež, ka budžeta stāvokļa novirzīšanās no vidēja termiņa budžeta mērķa, korekcijas, kas vērsta uz tā sasniegšanu, vai no vispārīgā valsts parāda paredzamās virzības turpinās vai pasliktinās, Padome saskaņā ar 99. panta 4. punktu iesaka attiecīgajai dalībvalstij veikt tūlītējus labošanas pasākumus un, kā noteikts šajā pantā, var darīt zināmu atklātībai savu ieteikumu.” |
| --- | --- |

3c)

“3.
     
  Ja Padome turpmākās pārbaudēs nospriež, ka budžeta stāvokļa novirzīšanās no vidēja termiņa budžeta mērķa, korekcijas, kas vērsta uz tā sasniegšanu, vai no vispārīgā valsts parāda paredzamās virzības turpinās vai pasliktinās, Padome saskaņā ar 99. panta 4. punktu iesaka attiecīgajai dalībvalstij veikt tūlītējus labošanas pasākumus un, kā noteikts šajā pantā, var darīt zināmu atklātībai savu ieteikumu.”

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2005)0232

Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumiem atsevišķiem policikliskiem aromātiskiem ogļūdeņražiem pildeļļās un riepās (Padomes Direktīvas 76/769/EEK divdesmit septītais grozījums) (KOM(2004)0098 — C5-0081/2004 — 2004/0036(COD))

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0098) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (KOM(2004)0098) (1),

| — | ņemot vērā EK Līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam iesniedza priekšlikumu (C5—0081/2004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK Līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam iesniedza priekšlikumu (C5—0081/2004),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A6-0104/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A6-0104/2005),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC1-COD(2004)0036

Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2005. gada 9. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/.../EK par tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumiem atsevišķiem policikliskiem aromātiskiem ogļūdeņražiem pildeļļās un riepās (Padomes Direktīvas 76/769/EEK divdesmit septītais grozījums)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā

| 1) | riepu ražošanai izmanto pildeļļas, kuru sastāvā dažādā līmenī var būt netīši pievienoti policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži (PAO). Ražošanas procesā šos ogļūdeņražus var iestrādāt gumijas matricā. Tādēļ to daudzums galaproduktā var būt dažāds; |
| --- | --- |

1)

riepu ražošanai izmanto pildeļļas, kuru sastāvā dažādā līmenī var būt netīši pievienoti policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži (PAO). Ražošanas procesā šos ogļūdeņražus var iestrādāt gumijas matricā. Tādēļ to daudzums galaproduktā var būt dažāds;

| 2) | benzo(a)pirēns (BaP) var kalpot par kvalitatīvo un kvantitatīvo rādītāju attiecībā uz PAO saturu produktā. BaP un citi PAO ir klasificēti kā kancerogēnas, mutagēnas un reproduktīvajai sistēmai toksiskas vielas. Turklāt šo PAO klātbūtnes dēļ vairākas pildeļļas ir klasificētas kā par kancerogēnas, mutagēnas un reproduktīvajai sistēmai toksiskas; |
| --- | --- |

2)

benzo(a)pirēns (BaP) var kalpot par kvalitatīvo un kvantitatīvo rādītāju attiecībā uz PAO saturu produktā. BaP un citi PAO ir klasificēti kā kancerogēnas, mutagēnas un reproduktīvajai sistēmai toksiskas vielas. Turklāt šo PAO klātbūtnes dēļ vairākas pildeļļas ir klasificētas kā par kancerogēnas, mutagēnas un reproduktīvajai sistēmai toksiskas;

| 3) | Toksikoloģijas, ekotoksikoloģijas un vides zinātniskā komiteja (CSTEE) ir apstiprinājusi zinātniskos pētījumos iegūtos datus, kuros ir konstatēta PAO nelabvēlīgā ietekme uz veselību; |
| --- | --- |

3)

Toksikoloģijas, ekotoksikoloģijas un vides zinātniskā komiteja (CSTEE) ir apstiprinājusi zinātniskos pētījumos iegūtos datus, kuros ir konstatēta PAO nelabvēlīgā ietekme uz veselību;

| 4) | BaP un citu PAO emisija vidē ir cik vien iespējams jāsamazina. Lai nodrošinātu cilvēku veselības un vides augstu aizsardzības līmeni un lai atbilstīgi 1998. gada protokolam par noturīgiem organiskiem piesārņotājiem, kas pievienots 1979. gada Konvencijai par robežšķērsojošo gaisa piesārņošanu lielos attālumos, veicinātu PAO kopējās gada emisijas samazināšanos, ir jāierobežo
  augsta PAO satura pildeļļu un maisījumu, kurus izmanto kā pildeļļas riepu ražošanā,

  laišana tirgū un izmantošana; |
| --- | --- |

4)

BaP un citu PAO emisija vidē ir cik vien iespējams jāsamazina. Lai nodrošinātu cilvēku veselības un vides augstu aizsardzības līmeni un lai atbilstīgi 1998. gada protokolam par noturīgiem organiskiem piesārņotājiem, kas pievienots 1979. gada Konvencijai par robežšķērsojošo gaisa piesārņošanu lielos attālumos, veicinātu PAO kopējās gada emisijas samazināšanos, ir jāierobežo
  augsta PAO satura pildeļļu un maisījumu, kurus izmanto kā pildeļļas riepu ražošanā,

  laišana tirgū un izmantošana;

| 5) | tādēļ ir attiecīgi jāgroza Padomes 1976. gada 27. jūlija Direktīva 76/769/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu bīstamu vielu un preparātu tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumiem (3); |
| --- | --- |

5)

tādēļ ir attiecīgi jāgroza Padomes 1976. gada 27. jūlija Direktīva 76/769/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu bīstamu vielu un preparātu tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumiem (3);

| 6) | neskarot Eiropas Savienības noteikumu prasības, šī direktīva attiecas uz vieglo automomašīnu (4), nelielu furgonu un smagsvara kravas automašīnu riepām (5), lauksaimniecības tehnikas riepām (6) un motociklu riepām (7); |
| --- | --- |

6)

neskarot Eiropas Savienības noteikumu prasības, šī direktīva attiecas uz vieglo automomašīnu (4), nelielu furgonu un smagsvara kravas automašīnu riepām (5), lauksaimniecības tehnikas riepām (6) un motociklu riepām (7);

| 7) | lai izpildītu nepieciešamās drošības prasības un it īpaši, lai nodrošinātu riepām augstas pakāpes saķeri ar mitru ceļu, ir vajadzīgs pārejas periods, kura laikā riepu ražotāji izstrādās un testēs jauna veida riepas, kas ražotas bez augsti aromātiskajām pildeļļām. Saskaņā ar pašreiz pieejamo informāciju šī izstrāde un testēšana aizņems ievērojamu laiku, jo ražotājiem būs jāveic daudzas izmēģinājuma braucienu sērijas, lai jaunajām riepām varētu garantēt vajadzīgā augstā līmeņa saķeri ar mitru ceļu. Tāpēc šī direktīva uzņēmējiem jāpiemēro no
  2010
  . gada
  1. janvāra; |
| --- | --- |

7)

lai izpildītu nepieciešamās drošības prasības un it īpaši, lai nodrošinātu riepām augstas pakāpes saķeri ar mitru ceļu, ir vajadzīgs pārejas periods, kura laikā riepu ražotāji izstrādās un testēs jauna veida riepas, kas ražotas bez augsti aromātiskajām pildeļļām. Saskaņā ar pašreiz pieejamo informāciju šī izstrāde un testēšana aizņems ievērojamu laiku, jo ražotājiem būs jāveic daudzas izmēģinājuma braucienu sērijas, lai jaunajām riepām varētu garantēt vajadzīgā augstā līmeņa saķeri ar mitru ceļu. Tāpēc šī direktīva uzņēmējiem jāpiemēro no
  2010
  . gada
  1. janvāra;

| 8) | ir jāpieņem saskaņotas pārbaudes metodes, lai šo direktīvu piemērotu attiecībā uz PAO saturu pildeļļās un riepās. Šādu pārbaudes metožu pieņemšana nedrīkst aizkavēt šīs direktīvas stāšanos spēkā. Pārbaudes metodi vēlams izstrādāt Eiropas vai starptautiskā līmenī, un attiecīgā gadījumā to veic Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN) vai Starptautiskā standartizācijas organizācija (ISO). Komisija var publicēt atsauces uz attiecīgajiem CEN vai ISO standartiem vai vajadzības gadījumā noteikt šādas metodes saskaņā ar Direktīvas 76/769/EEK 2.a pantu; |
| --- | --- |

8)

ir jāpieņem saskaņotas pārbaudes metodes, lai šo direktīvu piemērotu attiecībā uz PAO saturu pildeļļās un riepās. Šādu pārbaudes metožu pieņemšana nedrīkst aizkavēt šīs direktīvas stāšanos spēkā. Pārbaudes metodi vēlams izstrādāt Eiropas vai starptautiskā līmenī, un attiecīgā gadījumā to veic Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN) vai Starptautiskā standartizācijas organizācija (ISO). Komisija var publicēt atsauces uz attiecīgajiem CEN vai ISO standartiem vai vajadzības gadījumā noteikt šādas metodes saskaņā ar Direktīvas 76/769/EEK 2.a pantu;

| 9) | šī direktīva neietekmē Kopienas tiesību aktus, kuros noteiktas obligātās prasības darba ņēmēju aizsardzībai, piemēram, Padomes 1989. gada 12. jūnija Direktīvu 89/391/EEK par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā (8), kā arī atsevišķas direktīvas, kuras uz to balstās, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Padomes Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar pakļautību kancerogēnu un mutagēnu iedarbībai darbā (sestā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (9) un Padomes 1998. gada 7. aprīļa Direktīvu 98/24/EK par darba ņēmēju veselības un drošības aizsardzību pret risku, kas saistīts ar ķimikāliju izmantošanu darbā (četrpadsmitā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (10), |
| --- | --- |

9)

šī direktīva neietekmē Kopienas tiesību aktus, kuros noteiktas obligātās prasības darba ņēmēju aizsardzībai, piemēram, Padomes 1989. gada 12. jūnija Direktīvu 89/391/EEK par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā (8), kā arī atsevišķas direktīvas, kuras uz to balstās, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Padomes Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar pakļautību kancerogēnu un mutagēnu iedarbībai darbā (sestā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (9) un Padomes 1998. gada 7. aprīļa Direktīvu 98/24/EK par darba ņēmēju veselības un drošības aizsardzību pret risku, kas saistīts ar ķimikāliju izmantošanu darbā (četrpadsmitā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (10),

| 10) | Direktīvas mērķis nav ierobežot pirms 2010. gada 1. janvāra ražotu riepu laišanu tirgū saskaņā ar Padomes Direktīvas 67/548/EEK

   (11)

  2. panta 1. punktu, tādējādi to krājumus var pārdot pēc šī termiņa. Riepu ražošanas datumu var viegli noteikt pēc pašreizējā obligātā ražošanas datuma marķējuma uz riepas, kā paredzēts Direktīvā 92/23/EEK. Visas riepas, ko atjauno pēc 2010. gada 1. janvāra, ir jāatjauno ar jaunu protektoru, kurā izmantotas jaunās pildeļļas ar zemu PAO saturu. |
| --- | --- |

10)

Direktīvas mērķis nav ierobežot pirms 2010. gada 1. janvāra ražotu riepu laišanu tirgū saskaņā ar Padomes Direktīvas 67/548/EEK

   (11)

  2. panta 1. punktu, tādējādi to krājumus var pārdot pēc šī termiņa. Riepu ražošanas datumu var viegli noteikt pēc pašreizējā obligātā ražošanas datuma marķējuma uz riepas, kā paredzēts Direktīvā 92/23/EEK. Visas riepas, ko atjauno pēc 2010. gada 1. janvāra, ir jāatjauno ar jaunu protektoru, kurā izmantotas jaunās pildeļļas ar zemu PAO saturu.

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 76/769/EEK I pielikumu groza, kā norādīts šīs direktīvas pielikumā.

2. pants

Dalībvalstis ne vēlāk kā ... (12) pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to nekavējoties informē Komisiju.

Dalībvalstis piemēro šos aktus no
  2010. gada 1. janvāra.

Kad dalībvalstis pieņem minētos aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka to, kā izdarāma šāda atsauce.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 120, 20.5.2005., 30. lpp.

1

120, 20.5.2005., 30. lpp.

(2)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 9. jūnija nostāja.

2

Eiropas Parlamenta 2005. gada 9. jūnija nostāja.

(3)  OV L 262, 27.9.1976., 201. lpp.. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2004/98/EK (
  OV L 305, 1.10.2004., 63. lpp.).

3

Direktīvā jaunākie

izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2004/98/EK (

(4)  Padomes 1992. gada 31. marta Direktīva 92/23/EEK par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju riepām un riepu montāžu (OV L 129, 14.5.1992., 95. lpp.). Direktīvā jaunākier grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/43/EK (
  OV L 211, 4.8.2001., 25. lpp.).

4

1992. gada 31. marta

par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju riepām un riepu montāžu

14.5.1992

Direktīvā jaunākie

izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/43/EK (

(5)  Direktīva 92/23/EEK.

5

(6)  ANO/EEK Regula Nr. 106.

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 17. jūnija Direktīva 97/24/EK par dažām divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu detaļām un parametriem (OV L 226, 18.8.1997., 1. lpp.). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2003/77/EK (
  OV L 211, 21.8.2003., 24. lpp.).

7

1997. gada 17. jūnija Direktīva

par dažām divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu detaļām un parametriem

Direktīvā jaunākie

izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2003/77/EK (

(8)  OV L 183, 29.6.1989., 1. lpp.
  Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (
  OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

8

Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (

(9)  OV L 158, 30.4.2004., 50. lpp.

9

158, 30.4.2004., 50. lpp.

(10)  OV L 131, 5.5.1998., 11. lpp.
  Direktīvā grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

10

Direktīvā grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

(11)  
  Padomes 1967. gada 27. jūnija Direktīva 67/548/EEK par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (

  OV 196, 16.8.1967, 1. lpp.). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2004/73/EK (OV L 152, 30.4.2004., 1. lpp.).

11

Padomes 1967. gada 27. jūnija Direktīva 67/548/EEK par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (

(12)  Vienu gadu pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

12

Vienu gadu pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

PIELIKUMS

Direktīvas 76/769/EEK I pielikumu papildina ar šādu [XX]. punku:

| “[XX]. | Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži (PAO)






  1. | Benzo(a)pirēns (BaP)
  CAS Nr. 50-32-8 |
| --- | --- | --- |

“[XX].

Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži (PAO)

1.

Benzo(a)pirēns (BaP)

CAS Nr. 50-32-8

| 2. | Benzo(e)pirēns (BeP)
  CAS Nr. 192-97-2 |
| --- | --- |

2.

Benzo(e)pirēns (BeP)

CAS Nr. 192-97-2

| 3. | Benzo(a)antracēns (BaA)
  CAS Nr. 56-55-3 |
| --- | --- |

3.

Benzo(a)antracēns (BaA)

CAS Nr. 56-55-3

| 4. | Hrizēns (CHR)
  CAS Nr. 218-01-9 |
| --- | --- |

4.

Hrizēns (CHR)

CAS Nr. 218-01-9

| 5. | benzo(b)fluorantēns (BbFA)
  CAS Nr. 205-99-2 |
| --- | --- |

5.

benzo(b)fluorantēns (BbFA)

CAS Nr. 205-99-2

| 6. | Benzo(j)fluorantēns (BjFA)
  CAS Nr. 205-82-3 |
| --- | --- |

6.

Benzo(j)fluorantēns (BjFA)

CAS Nr. 205-82-3

| 7. | Benzo(k)fluorantēns (BkFA)
  CAS Nr. 207-08-9 |
| --- | --- |

7.

Benzo(k)fluorantēns (BkFA)

CAS Nr. 207-08-9

| 8. | Dibenzo(a,h)antracēns (DBAhA)
  CAS Nr. 53-70-3 |
| --- | --- |

8.

Dibenzo(a,h)antracēns (DBAhA)

CAS Nr. 53-70-3

| 1) | Pildeļļas nedrīkst laist tirgū un lietot riepu
  vai to daļu
  ražošanā, ja tās satur:






  — | vairāk nekā 1 mg/kg benz[a]pirēna vai |
| --- | --- | --- |

1)

Pildeļļas nedrīkst laist tirgū un lietot riepu
  vai to daļu
  ražošanā, ja tās satur:

—

vairāk nekā 1 mg/kg benz[a]pirēna vai

| — | vairāk nekā 10 mg/kg kopsummu no visiem uzskaitītajiem PAO. |
| --- | --- |

—

vairāk nekā 10 mg/kg kopsummu no visiem uzskaitītajiem PAO.

Šie limiti tiek uzskatīti par izpildītiem, ja PCA ekstrakts ir mazāks nekā 3% pēc masas, mērot saskaņā ar Naftas institūta standartu IP346:1998 (Policiklisko aromātisko vielu noteikšana neizmantotās eļļošanas pamateļļās un naftas frakcijās bez asfaltēna - dimetilsulfoksīda ekstrahēšanas refraktīvā indeksa metode), pie nosacījuma, ka atbilstību benz[a]pirēna un uzskaitīto PAO robežvērtībām, kā arī mērījumu rezultātu korelāciju ar PCA ekstraktu ražotājs vai importētājs pārbauda ik pēc 6 mēnešiem vai pēc katras ievērojamas darbības izmaiņas, atkarība no tā, kurš no šiem termiņiem iestājas agrāk.

| 2) | Turklāt riepas
  un atjaunošanai paredzētus protektorus, kas ražoti pēc 2010. gada 1. janvāra,
  nedrīkst laist tirgū, ja tie satur pildeļļas, kas pārsniedz 1. punktā minētos limitus.


  Šie limiti tiek uzskatīti par izpildītiem, ja vulkanizētas gumijas sastāvdaļas nepārsniedz limitu 0,35%

  HBay

  , mērot un aprēķinot saskaņā ar ISO 21461 (Vulkanizēta gumija - eļļas aromātiskuma noteikšana vulkanizētas gumijas sastāvdaļās). |
| --- | --- |

2)

Turklāt riepas
  un atjaunošanai paredzētus protektorus, kas ražoti pēc 2010. gada 1. janvāra,
  nedrīkst laist tirgū, ja tie satur pildeļļas, kas pārsniedz 1. punktā minētos limitus.

Šie limiti tiek uzskatīti par izpildītiem, ja vulkanizētas gumijas sastāvdaļas nepārsniedz limitu 0,35%

  HBay

  , mērot un aprēķinot saskaņā ar ISO 21461 (Vulkanizēta gumija - eļļas aromātiskuma noteikšana vulkanizētas gumijas sastāvdaļās).

| 3) | Izņēmuma kārtā
  2. punktu
  nepiemēro
  atjaunotām riepām, ja to protektors nesatur pildeļļas, kas pārsniedz 1. punktā minētos limitus.” |
| --- | --- |

3)

Izņēmuma kārtā
  2. punktu
  nepiemēro
  atjaunotām riepām, ja to protektors nesatur pildeļļas, kas pārsniedz 1. punktā minētos limitus.”

P6_TA(2005)0233

Pārmērīga deficīta procedūra *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (KOM(2005)0155 — C6–0120/2005 — 2005/0061(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2005)0155) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2005)0155) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 104. panta 14. punkta 2. apakšpunktu, saskaņā ar ko Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C6–0120/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 104. panta 14. punkta 2. apakšpunktu, saskaņā ar ko Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C6–0120/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6–0158/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6–0158/2005),

| 1. | apstiprina Komisijas grozīto priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas grozīto priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju izmainīt priekšlikumu atbilstoši EK līguma 250. panta 2. punktam; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju izmainīt priekšlikumu atbilstoši EK līguma 250. panta 2. punktam;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | lūdz Padomi vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā nodomājusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

lūdz Padomi vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā nodomājusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| 5a) | ir jāformulē Līguma 104. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētā salīdzināmās vērtības ārkārtējā un pagaidu pārsnieguma jēdziens; |
| --- | --- |

5a)

ir jāformulē Līguma 104. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētā salīdzināmās vērtības ārkārtējā un pagaidu pārsnieguma jēdziens;

| 5b) | šajā sakarā Padomei ir jāizmanto arī daudzgadu budžeta prognozes un Komisijas iesniegtie kopējie ārējie pieņēmumi; |
| --- | --- |

5b)

šajā sakarā Padomei ir jāizmanto arī daudzgadu budžeta prognozes un Komisijas iesniegtie kopējie ārējie pieņēmumi;

| 12. | Maksimālais kopējais 10 mēnešu termiņš no Regulas (EK) Nr. 3605/93 4. panta 2. un 3. punktā noteiktās paziņošanas dienas līdz lēmumam par sankciju piemērošanu neatbilst procedūras katra posma grozītajiem termiņiem, kā arī iespējai sniegt pārskatītus ieteikumus saskaņā ar 104. panta 7. punktu vai pārskatītus paziņojumus saskaņā ar 104. panta 9. punktu. Ņemot vērā šos grozījumus ir jāpielāgo kopējais maksimālais termiņš. |
| --- | --- |

12.

Maksimālais kopējais 10 mēnešu termiņš no Regulas (EK) Nr. 3605/93 4. panta 2. un 3. punktā noteiktās paziņošanas dienas līdz lēmumam par sankciju piemērošanu neatbilst procedūras katra posma grozītajiem termiņiem, kā arī iespējai sniegt pārskatītus ieteikumus saskaņā ar 104. panta 7. punktu vai pārskatītus paziņojumus saskaņā ar 104. panta 9. punktu. Ņemot vērā šos grozījumus ir jāpielāgo kopējais maksimālais termiņš.

| 12. | Maksimālais kopējais 10 mēnešu termiņš no Regulas (EK) Nr. 3605/93 4. panta 2. un 3. punktā noteiktās paziņošanas dienas līdz lēmumam par sankciju piemērošanu neatbilst procedūras katra posma grozītajiem termiņiem, kā arī iespējai sniegt pārskatītus ieteikumus saskaņā ar 104. panta 7. punktu vai pārskatītus paziņojumus saskaņā ar 104. panta 9. punktu. Ņemot vērā šos grozījumus ir jāpielāgo kopējais maksimālais termiņš,
  bet tas nedrīkst būt ilgāks par trīs gadiem, kopš novērots pārmērīga budžeta deficīts. |
| --- | --- |

12.

Maksimālais kopējais 10 mēnešu termiņš no Regulas (EK) Nr. 3605/93 4. panta 2. un 3. punktā noteiktās paziņošanas dienas līdz lēmumam par sankciju piemērošanu neatbilst procedūras katra posma grozītajiem termiņiem, kā arī iespējai sniegt pārskatītus ieteikumus saskaņā ar 104. panta 7. punktu vai pārskatītus paziņojumus saskaņā ar 104. panta 9. punktu. Ņemot vērā šos grozījumus ir jāpielāgo kopējais maksimālais termiņš,
  bet tas nedrīkst būt ilgāks par trīs gadiem, kopš novērots pārmērīga budžeta deficīts.

2.   Novērtējot un pieņemot lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta esību saskaņā ar Līguma 104. panta 3. un 6. punktu, Komisija un Padome var uzskatīt, ka salīdzināmās vērtības pārsniegums, ko izraisījusi ekonomikas nopietna lejupslīde, ir ārkārtējs 104. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, ja salīdzināmās vērtības pārsniegums izriet no negatīva izaugsmes rādītāja vai no uzkrātiem zaudējumiem no preču ražošanas vai pakalpojumu sniegšanas ilgstošā laika posmā, kad pastāv ļoti zemas izaugsme attiecībā pret izaugsmes potenciālu.

2.   Novērtējot un pieņemot lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta esamību saskaņā ar Līguma 104. panta 3. un 6. punktu, Komisija un Padome,
  pēc tam, kad ir salīdzinājušas skaitļus, ko dalībvalstis iesniegušas Komisijai, ar ziņojumiem, ko ECB saņēmusi no dalībvalstu centrālajām bankām,
  var uzskatīt, ka salīdzināmās vērtības pārsniegums, ko izraisījusi ekonomikas nopietna lejupslīde, ir ārkārtējs 104. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, ja salīdzināmās vērtības pārsniegums izriet no negatīva izaugsmes rādītāja vai no uzkrātiem zaudējumiem no preču ražošanas vai pakalpojumu sniegšanas ilgstošā laika posmā, kad pastāv ļoti zemas izaugsme attiecībā pret izaugsmes potenciālu.

3.   Sagatavojot ziņojumu saskaņā ar 104. panta 3. punktu, Komisijai jāņem vērā visi citi būtiskie faktori. Ziņojumam, jo īpaši, ir pienācīgi jāatspoguļo vidējā termiņa ekonomikas un budžeta stāvokļa attīstība. Komisija viena mēneša laikā pēc paziņošanas datumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 3605/93 4. panta 2. un 3. punktā dod novērtējumu par tiem faktoriem, kurus attiecīgā dalībvalsts ir atklāti izvirzījusi Komisijai.

3.   Sagatavojot ziņojumu saskaņā ar 104. panta 3. punktu, Komisijai jāņem vērā visi citi būtiskie faktori
  , kuri ir iekļauti un skaidri uzskaitīti to vērā ņemamo faktoru sarakstā, par ko ir panākta vienošanās
  . Ziņojumam, jo īpaši, ir pienācīgi jāatspoguļo vidējā termiņa ekonomikas un budžeta stāvokļa attīstība. Komisija viena mēneša laikā pēc paziņošanas datumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 3605/93 4. panta 2. un 3. punktā dod novērtējumu par tiem faktoriem, kurus attiecīgā dalībvalsts ir atklāti izvirzījusi Komisijai.
  Eiropas Parlamentu regulāri informē par pārmērīga budžeta deficīta esamību un uzraudzības procesa gaitu.

4.   Padomes ieteikums, ko tā sniedz saskaņā ar 104. panta 7. punktu, paredz termiņu, kas nav ilgāks par sešiem mēnešiem un kurā attiecīgajai dalībvalstij efektīvi jārīkojas. Padomes ieteikums arī nosaka termiņu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai, kam jābūt pilnībā novērstam nākamajā gadā pēc tā konstatēšanas, ja vien nepastāv īpaši apstākļi. Padomei ieteikumā jāpieprasa, lai dalībvalsts sasniedz minimālu gada uzlabojumu tās cikliski koriģētajā bilancē, neskaitot vienreizējos un citus īslaicīgos pasākumus, lai tādējādi nodrošinātu pārmērīga budžeta deficīta korekciju ieteikumā norādītajā termiņā.'

4.   Padomes ieteikums, ko tā sniedz saskaņā ar 104. panta 7. punktu, paredz termiņu, kas nav ilgāks par sešiem mēnešiem un kurā attiecīgajai dalībvalstij efektīvi jārīkojas. Padomes ieteikums arī nosaka termiņu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai, kam jābūt pilnībā novērstam nākamajā gadā pēc tā konstatēšanas, ja vien nepastāv īpaši apstākļi,
  tādā gadījumā galīgais termiņš pārmērīga budžeta deficīta novēršanai nedrīkst būt ilgāks par trīs gadiem pēc tā iestāšanās.
  Padomei ieteikumā jāpieprasa, lai dalībvalsts sasniedz minimālu gada uzlabojumu tās cikliski koriģētajā bilancē, neskaitot vienreizējos un citus īslaicīgos pasākumus, lai tādējādi nodrošinātu pārmērīga budžeta deficīta korekciju ieteikumā norādītajā termiņā.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2005)0234

Ilgstpējīga Vidusjūras zvejas resursu izmantošana *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par apsaimniekošanas pasākumiem Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgai izmantošanai un Regulu (EEK) Nr. 2847/93 un (EK) Nr. 973/2001 grozīšanu (KOM(2003)0589 — C5–0480/2003 — 2003/0229(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2003)0589) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (KOM(2003)0589) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C5—0480/2003), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C5—0480/2003),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A6-0112/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A6-0112/2005),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| 6) | šajā regulā paredzētā pārvaldības sistēma aptver darbības saistībā ar Vidusjūras krājumu zveju, ko veic Kopienas kuģi Kopienas ūdeņos vai starptautiskos ūdeņos, vai arī trešo valstu kuģi dalībvalstu zvejas zonās, vai Eiropas Savienības
  valstspiederīgie
  Vidusjūras tāljūrā; |
| --- | --- |

6)

šajā regulā paredzētā pārvaldības sistēma aptver darbības saistībā ar Vidusjūras krājumu zveju, ko veic Kopienas kuģi Kopienas ūdeņos vai starptautiskos ūdeņos, vai arī trešo valstu kuģi dalībvalstu zvejas zonās, vai Eiropas Savienības
  valstspiederīgie
  Vidusjūras tāljūrā;

| 6) | šajā regulā paredzētā pārvaldības sistēma aptver darbības saistībā ar Vidusjūras krājumu zveju, ko veic Kopienas kuģi Kopienas ūdeņos vai starptautiskos ūdeņos, vai arī trešo valstu kuģi dalībvalstu zvejas zonās, vai Eiropas Savienības
  kuģi
  Vidusjūras tāljūrā; |
| --- | --- |

6)

šajā regulā paredzētā pārvaldības sistēma aptver darbības saistībā ar Vidusjūras krājumu zveju, ko veic Kopienas kuģi Kopienas ūdeņos vai starptautiskos ūdeņos, vai arī trešo valstu kuģi dalībvalstu zvejas zonās, vai Eiropas Savienības
  kuģi
  Vidusjūras tāljūrā;

| 23) | tā kā Kopienas zivsaimniecības uzņēmumi nozvejo vairāk nekā 75 % zobenzivju lomu Vidusjūrā, ir lietderīgi
  grozīt Padomes 2001. gada 14. maija Regulu (EK) Nr. 973/2001, ar ko nosaka
  tehniskus pasākumus tālmigrējošu sugu noteiktu krājumu saglabāšanai, lai precizētu
  Kopienas
  minimālos zivju krastā izkraušanas izmērus, kā arī āķu jedu specifikācijas, lai
  pielāgotos
  šim ierobežojumam,
  un četru mēnešu aizliegumu zvejai ar āķu jedām, lai aizsargātu zobenzivju mazuļus; |
| --- | --- |

23)

tā kā Kopienas zivsaimniecības uzņēmumi nozvejo vairāk nekā 75 % zobenzivju lomu Vidusjūrā, ir lietderīgi
  grozīt Padomes 2001. gada 14. maija Regulu (EK) Nr. 973/2001, ar ko nosaka
  tehniskus pasākumus tālmigrējošu sugu noteiktu krājumu saglabāšanai, lai precizētu
  Kopienas
  minimālos zivju krastā izkraušanas izmērus, kā arī āķu jedu specifikācijas, lai
  pielāgotos
  šim ierobežojumam,
  un četru mēnešu aizliegumu zvejai ar āķu jedām, lai aizsargātu zobenzivju mazuļus;

| 23) | tā kā Kopienas zivsaimniecības uzņēmumi nozvejo vairāk nekā 75 % Vidusjūras zobenzivju lomu, ir lietderīgi
  noteikt pārvaldības pasākumus. Lai nodrošinātu šo pasākumu efektivitāti,
  tehniskie pasākumi tālmigrējošu sugu noteiktu krājumu saglabāšanai
  ir jāizstrādā kompetentām reģionālām zivsaimniecības organizācijām
  .
  Tādēļ Komisijai iespējami drīz ir jāiesniedz Vidusjūras Vispārējai zivsaimniecības komisijai (

  GFCM

  ) un Starptautiskajai Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijai (

  ICCAT

  ) atbilstīgi priekšlikumi
  , lai
  Vidusjūras zivsaimniecībai
  noteiktu minimālos zivju krastā izkraušanas izmērus, kā arī specifikācijas, kas
  ļaus
  āķu jedu kuģus pielāgot šim ierobežojumam.
  Tas, ka trūkst vienošanās par norādīto laika posmu, nekavē Eiropas Savienību šajā nolūkā ieviest pasākumus līdz laikam, kad daudzpusējā sadarbībā ir sasniegta galīgā vienošanās; |
| --- | --- |

23)

tā kā Kopienas zivsaimniecības uzņēmumi nozvejo vairāk nekā 75 % Vidusjūras zobenzivju lomu, ir lietderīgi
  noteikt pārvaldības pasākumus. Lai nodrošinātu šo pasākumu efektivitāti,
  tehniskie pasākumi tālmigrējošu sugu noteiktu krājumu saglabāšanai
  ir jāizstrādā kompetentām reģionālām zivsaimniecības organizācijām
  .
  Tādēļ Komisijai iespējami drīz ir jāiesniedz Vidusjūras Vispārējai zivsaimniecības komisijai (

  GFCM

  ) un Starptautiskajai Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijai (

  ICCAT

  ) atbilstīgi priekšlikumi
  , lai
  Vidusjūras zivsaimniecībai
  noteiktu minimālos zivju krastā izkraušanas izmērus, kā arī specifikācijas, kas
  ļaus
  āķu jedu kuģus pielāgot šim ierobežojumam.
  Tas, ka trūkst vienošanās par norādīto laika posmu, nekavē Eiropas Savienību šajā nolūkā ieviest pasākumus līdz laikam, kad daudzpusējā sadarbībā ir sasniegta galīgā vienošanās;

| ii) | Kopienas zvejas kuģi Vidusjūrā, ārpus i) daļā minētajiem ūdeņiem; |
| --- | --- |

ii)

Kopienas zvejas kuģi Vidusjūrā, ārpus i) daļā minētajiem ūdeņiem;

| ii) | Kopienas zvejas kuģi Vidusjūrā, ārpus i) daļā minētajiem ūdeņiem;
  un |
| --- | --- |

ii)

Kopienas zvejas kuģi Vidusjūrā, ārpus i) daļā minētajiem ūdeņiem;
  un

| iii) | dalībvalstu valstspiederīgie, neskarot karoga valsts primāro atbildību, Vidusjūrā, ārpus i) daļā minētajiem ūdeņiem; |
| --- | --- |

iii)

dalībvalstu valstspiederīgie, neskarot karoga valsts primāro atbildību, Vidusjūrā, ārpus i) daļā minētajiem ūdeņiem;

svītrots

16a)
     
  “zivju krātiņi” ir zvejas rīki, ko piestiprina pie jūras grunts un kas darbojas kā slazdi, lai zvejotu jūras sugu lomus. To uzbūve ir groza, mucas vai krātiņa veidā, un lielākoties tie sastāv no stingra vai pusstingra karkasa ar linumu. Tiem ir viena vai vairākas “piltuves” vai atvērumi ar gludiem galiem, kas ļauj zivīm iekļūt iekšējā telpā. Tos piestiprina, izmantojot ierīci, ko sauc par velkamu āķu jedu, kurā katrs elements ik pēc noteikta attāluma ir savienots ar galveno jedu;

Zvejošana ar traļiem, dragām, zivju krātiņiem, rinķvadiem, laivas vadiem, krasta vadiem vai līdzīgiem tīkliem virs jūras aļģu (Posidonia oceanica) vai citu jūras ziedaugu audzēm ir aizliegta.

1.
     Zvejošana ar traļiem, dragām, zivju krātiņiem, riņķvadiem, laivas vadiem, krasta vadiem vai līdzīgiem tīkliem virs jūras aļģu (Posidonia oceanica) vai citu jūras ziedaugu
  , koraļļu un kaļķaino jūras aļģu
  audzēm ir aizliegta.

1.a
     
  Ir aizliegts arī izmantot velkamus tīklus vairāk nekā 1 000 metru dziļumā.

2.   Pamatojoties uz šādu informāciju, kā arī jebkuru citu informāciju tam pašam nolūkam, Padome līdz
  2004
  . gada 31. decembrim nosaka aizsargātos apgabalus, kas pilnīgi vai daļēji atrodas ārpus dalībvalstu teritoriālajiem ūdeņiem, tai skaitā to, kādas zvejas darbības šādos apgabalos ir aizliegtas vai atļautas.

2.   Pamatojoties uz šādu informāciju, kā arī jebkuru citu informāciju tam pašam nolūkam, Padome līdz
  2005
  . gada 31. decembrim nosaka aizsargātos apgabalus, kas pilnīgi vai daļēji atrodas ārpus dalībvalstu teritoriālajiem ūdeņiem, tai skaitā to, kādas zvejas darbības šādos apgabalos ir aizliegtas vai atļautas.

1.   Dalībvalstis līdz
  2004
  . gada 31. decembrim to teritoriālajos ūdeņos nosaka papildu aizsargātos apgabalus, kuros zvejas darbības var būt aizliegtas vai ierobežotas, lai saglabātu un pārvaldītu ūdeņu dzīvos resursus vai saglabātu vai uzlabotu jūras ekosistēmu aizsardzības statusu. Attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes lemj par zvejas rīkiem, kurus drīkst izmantot šajos aizsargātajos apgabalos, kā arī par attiecīgajiem tehniskajiem noteikumiem, kas ir ne mazāk stingri kā Kopienas tiesību akti.

1.   Dalībvalstis līdz
  2005
  . gada 31. decembrim to teritoriālajos ūdeņos nosaka papildu aizsargātos apgabalus, kuros zvejas darbības var būt aizliegtas vai ierobežotas, lai saglabātu un pārvaldītu ūdeņu dzīvos resursus vai saglabātu vai uzlabotu jūras ekosistēmu aizsardzības statusu. Attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes lemj par zvejas rīkiem, kurus drīkst izmantot šajos aizsargātajos apgabalos, kā arī par attiecīgajiem tehniskajiem noteikumiem, kas ir ne mazāk stingri kā Kopienas tiesību akti.

Nedrīkst zvejai izmantot vai turēt uz kuģa šādas vielas un iekārtas:

1.
     Nedrīkst zvejai izmantot vai turēt uz kuģa šādas vielas un iekārtas:

| a) | toksiskas, iemidzinošas vai kodīgas vielas, |
| --- | --- |

a)

toksiskas, iemidzinošas vai kodīgas vielas,

| a) | toksiskas, iemidzinošas vai kodīgas vielas, |
| --- | --- |

a)

toksiskas, iemidzinošas vai kodīgas vielas,

| b) | elektriskā šoka ģeneratorus, |
| --- | --- |

b)

elektriskā šoka ģeneratorus,

| b) | elektriskā šoka ģeneratorus, |
| --- | --- |

b)

elektriskā šoka ģeneratorus,

| c) | sprāgstvielas, |
| --- | --- |

c)

sprāgstvielas,

| c) | sprāgstvielas, |
| --- | --- |

c)

sprāgstvielas,

| d) | vielas, kas sajaucoties var eksplodēt, |
| --- | --- |

d)

vielas, kas sajaucoties var eksplodēt,

| d) | vielas, kas sajaucoties var eksplodēt, |
| --- | --- |

d)

vielas, kas sajaucoties var eksplodēt,

| e) | velkamas ierīces sarkano koraļļu vākšanai, |
| --- | --- |

e)

velkamas ierīces sarkano koraļļu vākšanai,

| e) | velkamas ierīces sarkano koraļļu vākšanai, |
| --- | --- |

e)

velkamas ierīces sarkano koraļļu vākšanai,

| f) | pneimatiskos āmurus vai citus sitamos instrumentus tādu sugu iegūšanai, kuru mājvieta ir klintis. |
| --- | --- |

f)

pneimatiskos āmurus vai citus sitamos instrumentus tādu sugu iegūšanai, kuru mājvieta ir klintis.

| f) | pneimatiskos āmurus vai citus sitamos instrumentus tādu sugu iegūšanai, kuru mājvieta ir klintis. |
| --- | --- |

f)

pneimatiskos āmurus vai citus sitamos instrumentus tādu sugu iegūšanai, kuru mājvieta ir klintis.

2.
     
  Grunts tīklus un peldošus noenkurotus tīklus nedrīkst lietot šādu sugu zivju zvejai: garspuru tunzivis (

  Thunnus alalunga

  ), zilās tunzivis (

  Thunnus thynnus

  ), zobenzivis (

  Xiphias gladius

  ), jūras plauži (

  Brama brama

  ), haizivis (

  Hexanchus griseus; Cetorhinus maximus; Alopiidae; Carcharhinidae; Sphyrnidae; Isuridae; Lamnidae

  ).

1.   Ir aizliegts izmantot zvejai un glabāt uz klāja
  sarkanajām zobainēm paredzētus
  velkamus tīklus, apņemošus tīklus vai žaunu tīklus, ja linuma acu izmērs smalkākajā tīkla daļā neatbilst 3.–6. punktā noteiktajam.

1.   Ir aizliegts izmantot zvejai un glabāt uz klāja velkamus tīklus, apņemošus tīklus vai žaunu tīklus, ja linuma acu izmērs smalkākajā tīkla daļā neatbilst 3.–6. punktā noteiktajam.

2.   Linuma acu izmēru nosaka saskaņā ar Komisijas Regulā (EK) Nr. 129/2003 paredzētajām procedūrām.

2.   Linuma acu izmēru nosaka saskaņā ar Komisijas Regulā (EK) Nr. 129/2003 paredzētajām procedūrām.

3.   Velkamajiem tīkliem, kas nav minēti 4. punktā, linuma acu izmērs nav mazāks par:

1)   līdz
  2005. gada
  31. decembrim — 40 mm;

| 2) | no
  2006. gada
  1. janvāra —
  50 mm
  ; |
| --- | --- |

2)

no
  2006. gada
  1. janvāra —
  50 mm
  ;

| 3. | Velkamajiem tīkliem, kas nav minēti 4. punktā, linuma acu izmērs nav mazāks par: |
| --- | --- |

3.

Velkamajiem tīkliem, kas nav minēti 4. punktā, linuma acu izmērs nav mazāks par:

| 1) | līdz
  2006. gada
  31. decembrim — 40 mm; |
| --- | --- |

1)

līdz
  2006. gada
  31. decembrim — 40 mm;

| 2) | no
  2007. gada
  1. janvāra
  iepriekšējā apakšpunktā minētos tīklus aizstāj ar kvadrātveida acu tīkliem, kuru acis āmja daļā ir vismaz 40 mm lielas, vai pēc pienācīgi pamatota kuģa īpašnieka pieprasījuma ar rombveida acu tīkliem ar 50 mm acīm.



  Saistībā ar iepriekšējo apakšpunktu zvejas kuģiem vajadzīga atļauja izmantot un turēt uz klāja tikai viena vai divu veidu tīklus, kā arī var izvēlēties vai nu kvadrātveida acu tīklus ar 40 mm acīm āmja daļā vai rombveida acu tīklus ar 50 mm acīm. |
| --- | --- |

2)

no
  2007. gada
  1. janvāra
  iepriekšējā apakšpunktā minētos tīklus aizstāj ar kvadrātveida acu tīkliem, kuru acis āmja daļā ir vismaz 40 mm lielas, vai pēc pienācīgi pamatota kuģa īpašnieka pieprasījuma ar rombveida acu tīkliem ar 50 mm acīm.

| 3) | no 2009. gada 1. janvāra — 60 mm. |
| --- | --- |

3)

no 2009. gada 1. janvāra — 60 mm.

Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei līdz 2010. gada 30. jūnijam iesniegs šā punkta īstenošanai veltītu ziņojumu, uz kuru pamatojoties, tā, ja vajadzīgs, ierosinās atbilstīgus labojumus.

4.   Sardīņu un anšovu zvejai paredzēto pelaģisko traļu linuma acu izmērs nav mazāks par 20 mm, ja pēc šķirošanas vismaz
  85 %
  no loma dzīvsvara ir minēto sugu zivis.

4.   Sardīņu un anšovu zvejai paredzēto pelaģisko traļu linuma acu izmērs nav mazāks par 20 mm, ja pēc šķirošanas vismaz
  80 %
  no loma dzīvsvara ir minēto sugu zivis.

1.   Zvejas kuģiem, kuri izmanto āķu jedas un kuri izkrauj karstā vai tur uz klāja tādu sarkano zobaiņu (Pagellus bogaraveo) daudzumu, kas pēc šķirošanas ir vairāk nekā 20 % no loma dzīvsvara, ir aizliegts izmantot zvejai un turēt uz klāja āķu jedas ar āķiem, kuru kopējais garums ir mazāk nekā
  5
   cm un platums — mazāk nekā
  2,5
   cm.

1.   Zvejas kuģiem, kuri izmanto āķu jedas un kuri izkrauj karstā vai tur uz klāja tādu sarkano zobaiņu (Pagellus bogaraveo) daudzumu, kas pēc šķirošanas ir vairāk nekā 20 % no loma dzīvsvara, ir aizliegts izmantot zvejai un turēt uz klāja āķu jedas ar āķiem, kuru kopējais garums ir mazāk nekā
  3,95
   cm un platums — mazāk nekā
  1,65
   cm.

1.   Ir aizliegts izmantot velkamus zvejas rīkus tuvāk nekā 3 jūras jūdzes no krasta vai tuvāk par 50 m izobatu, ja šāds dziļums ir sasniegts tuvāk krastam.

Atkāpjoties no šā panta pirmās daļas, ir atļauts izmantot hidrauliskas dragas joslā no
  1,5
  līdz 3 jūras jūdzēm neatkarīgi no dziļuma, ja to sugu nozveja, kuras nav gliemenes, nepārsniedz 10 % no loma kopējā dzīvsvara.   1.

Ir aizliegts izmantot velkamus zvejas rīkus tuvāk nekā 3 jūras jūdzes no krasta vai tuvāk par 50 m izobatu, ja šāds dziļums ir sasniegts tuvāk krastam.

Atkāpjoties no šā panta pirmās daļas, ir atļauts izmantot hidrauliskas dragas joslā no
  0,5
  līdz 3 jūras jūdzēm neatkarīgi no dziļuma, ja to sugu nozveja, kuras nav gliemenes, nepārsniedz 10 % no loma kopējā dzīvsvara.

2.   Ir aizliegts izmantot traļus un hidrauliskas dragas tuvāk nekā
  1,5
   jūras jūdzes no krasta.

2.   Ir aizliegts izmantot traļus
  tuvāk nekā 1,5 jūras jūdzes no krasta
  un
  aizliegts izmantot
  hidrauliskas dragas tuvāk nekā
  0,5
   jūras jūdzes no krasta.

3.   Ir aizliegts izmantot riņķvadus tuvāk nekā
  0,5 jūras jūdzes
  no krasta vai tuvāk par 50 metru izobatu, ja šāds dziļums ir sasniegts tuvāk krastam.

3.   Ir aizliegts izmantot riņķvadus tuvāk nekā
  300 metrus
  no krasta vai tuvāk par 50 metru izobatu, ja šāds dziļums ir sasniegts tuvāk krastam.

4.
     
  Ir aizliegts izmantot velkamus zvejas rīkus, riņķvadus un citus apņemošus tīklus tuvāk nekā 1 jūras jūdzi no aizsargājamo apgabalu robežām, kuri noteikti saskaņā ar 5. un 6. pantu.

5.   Pēc dalībvalsts pieprasījuma Komisija vietējā mērogā var atļaut atkāpes no 1. un 3. punkta, ja šādu atkāpju pamatā ir īpaši ģeogrāfiski ierobežojumi
  vai
  attiecīgā zveja ir ļoti selektīva
  un
  tās ietekme uz jūras vidi nenozīmīga, kā arī nodrošina, ka uz šo zveju attiecas 17. pantā minētais apsaimniekošanas plāns. Dalībvalstis par šādām atkāpēm sniedz precizētus zinātniskus un tehniskus pamatojumus.

5.   Pēc dalībvalsts pieprasījuma Komisija vietējā mērogā var atļaut atkāpes no 1. un 3. punkta, ja šādu atkāpju pamatā ir īpaši ģeogrāfiski ierobežojumi
  , piemēram, piekrastes platformu lielums
  , ja attiecīgā zveja ir ļoti selektīva
  ,
  tās ietekme uz jūras vidi nenozīmīga
  un tā attiecas uz nelielu skaitu kuģu
  , kā arī nodrošina, ka uz šo zveju attiecas 17. pantā minētais apsaimniekošanas plāns. Dalībvalstis par šādām atkāpēm sniedz precizētus zinātniskus un tehniskus pamatojumus.

Tomēr jebkuru zvejas rīku, ko izmanto tuvāk krastam, nekā noteikts 1. un 2. punktā, un lieto saskaņā ar spēkā esošiem Kopienas tiesību aktiem tiesību aktiem, kuri izklāstīti Regulā (EK) Nr. 1626/94, kas grozīta ar Regulu (EK) Nr. 2550/2000, tostarp ņemot vērā paredzētās atkāpes, drīkst izmantot līdz 2006. gada 31. decembrim, ja vien Padome pēc Komisijas priekšlikuma un ņemot vērā zinātniskos faktus ar kvalificētu balsu vairākumu nav pieņēmusi citu lēmumu.

1.   Atkāpjoties no 13. panta, pārāk maza izmēra jūras organismus drīkst ķert, turēt uz klāja, pārkraut, izkraut krastā, nosūtīt, glabāt, pārdod, izstādīt vai piedāvāt pārdošanai mākslīgas krājumu atjaunošanas vai pārvietošanas nolūkā ar tās dalībvalsts atļauju, kurā šāda darbība notiek, un attiecīgās dalībvalsts uzraudzībā.

1.   Atkāpjoties no 13. panta, pārāk maza izmēra jūras organismus drīkst ķert, turēt uz klāja, pārkraut, izkraut krastā, nosūtīt, glabāt, pārdod, izstādīt vai piedāvāt pārdošanai
  dzīvā veidā
  mākslīgas atjaunošanas vai pārvietošanas nolūkā ar tās dalībvalsts atļauju, kurā šāda darbība notiek, un attiecīgās dalībvalsts uzraudzībā.

3a.
     
  Ir aizliegta nevietējas izcelsmes sugu ieviešana, pārvietošana un krājumu atjaunošana.

1.   Tālmigrējošo sugu zvejai kā vaļaspriekam ir aizliegts izmantot velkamus tīklus, apņemošus tīklus, riņķvadus, dragas, žaunu tīklus, rāmju tīklus un āķu jedas.

1.   Tālmigrējošo sugu zvejai kā vaļaspriekam ir aizliegts izmantot velkamus tīklus, apņemošus tīklus, riņķvadus, dragas, žaunu tīklus, rāmju tīklus
  , grunts āķu jedas
  un āķu jedas.

Taču izņēmuma kārtā to sugu zivju tirdzniecību, kas ir noķertas sacensībās, var atļaut ar nosacījumu, ka ieņēmumus no to pārdošanas izmanto labdarībai.

1.   Dalībvalstis līdz
  2004
  . gada 31. decembrim pieņem pārvaldības plānus zvejai ar laivas vadiem, krasta vadiem, apņemošiem tīkliem un dragām to teritoriālajos ūdeņos. Uz šiem pārvaldības plāniem attiecas Regulas (EK) Nr. 2371/2002 6. panta 2. un 3. punkts, kā arī 4. punkta pirmā daļa.

1.   Dalībvalstis līdz
  2005
  . gada 31. decembrim pieņem pārvaldības plānus zvejai ar laivas vadiem, krasta vadiem, apņemošiem tīkliem un dragām to teritoriālajos ūdeņos. Uz šiem pārvaldības plāniem attiecas Regulas (EK) Nr. 2371/2002 6. panta 2. un 3. punkts, kā arī 4. punkta pirmā daļa.

| da) | finansiālo atbalstu bioloģiskās saudzēšanas laikos. |
| --- | --- |

da)

22. pants

Noteiktu veidu kuģu un zvejas rīku izmantošanas ierobežojumi

svītrots

Regulā (EK) Nr. 973/2001 iekļauj šādu 4.a pantu:

“4.a pants

1.
     
  Vidusjūrā grunts tīklus un peldošus noenkurotus tīklus nedrīkst lietot šādu sugu zivju zvejai: garspuru tunzivis (

  Thunnus alalunga

  ), zilās tunzivis (

  Thunnus thynnus

  ), zobenzivis (

  Xiphias gladius

  ), jūras plauži (

  Brama brama

  ), haizivis (

  Hexanchus griseus; Cetorhinus maximus; Alopiidae; Carcharhinidae; Sphyrnidae; Isuridae; Lamnidae

  ).

2.
     
  Zvejas kuģiem, kuri izmanto āķu jedas un kuri izkrauj krastā vai tur uz klāja tādu zobenzivju (

  Xiphias gladius

  ) daudzumu, kas pēc šķirošanas ir vairāk nekā 20 % no loma dzīvsvara, Vidusjūrā ir aizliegts izmantot zvejai un turēt uz klāja jebkādas āķu jedas ar āķiem, kuru kopējais garums ir mazāk nekā 10 cm un platums — mazāk nekā 4,5 cm.

3.
     
  Vidusjūrā katru gadu no 1. oktobra līdz 31. janvārim ir aizliegts ar pelaģiskajām āķu jedām zvejot jebkuras šādas sugas zivis: garspuru tunzivis (

  Thunnus alalunga

  ), zilās tunzivis (

  Thunnus thynnus

  ), zobenzivis (

  Xiphias gladius

  ) un haizivis (

  Hexanchus griseus; Cetorhinus maximus; Alopiidae; Carcharhinidae; Sphyrnidae; Isuridae; Lamnidae

  ).

4.
     
  Šā panta 2. punktā:

| a) | āķu kopējais garums jāmēra kā maksimālais kātiņa kopgarums no āķa gala, pie kura piestiprina auklu un kurš parasti ir cilpveida, līdz izliekuma galam; |
| --- | --- |

a)

āķu kopējais garums jāmēra kā maksimālais kātiņa kopgarums no āķa gala, pie kura piestiprina auklu un kurš parasti ir cilpveida, līdz izliekuma galam;

| b) | āķu platums jāmēra kā vislielākais horizontālais attālums no kātiņa ārējās daļas līdz atkarpes ārējai daļai.” |
| --- | --- |

b)

āķu platums jāmēra kā vislielākais horizontālais attālums no kātiņa ārējās daļas līdz atkarpes ārējai daļai.”

23. pants

23. pants

Minimālie izmēri

Minimālie izmēri

svītrots

svītrots

Regulas (EK) Nr. 973/2001 IV pielikumā uz zobenzivīm attiecināmo aprakstu aizstāj ar šādu:

Regulas (EK) Nr. 973/2001 IV pielikumā uz zobenzivīm attiecināmo aprakstu aizstāj ar šādu:

Atlantijas okeāna zobenzivis (

  Xiphias gladius

  ) — 25 kg vai 125 cm (zemākais apakšžoklis);

Vidusjūras zobenzivis (

  Xiphias gladius

  ) — 110 cm (zemākais apakšžoklis) vai ar 16 kg dzīvsvaru (veselas zivs svars pirms apstrādes vai kāda gabala atdalīšanas), vai ar 14 kg tīro svaru (svars pēc zivs izķidāšanas) (2)

23.a pants

23.a pants

Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, lemj par tehniskiem pasākumiem zobenzivju mazuļu aizsardzībai Vidusjūrā līdz 2006. gada 31. martam.

Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, lemj par tehniskiem pasākumiem zobenzivju mazuļu aizsardzībai Vidusjūrā līdz 2006. gada 31. martam.

Dragu maksimālais platums ir
  4 m
  , izņemot dragas, ko izmanto sūkļu zvejai (gagava).

4 m

gagava

Dragu maksimālais platums ir
  3 m
  , izņemot dragas, ko izmanto sūkļu zvejai (gagava).

3 m

gagava

| — | Viens kuģis drīkst turēt uz klāja un izmantot ne vairāk kā
  4 000
   m rāmju tīklu, grunts žaunu tīklu vai noenkurotu peldošo žaunu tīklu. |
| --- | --- |

—

Viens kuģis drīkst turēt uz klāja un izmantot ne vairāk kā
  4 000
   m rāmju tīklu, grunts žaunu tīklu vai noenkurotu peldošo žaunu tīklu.

4 000

| — | Viens kuģis drīkst turēt uz klāja un izmantot ne vairāk kā
  6 000
   m rāmju tīklu, grunts žaunu tīklu vai noenkurotu peldošo žaunu tīklu
  , ņemot vērā to, ka, ja tas ir viens zvejnieks, šādi tīkli nedrīkst būt garāki kā 2500 metri, kam var pievienot papildu 2 000 metrus par otro zvejnieku un vēl 1 500 metrus par trešo zvejnieku
  . |
| --- | --- |

—

Viens kuģis drīkst turēt uz klāja un izmantot ne vairāk kā
  6 000
   m rāmju tīklu, grunts žaunu tīklu vai noenkurotu peldošo žaunu tīklu
  , ņemot vērā to, ka, ja tas ir viens zvejnieks, šādi tīkli nedrīkst būt garāki kā 2500 metri, kam var pievienot papildu 2 000 metrus par otro zvejnieku un vēl 1 500 metrus par trešo zvejnieku
  .

6 000

, ņemot vērā to, ka, ja tas ir viens zvejnieks, šādi tīkli nedrīkst būt garāki kā 2500 metri, kam var pievienot papildu 2 000 metrus par otro zvejnieku un vēl 1 500 metrus par trešo zvejnieku

| 6. | Grunts āķu jeda |
| --- | --- |

6.

Grunts āķu jeda

| 6. | Grunts āķu jeda |
| --- | --- |

6.

Grunts āķu jeda

| — | Vienam kuģim aizliegts uz klāja turēt un izlikt vairāk nekā
  7 000 m āķu jedu
  . |
| --- | --- |

—

Vienam kuģim aizliegts uz klāja turēt un izlikt vairāk nekā
  7 000 m āķu jedu
  .

7 000 m āķu jedu

| — | Vienam kuģim aizliegts uz klāja turēt un izlikt vairāk nekā
  3 000 m āķu
  . |
| --- | --- |

—

Vienam kuģim aizliegts uz klāja turēt un izlikt vairāk nekā
  3 000 m āķu
  .

3 000 m āķu

| 7. | Murdu rindas dziļūdens vēžveidīgo zvejai |
| --- | --- |

7.

Murdu rindas dziļūdens vēžveidīgo zvejai

| 7. | Murdu rindas dziļūdens vēžveidīgo zvejai |
| --- | --- |

7.

Murdu rindas dziļūdens vēžveidīgo zvejai

Aizliegts uz klāja turēt un izlikt vairāk nekā 5 km garas murdu rindas.

Aizliegts uz klāja turēt un izlikt vairāk nekā 5 km garas murdu rindas.

| 8. | Virsmas jedas (peldošās) |
| --- | --- |

8.

Virsmas jedas (peldošās)

| 8. | Virsmas jedas (peldošās) |
| --- | --- |

8.

Virsmas jedas (peldošās)

Vienam kuģim
  aizliegts uz klāja turēt un izlikt vairāk nekā
  60 km āķu jedu
  .

Vienam kuģim

60 km āķu jedu

Aizliegts uz klāja turēt un izlikt vairāk nekā:

| — | 2 000āķu vienam kuģim zilo tunzivju (

  Thunnus thynnus

  ) zvejai; |
| --- | --- |

—

2 000āķu vienam kuģim zilo tunzivju (

  Thunnus thynnus

  ) zvejai;

2 000āķu vienam kuģim zilo tunzivju (

Thunnus thynnus

) zvejai;

| — | 3 500 āķu vienam kuģim zobenzivju (

  Xyphias gladius

  ) zvejai; |
| --- | --- |

—

3 500 āķu vienam kuģim zobenzivju (

  Xyphias gladius

  ) zvejai;

3 500 āķu vienam kuģim zobenzivju (

Xyphias gladius

) zvejai;

| — | 5000 āķu vienam kuģim garspuru tunzivju (

  Thunnus alalunga

  ) zvejai. |
| --- | --- |

—

5000 āķu vienam kuģim garspuru tunzivju (

  Thunnus alalunga

  ) zvejai.

5000 āķu vienam kuģim garspuru tunzivju (

Thunnus alalunga

) zvejai.

| Zinātniskais nosaukums | Minimālais izmērs |
| --- | --- |

Zinātniskais nosaukums

Minimālais izmērs

| Zinātniskais nosaukums | Minimālais izmērs |
| --- | --- |

Zinātniskais nosaukums

Minimālais izmērs

| 1. | Zivis |
| --- | --- |

1.

Zivis

| 1. | Zivis |
| --- | --- |

1.

Zivis

| Dicentrarchus labrax | 25 cm |
| --- | --- |

Dicentrarchus labrax

Dicentrarchus labrax

25 cm

| Dicentrarchus labrax | 25 cm |
| --- | --- |

Dicentrarchus labrax

Dicentrarchus labrax

25 cm

| Diplodus annularis | 12 cm |
| --- | --- |

Diplodus annularis

Diplodus annularis

12 cm

| Diplodus annularis | 12 cm |
| --- | --- |

Diplodus annularis

Diplodus annularis

12 cm

| Diplodus puntazzo | 18 cm |
| --- | --- |

Diplodus puntazzo

Diplodus puntazzo

18 cm

| Diplodus puntazzo | 18 cm |
| --- | --- |

Diplodus puntazzo

Diplodus puntazzo

18 cm

| Diplodus sargus | 23 cm |
| --- | --- |

Diplodus sargus

Diplodus sargus

23 cm

| Diplodus sargus | 23 cm |
| --- | --- |

Diplodus sargus

Diplodus sargus

23 cm

| Diplodus vulgaris | 18 cm |
| --- | --- |

Diplodus vulgaris

Diplodus vulgaris

18 cm

| Diplodus vulgaris | 18 cm |
| --- | --- |

Diplodus vulgaris

Diplodus vulgaris

18 cm

| Engraulis encrasicolus * | 11 cm |
| --- | --- |

Engraulis encrasicolus *

Engraulis encrasicolus *

11 cm

11 cm

| Engraulis encrasicolus * | 9 cm |
| --- | --- |

Engraulis encrasicolus *

Engraulis encrasicolus *

9 cm

9 cm

| Epinephelus spp. | 45 cm |
| --- | --- |

Epinephelus spp.

Epinephelus spp.

45 cm

| Epinephelus spp. | 45 cm |
| --- | --- |

Epinephelus spp.

Epinephelus spp.

45 cm

| Lithognathus mormyrus | 20 cm |
| --- | --- |

Lithognathus mormyrus

Lithognathus mormyrus

20 cm

| Lithognathus mormyrus | 20 cm |
| --- | --- |

Lithognathus mormyrus

Lithognathus mormyrus

20 cm

| Merluccius merluccius | 15 cm |
| --- | --- |

Merluccius merluccius

Merluccius merluccius

15 cm

15 cm

| Merluccius merluccius | 20 cm |
| --- | --- |

Merluccius merluccius

Merluccius merluccius

20 cm

20 cm

(līdz 2008. gada 31. decembrim)

(līdz 2008. gada 31. decembrim)

Tomēr līdz 2006. gada 31. decembrim hekiem, kuru izmērs ir no 15 līdz 20 cm, tiks atļauta pielaides robeža 15 % no svara.

Tomēr līdz 2006. gada 31. decembrim hekiem, kuru izmērs ir no 15 līdz 20 cm, tiks atļauta pielaides robeža 15 % no svara.

20 cm (no 2009. gada 1. janvāra)

20 cm (no 2009. gada 1. janvāra)

Šī pielaides robeža jāievēro gan atsevišķiem kuģiem jūrā vai izkraušanas vietā, gan pirmās pārdošanas tirgos pēc izkraušanas. Šī robeža jāievēro arī jebkurā nākamajā tirdzniecības darījumā dalībvalsts vai starptautiskā līmenī.

Šī pielaides robeža jāievēro gan atsevišķiem kuģiem jūrā vai izkraušanas vietā, gan pirmās pārdošanas tirgos pēc izkraušanas. Šī robeža jāievēro arī jebkurā nākamajā tirdzniecības darījumā dalībvalsts vai starptautiskā līmenī.

| Mullus spp. | 11 cm |
| --- | --- |

Mullus spp.

Mullus spp.

11 cm

| Mullus spp. | 11 cm |
| --- | --- |

Mullus spp.

Mullus spp.

11 cm

| Pagellus acarne | 17 cm |
| --- | --- |

Pagellus acarne

Pagellus acarne

17 cm

| Pagellus acarne | 17 cm |
| --- | --- |

Pagellus acarne

Pagellus acarne

17 cm

| Pagellus bogaraveo | 33 cm |
| --- | --- |

Pagellus bogaraveo

Pagellus bogaraveo

33 cm

| Pagellus bogaraveo | 33 cm |
| --- | --- |

Pagellus bogaraveo

Pagellus bogaraveo

33 cm

| Pagellus erythrinus | 15 cm |
| --- | --- |

Pagellus erythrinus

Pagellus erythrinus

15 cm

| Pagellus erythrinus | 15 cm |
| --- | --- |

Pagellus erythrinus

Pagellus erythrinus

15 cm

| Pagrus pagrus | 18 cm |
| --- | --- |

Pagrus pagrus

Pagrus pagrus

18 cm

| Pagrus pagrus | 18 cm |
| --- | --- |

Pagrus pagrus

Pagrus pagrus

18 cm

| Polyprion americanus | 45 cm |
| --- | --- |

Polyprion americanus

Polyprion americanus

45 cm

| Polyprion americanus | 45 cm |
| --- | --- |

Polyprion americanus

Polyprion americanus

45 cm

| Sardina pilchardus

  ** | 13 cm |
| --- | --- |

Sardina pilchardus

  **

Sardina pilchardus

**

13 cm

13 cm

| Sardina pilchardus

  ** | 11 cm |
| --- | --- |

Sardina pilchardus

  **

Sardina pilchardus

**

11 cm

11 cm

| Scomber japonicus | 18 cm |
| --- | --- |

Scomber japonicus

Scomber japonicus

18 cm

| Scomber japonicus | 18 cm |
| --- | --- |

Scomber japonicus

Scomber japonicus

18 cm

| Scomber scombrus | 18 cm |
| --- | --- |

Scomber scombrus

Scomber scombrus

18 cm

| Scomber scombrus | 18 cm |
| --- | --- |

Scomber scombrus

Scomber scombrus

18 cm

| Solea vulgaris | 25 cm |
| --- | --- |

Solea vulgaris

Solea vulgaris

25 cm

25 cm

| Solea vulgaris | 20 cm |
| --- | --- |

Solea vulgaris

Solea vulgaris

20 cm

20 cm

| Sparus aurata | 20 cm |
| --- | --- |

Sparus aurata

Sparus aurata

20 cm

| Sparus aurata | 20 cm |
| --- | --- |

Sparus aurata

Sparus aurata

20 cm

| Trachurus spp. | 15 cm |
| --- | --- |

Trachurus spp.

Trachurus spp.

15 cm

| Trachurus spp. | 15 cm |
| --- | --- |

Trachurus spp.

Trachurus spp.

15 cm

| 2. | Vēžveidīgie |
| --- | --- |

2.

Vēžveidīgie

| 2. | Vēžveidīgie |
| --- | --- |

2.

Vēžveidīgie

| Homarus gammarus | 30 cm kopējais garums |
| --- | --- |

Homarus gammarus

Homarus gammarus

30 cm kopējais garums

| Homarus gammarus | 30 cm kopējais garums |
| --- | --- |

Homarus gammarus

Homarus gammarus

30 cm kopējais garums

| Nephrops norvegicus | 20 mm čaula
  70 mm kopējais garums |
| --- | --- |

Nephrops norvegicus

Nephrops norvegicus

20 mm čaula

70 mm kopējais garums

| Nephrops norvegicus | 20 mm čaula
  70 mm kopējais garums |
| --- | --- |

Nephrops norvegicus

Nephrops norvegicus

20 mm čaula

70 mm kopējais garums

| Palinuridae | 105 mm čaula |
| --- | --- |

Palinuridae

Palinuridae

105 mm čaula

105 mm čaula

| Palinuridae | 90 mm čaula |
| --- | --- |

Palinuridae

Palinuridae

90 mm čaula

90 mm čaula

| Parapenaeus longirostris | 20 mm čaula |
| --- | --- |

Parapenaeus longirostris

Parapenaeus longirostris

20 mm čaula

| Parapenaeus longirostris | 20 mm čaula |
| --- | --- |

Parapenaeus longirostris

Parapenaeus longirostris

20 mm čaula

| 3. | Divvāku gliemji |
| --- | --- |

3.

Divvāku gliemji

| 3. | Divvāku gliemji |
| --- | --- |

3.

Divvāku gliemji

| Pecten jacobeus | 11 cm |
| --- | --- |

Pecten jacobeus

Pecten jacobeus

11 cm

11 cm

| Pecten jacobeus | 10 cm |
| --- | --- |

Pecten jacobeus

Pecten jacobeus

10 cm

10 cm

| Venerupis spp. | 25 mm |
| --- | --- |

Venerupis spp.

Venerupis spp.

25 mm

25 mm

| Venus spp. | 25 mm |
| --- | --- |

Venus spp.

Venus spp.

25 mm

25 mm

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

1

(2)  
  7. panta 1. punkta otrajā daļā minētā 15% pielaide neattiecas uz Vidusjūras zobenzivīm.

2

7. panta 1. punkta otrajā daļā minētā 15% pielaide neattiecas uz Vidusjūras zobenzivīm.

P6_TA(2005)0235

Legālā un nelegāla imigrācija un migrantu integrācija

Eiropas Parlamenta rezolūcija par saitēm starp legālo un nelegālo imigrāciju un migrantu integrāciju (2004/2137(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reionu komitejai “Pētījums par saitēm starp legālo un nelegālo imigrāciju” (KOM(2004)0412), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reionu komitejai “Pētījums par saitēm starp legālo un nelegālo imigrāciju” (KOM(2004)0412),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reionu komitejai “Pirmais gada pārskats par migrāciju un integrāciju”(KOM(2004)0508), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reionu komitejai “Pirmais gada pārskats par migrāciju un integrāciju”(KOM(2004)0508),

| — | ņemot vērā “Zaļo grāmatu par Kopienas pieeju ekonomiskās migrācijas pārvaldīšanai”, ko publicējusi Komisija (KOM(2004)0811), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā “Zaļo grāmatu par Kopienas pieeju ekonomiskās migrācijas pārvaldīšanai”, ko publicējusi Komisija (KOM(2004)0811),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2004. gada 15. decembra atzinumu un Reionu komitejas 2005. gada 24. janvāra atzinumu par Komisijas paziņojumu “Pētījums par saitēm starp legālo un nelegālo migrāciju un integrāciju”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2004. gada 15. decembra atzinumu un Reionu komitejas 2005. gada 24. janvāra atzinumu par Komisijas paziņojumu “Pētījums par saitēm starp legālo un nelegālo migrāciju un integrāciju”,

| — | ņemot vērā tā 2004. gada 15. janvāra rezolūciju par Komisijas paziņojumu par imigrāciju, integrāciju un nodarbinātību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2004. gada 15. janvāra rezolūciju par Komisijas paziņojumu par imigrāciju, integrāciju un nodarbinātību (1),

| — | ņemot vērā Amsterdamas Līgumu, kurā Kopienai piešķirtas pilnvaras un atbildība imigrācijas un patvēruma jomā un EK līguma 63. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Amsterdamas Līgumu, kurā Kopienai piešķirtas pilnvaras un atbildība imigrācijas un patvēruma jomā un EK līguma 63. pantu,

| — | ņemot vērā 1999. gada 15. un 16. oktobra Tamperes Eiropadomes secinājumus, 2001. gada 14. un 15. decembra Lākenas Eiropadomes secinājumus, 2002. gada 21. un 22. jūnija Seviļas Eiropadomes secinājumus un 2003. gada 19. un 20. jūnija Tesaloniku Eiropadomes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1999. gada 15. un 16. oktobra Tamperes Eiropadomes secinājumus, 2001. gada 14. un 15. decembra Lākenas Eiropadomes secinājumus, 2002. gada 21. un 22. jūnija Seviļas Eiropadomes secinājumus un 2003. gada 19. un 20. jūnija Tesaloniku Eiropadomes secinājumus,

| — | ņemot vērā tā 2004. gada 14. oktobra ieteikumu Padomei un Eiropadomei par “Brīvības, drošības un tiesiskuma telpas nākotni, kā arī par noteikumiem likumības un efektivitātes pastiprināšanai,” (2) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2004. gada 14. oktobra ieteikumu Padomei un Eiropadomei par “Brīvības, drošības un tiesiskuma telpas nākotni, kā arī par noteikumiem likumības un efektivitātes pastiprināšanai,” (2)

| — | ņemot vērā 2004. gada 4. un 5. novembra Briseles Eiropadomes secinājumus un tajos iekļauto Hāgas programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 4. un 5. novembra Briseles Eiropadomes secinājumus un tajos iekļauto Hāgas programmu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0136/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0136/2005),

| A. | tā kā Tamperes Eiropadomē Brīvības, drošības un tiesiskuma telpas veidošanai paredzētais laiks ir pagājis; |
| --- | --- |

A.

tā kā Tamperes Eiropadomē Brīvības, drošības un tiesiskuma telpas veidošanai paredzētais laiks ir pagājis;

| B. | tā kā trūkst īstas, organizētas un koordinētas Eiropas migrācijas politikas, no kā izriet iecietība pret imigrāciju, tā kā Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm nepieciešams virzīties uz tādu imigrācijas veidu, ko regulē sadarbībā ar trešajām valstīm; |
| --- | --- |

B.

tā kā trūkst īstas, organizētas un koordinētas Eiropas migrācijas politikas, no kā izriet iecietība pret imigrāciju, tā kā Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm nepieciešams virzīties uz tādu imigrācijas veidu, ko regulē sadarbībā ar trešajām valstīm;

| C. | tā kā Hāgas Programmas pieņemšana, kuru drīzumā ieviesīs ar Komisijas Rīcības plānu, ļaus attīstīt saistībā ar Tamperes programmu iegūtos rezultātus un pieņemt jaunus uzdevumus brīvības, drošības un tiesiskuma telpas īstenošanā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Hāgas Programmas pieņemšana, kuru drīzumā ieviesīs ar Komisijas Rīcības plānu, ļaus attīstīt saistībā ar Tamperes programmu iegūtos rezultātus un pieņemt jaunus uzdevumus brīvības, drošības un tiesiskuma telpas īstenošanā;

| D. | tā kā šajā jomā Eiropas Savienības un dalībvalstu sadarbība ar trešajām valstīm, kas ir izcelsmes un tranzīta valstis ir īpaši svarīga; |
| --- | --- |

D.

tā kā šajā jomā Eiropas Savienības un dalībvalstu sadarbība ar trešajām valstīm, kas ir izcelsmes un tranzīta valstis ir īpaši svarīga;

| E. | tā kā ir nepieciešams izvairīties no jebkādas neskaidrības attiecībās starp sadarbību attīstībai un imigrāciju; |
| --- | --- |

E.

tā kā ir nepieciešams izvairīties no jebkādas neskaidrības attiecībās starp sadarbību attīstībai un imigrāciju;

| F. | tā kā paplašināšanās kontekstā drošāka Eiropas Savienības sabiedrība-ievērojot Pamattiesību hartā un Līgumos ietvertos noteikumus — paredz ārējo robežu kontroles pastiprināšanu un savstarpējas solidaritātes principa ievērošanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā paplašināšanās kontekstā drošāka Eiropas Savienības sabiedrība-ievērojot Pamattiesību hartā un Līgumos ietvertos noteikumus — paredz ārējo robežu kontroles pastiprināšanu un savstarpējas solidaritātes principa ievērošanu;

| G. | tā kā Eiropas Savienībai, kas ir telpa bez iekšējām robežām, jāizveido kopēja konsekventa un efektīva pieeja ārējo robežu pārvaldības jomā un tai jāizstrādā kopīga vīzu, patvēruma un imigrācijas politika; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas Savienībai, kas ir telpa bez iekšējām robežām, jāizveido kopēja konsekventa un efektīva pieeja ārējo robežu pārvaldības jomā un tai jāizstrādā kopīga vīzu, patvēruma un imigrācijas politika;

| H. | tā kā nelegālās imigrācijas un cilvēku tirdzniecības apkarošanai, legālu imigrācijas ceļu izveidei un integrācijai ir jābūt paplašinātās Eiropas Savienības prioritātēm un ka ekspluatācija, izmantojot nelegālo darbu un nehumāna izturēšanās pret imigrantiem ir stingri jāsoda; |
| --- | --- |

H.

tā kā nelegālās imigrācijas un cilvēku tirdzniecības apkarošanai, legālu imigrācijas ceļu izveidei un integrācijai ir jābūt paplašinātās Eiropas Savienības prioritātēm un ka ekspluatācija, izmantojot nelegālo darbu un nehumāna izturēšanās pret imigrantiem ir stingri jāsoda;

| I. | tā kā ekonomiskā imigrācija ir jauns izaicinājums Eiropas Savienībai, par ko saistībā ar augstāk minēto Zaļo grāmatu par Kopienas pieeju ekonomiskās imigrācijas pārvaldīšanai tika uzsāktas debates un kurai līdz 2005. gada beigām sekos Rīcības programma, kurā būtu vēlams iekļaut kopīgus un atvērtus noteikumus attiecībā uz ekonomisko imigrāciju, |
| --- | --- |

I.

tā kā ekonomiskā imigrācija ir jauns izaicinājums Eiropas Savienībai, par ko saistībā ar augstāk minēto Zaļo grāmatu par Kopienas pieeju ekonomiskās imigrācijas pārvaldīšanai tika uzsāktas debates un kurai līdz 2005. gada beigām sekos Rīcības programma, kurā būtu vēlams iekļaut kopīgus un atvērtus noteikumus attiecībā uz ekonomisko imigrāciju,

| J. | vērš uzmanību uz to, ka Eiropai, kuras aktīvo iedzīvotāju skaita samazināšanās laikā no 2005. līdz 2030. gadam izraisīs darba spējīgo iedzīvotāju samazināšanos par aptuveni 20 miljoniem, kā tas norādīts vairākos pētījumos (3), legāla ekonomiskā un kontrolētā migrācija ir nepieciešama; |
| --- | --- |

J.

vērš uzmanību uz to, ka Eiropai, kuras aktīvo iedzīvotāju skaita samazināšanās laikā no 2005. līdz 2030. gadam izraisīs darba spējīgo iedzīvotāju samazināšanos par aptuveni 20 miljoniem, kā tas norādīts vairākos pētījumos (3), legāla ekonomiskā un kontrolētā migrācija ir nepieciešama;

| K. | uzsver, ka viens no ekonomiskās migrācijas būtiskajiem iemesliem ir migrantu pamatotā tiekšanās apmierināt savas galvenās vajadzības un izvairīties no nabadzības un prasa, lai kopīgā migrācijas politika ņemtu vērā Kopienas attīstības politiku, kuras svarīgākais mērķis ir nabadzības izskaušana, lai atbalstītu trešo valstu attīstību izglītības un veselības aizsardzības pieejamības jomā un īstenotu pārējos Tūkstošgades attīstības mērķus; |
| --- | --- |

K.

uzsver, ka viens no ekonomiskās migrācijas būtiskajiem iemesliem ir migrantu pamatotā tiekšanās apmierināt savas galvenās vajadzības un izvairīties no nabadzības un prasa, lai kopīgā migrācijas politika ņemtu vērā Kopienas attīstības politiku, kuras svarīgākais mērķis ir nabadzības izskaušana, lai atbalstītu trešo valstu attīstību izglītības un veselības aizsardzības pieejamības jomā un īstenotu pārējos Tūkstošgades attīstības mērķus;

| L. | tā kā legālās imigrācijas politikas panākumi ir atkarīgi no īstenošanas stratēijām, kuru mērķis ir panākt pilnīgu integrāciju, ņemot vērā citu pieredzi un bezpeļņas organizāciju ieguldījumu, tie balstās arī uz tiesību ievērošanu un pienākumu sadali starp legāli dzīvojošo trešo valstu imigrantiem un uzņēmējvalsts pilsoņiem, kā arī uz nepārtrauktu dialogu, kas balstīts uz savstarpēju uzticēšanos un cieņu. uz iestāžu kapacitāti uzsākt informācijas kampaņas, lai izveidotu daudzkultūru sabiedrību, uz nepārtrauktu darbību rasu, kultūras un ekonomiskās diskriminācijas novēršanai; |
| --- | --- |

L.

tā kā legālās imigrācijas politikas panākumi ir atkarīgi no īstenošanas stratēijām, kuru mērķis ir panākt pilnīgu integrāciju, ņemot vērā citu pieredzi un bezpeļņas organizāciju ieguldījumu, tie balstās arī uz tiesību ievērošanu un pienākumu sadali starp legāli dzīvojošo trešo valstu imigrantiem un uzņēmējvalsts pilsoņiem, kā arī uz nepārtrauktu dialogu, kas balstīts uz savstarpēju uzticēšanos un cieņu. uz iestāžu kapacitāti uzsākt informācijas kampaņas, lai izveidotu daudzkultūru sabiedrību, uz nepārtrauktu darbību rasu, kultūras un ekonomiskās diskriminācijas novēršanai;

| M. | tā kā izmaiņas vienas dalībvalsts imigrācijas politikā ietekmē migrācijas plūsmu un attīstību citās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

M.

tā kā izmaiņas vienas dalībvalsts imigrācijas politikā ietekmē migrācijas plūsmu un attīstību citās dalībvalstīs;

| N. | tā kā cilvēku tirdzniecības un sieviešu un bērnu seksuālā izmantošanas apkarošanai ir jābūt imigrācijas politikas nozīmīgam faktoram; |
| --- | --- |

N.

tā kā cilvēku tirdzniecības un sieviešu un bērnu seksuālā izmantošanas apkarošanai ir jābūt imigrācijas politikas nozīmīgam faktoram;

| O. | tā kā Līguma par Konstitūciju Eiropai III-268. pantā noteikts, ka ES imigrācijas un patvēruma politikā valda solidaritātes un godīgs pienākumu sadales princips; |
| --- | --- |

O.

tā kā Līguma par Konstitūciju Eiropai III-268. pantā noteikts, ka ES imigrācijas un patvēruma politikā valda solidaritātes un godīgs pienākumu sadales princips;

| P. | tā kā Kopienai pieejamie finanšu resursi ir ierobežoti un tie godīgi jāsadala starp vairākiem Eiropas imigrācijas politikas aspektiem, |
| --- | --- |

P.

tā kā Kopienai pieejamie finanšu resursi ir ierobežoti un tie godīgi jāsadala starp vairākiem Eiropas imigrācijas politikas aspektiem,

| 1. | uzskata, ka Savienības imigrācijas politikai jāpamatojas uz visaptverošu, nevis sektoriālu pieeju, kas nepamatojas vienīgi uz dalībvalstu darba tirgus vajadzībām, bet galvenokārt uz uzņemšanas un integrācijas politikām, un uz migrantu precīza statusa un tiesību uz pilsonību noteikšanu, sociālo un politisko tiesību noteikšanu migrantiem visā Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka Savienības imigrācijas politikai jāpamatojas uz visaptverošu, nevis sektoriālu pieeju, kas nepamatojas vienīgi uz dalībvalstu darba tirgus vajadzībām, bet galvenokārt uz uzņemšanas un integrācijas politikām, un uz migrantu precīza statusa un tiesību uz pilsonību noteikšanu, sociālo un politisko tiesību noteikšanu migrantiem visā Eiropas Savienībā;

| 2. | izsaka nožēlu par to, ka Padomei piecus gadus kopš Tamperes Eiropadomes, neskatoties uz vairākām debatēm Parlamentā, nav izdevies definēt kopēju imigrācijas politiku, bet, gluži pretēji, ir nolēmusi saglabāt vienprātības un konsultatīvā principa saglabāšanu legālās imigrācijas jomā kopumā, |
| --- | --- |

2.

izsaka nožēlu par to, ka Padomei piecus gadus kopš Tamperes Eiropadomes, neskatoties uz vairākām debatēm Parlamentā, nav izdevies definēt kopēju imigrācijas politiku, bet, gluži pretēji, ir nolēmusi saglabāt vienprātības un konsultatīvā principa saglabāšanu legālās imigrācijas jomā kopumā,

| 3. | uzsver, ka imigrācijas jautājumos jāpieņem visaptveroša un konsekventa pieeja, kas pamatota uz ciešu sineriju starp atšķirīgām iesaistītajām politikām un nožēlo, ka Eiropas pieeja bieži vien ir pārāk sektoriāla; šajā nolūkā atzinīgi vērtē Komisijas un pašreizējās Padomes prezidentūras iniciatīvu, kuras mērķis ir izveidot savstarpējas informācijas apmaiņas un agrās brīdināšanas sistēmu, pilnībā iesaistot Eiropas Parlamentu; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka imigrācijas jautājumos jāpieņem visaptveroša un konsekventa pieeja, kas pamatota uz ciešu sineriju starp atšķirīgām iesaistītajām politikām un nožēlo, ka Eiropas pieeja bieži vien ir pārāk sektoriāla; šajā nolūkā atzinīgi vērtē Komisijas un pašreizējās Padomes prezidentūras iniciatīvu, kuras mērķis ir izveidot savstarpējas informācijas apmaiņas un agrās brīdināšanas sistēmu, pilnībā iesaistot Eiropas Parlamentu;

| 4. | uzsver, ka kopīgu patvēruma un imigrācijas politiku efektīva attīstība, ievērojot pamattiesības, ir viens no Eiropas galvenajām prioritātēm, kā tas noteikts Līgumā par Konstitūciju Eiropai; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka kopīgu patvēruma un imigrācijas politiku efektīva attīstība, ievērojot pamattiesības, ir viens no Eiropas galvenajām prioritātēm, kā tas noteikts Līgumā par Konstitūciju Eiropai;

| 5. | aicina Komisiju, sadarbojoties ar Eiropas Parlamentu, apdomāt iesaistīto struktūru un aentūru labāku koordināciju migrantu plūsmas pārvaldīšanā un pārraudzīt attiecīgo finanšu programmu lietderīgu izmantošanu un izplatīšanu; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju, sadarbojoties ar Eiropas Parlamentu, apdomāt iesaistīto struktūru un aentūru labāku koordināciju migrantu plūsmas pārvaldīšanā un pārraudzīt attiecīgo finanšu programmu lietderīgu izmantošanu un izplatīšanu;

| 6. | izsaka nožēlu par to, ka līdz šim Padomes un dalībvalstu migrācijas plūsmu kontroles pasākumi ir bijuši represīvi, nevis pozitīvi vai prognozējoši; atgādina, ka nabadzības novēršanas, dzīves un darba apstākļu uzlabošanas, darba vietu radīšanas un apmācības uzlabošanas stratēijas izcelsmes valstī ilgtermiņā veicina migrācijas plūsmas normalizēšanu; |
| --- | --- |

6.

izsaka nožēlu par to, ka līdz šim Padomes un dalībvalstu migrācijas plūsmu kontroles pasākumi ir bijuši represīvi, nevis pozitīvi vai prognozējoši; atgādina, ka nabadzības novēršanas, dzīves un darba apstākļu uzlabošanas, darba vietu radīšanas un apmācības uzlabošanas stratēijas izcelsmes valstī ilgtermiņā veicina migrācijas plūsmas normalizēšanu;

| 7. | aicina Komisiju, dalībvalstis un izcelsmes valstis uzsākt savu iedzīvotāju izpratnes veicināšanas un informācijas kampaņas par imigrācijas politiku, integrāciju, rasisma un ksenofobijas apkarošanu, ņemot vērā, ka informācijas trūkumu par legālas migrācijas iespējām izmanto mafijas, kas nodarbojas ar cilvēku tirdzniecību; uzskata, ka sadarbība ar izcelsmes valstīm informācijā un cilvēku ekspluatācijas novēršanas jomā ir īpaši nozīmīga, par prioritāru nosakot integrācijas, sociālās iesaistīšanas un kultūras apmaiņas nozīmi; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju, dalībvalstis un izcelsmes valstis uzsākt savu iedzīvotāju izpratnes veicināšanas un informācijas kampaņas par imigrācijas politiku, integrāciju, rasisma un ksenofobijas apkarošanu, ņemot vērā, ka informācijas trūkumu par legālas migrācijas iespējām izmanto mafijas, kas nodarbojas ar cilvēku tirdzniecību; uzskata, ka sadarbība ar izcelsmes valstīm informācijā un cilvēku ekspluatācijas novēršanas jomā ir īpaši nozīmīga, par prioritāru nosakot integrācijas, sociālās iesaistīšanas un kultūras apmaiņas nozīmi;

| 8. | uzskata par īpaši svarīgu ņemt vērā imigrācijas potenciālu Eiropas līdzattīstības politikā, iesaistot uzņēmējvalstis un izcelsmes valstis, kā arī diasporas tīklus; |
| --- | --- |

8.

uzskata par īpaši svarīgu ņemt vērā imigrācijas potenciālu Eiropas līdzattīstības politikā, iesaistot uzņēmējvalstis un izcelsmes valstis, kā arī diasporas tīklus;

| 9. | uzsver, ka imigrācijas potenciāla optimizācijai, Eiropas Savienībai jāpiedāvā konkrēti risinājumi attiecībā uz smadzeņu aizplūšanu un jāmudina dalībvalstis atvieglot imigrantu finanšu līdzekļu sūtīšanu uz viņu izcelsmes valstīm; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka imigrācijas potenciāla optimizācijai, Eiropas Savienībai jāpiedāvā konkrēti risinājumi attiecībā uz smadzeņu aizplūšanu un jāmudina dalībvalstis atvieglot imigrantu finanšu līdzekļu sūtīšanu uz viņu izcelsmes valstīm;

| 10. | atgādina visu dalībvalstu kopējo atbildību ziemeļu — dienvidu migrācijas plūsmas pārvaldīšanā, no vienas puses, dienvidu krastā, apkarot nelegālo imigrāciju un cilvēku tirdzniecību, un no otras puses, ziemeļu krastā, ekonomisko nosacījumu izveidē trešo valstu sociālajai attīstībai, kā arī cilvēka cieņai piemērotā uzņemšanā; |
| --- | --- |

10.

atgādina visu dalībvalstu kopējo atbildību ziemeļu — dienvidu migrācijas plūsmas pārvaldīšanā, no vienas puses, dienvidu krastā, apkarot nelegālo imigrāciju un cilvēku tirdzniecību, un no otras puses, ziemeļu krastā, ekonomisko nosacījumu izveidē trešo valstu sociālajai attīstībai, kā arī cilvēka cieņai piemērotā uzņemšanā;

| 11. | atbalsta migrācijas jautājuma iekļaušanu ES ārpolitikā; aicina dalībvalstis novērst galvenos imigrācijas cēloņus, izveidojot uz patiesu dialogu balstītas partnerattiecības ar jaunattīstības valstīm; tomēr uzsver, ka tikai palīdzības attīstībai un ekonomiskās partnerattiecību izmantošana nav pietiekama, lai novērstu emigrācijas būtiskos cēloņus; |
| --- | --- |

11.

atbalsta migrācijas jautājuma iekļaušanu ES ārpolitikā; aicina dalībvalstis novērst galvenos imigrācijas cēloņus, izveidojot uz patiesu dialogu balstītas partnerattiecības ar jaunattīstības valstīm; tomēr uzsver, ka tikai palīdzības attīstībai un ekonomiskās partnerattiecību izmantošana nav pietiekama, lai novērstu emigrācijas būtiskos cēloņus;

| 12. | iesaka Padomei uzņemties savlaicīgu iniciatīvu, lai dalībvalstu par imigrāciju atbildīgās personas būtu viena līmeņa darbinieki un attiektos uz vienu un to pašu ministrijas departamentu; |
| --- | --- |

12.

iesaka Padomei uzņemties savlaicīgu iniciatīvu, lai dalībvalstu par imigrāciju atbildīgās personas būtu viena līmeņa darbinieki un attiektos uz vienu un to pašu ministrijas departamentu;

| 13. | uzsver tā politisko lomu, inter alia, norādot Komisijai tos pasākumus attiecībā uz migrāciju, kurus jāregulē ar kopējiem noteikumiem, kas ir galvenais posms efektīvas migrācijas politikas izveidē; |
| --- | --- |

13.

uzsver tā politisko lomu, inter alia, norādot Komisijai tos pasākumus attiecībā uz migrāciju, kurus jāregulē ar kopējiem noteikumiem, kas ir galvenais posms efektīvas migrācijas politikas izveidē;

| 14. | atgādina, ka ES ir svarīgi iekļaut migrācijas plūsmas kopējas pārvaldības klauzulas un nelegālas imigrācijas gadījumos obligātu atpakaļuzņemšanu visos asociāciju un sadarbības līgumos, ko tā noslēdz; |
| --- | --- |

14.

atgādina, ka ES ir svarīgi iekļaut migrācijas plūsmas kopējas pārvaldības klauzulas un nelegālas imigrācijas gadījumos obligātu atpakaļuzņemšanu visos asociāciju un sadarbības līgumos, ko tā noslēdz;

| 15. | tomēr uzskata, ka sadarbība attīstībai, kaut arī ir nepieciešams instruments, lai novērstu migrācijas plūsmu galvenos cēloņus, ir papildinošs instruments, nevis ES integrācijas un legālās migrācijas politiku aizstājošs instruments; |
| --- | --- |

15.

tomēr uzskata, ka sadarbība attīstībai, kaut arī ir nepieciešams instruments, lai novērstu migrācijas plūsmu galvenos cēloņus, ir papildinošs instruments, nevis ES integrācijas un legālās migrācijas politiku aizstājošs instruments;

| 16. | aicina ieinteresētās dalībvalstis pastiprināt savu konsulāro dienestu cilvēku, materiālo un finanšu potenciālu izcelsmes valstīs, kas nav ES dalībvalstis, lai informētu potenciālos emigrantus par legālām iebraukšanas iespējām darba, mācību vai pētniecības nolūkos; aicina Komisiju veicināt saskaņošanu starp dalībvalstu diplomātiskajām un konsulārajām struktūrām, kuras izveidotas vienā valstī, lai orientētu imigrantu uz to valsti, kura ir ieinteresēta viņa profesionālajā kvalifikācijā un optimizētu izbraukšanu uz tām valstīm, kurām ir uzņemšanas kapacitātes; ierosina izmantot programmas ARGO, AENEAS un citas; |
| --- | --- |

16.

aicina ieinteresētās dalībvalstis pastiprināt savu konsulāro dienestu cilvēku, materiālo un finanšu potenciālu izcelsmes valstīs, kas nav ES dalībvalstis, lai informētu potenciālos emigrantus par legālām iebraukšanas iespējām darba, mācību vai pētniecības nolūkos; aicina Komisiju veicināt saskaņošanu starp dalībvalstu diplomātiskajām un konsulārajām struktūrām, kuras izveidotas vienā valstī, lai orientētu imigrantu uz to valsti, kura ir ieinteresēta viņa profesionālajā kvalifikācijā un optimizētu izbraukšanu uz tām valstīm, kurām ir uzņemšanas kapacitātes; ierosina izmantot programmas ARGO, AENEAS un citas;

| 17. | uzskata, ka nelegālās migrācijas izskaušana un robežu kontrole ir tikai viens ES politikas aspekts attiecībā uz trešām valstīm un ka ir nepieciešams īstenot aktīvu izcelsmes valstu attīstības politiku emigrācijas negatīvās ietekmes samazināšanai; uzskata, ka ES nevar savu imigrācijas politiku analizēt tikai no savu ekonomisko interešu viedokļa, tai jāņem vērā arī tie iemesli, kuri liek migrantiem emigrēt; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka nelegālās migrācijas izskaušana un robežu kontrole ir tikai viens ES politikas aspekts attiecībā uz trešām valstīm un ka ir nepieciešams īstenot aktīvu izcelsmes valstu attīstības politiku emigrācijas negatīvās ietekmes samazināšanai; uzskata, ka ES nevar savu imigrācijas politiku analizēt tikai no savu ekonomisko interešu viedokļa, tai jāņem vērā arī tie iemesli, kuri liek migrantiem emigrēt;

| 18. | uzskata, ka ārējo robežu pārvaldīšanas integrētas sistēmas izveidošanai jāpamatojas uz ciešāku saskaņotību vīzu jautājumā, Eiropas Robežu aentūras aktīvu iesaistīšanu, kopā ar Kopienas Robežu fonda izveidošanu un konsulāro dienestu ciešāku sadarbību, kuras rezultātā tiktu izveidoti kopīgi konsulārie posteņi; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka ārējo robežu pārvaldīšanas integrētas sistēmas izveidošanai jāpamatojas uz ciešāku saskaņotību vīzu jautājumā, Eiropas Robežu aentūras aktīvu iesaistīšanu, kopā ar Kopienas Robežu fonda izveidošanu un konsulāro dienestu ciešāku sadarbību, kuras rezultātā tiktu izveidoti kopīgi konsulārie posteņi;

| 19. | uzskata, ka ir nepieciešams pastiprināt solidaritāti, īpaši ar jaunajām dalībvalstīm ārējo robežu pārvaldības un nelegālās imigrācijas apkarošanas jomā; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka ir nepieciešams pastiprināt solidaritāti, īpaši ar jaunajām dalībvalstīm ārējo robežu pārvaldības un nelegālās imigrācijas apkarošanas jomā;

| 20. | uzsver, ka visos pasākumos nelegālās imigrācijas apkarošanā un ārējo robežu kontrolē, tostarp sadarbojoties ar trešām valstīm, jāievēro cilvēku pamattiesības, kas noteiktas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā (ECHR), jo īpaši tiesības uz patvērumu un tiesības netikt izraidītam; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka visos pasākumos nelegālās imigrācijas apkarošanā un ārējo robežu kontrolē, tostarp sadarbojoties ar trešām valstīm, jāievēro cilvēku pamattiesības, kas noteiktas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā (ECHR), jo īpaši tiesības uz patvērumu un tiesības netikt izraidītam;

| 21. | apstiprina, ka legālā imigrācija nenovērsīs nelegālo imigrāciju un ka iemesli ieceļošanai Eiropas Savienībā ir sarežīti; ir pārliecināts, ka īpaša uzmanība jāpievērš cīņai pret cilvēku tirdzniecību un imigrantiem, kuri kļuvuši par šādas tirdzniecības upuriem, jo īpaši neaizsargātiem cilvēkiem: sievietēm un nepilngadīgajiem, padarot cīņu ar cilvēku tirgotājiem par Eiropas Savienības prioritāti; atzinīgi vērtē turpmāko Komisijas Rīcības plānu šajā jomā, kurā jāņem vērā nepieciešamība sadarboties ar izcelsmes un tranzīta valstīm; |
| --- | --- |

21.

apstiprina, ka legālā imigrācija nenovērsīs nelegālo imigrāciju un ka iemesli ieceļošanai Eiropas Savienībā ir sarežīti; ir pārliecināts, ka īpaša uzmanība jāpievērš cīņai pret cilvēku tirdzniecību un imigrantiem, kuri kļuvuši par šādas tirdzniecības upuriem, jo īpaši neaizsargātiem cilvēkiem: sievietēm un nepilngadīgajiem, padarot cīņu ar cilvēku tirgotājiem par Eiropas Savienības prioritāti; atzinīgi vērtē turpmāko Komisijas Rīcības plānu šajā jomā, kurā jāņem vērā nepieciešamība sadarboties ar izcelsmes un tranzīta valstīm;

| 22. | atzīst, ka daudzas sievietes, kas kļūst par cilvēku tirdzniecības upuriem, dzīvo Eiropas Savienības teritorijā kā nelikumīgas imigrantes un lielākai daļai no tām nav pieejama juridiska vai sociāla aizsardzība; |
| --- | --- |

22.

atzīst, ka daudzas sievietes, kas kļūst par cilvēku tirdzniecības upuriem, dzīvo Eiropas Savienības teritorijā kā nelikumīgas imigrantes un lielākai daļai no tām nav pieejama juridiska vai sociāla aizsardzība;

| 23. | atgādina, ka atbilstoša cilvēku pārvadātāju un izcelsmes valstu valsts iestāžu atbildības apzināšanās, represīvu sodu sistēmas pastiprināšana pret cilvēku pārvadātāju tīkliem un cīņa pret nelegālo darbu, cilvēku tirdzniecību un administratīvās korupcijas identificēšana ir cīņas pret nelegālo imigrāciju sastāvdaļa, kurai jābalstās uz augstu policijas un tiesu sadarbību; tāpēc aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis veikt enerğiskus pasākumus cīņai pret imigrantu nelegālo darbu, ieviešot represīvu sankciju kopumu pret iesaistītajiem uzņēmumiem, palielinot pieejamos cilvēku resursus uzraudzīšanas darbībai un pastiprinot upuru aizsardzību; |
| --- | --- |

23.

atgādina, ka atbilstoša cilvēku pārvadātāju un izcelsmes valstu valsts iestāžu atbildības apzināšanās, represīvu sodu sistēmas pastiprināšana pret cilvēku pārvadātāju tīkliem un cīņa pret nelegālo darbu, cilvēku tirdzniecību un administratīvās korupcijas identificēšana ir cīņas pret nelegālo imigrāciju sastāvdaļa, kurai jābalstās uz augstu policijas un tiesu sadarbību; tāpēc aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis veikt enerğiskus pasākumus cīņai pret imigrantu nelegālo darbu, ieviešot represīvu sankciju kopumu pret iesaistītajiem uzņēmumiem, palielinot pieejamos cilvēku resursus uzraudzīšanas darbībai un pastiprinot upuru aizsardzību;

| 24. | tomēr precizē, ka šie pasākumi jāpiemēro, pilnībā ievērojot pamattiesības, tai skaitā tiesības uz patvērumu; |
| --- | --- |

24.

tomēr precizē, ka šie pasākumi jāpiemēro, pilnībā ievērojot pamattiesības, tai skaitā tiesības uz patvērumu;

| 25. | uzskata, ka dalībvalstīm jāpieliek pūles lai ieviestu skaidrību attiecībā uz nedeklarēto darbu, īpaši mājsaimniecības pakalpojumu un palīdzības imenei jomā, kurā nodarbina lielu skaitu sieviešu - migrantu; uzskata, ka jārod jauns veids, kas ļautu imenēm, kuras viņas nodarbina, atrast juridisku risinājumu, kas nodrošinātu šo personu sociālo aizsardzību; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka dalībvalstīm jāpieliek pūles lai ieviestu skaidrību attiecībā uz nedeklarēto darbu, īpaši mājsaimniecības pakalpojumu un palīdzības imenei jomā, kurā nodarbina lielu skaitu sieviešu - migrantu; uzskata, ka jārod jauns veids, kas ļautu imenēm, kuras viņas nodarbina, atrast juridisku risinājumu, kas nodrošinātu šo personu sociālo aizsardzību;

| 26. | aicina Padomi un Komisiju pārdomāt saistībā ar nelegālo imigrantu atpakaļuzņemšanu, noslēgto nolīgumu piemērošanu un turpmāko nolīgumu virzienus; atgādina izcelsmes valstu un tranzītvalstu atbildību atpakaļuzņemšanas sakarā un atbalsta tādu ES atgriešanas politiku, kas ievēro cilvēku cieņu un fizisko veselību saskaņā ar ECHR un Ženēvas Konvenciju; |
| --- | --- |

26.

aicina Padomi un Komisiju pārdomāt saistībā ar nelegālo imigrantu atpakaļuzņemšanu, noslēgto nolīgumu piemērošanu un turpmāko nolīgumu virzienus; atgādina izcelsmes valstu un tranzītvalstu atbildību atpakaļuzņemšanas sakarā un atbalsta tādu ES atgriešanas politiku, kas ievēro cilvēku cieņu un fizisko veselību saskaņā ar ECHR un Ženēvas Konvenciju;

| 27. | uzsver, ka tas stingri noraida ideju par imigrantu, kuriem nav dokumentu, vai patvēruma pieprasītāju uzņemšanas vai aizturēšanas centru izveidi ārpus ES robežām, imigrācijas izcelsmes reğionos; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka tas stingri noraida ideju par imigrantu, kuriem nav dokumentu, vai patvēruma pieprasītāju uzņemšanas vai aizturēšanas centru izveidi ārpus ES robežām, imigrācijas izcelsmes reğionos;

| 28. | uzsver, ka īslaicīgās uzņemšanas centru vadībai gan Eiropas Savienības teritorijā, gan ārpus tās, jāatbilst Ženēvas Konvencijai; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka īslaicīgās uzņemšanas centru vadībai gan Eiropas Savienības teritorijā, gan ārpus tās, jāatbilst Ženēvas Konvencijai;

| 29. | piekrīt Komisijas viedoklim par to, ka nelegālo imigrantu masveidīga regularizēšana neatrisina nelegālās imigrācijas problēmu un tā kā nav kopīgas emigrācijas un patvēruma sistēmas, tā būtu jāsaglabā kā izņēmums vai vienreizēja darbība tiktāl, cik šī regularizēšana zināmā mērā neatrisina patiesās pamatproblēmas; aicina Komisiju analizēt dalībvalstu veiksmīgo pieredzi, kas jāattīsta informācijas apmaiņas un agrās brīdināšanas ietvaros; |
| --- | --- |

29.

piekrīt Komisijas viedoklim par to, ka nelegālo imigrantu masveidīga regularizēšana neatrisina nelegālās imigrācijas problēmu un tā kā nav kopīgas emigrācijas un patvēruma sistēmas, tā būtu jāsaglabā kā izņēmums vai vienreizēja darbība tiktāl, cik šī regularizēšana zināmā mērā neatrisina patiesās pamatproblēmas; aicina Komisiju analizēt dalībvalstu veiksmīgo pieredzi, kas jāattīsta informācijas apmaiņas un agrās brīdināšanas ietvaros;

| 30. | uzskata, ka masveidīgas nelegālo imigrantu regulēšanas gadījumā jārēķinās ar ekonomiskiem, demogrāfiskiem un kultūras kritērijiem, un pieprasa analizēt dalībvalstīs veiktās regularizēšanas sekas; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka masveidīgas nelegālo imigrantu regulēšanas gadījumā jārēķinās ar ekonomiskiem, demogrāfiskiem un kultūras kritērijiem, un pieprasa analizēt dalībvalstīs veiktās regularizēšanas sekas;

| 31. | uzskata, ka legālai migrācijai ir liela nozīme uz zināšanām pamatotas ekonomikas veicināšanā Eiropā, kā arī ekonomikas attīstības paātrināšanā; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka legālai migrācijai ir liela nozīme uz zināšanām pamatotas ekonomikas veicināšanā Eiropā, kā arī ekonomikas attīstības paātrināšanā;

| 32. | uzskata, ka vispārējai Eiropas ekonomiskās migrācijas stratēijā jāizvirza par prioritāti organizētas migrācijas formas un jo īpaši jāstiprina ar izcelsmes valstīm divpusējie nolīgumi par migrācijas plūsmu pārvaldību; uzsver, ka regulējošā darbība ir svarīga, lai cīnītos pret nedeklarēto darbu, integrējot nelegālos migrantus sabiedrībā un novēršot viņu izmantošanu; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka vispārējai Eiropas ekonomiskās migrācijas stratēijā jāizvirza par prioritāti organizētas migrācijas formas un jo īpaši jāstiprina ar izcelsmes valstīm divpusējie nolīgumi par migrācijas plūsmu pārvaldību; uzsver, ka regulējošā darbība ir svarīga, lai cīnītos pret nedeklarēto darbu, integrējot nelegālos migrantus sabiedrībā un novēršot viņu izmantošanu;

| 33. | uzskata par nepieciešamu dalībvalstīs, atkarībā no to uzņemšanas iespējām, demogrāfisku un ekonomisku apsvērumu dēļ, kā arī nelegālas imigrācijas samazināšanai, izveidot likumīgus imigrācijas kanālus; |
| --- | --- |

33.

uzskata par nepieciešamu dalībvalstīs, atkarībā no to uzņemšanas iespējām, demogrāfisku un ekonomisku apsvērumu dēļ, kā arī nelegālas imigrācijas samazināšanai, izveidot likumīgus imigrācijas kanālus;

| 34. | atzinīgi vērtē tos pasākumus, kurus Komisija ir apņēmusies veikt, lai izskaustu nelegālās imigrācijas specifiskās sekas attālākajos reğionos (4), kuri sava eogrāfiskā izvietojuma, mazās teritorijas un attālinātības dēļ īpaši izjūt nelegālās migrācijas plūsmu; |
| --- | --- |

34.

atzinīgi vērtē tos pasākumus, kurus Komisija ir apņēmusies veikt, lai izskaustu nelegālās imigrācijas specifiskās sekas attālākajos reğionos (4), kuri sava eogrāfiskā izvietojuma, mazās teritorijas un attālinātības dēļ īpaši izjūt nelegālās migrācijas plūsmu;

| 35. | aicina dalībvalstis piedalīties apspriešanā, ko uzsākusi Komisija savā Zaļajā grāmatā par sasniedzamo koordinācijas līmeni un par Eiropas tiesību aktu pieņemšanas pievienoto vērtību, uzskatot, ka uzņemamo imigrantu skaitu noteikšana ir dalībvalstu kompetencē; |
| --- | --- |

35.

aicina dalībvalstis piedalīties apspriešanā, ko uzsākusi Komisija savā Zaļajā grāmatā par sasniedzamo koordinācijas līmeni un par Eiropas tiesību aktu pieņemšanas pievienoto vērtību, uzskatot, ka uzņemamo imigrantu skaitu noteikšana ir dalībvalstu kompetencē;

| 36. | izsaka bažas par “iepriekšēju uzņemšanas centru” izveidi Vidusjūras valstīs pēc dažu ES dalībvalstu lūguma imigrantiem, kuri ieceļo Eiropas Savienības teritorija, kas iesaistītajiem cilvēkiem nesniedz minimālās pamattiesību garantijas; atgādina, ka uz migrācijas kustības pārvaldību jāattiecina ne tikai drošības noteikumi, bet tai jāpamatojas arī uz ilgtspējīgas sociālās attīstības pārvaldību; |
| --- | --- |

36.

izsaka bažas par “iepriekšēju uzņemšanas centru” izveidi Vidusjūras valstīs pēc dažu ES dalībvalstu lūguma imigrantiem, kuri ieceļo Eiropas Savienības teritorija, kas iesaistītajiem cilvēkiem nesniedz minimālās pamattiesību garantijas; atgādina, ka uz migrācijas kustības pārvaldību jāattiecina ne tikai drošības noteikumi, bet tai jāpamatojas arī uz ilgtspējīgas sociālās attīstības pārvaldību;

| 37. | apzinās, ka dalībvalstu kompetencē ir izlemt par trešo valstu pilsoņu skaitu savā valstī, taču atbalsta domu veikt vispārējus aprēķinus, kas ņem vērā arī cilvēkus, kuriem ir uzturēšanās atļauja citu iemeslu dēļ, nevis lai veiktu ekonomisku darbību, piemēram, bēgļus, cilvēkus, kas izmanto subsidiārās aizsardzības shēmu un cilvēkus, kas gūst labumu no imenes atkalapvienošanās pasākumiem, tai skaitā nepilngadīgos nodarbināmā vecumā, kuriem jānodrošina piekļuve darba tirgum; |
| --- | --- |

37.

apzinās, ka dalībvalstu kompetencē ir izlemt par trešo valstu pilsoņu skaitu savā valstī, taču atbalsta domu veikt vispārējus aprēķinus, kas ņem vērā arī cilvēkus, kuriem ir uzturēšanās atļauja citu iemeslu dēļ, nevis lai veiktu ekonomisku darbību, piemēram, bēgļus, cilvēkus, kas izmanto subsidiārās aizsardzības shēmu un cilvēkus, kas gūst labumu no imenes atkalapvienošanās pasākumiem, tai skaitā nepilngadīgos nodarbināmā vecumā, kuriem jānodrošina piekļuve darba tirgum;

| 38. | izsaka nožēlu, ka priekšlikums direktīvai par imigrāciju nodarbinātības nolūkos nebija veiksmīgs, un atbalsta Komisijas Zaļajā grāmatā ierosināto iespēju, kuras mērķis ir izveidot kopīgas pamatnormas trešo valstu pilsoņu pieņemšanai darbā — kā algotā, tā arī individuālā; |
| --- | --- |

38.

izsaka nožēlu, ka priekšlikums direktīvai par imigrāciju nodarbinātības nolūkos nebija veiksmīgs, un atbalsta Komisijas Zaļajā grāmatā ierosināto iespēju, kuras mērķis ir izveidot kopīgas pamatnormas trešo valstu pilsoņu pieņemšanai darbā — kā algotā, tā arī individuālā;

| 39. | atbalsta iespēju mīkstināt ieceļošanas noteikumus un padarīt tos efektīgākus, tostarp paredzot uzturēšanās atļaujas darba mērķiem; atbalsta Kopienas projektu izmantošanu pēc “EURES” (Eiropas nodarbinātības dienestu) parauga, lai veicinātu informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm par trešo valstu pilsoņu, kuri dzīvo Eiropas Savienībā, darba iespējām; |
| --- | --- |

39.

atbalsta iespēju mīkstināt ieceļošanas noteikumus un padarīt tos efektīgākus, tostarp paredzot uzturēšanās atļaujas darba mērķiem; atbalsta Kopienas projektu izmantošanu pēc “EURES” (Eiropas nodarbinātības dienestu) parauga, lai veicinātu informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm par trešo valstu pilsoņu, kuri dzīvo Eiropas Savienībā, darba iespējām;

| 40. | aicina Komisiju veikt īslaicīgu un vidēji ilga termiņa prognozi attiecībā uz vajadzību pēc papildu darba spēka dalībvalstīs; aicina dalībvalstis sniegt Komisijai statistisku novērtējumu, lai tā veiktu atbilstošas prognozes attiecībā uz Eiropas Savienības vajadzībām pēc darba spēka; |
| --- | --- |

40.

aicina Komisiju veikt īslaicīgu un vidēji ilga termiņa prognozi attiecībā uz vajadzību pēc papildu darba spēka dalībvalstīs; aicina dalībvalstis sniegt Komisijai statistisku novērtējumu, lai tā veiktu atbilstošas prognozes attiecībā uz Eiropas Savienības vajadzībām pēc darba spēka;

| 41. | aicina Komisiju un dalībvalstis saglabāt dialogu ar imigrācijas nevalstiskajām organizācijām, lai lūgtu to atzinumu jautājumos, kas saistīti ar imigrāciju, un atbalstītu palīdzības pasākumus imigrantiem un pētījumus; |
| --- | --- |

41.

aicina Komisiju un dalībvalstis saglabāt dialogu ar imigrācijas nevalstiskajām organizācijām, lai lūgtu to atzinumu jautājumos, kas saistīti ar imigrāciju, un atbalstītu palīdzības pasākumus imigrantiem un pētījumus;

| 42. | uzskata, ka steidzami nepieciešams pāriet uz tādu imigrācijas politiku, kas būtu labāk pielāgojama darba tirgum, lai aizsargātu iekšējo darba tirgu no lēta, nelegāla darba spēka, lai izvairītos no aktīvo un neaktīvo iedzīvotāju līdzsvara izjaukšanas un aicina dalībvalstis iesaistīt reğionālās un vietējās iestādes, nodarbinātības aentūras un sociālos partnerus, profesionālas organizācijas, brīvprātīgās apvienības, kuras darbojas teritorijā, un uzņemošās kopienas lēmumu pieņemšanā, attiecībā uz uzņemamo ārvalstu darbinieku skaitu; |
| --- | --- |

42.

uzskata, ka steidzami nepieciešams pāriet uz tādu imigrācijas politiku, kas būtu labāk pielāgojama darba tirgum, lai aizsargātu iekšējo darba tirgu no lēta, nelegāla darba spēka, lai izvairītos no aktīvo un neaktīvo iedzīvotāju līdzsvara izjaukšanas un aicina dalībvalstis iesaistīt reğionālās un vietējās iestādes, nodarbinātības aentūras un sociālos partnerus, profesionālas organizācijas, brīvprātīgās apvienības, kuras darbojas teritorijā, un uzņemošās kopienas lēmumu pieņemšanā, attiecībā uz uzņemamo ārvalstu darbinieku skaitu;

| 43. | aicina dalībvalstis ieviest īpašas apvienotas uzturēšanās un darba atļaujas, kas atvieglotu pieņemt darbiniekus sezonas darbā, vai noteiktam uzdevumam; |
| --- | --- |

43.

aicina dalībvalstis ieviest īpašas apvienotas uzturēšanās un darba atļaujas, kas atvieglotu pieņemt darbiniekus sezonas darbā, vai noteiktam uzdevumam;

| 44. | īpaši uzsver nepieciešamību saskaņā ar Tūkstošgades mērķiem dubultot ES centienus nabadzības izskaušanā migrācijas plūsmu izcelsmes valstīs, atbalstot arī labas un vienlīdzīgas izglītības ieviešanu un vietējās ekonomikas attīstību; |
| --- | --- |

44.

īpaši uzsver nepieciešamību saskaņā ar Tūkstošgades mērķiem dubultot ES centienus nabadzības izskaušanā migrācijas plūsmu izcelsmes valstīs, atbalstot arī labas un vienlīdzīgas izglītības ieviešanu un vietējās ekonomikas attīstību;

| 45. | mudina dalībvalstis atbilstoši to imigrācijas politikai parakstīt ar pastiprinātas emigrācijas valstīm tādus divpusējos nolīgumus, kuru mērķis ir apmierināt Eiropas vajadzības pēc darbaspēka vai pavērt jaunas iespējas legālai migrācijai, lai migrāciju padarītu labāk organizētu un pārredzamāku, kā arī lai sekmētu attiecības ar trešajām valstīm, veidojot ciešākas partnerattiecības; uzsver arī, ka divpusējo migrācijas pārvaldības nolīgumu noslēgšana ar izcelsmes valstīm ļauj nodibināt īstu partnerību ar tām, lai kopīgi cīnītos pret nelegālo imigrāciju un cilvēku tirdzniecību, it īpaši attiecībā uz neaizsargātākām grupām, piemēram, sievietēm un bērniem; |
| --- | --- |

45.

mudina dalībvalstis atbilstoši to imigrācijas politikai parakstīt ar pastiprinātas emigrācijas valstīm tādus divpusējos nolīgumus, kuru mērķis ir apmierināt Eiropas vajadzības pēc darbaspēka vai pavērt jaunas iespējas legālai migrācijai, lai migrāciju padarītu labāk organizētu un pārredzamāku, kā arī lai sekmētu attiecības ar trešajām valstīm, veidojot ciešākas partnerattiecības; uzsver arī, ka divpusējo migrācijas pārvaldības nolīgumu noslēgšana ar izcelsmes valstīm ļauj nodibināt īstu partnerību ar tām, lai kopīgi cīnītos pret nelegālo imigrāciju un cilvēku tirdzniecību, it īpaši attiecībā uz neaizsargātākām grupām, piemēram, sievietēm un bērniem;

| 46. | aicina dalībvalstis sākt debates attiecībā uz augstāk minēto Zaļo grāmatu un regulāri informēt Komisiju par savas imigrācijas politikas īstenošanu; |
| --- | --- |

46.

aicina dalībvalstis sākt debates attiecībā uz augstāk minēto Zaļo grāmatu un regulāri informēt Komisiju par savas imigrācijas politikas īstenošanu;

| 47. | uzsver, ka imigrantu integrācija ir būtiska, un pieprasa ieviest vispusīgus pasākumus, lai nodrošinātu viņu iekļaušanu darba tirgū, kā arī viņu sociālās, ekonomiskās un politiskās tiesības, kas ir vienlīdz svarīgi, lai sasniegtu Lisabonas stratēijas attīstības un konkurences mērķus; |
| --- | --- |

47.

uzsver, ka imigrantu integrācija ir būtiska, un pieprasa ieviest vispusīgus pasākumus, lai nodrošinātu viņu iekļaušanu darba tirgū, kā arī viņu sociālās, ekonomiskās un politiskās tiesības, kas ir vienlīdz svarīgi, lai sasniegtu Lisabonas stratēijas attīstības un konkurences mērķus;

| 48. | atgādina, ka dalībvalstis ir atbildīgas par integrāciju, un tas nozīmē tiesības un pienākumus gan uzņēmējai valstij, gan imigrantiem; aicina dalībvalstis koordinēt savu politiku atklāti saskaņā ar kopīgiem pamatprincipiem, ko nesen pieņēmusi Padome; |
| --- | --- |

48.

atgādina, ka dalībvalstis ir atbildīgas par integrāciju, un tas nozīmē tiesības un pienākumus gan uzņēmējai valstij, gan imigrantiem; aicina dalībvalstis koordinēt savu politiku atklāti saskaņā ar kopīgiem pamatprincipiem, ko nesen pieņēmusi Padome;

| 49. | uzsver, ka valstu politiku koordinācija nevar aizstāt Eiropas integrācijas politiku; aicina dalībvalstis izstrādāt pamatkritērijus šādas politikas izveidei; |
| --- | --- |

49.

uzsver, ka valstu politiku koordinācija nevar aizstāt Eiropas integrācijas politiku; aicina dalībvalstis izstrādāt pamatkritērijus šādas politikas izveidei;

| 50. | uzsver, ka svarīgi ir veicināt uzņēmējas valsts valodas apgūšanu, kā arī organizēt pilsoniskās audzināšanas kursus un mācību programmas, kurās iekļauta arī vīriešu un sieviešu līdztiesības tēma, pastiprināt integrāciju darba ziņā, cīņu pret geto veidošanos, veicināt politisku piedalīšanos vietējās vēlēšanās; atbalsta dažu dalībvalstu izstrādātās ievadprogrammas, kurās īpaši iekļautas abpusējas saistības starp uzņēmēju valsti un iebraucējiem, kas ierodas pirmoreiz; vēlas, lai imigranti, simboliski uzņemoties saistības, solās cienīt Eiropas Savienības pamatvērtības; mudina dalībvalstis vairāk iesaistīt integrētos imigrantus savā integrācijas politikā, veicinot dialogu starp imigrantiem un pamatiedzīvotājiem; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka svarīgi ir veicināt uzņēmējas valsts valodas apgūšanu, kā arī organizēt pilsoniskās audzināšanas kursus un mācību programmas, kurās iekļauta arī vīriešu un sieviešu līdztiesības tēma, pastiprināt integrāciju darba ziņā, cīņu pret geto veidošanos, veicināt politisku piedalīšanos vietējās vēlēšanās; atbalsta dažu dalībvalstu izstrādātās ievadprogrammas, kurās īpaši iekļautas abpusējas saistības starp uzņēmēju valsti un iebraucējiem, kas ierodas pirmoreiz; vēlas, lai imigranti, simboliski uzņemoties saistības, solās cienīt Eiropas Savienības pamatvērtības; mudina dalībvalstis vairāk iesaistīt integrētos imigrantus savā integrācijas politikā, veicinot dialogu starp imigrantiem un pamatiedzīvotājiem;

| 51. | uzskata, ka aktīvai integrācijas politikai attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kas legāli dzīvo Eiropas Savienībā, cita starpā jādefinē skaidri noteikumi par iedzīvotāju juridisko statusu un par to, ka ir garantētas viņu tiesības uz labu administratīvo praksi; jāveicina legāla integrācija darba tirgū; jāievieš pienākums trešo valstu valstspiederīgajiem apmeklēt valsts valodas(u) kursus, kurus organizē uzņēmēja valsts; jādod viņiem tiesības iegūt izglītību un jānodrošina diplomu atzīšana; jānodrošina piekļuve sociālās un veselības aprūpes pakalpojumiem; jācenšas vairāk piedāvāt atbilstošus dzīves apstākļus pilsētās un komūnās; jānodrošina imigrantu dalība sociālajā, kultūras un politiskajā dzīvē; |
| --- | --- |

51.

uzskata, ka aktīvai integrācijas politikai attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kas legāli dzīvo Eiropas Savienībā, cita starpā jādefinē skaidri noteikumi par iedzīvotāju juridisko statusu un par to, ka ir garantētas viņu tiesības uz labu administratīvo praksi; jāveicina legāla integrācija darba tirgū; jāievieš pienākums trešo valstu valstspiederīgajiem apmeklēt valsts valodas(u) kursus, kurus organizē uzņēmēja valsts; jādod viņiem tiesības iegūt izglītību un jānodrošina diplomu atzīšana; jānodrošina piekļuve sociālās un veselības aprūpes pakalpojumiem; jācenšas vairāk piedāvāt atbilstošus dzīves apstākļus pilsētās un komūnās; jānodrošina imigrantu dalība sociālajā, kultūras un politiskajā dzīvē;

| 52. | aicina dalībvalstis un ES iestādes veicināt tādu nepilsoņu, kuriem nav balsošanas tiesību un kuri legāli dzīvo ES, dalību sabiedriskajā un politiskajā dzīvē, it īpaši nodrošinot atbilstošus konsultatīvos un pārstāvības mehānismus; aicina visas dalībvalstis ratificēt Eiropas Konvenciju par ārzemnieku piedalīšanos vietējo pašvaldību darbā; |
| --- | --- |

52.

aicina dalībvalstis un ES iestādes veicināt tādu nepilsoņu, kuriem nav balsošanas tiesību un kuri legāli dzīvo ES, dalību sabiedriskajā un politiskajā dzīvē, it īpaši nodrošinot atbilstošus konsultatīvos un pārstāvības mehānismus; aicina visas dalībvalstis ratificēt Eiropas Konvenciju par ārzemnieku piedalīšanos vietējo pašvaldību darbā;

| 53. | neatlaidīgi aicina visas dalībvalstis ratificēt Apvienoto Nāciju Konvenciju par viesstrādnieku un viņu imenes locekļu tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

53.

neatlaidīgi aicina visas dalībvalstis ratificēt Apvienoto Nāciju Konvenciju par viesstrādnieku un viņu imenes locekļu tiesību aizsardzību;

| 54. | uzskata, ka cīņa pret diskrimināciju, rasismu un ksenofobiju ir galvenā integrācijas politikas sastāvdaļa; aicina dalībvalstis darīt visu, lai nolūkā izveidot daudzkultūru sabiedrību starp Eiropas pilsoņiem izplatītu zināšanas par uzņemšanu, integrāciju un sociālo iekļaušanu, izvairoties no visiem politiskiem un institucionāliem pasākumiem, kas iedragā uzņemšanas un nenoraidīšanas principu, kā arī visīsākajā laikā abas attiecīgās direktīvas transponēt savos tiesību aktos un atzinīgi vērtē Padomes prezidentvalsts iniciatīvu atsākt izstrādāt pamatlēmuma priekšlikumu par cīņu pret rasismu un ksenofobiju; aicina vēlreiz pēc jaunām debatēm Padomē konsultēties ar Eiropas Parlamentu par šo pamatlēmumu; |
| --- | --- |

54.

uzskata, ka cīņa pret diskrimināciju, rasismu un ksenofobiju ir galvenā integrācijas politikas sastāvdaļa; aicina dalībvalstis darīt visu, lai nolūkā izveidot daudzkultūru sabiedrību starp Eiropas pilsoņiem izplatītu zināšanas par uzņemšanu, integrāciju un sociālo iekļaušanu, izvairoties no visiem politiskiem un institucionāliem pasākumiem, kas iedragā uzņemšanas un nenoraidīšanas principu, kā arī visīsākajā laikā abas attiecīgās direktīvas transponēt savos tiesību aktos un atzinīgi vērtē Padomes prezidentvalsts iniciatīvu atsākt izstrādāt pamatlēmuma priekšlikumu par cīņu pret rasismu un ksenofobiju; aicina vēlreiz pēc jaunām debatēm Padomē konsultēties ar Eiropas Parlamentu par šo pamatlēmumu;

| 55. | pauž satraukumu par to, ka pieaug imigranšu goda slepkavības, vajāšana un nopietni tiesību pārkāpumi reliiska fanātisma un necilvēcīgu tradīciju dēļ, un aicina Komisiju un Padomi noteiktāk cīnīties pret šādām izpausmēm, kā arī nodrošināt apdraudēto sieviešu aizsardzību; |
| --- | --- |

55.

pauž satraukumu par to, ka pieaug imigranšu goda slepkavības, vajāšana un nopietni tiesību pārkāpumi reliiska fanātisma un necilvēcīgu tradīciju dēļ, un aicina Komisiju un Padomi noteiktāk cīnīties pret šādām izpausmēm, kā arī nodrošināt apdraudēto sieviešu aizsardzību;

| 56. | aicina dalībvalstis noslēgt nolīgumus ar imigrantu izcelsmes valstīm, lai nodrošinātu iegūto sociālās drošības tiesību nodošanu; |
| --- | --- |

56.

aicina dalībvalstis noslēgt nolīgumus ar imigrantu izcelsmes valstīm, lai nodrošinātu iegūto sociālās drošības tiesību nodošanu;

| 57. | uzskata, ka starptautiskā sabiedrība vēl nav informēta par iespēju imigrantu naudas līdzekļus pārsūtīt atpakaļ uz viņu izcelsmes valstīm, lai atbalstītu šo valstu attīstības politiku, un aicina Komisiju ierosināt konkrētus pasākumus, lai veicinātu noteiktas darba algas daļas labprātīgu pārskaitīšanu uz izcelsmes valstīm, samazinot finanšu darījumu izmaksas saskaņā ar ieteikumiem, kuri norādīti augstāk minētajā Zaļajā grāmatā par ES pieeju ekonomiskās migrācijas pārvaldībai; |
| --- | --- |

57.

uzskata, ka starptautiskā sabiedrība vēl nav informēta par iespēju imigrantu naudas līdzekļus pārsūtīt atpakaļ uz viņu izcelsmes valstīm, lai atbalstītu šo valstu attīstības politiku, un aicina Komisiju ierosināt konkrētus pasākumus, lai veicinātu noteiktas darba algas daļas labprātīgu pārskaitīšanu uz izcelsmes valstīm, samazinot finanšu darījumu izmaksas saskaņā ar ieteikumiem, kuri norādīti augstāk minētajā Zaļajā grāmatā par ES pieeju ekonomiskās migrācijas pārvaldībai;

| 58. | aicina Padomi ieņemt aktīvāku nostāju, lai, pamatojoties uz šiem priekšlikumiem, izstrādātu efektīvu Eiropas imigrācijas politiku atbilstīgi uzdevumiem, kas jārisina Eiropas Savienībai; |
| --- | --- |

58.

aicina Padomi ieņemt aktīvāku nostāju, lai, pamatojoties uz šiem priekšlikumiem, izstrādātu efektīvu Eiropas imigrācijas politiku atbilstīgi uzdevumiem, kas jārisina Eiropas Savienībai;

| 59. | uzdod tā priekšsēdētājam iesniegt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

59.

uzdod tā priekšsēdētājam iesniegt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 92 E, 16.4.2004., 390. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2004)0022.

(3)  “Pasaules ekonomikas un sociālais pārskats (2004. g.)”

(4)  KOM(2004)0343, 2.3.1 punkts un COM(2004)0628.

P6_TA(2005)0236

Pacientu mobilitāte un veselības aprūpes attīstība Eiropas Savienībā

Eiropas Parlamenta rezolūcija par pacientu mobilitāti un veselības aprūpes attīstību Eiropas Savienībā (2004/2148(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu — “Turpinājums augsta līmeņa viedokļu apmaiņas procesam par pacientu mobilitāti un veselības aprūpes attīstību Eiropas Savienībā” (KOM(2004)0301) (“Komisijas paziņojums par pacientu mobilitāti”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu — “Turpinājums augsta līmeņa viedokļu apmaiņas procesam par pacientu mobilitāti un veselības aprūpes attīstību Eiropas Savienībā” (KOM(2004)0301) (“Komisijas paziņojums par pacientu mobilitāti”),

| — | ņemot vērā EK Līguma 152. pantu, kā arī 5., 18., 43. un 47. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK Līguma 152. pantu, kā arī 5., 18., 43. un 47. pantu,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Sociālās aizsardzības modernizācija augstas kvalitātes, pieejamas un ilgtspējīgas veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes attīstīšanai — atbalsts valsts stratēģijām”, kurās izmanto “atklāto koordinācijas metodi” (KOM(2004)0304) (“Komisijas paziņojums par” atklātās koordinācijas metodes “ieviešanu”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Sociālās aizsardzības modernizācija augstas kvalitātes, pieejamas un ilgtspējīgas veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes attīstīšanai — atbalsts valsts stratēģijām”, kurās izmanto “atklāto koordinācijas metodi” (KOM(2004)0304) (“Komisijas paziņojums par” atklātās koordinācijas metodes “ieviešanu”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (1),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “e-Veselība — veidojot labāku veselības aprūpi Eiropas pilsoņiem: rīcības plāns Eiropas e-veselības jomai” (KOM(2004)0356), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “e-Veselība — veidojot labāku veselības aprūpi Eiropas pilsoņiem: rīcības plāns Eiropas e-veselības jomai” (KOM(2004)0356),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “e-Eiropa 2002 — kvalitātes kritēriji tīmekļa vietnēm, kas saistītas ar veselību” (KOM(2002)0667), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “e-Eiropa 2002 — kvalitātes kritēriji tīmekļa vietnēm, kas saistītas ar veselību” (KOM(2002)0667),

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas spriedumus Decker (C-120/95,1998. gada 28. aprīlis), Kohll (C-158/96, 1998. gada 28. aprīlis), Geraets-Smits & Peerbooms (C- 57/99, 2001. gada 12. jūlijs), IKA (C-326/00, 2003. gada 25. februāris) un Müller-Fauré & van Riet (C-385/99, 2003. gada 13. maijs) lietās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas spriedumus Decker (C-120/95,1998. gada 28. aprīlis), Kohll (C-158/96, 1998. gada 28. aprīlis), Geraets-Smits & Peerbooms (C- 57/99, 2001. gada 12. jūlijs), IKA (C-326/00, 2003. gada 25. februāris) un Müller-Fauré & van Riet (C-385/99, 2003. gada 13. maijs) lietās,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par profesionālās kvalifikācijas atzīšanu (KOM(2002)0119—COD 2002/0061) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par profesionālās kvalifikācijas atzīšanu (KOM(2002)0119—COD 2002/0061) (2),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par pakalpojumiem iekšējā tirgū (KOM(2004)0002—COD 2004/0001), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par pakalpojumiem iekšējā tirgū (KOM(2004)0002—COD 2004/0001),

| — | ņemot vērā tā 2003. gada 15. janvāra rezolūciju par veselības aprūpes nākotni un vecāka gadagājuma cilvēku aprūpi (3) un 2004. gada 11. marta rezolūciju par veselības aprūpi un vecāka gadagājuma cilvēku aprūpi (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2003. gada 15. janvāra rezolūciju par veselības aprūpes nākotni un vecāka gadagājuma cilvēku aprūpi (3) un 2004. gada 11. marta rezolūciju par veselības aprūpi un vecāka gadagājuma cilvēku aprūpi (4),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A6-0129/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A6-0129/2005),

| A. | tā kā veselības aprūpe ES pašreiz tiek pārveidota, attīstoties medicīnai, tehnoloģijām, e-veselībai, pacientu zināšanām un likumdošanai; |
| --- | --- |

A.

tā kā veselības aprūpe ES pašreiz tiek pārveidota, attīstoties medicīnai, tehnoloģijām, e-veselībai, pacientu zināšanām un likumdošanai;

| B. | tā kā E111 veidlapu sistēmu neplānotai ārstēšanai, īslaicīgi atrodoties citā dalībvalstī, aizstāj ar Eiropas Veselības apdrošināšanas karti, un tā kā ir nepieciešams nomainīt vai būtiski pārveidot birokrātisko un ierobežojošo E112 veidlapu sistēmas izmantošanu plānotai ārstniecībai citā dalībvalstī; |
| --- | --- |

B.

tā kā E111 veidlapu sistēmu neplānotai ārstēšanai, īslaicīgi atrodoties citā dalībvalstī, aizstāj ar Eiropas Veselības apdrošināšanas karti, un tā kā ir nepieciešams nomainīt vai būtiski pārveidot birokrātisko un ierobežojošo E112 veidlapu sistēmas izmantošanu plānotai ārstniecībai citā dalībvalstī;

| C. | tā kā profilakse ir būtisks vispārējās veselības politikas elements un sistemātiski profilakses pasākumi pagarina paredzamo mūža ilgumu, samazina atšķirības starp sociālām grupām attiecībā uz veselības aprūpes gaidīšanas laiku un aptur hronisko slimību izplatīšanos, tādējādi ļaujot samazināt ārstniecības izmaksas; |
| --- | --- |

C.

tā kā profilakse ir būtisks vispārējās veselības politikas elements un sistemātiski profilakses pasākumi pagarina paredzamo mūža ilgumu, samazina atšķirības starp sociālām grupām attiecībā uz veselības aprūpes gaidīšanas laiku un aptur hronisko slimību izplatīšanos, tādējādi ļaujot samazināt ārstniecības izmaksas;

| D. | tā kā ES veselības aprūpes politikas virzība notiek nesistemātiskā veidā, izmantojot Eiropas Kopienu Tiesas nolēmumus par pacientu mobilitāti, un paplašināšanās Eiropas Kopienu Tiesai radīs vēl sarežģītākas lietas, par kurām lemt, un tā kā gan pacientu, gan valdības interesēs ir nekavējoties vienoties un īstenot skaidru politiku un procedūras; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES veselības aprūpes politikas virzība notiek nesistemātiskā veidā, izmantojot Eiropas Kopienu Tiesas nolēmumus par pacientu mobilitāti, un paplašināšanās Eiropas Kopienu Tiesai radīs vēl sarežģītākas lietas, par kurām lemt, un tā kā gan pacientu, gan valdības interesēs ir nekavējoties vienoties un īstenot skaidru politiku un procedūras;

| E. | tā kā galvenā atbildība par medicīnas pakalpojumu un medicīnas aprūpes organizēšanu, finansēšanu un sniegšanu ir dalībvalstīm, taču vienlaikus Eiropas Savienība atbild par sabiedrības veselību, veselības veicināšanu, pētniecību un agrīno atklāšanu, kā arī pārrobežu mobilitāti; |
| --- | --- |

E.

tā kā galvenā atbildība par medicīnas pakalpojumu un medicīnas aprūpes organizēšanu, finansēšanu un sniegšanu ir dalībvalstīm, taču vienlaikus Eiropas Savienība atbild par sabiedrības veselību, veselības veicināšanu, pētniecību un agrīno atklāšanu, kā arī pārrobežu mobilitāti;

| F. | tā kā ir vajadzīga lielāka skaidrība, lai dotu iespēju pacientiem, veselības aprūpes darbiniekiem, atbildīgajiem par veselības budžetu un apdrošinātājiem saprast un piedalīties pārrobežu un pārnacionālajā veselības aprūpē; |
| --- | --- |

F.

tā kā ir vajadzīga lielāka skaidrība, lai dotu iespēju pacientiem, veselības aprūpes darbiniekiem, atbildīgajiem par veselības budžetu un apdrošinātājiem saprast un piedalīties pārrobežu un pārnacionālajā veselības aprūpē;

| G. | tā kā pastāv ievērojamas materiāli tehniskās apgādes, administratīvas, kultūras un klīniskas problēmas, lai izveidotu konsekventu, drošu un pieejamu pacientu mobilitātes sistēmu ES; |
| --- | --- |

G.

tā kā pastāv ievērojamas materiāli tehniskās apgādes, administratīvas, kultūras un klīniskas problēmas, lai izveidotu konsekventu, drošu un pieejamu pacientu mobilitātes sistēmu ES;

| H. | tā kā veselības aprūpes sistēmas Savienībā balstās uz solidaritātes, vienlīdzības un vispārīguma principa, lai garantētu, ka neatkarīgi no ienākumiem, labklājības līmeņa un vecuma jebkurš cilvēks slimības gadījumā saņem atbilstīgu, augstas kvalitātes aprūpi; |
| --- | --- |

H.

tā kā veselības aprūpes sistēmas Savienībā balstās uz solidaritātes, vienlīdzības un vispārīguma principa, lai garantētu, ka neatkarīgi no ienākumiem, labklājības līmeņa un vecuma jebkurš cilvēks slimības gadījumā saņem atbilstīgu, augstas kvalitātes aprūpi;

| I. | tā kā pacientu mobilitāte ir komplekss jautājums, kas ir atkarīgs no valstu veselības aprūpes sistēmu un tradīciju atšķirības; tā kā tam tomēr nevajadzētu kavēt centienus risināt koordinācijas un efektivitātes problēmas, ar kurām saskaras lietotāji, un centienus uzlabot pakalpojumus, |
| --- | --- |

I.

tā kā pacientu mobilitāte ir komplekss jautājums, kas ir atkarīgs no valstu veselības aprūpes sistēmu un tradīciju atšķirības; tā kā tam tomēr nevajadzētu kavēt centienus risināt koordinācijas un efektivitātes problēmas, ar kurām saskaras lietotāji, un centienus uzlabot pakalpojumus,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par pacientu mobilitāti un tajā izklāstītās idejas par sadarbības strukturēšanu veselības aprūpē; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par pacientu mobilitāti un tajā izklāstītās idejas par sadarbības strukturēšanu veselības aprūpē;

| 2. | uzsver vajadzību, atbilstīgi ņemot vērā prioritāti saglabāt un nodrošināt neierobežotu un vispārēju pieeju sabiedriskajiem veselības pakalpojumiem, Eiropas Savienībai nekavējoties izstrādāt konsekventu pacientu mobilitātes politiku saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas spriedumiem un augsta līmeņa viedokļu apmaiņas procesa ziņojumu par pacientu mobilitāti un veselības aprūpes attīstību Eiropas Savienībā (“Viedokļa apmaiņas ziņojums”) un vienoties par galvenajām vadlīnijām pacientiem, veselības aprūpes darbiniekiem un finansēšanas aģentūrām; uzskata, ka pacientam, kura dzīvība ir apdraudēta, obligāti ir tiesības un iespēja laikus saņemt ārstēšanu citā dalībvalstī, ja to nav iespējams saņemt savā valstī vai pienācīgā laikā; |
| --- | --- |

2.

uzsver vajadzību, atbilstīgi ņemot vērā prioritāti saglabāt un nodrošināt neierobežotu un vispārēju pieeju sabiedriskajiem veselības pakalpojumiem, Eiropas Savienībai nekavējoties izstrādāt konsekventu pacientu mobilitātes politiku saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas spriedumiem un augsta līmeņa viedokļu apmaiņas procesa ziņojumu par pacientu mobilitāti un veselības aprūpes attīstību Eiropas Savienībā (“Viedokļa apmaiņas ziņojums”) un vienoties par galvenajām vadlīnijām pacientiem, veselības aprūpes darbiniekiem un finansēšanas aģentūrām; uzskata, ka pacientam, kura dzīvība ir apdraudēta, obligāti ir tiesības un iespēja laikus saņemt ārstēšanu citā dalībvalstī, ja to nav iespējams saņemt savā valstī vai pienācīgā laikā;

| 3. | uzskata, ka turpmākā sadarbība starp dalībvalstīm, ko attiecīgos gadījumos koordinē Komisija, jākoncentrē uz specifiskiem jautājumiem saistībā ar pārrobežu veselības aprūpi; uzskata, ka vienlaikus īpaša uzmanība jāpievērš reģionālās sadarbības aspektiem un atbilstīgi jāņem vērā pieredze, kas gūta pierobežu rajonos; uzskata, ka tādā veidā var rast risinājumus, kas piemēroti cilvēku vajadzībām dažādos reģionos un ka praktisko pieredzi var izmantot vislabākās prakses paraugu veidā; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka turpmākā sadarbība starp dalībvalstīm, ko attiecīgos gadījumos koordinē Komisija, jākoncentrē uz specifiskiem jautājumiem saistībā ar pārrobežu veselības aprūpi; uzskata, ka vienlaikus īpaša uzmanība jāpievērš reģionālās sadarbības aspektiem un atbilstīgi jāņem vērā pieredze, kas gūta pierobežu rajonos; uzskata, ka tādā veidā var rast risinājumus, kas piemēroti cilvēku vajadzībām dažādos reģionos un ka praktisko pieredzi var izmantot vislabākās prakses paraugu veidā;

| 4. | uzskata, ka pacientu mobilitātes jautājumā nepieciešams atsevišķs Komisijas priekšlikums un ka Pakalpojumu direktīvā lielāka uzmanība jāpievērš pakalpojumu mobilitātei nevis pacientu mobilitātei, savukārt Pakalpojumu direktīvā jāiekļauj aicinājums Komisijai iesniegt priekšlikumu par pacientu mobilitāti sešu mēnešu laikā pēc noteikto pasākumu stāšanās spēkā; bez tam uzskata, ka šim priekšlikumam jābalstās uz Veselības pakalpojumu un medicīniskās aprūpes augsta līmeņa grupas darbu, īpašu uzmanība pievēršot pacientu, veselības speciālistu un veselības budžeta pārvaldītāju vadības programmai, kā arī priekšlikumiem attiecībā uz pacientu informēšanu un pacientu drošību un konfidencialitāti; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka pacientu mobilitātes jautājumā nepieciešams atsevišķs Komisijas priekšlikums un ka Pakalpojumu direktīvā lielāka uzmanība jāpievērš pakalpojumu mobilitātei nevis pacientu mobilitātei, savukārt Pakalpojumu direktīvā jāiekļauj aicinājums Komisijai iesniegt priekšlikumu par pacientu mobilitāti sešu mēnešu laikā pēc noteikto pasākumu stāšanās spēkā; bez tam uzskata, ka šim priekšlikumam jābalstās uz Veselības pakalpojumu un medicīniskās aprūpes augsta līmeņa grupas darbu, īpašu uzmanība pievēršot pacientu, veselības speciālistu un veselības budžeta pārvaldītāju vadības programmai, kā arī priekšlikumiem attiecībā uz pacientu informēšanu un pacientu drošību un konfidencialitāti;

| 5. | izsaka nožēlu, ka Komisijas paziņojumā par pacientu mobilitāti nav norādīts rīcības grafiks un nav minētas nekādas saistības attiecībā uz integrētu politiku pacientu mobilitātes jomā; |
| --- | --- |

5.

izsaka nožēlu, ka Komisijas paziņojumā par pacientu mobilitāti nav norādīts rīcības grafiks un nav minētas nekādas saistības attiecībā uz integrētu politiku pacientu mobilitātes jomā;

| 6. | uzskata, ka atklātā koordinācijas metode ir atbilstīga sistēma pacientu mobilitātes problēmu risināšanai, vienlaikus neizslēdzot sadarbību starp dalībvalstīm jautājumos, par kuriem atbild to veselības dienesti; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka atklātā koordinācijas metode ir atbilstīga sistēma pacientu mobilitātes problēmu risināšanai, vienlaikus neizslēdzot sadarbību starp dalībvalstīm jautājumos, par kuriem atbild to veselības dienesti;

| 7. | uzskata, ka vadlīnijās jāietver procedūras par to, kā piekļūt ārstēšanai, informācijas avoti par veselības aprūpes darbiniekiem un veselības aprūpes iestādēm, aprūpes apmaksas mehānismi, ceļošanas un valodu atbalsta iegūšanas kārtība, noteikumi par nepārtrauktu aprūpi, uzraudzību, atveseļošanās un rehabilitācijas iespējas pirms vai pēc atgriešanās, sūdzības un citas saistītās procedūras, kā arī īpaša aprūpe vecāka gadagājuma cilvēkiem un pensionāriem; norāda, ka aprūpes apmaksas mehānismiem jābūt vienotiem un objektīviem, lai izvairītos no nevienlīdzības un neizdevīguma noteiktiem pacientiem; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka vadlīnijās jāietver procedūras par to, kā piekļūt ārstēšanai, informācijas avoti par veselības aprūpes darbiniekiem un veselības aprūpes iestādēm, aprūpes apmaksas mehānismi, ceļošanas un valodu atbalsta iegūšanas kārtība, noteikumi par nepārtrauktu aprūpi, uzraudzību, atveseļošanās un rehabilitācijas iespējas pirms vai pēc atgriešanās, sūdzības un citas saistītās procedūras, kā arī īpaša aprūpe vecāka gadagājuma cilvēkiem un pensionāriem; norāda, ka aprūpes apmaksas mehānismiem jābūt vienotiem un objektīviem, lai izvairītos no nevienlīdzības un neizdevīguma noteiktiem pacientiem;

| 8. | uzskata, ka ir būtiski veicināt pārrobežu sadarbību, lai nodrošinātu efektīvu vai steidzamu ārstēšanu galvenokārt ārkārtas, hronisku slimību un nopietnu slimību vai alerģiju gadījumos; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka ir būtiski veicināt pārrobežu sadarbību, lai nodrošinātu efektīvu vai steidzamu ārstēšanu galvenokārt ārkārtas, hronisku slimību un nopietnu slimību vai alerģiju gadījumos;

| 9. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par “atklātās koordinācijas metodes” piemērošanas attiecināšanu arī uz veselības aprūpi un ilgtermiņa aprūpi un gaida turpmāko darbu, lai nodrošinātu dalībvalstu sadarbības veidošanas mehānismu ar konkrētiem mērķiem un regulāriem pārskatiem; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par “atklātās koordinācijas metodes” piemērošanas attiecināšanu arī uz veselības aprūpi un ilgtermiņa aprūpi un gaida turpmāko darbu, lai nodrošinātu dalībvalstu sadarbības veidošanas mehānismu ar konkrētiem mērķiem un regulāriem pārskatiem;

| 10. | aicina izstrādāt vispārēju zinātnisku pieeju, lai strukturētu atklātās koordinācijas metodes procesu vislabākajā iespējamajā veidā; uzskata, ka tam nepieciešama visas Eiropas datu savietojamība, kā arī centralizēts metalīmeņa indekss; un ka jāizpēta, kādā mērā var integrēt pašlaik pieejamos datus; |
| --- | --- |

10.

aicina izstrādāt vispārēju zinātnisku pieeju, lai strukturētu atklātās koordinācijas metodes procesu vislabākajā iespējamajā veidā; uzskata, ka tam nepieciešama visas Eiropas datu savietojamība, kā arī centralizēts metalīmeņa indekss; un ka jāizpēta, kādā mērā var integrēt pašlaik pieejamos datus;

| 11. | atzinīgi vērtē Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāta 2005. gada darba plānu saskaņā ar sabiedrības veselības pamatprogrammu, kurā ir iekļauti eksperimentāli priekšlikumi pārrobežu sadarbībai veselības pakalpojumu jomā, lai palīdzētu attīstīt sadarbību un noteikt potenciālos ieguvumus un problēmas saistībā ar šādu sadarbību; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāta 2005. gada darba plānu saskaņā ar sabiedrības veselības pamatprogrammu, kurā ir iekļauti eksperimentāli priekšlikumi pārrobežu sadarbībai veselības pakalpojumu jomā, lai palīdzētu attīstīt sadarbību un noteikt potenciālos ieguvumus un problēmas saistībā ar šādu sadarbību;

| 12. | uzskata, ka nepietiekamais progress pacientu informācijas jomā ir nopietns drauds veselības aprūpes attīstībai ES un it īpaši pacientu mobilitātes nodrošināšanai; aicina Komisiju un Padomi steidzami izstrādāt sistēmu pacientu regulārai informēšanai; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka nepietiekamais progress pacientu informācijas jomā ir nopietns drauds veselības aprūpes attīstībai ES un it īpaši pacientu mobilitātes nodrošināšanai; aicina Komisiju un Padomi steidzami izstrādāt sistēmu pacientu regulārai informēšanai;

| 13. | kritizē to, ka vēl nav saskaņoti viedokļi par pacientu tiesībām un pienākumiem, kā to ieteica viedokļu apmaiņas process, un aicina Padomi un Komisiju to nekavējoties darīt; aicina dalībvalstis pieņemt pacientu likumu jeb pacientu hartu, kurā pacientiem cita starpā ir noteiktas šādas tiesības:






  — | tiesības uz atbilstošu un kvalificētu medicīnisko aprūpi, ko sniedz kvalificēts medicīniskais personāls, |
| --- | --- | --- |

13.

kritizē to, ka vēl nav saskaņoti viedokļi par pacientu tiesībām un pienākumiem, kā to ieteica viedokļu apmaiņas process, un aicina Padomi un Komisiju to nekavējoties darīt; aicina dalībvalstis pieņemt pacientu likumu jeb pacientu hartu, kurā pacientiem cita starpā ir noteiktas šādas tiesības:

—

tiesības uz atbilstošu un kvalificētu medicīnisko aprūpi, ko sniedz kvalificēts medicīniskais personāls,

| — | tiesības uz viegli saprotamu, kvalificētu un pienācīgu informāciju un ieteikumiem, ko sniedz ārsts, |
| --- | --- |

—

tiesības uz viegli saprotamu, kvalificētu un pienācīgu informāciju un ieteikumiem, ko sniedz ārsts,

| — | tiesības pieņemt patstāvīgu lēmumu, balstoties uz pilnīgu informāciju, |
| --- | --- |

—

tiesības pieņemt patstāvīgu lēmumu, balstoties uz pilnīgu informāciju,

| — | tiesības uz ārstēšanas procesa dokumentāciju un tās pārbaudi, |
| --- | --- |

—

tiesības uz ārstēšanas procesa dokumentāciju un tās pārbaudi,

| — | tiesības uz konfidencialitāti un datu aizsardzību, |
| --- | --- |

—

tiesības uz konfidencialitāti un datu aizsardzību,

| — | tiesības iesniegt sūdzību, |
| --- | --- |

—

tiesības iesniegt sūdzību,

| — | garantijas, ka bez iepriekšējas pacienta piekrišanas nenotiks novērošana vai medicīniski eksperimenti; |
| --- | --- |

—

garantijas, ka bez iepriekšējas pacienta piekrišanas nenotiks novērošana vai medicīniski eksperimenti;

| 14. | uzskata, ka, lai gan dalībvalstīm ir vieglāk izstrādāt skaidras valsts pacientu informācijas vadlīnijas, kas ir saskaņā ar valsts veselības aizsardzības sistēmām, tam nevajadzētu atturēt Komisiju noteikt kopējus pacientu informācijas pamatelementus, izstrādāt rokasgrāmatu par veselības pakalpojumiem, norādīt pacientu tiesības un pienākumus, kompensējamos pakalpojumus un atmaksāšanas noteikumus; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka, lai gan dalībvalstīm ir vieglāk izstrādāt skaidras valsts pacientu informācijas vadlīnijas, kas ir saskaņā ar valsts veselības aizsardzības sistēmām, tam nevajadzētu atturēt Komisiju noteikt kopējus pacientu informācijas pamatelementus, izstrādāt rokasgrāmatu par veselības pakalpojumiem, norādīt pacientu tiesības un pienākumus, kompensējamos pakalpojumus un atmaksāšanas noteikumus;

| 15. | aicina Komisiju apsvērt, kā, ievērojot valstu noteikumus, saskaņot procedūras attiecībā uz izdevumu atlīdzību, kā noteikts ar Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā (5), kā arī ar Eiropas Kopienu Tiesas spriedumiem, lai nodrošinātu juridisko noteiktību attiecībā uz pacientu izdevumu atlīdzināšanu; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju apsvērt, kā, ievērojot valstu noteikumus, saskaņot procedūras attiecībā uz izdevumu atlīdzību, kā noteikts ar Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā (5), kā arī ar Eiropas Kopienu Tiesas spriedumiem, lai nodrošinātu juridisko noteiktību attiecībā uz pacientu izdevumu atlīdzināšanu;

| 16. | aicina Komisiju līdz 2007. gada 1. janvārim izstrādāt vadlīniju kopumu par galvenajiem pacientu mobilitātes jautājumiem; pēc tam dalībvalstis 12 mēnešu laikā izstrādā valsts vadlīnijas, kurām jābūt saskaņā ar Komisijas vadlīnijām; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju līdz 2007. gada 1. janvārim izstrādāt vadlīniju kopumu par galvenajiem pacientu mobilitātes jautājumiem; pēc tam dalībvalstis 12 mēnešu laikā izstrādā valsts vadlīnijas, kurām jābūt saskaņā ar Komisijas vadlīnijām;

| 17. | uzskata, ka pacientu mobilitātes kontekstā prioritāte jāpiešķir vadlīniju pieņemšanai par piekļuvi ārstēšanai, kas nav pieejama pacienta izcelsmes dalībvalstī, un steidzamai ārstēšanai, ko nav iespējams nekavējoties saņemt pacienta izcelsmes dalībvalstī; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka pacientu mobilitātes kontekstā prioritāte jāpiešķir vadlīniju pieņemšanai par piekļuvi ārstēšanai, kas nav pieejama pacienta izcelsmes dalībvalstī, un steidzamai ārstēšanai, ko nav iespējams nekavējoties saņemt pacienta izcelsmes dalībvalstī;

| 18. | uzskata, ka ir būtiski visām dalībvalstīm pieņemt noteikumus par recepšu izrakstīšanu, zāļu saņemšanu un maksājumu atlīdzību pacientiem, kuri veikuši maksājumus citā dalībvalstī, lai veicinātu pacientu mobilitāti starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka ir būtiski visām dalībvalstīm pieņemt noteikumus par recepšu izrakstīšanu, zāļu saņemšanu un maksājumu atlīdzību pacientiem, kuri veikuši maksājumus citā dalībvalstī, lai veicinātu pacientu mobilitāti starp dalībvalstīm;

| 19. | mudina Komisiju noteikt termiņus datu apkopošanai un novērtēšanai par pašreizējo pacientu pārrobežu kustību un aicina Komisiju informēt par rezultātiem pēc iespējas drīzāk; vēlreiz atgādina par tādu starpvalstu nolīgumu kā Euregio projekti izvērtēšanas un pieredzes apmaiņas vērtību; |
| --- | --- |

19.

mudina Komisiju noteikt termiņus datu apkopošanai un novērtēšanai par pašreizējo pacientu pārrobežu kustību un aicina Komisiju informēt par rezultātiem pēc iespējas drīzāk; vēlreiz atgādina par tādu starpvalstu nolīgumu kā Euregio projekti izvērtēšanas un pieredzes apmaiņas vērtību;

| 20. | aicina Komisiju sniegt ziņojumu par veselības tūrisma raksturu un izplatību un to, kādā mērā to pašreiz apmaksā valsts iestādes un privātais apdrošināšanas sektors vai arī tas tiek apmaksāts no personīgajiem līdzekļiem; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju sniegt ziņojumu par veselības tūrisma raksturu un izplatību un to, kādā mērā to pašreiz apmaksā valsts iestādes un privātais apdrošināšanas sektors vai arī tas tiek apmaksāts no personīgajiem līdzekļiem;

| 21. | aicina Komisiju un dalībvalstis līdz 2007. gada jūnijam sagatavot ziņojumu par pacientu mobilitātes apmēriem un iebraucēju un patstāvīgo iedzīvotāju saņemtajiem pakalpojumiem gan valsts, gan privātajā sektorā; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju un dalībvalstis līdz 2007. gada jūnijam sagatavot ziņojumu par pacientu mobilitātes apmēriem un iebraucēju un patstāvīgo iedzīvotāju saņemtajiem pakalpojumiem gan valsts, gan privātajā sektorā;

| 22. | aicina dalībvalstis laikus ziņot par skaidras un pārredzamas pārrobežu veselības aprūpes pirkšanas shēmas izveidi, kuru šogad izsludināja Augsta līmeņa grupa; |
| --- | --- |

22.

aicina dalībvalstis laikus ziņot par skaidras un pārredzamas pārrobežu veselības aprūpes pirkšanas shēmas izveidi, kuru šogad izsludināja Augsta līmeņa grupa;

| 23. | noteikti atbalsta centienus uzlabot zināšanas un likumdošanu par veselības un sociālās aprūpes speciālistu kustību; atgādina Komisijai, ka Direktīvā par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu jāiestrādā efektīvi mehānismi, lai atbalstītu pacientu drošības noturēšanu augstā līmenī; |
| --- | --- |

23.

noteikti atbalsta centienus uzlabot zināšanas un likumdošanu par veselības un sociālās aprūpes speciālistu kustību; atgādina Komisijai, ka Direktīvā par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu jāiestrādā efektīvi mehānismi, lai atbalstītu pacientu drošības noturēšanu augstā līmenī;

| 24. | atzīst, ka ir uzsākts darbs, lai izveidotu to ES mēroga ārstu un citu medicīnas un veselības aprūpes darbinieku reģistru, kuru darbība uz laiku vai pavisam tiek pārtraukta nepietiekamu zināšanu vai nolaidīgas rīcības dēļ; uzskata, ka šādai informācijai jābūt pieejamai pacientiem un veselības aprūpes pircējiem; un no Komisijas pieprasa regulāras procesa virzības atskaites; |
| --- | --- |

24.

atzīst, ka ir uzsākts darbs, lai izveidotu to ES mēroga ārstu un citu medicīnas un veselības aprūpes darbinieku reģistru, kuru darbība uz laiku vai pavisam tiek pārtraukta nepietiekamu zināšanu vai nolaidīgas rīcības dēļ; uzskata, ka šādai informācijai jābūt pieejamai pacientiem un veselības aprūpes pircējiem; un no Komisijas pieprasa regulāras procesa virzības atskaites;

| 25. | uzsver potenciālo risku “smadzeņu aizplūšanai” no jaunajām dalībvalstīm uz tām, kuras piedāvā augstākas algas, rezultātā apdraudot šo dalībvalstu veselības aprūpes sistēmu kapacitāti un kvalitāti; tādēļ mudina veikt pētījumus par pacientu mobilitātes iespējamo ietekmi uz šādu aizplūšanu un ES augstākās izglītības sistēmās veikt pētījumus par veselības aprūpes darbinieku pieprasījumu un piedāvājumu nākotnē; |
| --- | --- |

25.

uzsver potenciālo risku “smadzeņu aizplūšanai” no jaunajām dalībvalstīm uz tām, kuras piedāvā augstākas algas, rezultātā apdraudot šo dalībvalstu veselības aprūpes sistēmu kapacitāti un kvalitāti; tādēļ mudina veikt pētījumus par pacientu mobilitātes iespējamo ietekmi uz šādu aizplūšanu un ES augstākās izglītības sistēmās veikt pētījumus par veselības aprūpes darbinieku pieprasījumu un piedāvājumu nākotnē;

| 26. | uzsver, ka pacientu brīva pārvietošanās ir stimuls arī valstu veselības aprūpes sistēmai sasniegt iespējami augstākus standartus un, piedāvājot augstas kvalitātes pakalpojumus, mudināt pacientus neizvēlēties ārstēšanu ārvalstīs; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka pacientu brīva pārvietošanās ir stimuls arī valstu veselības aprūpes sistēmai sasniegt iespējami augstākus standartus un, piedāvājot augstas kvalitātes pakalpojumus, mudināt pacientus neizvēlēties ārstēšanu ārvalstīs;

| 27. | atzinīgi vērtē centienus izveidot Eiropas uzziņas centrus un to potenciālo ieguldījumu retu slimību ārstēšanā; atzīst, ka pacientiem, kuriem ir kāda reta slimība vai īpašs veselības stāvoklis, bieži vien ir lielāka vajadzība pēc šādu speciālistu aprūpes; aicina Eiropas uzziņas centrus paredzēt ne tikai retu slimību ārstēšanai, bet arī citām slimībām, kuru ārstēšanai ir pieejami īpaši koncentrēti resursi un zināšanas; uzsver, ka papildus šo slimību ārstēšanai Eiropas uzziņas centriem jādod būtisks ieguldījums otrā viedokļa sniegšanā un medicīnas speciālistu tālākizglītībā; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē centienus izveidot Eiropas uzziņas centrus un to potenciālo ieguldījumu retu slimību ārstēšanā; atzīst, ka pacientiem, kuriem ir kāda reta slimība vai īpašs veselības stāvoklis, bieži vien ir lielāka vajadzība pēc šādu speciālistu aprūpes; aicina Eiropas uzziņas centrus paredzēt ne tikai retu slimību ārstēšanai, bet arī citām slimībām, kuru ārstēšanai ir pieejami īpaši koncentrēti resursi un zināšanas; uzsver, ka papildus šo slimību ārstēšanai Eiropas uzziņas centriem jādod būtisks ieguldījums otrā viedokļa sniegšanā un medicīnas speciālistu tālākizglītībā;

| 28. | brīdina, ka Eiropas uzziņas centru tīkla atbalstam būs nepieciešams papildu finansējums; |
| --- | --- |

28.

brīdina, ka Eiropas uzziņas centru tīkla atbalstam būs nepieciešams papildu finansējums;

| 29. | uzskata, ka kapacitātes kopīga izmantošana, it īpaši specializētas aprūpes veidu gadījumā, var dot būtisku ieguldījumu veselības aprūpes pakalpojumu efektivitātes paaugstināšanā; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka kapacitātes kopīga izmantošana, it īpaši specializētas aprūpes veidu gadījumā, var dot būtisku ieguldījumu veselības aprūpes pakalpojumu efektivitātes paaugstināšanā;

| 30. | atzīmē, ka Jorkas Universitātes aptaujā 87 % Apvienotās Karalistes pacientu, kas ārstējas citās valstīs, apgalvoja, ka viņus motivēja garās rindas Anglijā; tomēr uzskata, ka lielākā daļa pacientu dod priekšroku un turpinās dot priekšroku ārstēties pēc iespējas tuvāk mājām; |
| --- | --- |

30.

atzīmē, ka Jorkas Universitātes aptaujā 87 % Apvienotās Karalistes pacientu, kas ārstējas citās valstīs, apgalvoja, ka viņus motivēja garās rindas Anglijā; tomēr uzskata, ka lielākā daļa pacientu dod priekšroku un turpinās dot priekšroku ārstēties pēc iespējas tuvāk mājām;

| 31. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos uzturēt spēkā esošos datu aizsardzības noteikumus; atzīmē to, ka ir svarīgi nodrošināt efektīvu un drošu pacientu uzskaites datu apmaiņas metodi starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos uzturēt spēkā esošos datu aizsardzības noteikumus; atzīmē to, ka ir svarīgi nodrošināt efektīvu un drošu pacientu uzskaites datu apmaiņas metodi starp dalībvalstīm;

| 32. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu izstrādāt “e-Veselības rīcības plānu”, atzīstot, ka informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, it īpaši internets, var palīdzēt uzlabot pieeju medicīnas pakalpojumiem, kā arī uzlabot to kvalitāti un efektivitāti, lai gan “digitālā piekļuves atšķirības” varētu palielināt nevienlīdzību; uzsver vajadzību piemērot kvalitātes kritērijus ar veselību saistītajās interneta tīmekļa vietnēs; atzīst potenciālo telemedicīnas un telepsihiatrijas nozīmi pacientu aprūpes iespēju uzlabošanā un mobilitātes vajadzības samazināšanā; uzskata, ka jāņem vērā arī nevienlīdzība attiecībā uz vecāka gadagājuma cilvēkiem un analfabētiem; |
| --- | --- |

32.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu izstrādāt “e-Veselības rīcības plānu”, atzīstot, ka informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, it īpaši internets, var palīdzēt uzlabot pieeju medicīnas pakalpojumiem, kā arī uzlabot to kvalitāti un efektivitāti, lai gan “digitālā piekļuves atšķirības” varētu palielināt nevienlīdzību; uzsver vajadzību piemērot kvalitātes kritērijus ar veselību saistītajās interneta tīmekļa vietnēs; atzīst potenciālo telemedicīnas un telepsihiatrijas nozīmi pacientu aprūpes iespēju uzlabošanā un mobilitātes vajadzības samazināšanā; uzskata, ka jāņem vērā arī nevienlīdzība attiecībā uz vecāka gadagājuma cilvēkiem un analfabētiem;

| 33. | mudina Komisiju pārraudzīt Eiropas Veselības apdrošināšanas kartes ieviešanu dalībvalstīs, lai pārliecinātos, ka dalībvalstis sabiedrībai nodrošina skaidru un saprotamu informāciju par kartes darbību; |
| --- | --- |

33.

mudina Komisiju pārraudzīt Eiropas Veselības apdrošināšanas kartes ieviešanu dalībvalstīs, lai pārliecinātos, ka dalībvalstis sabiedrībai nodrošina skaidru un saprotamu informāciju par kartes darbību;

| 34. | pieprasa Komisijai apsvērt vai Eiropas Veselības apdrošināšanas kartei jābūt par pamatu vienotas pieejas veicināšanai pacientu identifikatoru jomā un jaunu funkciju attīstīšanā, kā piemēram neatliekamās medicīnas datu uzglabāšanai, saskaņā ar Seviļas 2002. gada 21. un 22. jūnija Eiropadomes apstiprināto “e-Eiropas 2005” rīcības plānu; |
| --- | --- |

34.

pieprasa Komisijai apsvērt vai Eiropas Veselības apdrošināšanas kartei jābūt par pamatu vienotas pieejas veicināšanai pacientu identifikatoru jomā un jaunu funkciju attīstīšanā, kā piemēram neatliekamās medicīnas datu uzglabāšanai, saskaņā ar Seviļas 2002. gada 21. un 22. jūnija Eiropadomes apstiprināto “e-Eiropas 2005” rīcības plānu;

| 35. | aicina Komisiju, vienojoties ar visām ieinteresētajām pusēm, izstrādāt Eiropas Veselības apdrošināšanas kartes satura priekšlikumu, iekļaujot ne tikai apdrošināšanas datus, bet arī pacienta medicīniskos datus, tādējādi veicinot pacientu mobilitāti starp dalībvalstīm un arī nodrošinot atbilstīgu pieeju aprūpei un ārstēšanai, ko pieprasa viņu veselības stāvoklis; |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju, vienojoties ar visām ieinteresētajām pusēm, izstrādāt Eiropas Veselības apdrošināšanas kartes satura priekšlikumu, iekļaujot ne tikai apdrošināšanas datus, bet arī pacienta medicīniskos datus, tādējādi veicinot pacientu mobilitāti starp dalībvalstīm un arī nodrošinot atbilstīgu pieeju aprūpei un ārstēšanai, ko pieprasa viņu veselības stāvoklis;

| 36. | pieprasa, lai Komisija apsver, kā Eiropas Veselības apdrošināšanas karti var labāk saistīt ar to pensionāru vajadzībām, kuri uz laiku ir apmetušies vai viesojas citā dalībvalstī; |
| --- | --- |

36.

pieprasa, lai Komisija apsver, kā Eiropas Veselības apdrošināšanas karti var labāk saistīt ar to pensionāru vajadzībām, kuri uz laiku ir apmetušies vai viesojas citā dalībvalstī;

| 37. | tomēr atzīmē, ka attiecībā uz jebkurām jaunām Eiropas Veselības apdrošināšanas kartes funkcijām ir jābūt augstam datu aizsardzības līmenim un ka datiem, kas tajā tiek glabāti, kā arī apmaiņas informācijai starp kompetentajām iestādēm, ir jāatbilst pašreizējiem datu aizsardzības noteikumiem; |
| --- | --- |

37.

tomēr atzīmē, ka attiecībā uz jebkurām jaunām Eiropas Veselības apdrošināšanas kartes funkcijām ir jābūt augstam datu aizsardzības līmenim un ka datiem, kas tajā tiek glabāti, kā arī apmaiņas informācijai starp kompetentajām iestādēm, ir jāatbilst pašreizējiem datu aizsardzības noteikumiem;

| 38. | atzinīgi vērtē Veselības pakalpojumu un medicīniskās aprūpes augsta līmeņa grupas izveidošanu Komisijā, kā arī veselības darba grupas sanāksmes oficiālā līmenī Padomē; pieprasa, lai Eiropas Parlaments regulāri saņemtu no Komisijas un Padomes jaunāko informāciju par šo grupu darbību; pieprasa arī, lai Eiropas Parlaments ik pēc sešiem mēnešiem saņemtu ziņojumu no Augsta līmeņa grupas; |
| --- | --- |

38.

atzinīgi vērtē Veselības pakalpojumu un medicīniskās aprūpes augsta līmeņa grupas izveidošanu Komisijā, kā arī veselības darba grupas sanāksmes oficiālā līmenī Padomē; pieprasa, lai Eiropas Parlaments regulāri saņemtu no Komisijas un Padomes jaunāko informāciju par šo grupu darbību; pieprasa arī, lai Eiropas Parlaments ik pēc sešiem mēnešiem saņemtu ziņojumu no Augsta līmeņa grupas;

| 39. | uzskata, ka pacientu drošībai ir izšķiroša nozīme efektīvas veselības politikas izstrādāšanā Eiropas Savienībā; atzīst nepieciešamību cieši sadarboties ar Pasaules Veselības organizācijas Apvienību pacientu drošībai; stingri mudina Augsta līmeņa grupu izstrādāt priekšlikumus par ES Pacientu drošības tīklu pēc iespējas ātrāk 2005. gada laikā; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka pacientu drošībai ir izšķiroša nozīme efektīvas veselības politikas izstrādāšanā Eiropas Savienībā; atzīst nepieciešamību cieši sadarboties ar Pasaules Veselības organizācijas Apvienību pacientu drošībai; stingri mudina Augsta līmeņa grupu izstrādāt priekšlikumus par ES Pacientu drošības tīklu pēc iespējas ātrāk 2005. gada laikā;

| 40. | uzsver, ka citu politikas jomu plānošanā un īstenošanā jāņem vērā veselības aprūpes un pacientu drošības jautājumi; izsaka nožēlu, ka dažreiz ir radušās nesaskaņas starp iekšējā tirgus un veselības aprūpes mērķiem; uzskata, ka iedzīvotāju veselība ir Eiropas ekonomikas darbības rezultātu un konkurētspējas priekšnoteikums; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka citu politikas jomu plānošanā un īstenošanā jāņem vērā veselības aprūpes un pacientu drošības jautājumi; izsaka nožēlu, ka dažreiz ir radušās nesaskaņas starp iekšējā tirgus un veselības aprūpes mērķiem; uzskata, ka iedzīvotāju veselība ir Eiropas ekonomikas darbības rezultātu un konkurētspējas priekšnoteikums;

| 41. | uzsver, ka visas sistēmas centrā ir pacients, kuram ir dabīgas intereses attiecībā uz savu veselību un veselības aprūpes kvalitāti un pieejamību, kurš saņem aprūpi un kurš par to maksā tieši vai piedaloties veselības apdrošināšanā, vai maksājot nodokļus; uzskata, ka tāpēc pacientiem ir tiesības būt pilnībā informētiem par viņu ārstēšanu un veselības stāvokli un tiesības piedalīties lēmumu pieņemšanā par veselības aprūpes izmantošanu; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka visas sistēmas centrā ir pacients, kuram ir dabīgas intereses attiecībā uz savu veselību un veselības aprūpes kvalitāti un pieejamību, kurš saņem aprūpi un kurš par to maksā tieši vai piedaloties veselības apdrošināšanā, vai maksājot nodokļus; uzskata, ka tāpēc pacientiem ir tiesības būt pilnībā informētiem par viņu ārstēšanu un veselības stāvokli un tiesības piedalīties lēmumu pieņemšanā par veselības aprūpes izmantošanu;

| 42. | uzskata, ka visā ES pacientiem, veselības aprūpes un vadības darbiniekiem jābūt pieejamam atbilstīgas informācijas tīklam; tāpēc atzinīgi vērtē ES veselības portālu, ko veido Komisija, un cer, ka portāls būs pieejams tiešsaistē 2005. gada beigās kā plānots; |
| --- | --- |

42.

uzskata, ka visā ES pacientiem, veselības aprūpes un vadības darbiniekiem jābūt pieejamam atbilstīgas informācijas tīklam; tāpēc atzinīgi vērtē ES veselības portālu, ko veido Komisija, un cer, ka portāls būs pieejams tiešsaistē 2005. gada beigās kā plānots;

| 43. | piekrīt, ka ir nepieciešams nodrošināt iedzīvotājiem juridisku noteiktību un skaidru informāciju par viņu kā pacientu tiesībām un pienākumiem attiecībā uz piekļuvi veselības aprūpei un citās dalībvalstīs radušos izmaksu atlīdzību; |
| --- | --- |

43.

piekrīt, ka ir nepieciešams nodrošināt iedzīvotājiem juridisku noteiktību un skaidru informāciju par viņu kā pacientu tiesībām un pienākumiem attiecībā uz piekļuvi veselības aprūpei un citās dalībvalstīs radušos izmaksu atlīdzību;

| 44. | uzskata, ka ir būtiski izstrādāt Pacientu tiesību hartu, kurā, cita starpā, jāiekļauj mobilitātes jautājumi; |
| --- | --- |

44.

uzskata, ka ir būtiski izstrādāt Pacientu tiesību hartu, kurā, cita starpā, jāiekļauj mobilitātes jautājumi;

| 45. | aicina Komisiju izstrādāt vadlīnijas, lai skaidri definētu tādus terminus kā “bez nepamatotas kavēšanās”, “standarta prakses”, “salīdzināms maksājums”, “slimnīcas aprūpe”, “apjomīga ārpusstacionāra pacientu aprūpe”, “maza apjoma ārpusstacionāra pacientu aprūpe”; nodrošināt maksimālu atbilsmi starp dalībvalstīm attiecībā uz iepriekšējas atļaujas prasībām un termina “medicīniski attaisnojams termiņs” interpretāciju; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju izstrādāt vadlīnijas, lai skaidri definētu tādus terminus kā “bez nepamatotas kavēšanās”, “standarta prakses”, “salīdzināms maksājums”, “slimnīcas aprūpe”, “apjomīga ārpusstacionāra pacientu aprūpe”, “maza apjoma ārpusstacionāra pacientu aprūpe”; nodrošināt maksimālu atbilsmi starp dalībvalstīm attiecībā uz iepriekšējas atļaujas prasībām un termina “medicīniski attaisnojams termiņs” interpretāciju;

| 46. | uzsver, ka pārrobežu veselības aprūpe ir jāizmanto tikai vajadzības vai ārstēšanas kavēšanās nepieļaujamības gadījumā; uzskata, ka dalībvalstu atbildība joprojām ir nodrošināt sabiedriskās veselības pakalpojumus, kas balstās uz universālas un neierobežotas pieejas principa, kurš padarīs plaša mēroga pacientu mobilitāti nevajadzīgu; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka pārrobežu veselības aprūpe ir jāizmanto tikai vajadzības vai ārstēšanas kavēšanās nepieļaujamības gadījumā; uzskata, ka dalībvalstu atbildība joprojām ir nodrošināt sabiedriskās veselības pakalpojumus, kas balstās uz universālas un neierobežotas pieejas principa, kurš padarīs plaša mēroga pacientu mobilitāti nevajadzīgu;

| 47. | izsaka bažas par to, ka ārstniecības nosacījumi nedrīkst diskriminēt pacientus ar zemiem ienākumiem, piemēram, lai viņiem nebūtu jāsedz visas ārstniecības izmaksas pirms to atlīdzināšanas; |
| --- | --- |

47.

izsaka bažas par to, ka ārstniecības nosacījumi nedrīkst diskriminēt pacientus ar zemiem ienākumiem, piemēram, lai viņiem nebūtu jāsedz visas ārstniecības izmaksas pirms to atlīdzināšanas;

| 48. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

48.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 281, 23.11.1995, 31. lpp.

(2)  OV C 181 E, 30.7.2002., 183. lpp.

(3)  OV C 38 E, 12.2.2004., 269. lpp.

(4)  OV C 102 E, 28.4.2004., 862. lpp.

(5)  OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 631/2004 (OV L 100, 6.4.2004., 7. lpp.).

P6_TA(2005)0237

Apvienoto Nāciju Organizācijas reforma

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Apvienoto Nāciju Organizācijas reformu

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2004. gada 29. janvāra rezolūciju par ES un ANO attiecībām (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 29. janvāra rezolūciju par ES un ANO attiecībām (1),

| — | ņemot vērā ziņojumu “Drošāka pasaule — mūsu kopīga atbildība”, ko 2004. gada 1. decembrī pieņēma augsta līmeņa speciālistu grupa par draudiem, izaicinājumiem un pārmaiņām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu “Drošāka pasaule — mūsu kopīga atbildība”, ko 2004. gada 1. decembrī pieņēma augsta līmeņa speciālistu grupa par draudiem, izaicinājumiem un pārmaiņām,

| — | ņemot vērā ANO tūkstošgades projekta 2005. gada 17. janvāra ziņojumu “Investējot attīstībā — praktisks plāns, lai sasniegtu Tūkstošgades mērķus”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO tūkstošgades projekta 2005. gada 17. janvāra ziņojumu “Investējot attīstībā — praktisks plāns, lai sasniegtu Tūkstošgades mērķus”,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2005. gada 21. marta ziņojumu “Lielākā brīvībā uz attīstību, drošību un cilvēktiesībām visiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2005. gada 21. marta ziņojumu “Lielākā brīvībā uz attīstību, drošību un cilvēktiesībām visiem”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 2. punktu,

| A. | tā kā augsta līmeņa speciālistu grupas ziņojumā (turpmāk — RHP) ir vairāk nekā simts ieteikumu par izmaiņām un nepieciešamību veikt ANO reformu, lai risinātu uzdevumus un draudus saistībā ar nabadzību, infekcijas slimībām, kaitējumu videi un vardarbību sabiedrībā, kā arī terorismu, masu iznīcināšanas ieročiem un kodolieroču neizplatīšanu; tā kā ģenerālsekretāra ziņojumā ir uzsvērta un apstiprināta lielākā daļa šo ieteikumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā augsta līmeņa speciālistu grupas ziņojumā (turpmāk — RHP) ir vairāk nekā simts ieteikumu par izmaiņām un nepieciešamību veikt ANO reformu, lai risinātu uzdevumus un draudus saistībā ar nabadzību, infekcijas slimībām, kaitējumu videi un vardarbību sabiedrībā, kā arī terorismu, masu iznīcināšanas ieročiem un kodolieroču neizplatīšanu; tā kā ģenerālsekretāra ziņojumā ir uzsvērta un apstiprināta lielākā daļa šo ieteikumu;

| B. | tā kā RHP ir izvirzīta jauna kopējās drošības vīzija, un tajā runā par galvenajiem starptautiskā miera un drošības draudiem, kas ir jūtami visā pasaulē; |
| --- | --- |

B.

tā kā RHP ir izvirzīta jauna kopējās drošības vīzija, un tajā runā par galvenajiem starptautiskā miera un drošības draudiem, kas ir jūtami visā pasaulē;

| C. | tā kā ģenerālsekretārs saistībā ar RHP ieteikumiem uzskata, ka steidzami jāpārskata Apvienoto Nāciju Organizācijas politikas virzieni un iestādes, lai sagatavotos jauniem uzdevumiem attiecībā uz draudiem un izvairītos no ANO sairšanas, ņemot vērā pieaugošās nesaskaņas valstu starpā un to vienpusējā rīcībā; |
| --- | --- |

C.

tā kā ģenerālsekretārs saistībā ar RHP ieteikumiem uzskata, ka steidzami jāpārskata Apvienoto Nāciju Organizācijas politikas virzieni un iestādes, lai sagatavotos jauniem uzdevumiem attiecībā uz draudiem un izvairītos no ANO sairšanas, ņemot vērā pieaugošās nesaskaņas valstu starpā un to vienpusējā rīcībā;

| D. | tā kā RHP ir skaidri norādīts, ka spēka izmantošana vajadzības gadījumā ir pēdējais risinājums, kas ir atkārtoti jāuzsver Drošības padomes rezolūcijā par principiem attiecībā uz spēka izmantošanu, un skaidri atbalsta “jauno kritēriju”, ka pastāv kolektīva starptautiska atbildība sniegt aizsardzību genocīda un citos plaša mēroga slepkavošanas gadījumos, etniskās tīrīšanas vai nopietnos starptautisko cilvēktiesību pārkāpuma gadījumos, kuru novēršanā suverēnās valdības ir bezspēcīgas vai arī nevēlas tos novērst; |
| --- | --- |

D.

tā kā RHP ir skaidri norādīts, ka spēka izmantošana vajadzības gadījumā ir pēdējais risinājums, kas ir atkārtoti jāuzsver Drošības padomes rezolūcijā par principiem attiecībā uz spēka izmantošanu, un skaidri atbalsta “jauno kritēriju”, ka pastāv kolektīva starptautiska atbildība sniegt aizsardzību genocīda un citos plaša mēroga slepkavošanas gadījumos, etniskās tīrīšanas vai nopietnos starptautisko cilvēktiesību pārkāpuma gadījumos, kuru novēršanā suverēnās valdības ir bezspēcīgas vai arī nevēlas tos novērst;

| E. | tā kā patiesa daudzpusība ir vispiemērotākais instruments to problēmu un draudu risināšanai, ar ko saskaras starptautiskā sabiedrība, ja tā balstās labi piemērotās iestādēs un efektīvos lēmumu pieņemšanas un īstenošanas procesos; |
| --- | --- |

E.

tā kā patiesa daudzpusība ir vispiemērotākais instruments to problēmu un draudu risināšanai, ar ko saskaras starptautiskā sabiedrība, ja tā balstās labi piemērotās iestādēs un efektīvos lēmumu pieņemšanas un īstenošanas procesos;

| F. | tā kā ģenerālsekretāra ziņojumā ir uzsvērta nepieciešamība rīkoties un nekavējoties veikt reformu, kā arī tajā ir noteikti konkrēti pasākumi, ko līdz 2005. gada septembrim būtu jāpieņem valstu un valdību vadītājiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā ģenerālsekretāra ziņojumā ir uzsvērta nepieciešamība rīkoties un nekavējoties veikt reformu, kā arī tajā ir noteikti konkrēti pasākumi, ko līdz 2005. gada septembrim būtu jāpieņem valstu un valdību vadītājiem;

| G. | tā kā ES dalībvalstīm ir jābūt centienu priekšplānā, lai nodrošinātu pasaules līdzdalību daudzpusējās konvencijās, |
| --- | --- |

G.

tā kā ES dalībvalstīm ir jābūt centienu priekšplānā, lai nodrošinātu pasaules līdzdalību daudzpusējās konvencijās,

Sabiedrības drošība 21. gadsimtā: profilakse, apzināšanās un kopēja atbildība

| 1. | ļoti atzinīgi vērtē ģenerālsekretāra ziņojumu pēc RHP un noteikti atbalsta pamatnodomu īstenot Apvienoto Nāciju Organizācijas konsekventu un nopietnu reformu, lai šo organizāciju pielāgotu jaunai realitātei pasaulē, kā arī lai tā kļūtu efektīvāka, pielāgota ilgam laika termiņam un atbildīgāka par kopējo drošību 21. gadsimtā; īpaši atzinīgi vērtē reālistisko pieeju abos ziņojumos, kuros pretstatā iepriekšējiem reformu priekšlikumiem ir attiecīgi apvienota vīzija ar konkrētiem un praktiskiem rīcības pasākumiem; |
| --- | --- |

1.

ļoti atzinīgi vērtē ģenerālsekretāra ziņojumu pēc RHP un noteikti atbalsta pamatnodomu īstenot Apvienoto Nāciju Organizācijas konsekventu un nopietnu reformu, lai šo organizāciju pielāgotu jaunai realitātei pasaulē, kā arī lai tā kļūtu efektīvāka, pielāgota ilgam laika termiņam un atbildīgāka par kopējo drošību 21. gadsimtā; īpaši atzinīgi vērtē reālistisko pieeju abos ziņojumos, kuros pretstatā iepriekšējiem reformu priekšlikumiem ir attiecīgi apvienota vīzija ar konkrētiem un praktiskiem rīcības pasākumiem;

| 2. | aicina Padomi pilnīgi atbalstīt Kofi Anana ziņojumu par reformu, un aicina Luksemburgas prezidentūru iesaistīties Padomes lēmuma pieņemšanā par kopēju ES nostāju attiecībā uz noteiktām ANO reformām; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi pilnīgi atbalstīt Kofi Anana ziņojumu par reformu, un aicina Luksemburgas prezidentūru iesaistīties Padomes lēmuma pieņemšanā par kopēju ES nostāju attiecībā uz noteiktām ANO reformām;

| 3. | skaidri atbalsta pārliecību, ka progresam attīstības, drošības un cilvēktiesību jomās ir jābūt savstarpēji saistītam un ka Apvienoto Nāciju Organizācijas reforma nav jāuzskata par pašmērķi, bet gan par nenovēršamu rezultātu to politisko un drošības rādītāju un faktoru padziļinātai analīzei, kuri pastāv jaunajā un nedrošajā situācijā pasaulē; tādējādi iesaka stiprināt Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmu un iestādes, jo tās ir vispiemērotākās, kā arī vienīgās vispasaules iestādes, kas var veicināt un garantēt kopējo drošību gan likumīgi, gan efektīvi; |
| --- | --- |

3.

skaidri atbalsta pārliecību, ka progresam attīstības, drošības un cilvēktiesību jomās ir jābūt savstarpēji saistītam un ka Apvienoto Nāciju Organizācijas reforma nav jāuzskata par pašmērķi, bet gan par nenovēršamu rezultātu to politisko un drošības rādītāju un faktoru padziļinātai analīzei, kuri pastāv jaunajā un nedrošajā situācijā pasaulē; tādējādi iesaka stiprināt Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmu un iestādes, jo tās ir vispiemērotākās, kā arī vienīgās vispasaules iestādes, kas var veicināt un garantēt kopējo drošību gan likumīgi, gan efektīvi;

| 4. | apstiprina stingru pašaizsardzības un spēka lietošanas ierobežojumu un pienākumu aizsargāt civiliedzīvotājus, kā ir noteikusi augsta līmeņa speciālistu grupa saskaņā ar ANO Statūtu būtību un formulējumu, kā arī piekrīt, ka šādai definīcijai nevajadzētu kavēt Drošības padomi īstenot aizsargpasākumus vēl aktīvāk nekā agrāk, jo tā ir vienīgā likumīgā iestāde šādas rīcības veikšanai; atgādina, ka krīzes novēršana var būt efektīva tikai tad, ja ANO ir līdzekļi pastāvīgi kontrolēt un uzraudzīt tos etniskos, valodas un reliģiskos saspīlējumus, kas var izraisīt krīzi; |
| --- | --- |

4.

apstiprina stingru pašaizsardzības un spēka lietošanas ierobežojumu un pienākumu aizsargāt civiliedzīvotājus, kā ir noteikusi augsta līmeņa speciālistu grupa saskaņā ar ANO Statūtu būtību un formulējumu, kā arī piekrīt, ka šādai definīcijai nevajadzētu kavēt Drošības padomi īstenot aizsargpasākumus vēl aktīvāk nekā agrāk, jo tā ir vienīgā likumīgā iestāde šādas rīcības veikšanai; atgādina, ka krīzes novēršana var būt efektīva tikai tad, ja ANO ir līdzekļi pastāvīgi kontrolēt un uzraudzīt tos etniskos, valodas un reliģiskos saspīlējumus, kas var izraisīt krīzi;

| 5. | atkārtoti norāda, ka Drošības padomei, lemjot par spēka izmantošanu, vienmēr jāņem vērā pieci leģitimitātes kritēriji: cik nopietni ir draudi, vai mērķis ir atbilstīgs, vai ir nepieciešams izmantot galēju līdzekli, vai līdzekļi ir proporcionāli un vai izmaksas ir atbilstīgas rezultātam; piekrīt, ka Drošības padomei rezolūcijā jāapstiprina principi attiecībā uz spēka izmantošanu un atļauju to izmantot; ierosina, ka Drošības padomei, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi, kā arī lai rīkotos skaidri noteiktos gadījumos ierobežotā laika posmā, saskaņā ar Statūtu VII nodaļas atļaut deleģēt tās pilnvaras atzītām reģionālām organizācijām; |
| --- | --- |

5.

atkārtoti norāda, ka Drošības padomei, lemjot par spēka izmantošanu, vienmēr jāņem vērā pieci leģitimitātes kritēriji: cik nopietni ir draudi, vai mērķis ir atbilstīgs, vai ir nepieciešams izmantot galēju līdzekli, vai līdzekļi ir proporcionāli un vai izmaksas ir atbilstīgas rezultātam; piekrīt, ka Drošības padomei rezolūcijā jāapstiprina principi attiecībā uz spēka izmantošanu un atļauju to izmantot; ierosina, ka Drošības padomei, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi, kā arī lai rīkotos skaidri noteiktos gadījumos ierobežotā laika posmā, saskaņā ar Statūtu VII nodaļas atļaut deleģēt tās pilnvaras atzītām reģionālām organizācijām;

| 6. | atbalsta augsta līmeņa speciālistu grupas aicinājumu atbilstīgi ģenerālsekretāra ziņojumam piešķirt Starptautiskajai Atomenerģijas aģentūrai (SAEA) pastiprinātu nozīmi un lielākus līdzekļus, tostarp nostiprināt tās kontroles pilnvaras cīņā pret kodolieroču izplatīšanu, kā arī kodolieroču, bioloģisko un ķīmisko (ABC) ieroču izmantošanas ierobežošanu; noteikti atbalsta aicinājumu valstīm apņemties pilnīgi ievērot visus pantus Kodolieroču neizplatīšanas līgumā, Konvencijā par bioloģiskajiem un toksiskajiem ieročiem un Konvencijā par ķīmiskajiem ieročiem, lai turpinātu stiprināt daudzpusējo pamatu attiecībā uz neizplatīšanu un atbruņošanos, kā arī īpašos ierosinājumus šajā jomā; |
| --- | --- |

6.

atbalsta augsta līmeņa speciālistu grupas aicinājumu atbilstīgi ģenerālsekretāra ziņojumam piešķirt Starptautiskajai Atomenerģijas aģentūrai (SAEA) pastiprinātu nozīmi un lielākus līdzekļus, tostarp nostiprināt tās kontroles pilnvaras cīņā pret kodolieroču izplatīšanu, kā arī kodolieroču, bioloģisko un ķīmisko (ABC) ieroču izmantošanas ierobežošanu; noteikti atbalsta aicinājumu valstīm apņemties pilnīgi ievērot visus pantus Kodolieroču neizplatīšanas līgumā, Konvencijā par bioloģiskajiem un toksiskajiem ieročiem un Konvencijā par ķīmiskajiem ieročiem, lai turpinātu stiprināt daudzpusējo pamatu attiecībā uz neizplatīšanu un atbruņošanos, kā arī īpašos ierosinājumus šajā jomā;

| 7. | atbalsta garantijas piegādāt nepieciešamo degvielu, lai attīstītu tās izmantošanu miera vajadzībām, piemēram, pasākumu, kurā SAEA darbojas kā galvotājs kodoldegvielas, kas ir paredzēta atomenerģijas izmantošanai civilām vajadzībām, piegādē par tirgus cenām valstīm, kuras brīvprātīgi veic vietējā urāna bagātināšanai un plutonija sadalīšanai paredzēto objektu attīstību; |
| --- | --- |

7.

atbalsta garantijas piegādāt nepieciešamo degvielu, lai attīstītu tās izmantošanu miera vajadzībām, piemēram, pasākumu, kurā SAEA darbojas kā galvotājs kodoldegvielas, kas ir paredzēta atomenerģijas izmantošanai civilām vajadzībām, piegādē par tirgus cenām valstīm, kuras brīvprātīgi veic vietējā urāna bagātināšanai un plutonija sadalīšanai paredzēto objektu attīstību;

| 8. | atbalsta to, ka Apvienoto Nāciju Organizācija izveido terorisma apkarošanas stratēģiju, kurā ievēro cilvēktiesības un tiesiskumu, kurā ietver pilsonisku sabiedrību un kura balstās piecos principos: pārliecināt par atteikšanos no teroristiskām darbībām vai to atbalstīšanas, liegt teroristiem pieeju naudas līdzekļiem un materiālai bāzei, atturēt valstis no terorisma atbalstīšanas, attīstīt valstu spēju apkarot terorismu un aizsargāt cilvēktiesības; |
| --- | --- |

8.

atbalsta to, ka Apvienoto Nāciju Organizācija izveido terorisma apkarošanas stratēģiju, kurā ievēro cilvēktiesības un tiesiskumu, kurā ietver pilsonisku sabiedrību un kura balstās piecos principos: pārliecināt par atteikšanos no teroristiskām darbībām vai to atbalstīšanas, liegt teroristiem pieeju naudas līdzekļiem un materiālai bāzei, atturēt valstis no terorisma atbalstīšanas, attīstīt valstu spēju apkarot terorismu un aizsargāt cilvēktiesības;

| 9. | šajā sakarā uzsver nepieciešamību turpināt iesākto Pretterorisma komitejas darbu un atbalstīt Pretterorisma komitejas izpilddirekciju tās uzdevumā nodrošināt ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 1373 noteikumu ievērošanu; |
| --- | --- |

9.

šajā sakarā uzsver nepieciešamību turpināt iesākto Pretterorisma komitejas darbu un atbalstīt Pretterorisma komitejas izpilddirekciju tās uzdevumā nodrošināt ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 1373 noteikumu ievērošanu;

| 10. | pauž cerību, ka Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja pieņems visaptverošu konvenciju par terorismu, balstoties uz skaidru un saskaņotu definīciju, ievērojot cilvēktiesības un demokrātiskās brīvības, kas, cita starpā, ietver atsauci uz 1999. gada Starptautiskajā Konvencijā par cīņu pret terorisma finansēšanu un ANO Drošības Padomes Rezolūcijā Nr. 1566(2004) minētajām definīcijām, un atkārtoti uzsverot to, ka darbības, kas ietvertas 12 agrākajās pretterorisma konvencijās ir klasificējamas kā terorisms, kā arī apgalvojot, ka šīs darbības saskaņā ar starptautiskajām tiesībām ir klasificējamas kā noziegums; atbalsta arī efektīvāku sadarbību citās prioritārās jomās, piemēram, cīņu pret organizēto noziedzību, kājnieku un vieglo ieroču nelegālu tirdzniecību un darbu ar kājnieku mīnu pilnīgu iznīcināšanu; |
| --- | --- |

10.

pauž cerību, ka Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja pieņems visaptverošu konvenciju par terorismu, balstoties uz skaidru un saskaņotu definīciju, ievērojot cilvēktiesības un demokrātiskās brīvības, kas, cita starpā, ietver atsauci uz 1999. gada Starptautiskajā Konvencijā par cīņu pret terorisma finansēšanu un ANO Drošības Padomes Rezolūcijā Nr. 1566(2004) minētajām definīcijām, un atkārtoti uzsverot to, ka darbības, kas ietvertas 12 agrākajās pretterorisma konvencijās ir klasificējamas kā terorisms, kā arī apgalvojot, ka šīs darbības saskaņā ar starptautiskajām tiesībām ir klasificējamas kā noziegums; atbalsta arī efektīvāku sadarbību citās prioritārās jomās, piemēram, cīņu pret organizēto noziedzību, kājnieku un vieglo ieroču nelegālu tirdzniecību un darbu ar kājnieku mīnu pilnīgu iznīcināšanu;

| 11. | pilnīgi atbalsta to, ka rūpnieciski attīstītajām valstīm aktīvāk jāiesaistās miera uzturēšanas operācijās visā pasaulē, un tādēļ prasa ES dalībvalstīm vairāk censties, lai pārveidotu armijas tādās vienībās, kas būtu piemērotas izvietošanai miera operācijās, kā arī turētu gatavībā kontingentu ANO vajadzībām; atzīmē savu ieguldījumu attiecībā uz nopietniem atjaunošanas pasākumiem gan konfliktu novēršanā, gan miera veidošanā pēc konfliktiem, nodrošinot miera uzturētājus ar pareizām pilnvarām, pietiekamām iespējām un atbilstīgu apmācību, lai tie pildītu savus uzdevumus un izvairītos no civilām un humanitārām krīzēm; piekrīt priekšlikumam, ka reģionālo organizāciju īstenotās miera uzturēšanas operācijas jāapstiprina Drošības padomei; |
| --- | --- |

11.

pilnīgi atbalsta to, ka rūpnieciski attīstītajām valstīm aktīvāk jāiesaistās miera uzturēšanas operācijās visā pasaulē, un tādēļ prasa ES dalībvalstīm vairāk censties, lai pārveidotu armijas tādās vienībās, kas būtu piemērotas izvietošanai miera operācijās, kā arī turētu gatavībā kontingentu ANO vajadzībām; atzīmē savu ieguldījumu attiecībā uz nopietniem atjaunošanas pasākumiem gan konfliktu novēršanā, gan miera veidošanā pēc konfliktiem, nodrošinot miera uzturētājus ar pareizām pilnvarām, pietiekamām iespējām un atbilstīgu apmācību, lai tie pildītu savus uzdevumus un izvairītos no civilām un humanitārām krīzēm; piekrīt priekšlikumam, ka reģionālo organizāciju īstenotās miera uzturēšanas operācijas jāapstiprina Drošības padomei;

Atbrīvošanās no trūkuma: kopēja un sabalansēta atjaunotās ANO attīstības politikas vīzija

| 12. | izmanto iespēju lūgt iesaistītās puses darīt visu iespējamo, lai sasniegtu Tūkstošgades mērķus; uzsver to, ka attīstības reformas un mērķi, kā tas ir minēts Tūkstošgades mērķos, ir jāsasniedz saskaņā ar reformu centieniem kolektīvās drošības un iestāžu reformu jomās; izsaka pārliecību par to, ka tikai ar rūpīgu un sabalansētu ANO sistēmas reformu kopumā ir iespējams panākt līdzsvaru starp ANO ziemeļu un dienvidu valstīm, kurš savukārt palielinās ticību ANO un tās leģitimitāti šīs organizācijas dalībnieku acīs; |
| --- | --- |

12.

izmanto iespēju lūgt iesaistītās puses darīt visu iespējamo, lai sasniegtu Tūkstošgades mērķus; uzsver to, ka attīstības reformas un mērķi, kā tas ir minēts Tūkstošgades mērķos, ir jāsasniedz saskaņā ar reformu centieniem kolektīvās drošības un iestāžu reformu jomās; izsaka pārliecību par to, ka tikai ar rūpīgu un sabalansētu ANO sistēmas reformu kopumā ir iespējams panākt līdzsvaru starp ANO ziemeļu un dienvidu valstīm, kurš savukārt palielinās ticību ANO un tās leģitimitāti šīs organizācijas dalībnieku acīs;

| 13. | atgādina par iepriekšējiem palīdzības sniedzēju valstu solījumiem finansēt attīstību, kas ir jāizpilda, jo īpaši attiecībā uz panākumiem cīņā ar HIV/AIDS, malāriju un tuberkulozi; šajā sakarā atzīmē, ka ir jānostiprina ANO valstu komandas, tās personālam ir jābūt atbilstīgi apmācītam un apmaksātam, un, lai sasniegtu Tūkstošgades mērķus, tam ir cieši jāsadarbojas ar starptautiskajām finanšu institūcijām; |
| --- | --- |

13.

atgādina par iepriekšējiem palīdzības sniedzēju valstu solījumiem finansēt attīstību, kas ir jāizpilda, jo īpaši attiecībā uz panākumiem cīņā ar HIV/AIDS, malāriju un tuberkulozi; šajā sakarā atzīmē, ka ir jānostiprina ANO valstu komandas, tās personālam ir jābūt atbilstīgi apmācītam un apmaksātam, un, lai sasniegtu Tūkstošgades mērķus, tam ir cieši jāsadarbojas ar starptautiskajām finanšu institūcijām;

| 14. | uzsver nepieciešamību turpmāk atbalstīt zinātnisko izpēti un izstrādi, lai nodrošinātu vides ilgspējību, pievērstu uzmanību klimata izmaiņām un reaģētu uz jaunattīstības valstu īpašajām vajadzībām lauksaimniecības, dabas resursu un vides aizsardzības jomās; |
| --- | --- |

14.

uzsver nepieciešamību turpmāk atbalstīt zinātnisko izpēti un izstrādi, lai nodrošinātu vides ilgspējību, pievērstu uzmanību klimata izmaiņām un reaģētu uz jaunattīstības valstu īpašajām vajadzībām lauksaimniecības, dabas resursu un vides aizsardzības jomās;

| 15. | atgādina, ka veiksmīgai partnerībai jābalstās divpusējā procesā, kurā jaunattīstības valstīm ir jāstiprina valdība, cīņa ar korupciju un maksimāli jāizmanto vietējie resursi valsts attīstības stratēģiju finansēšanā, bet attīstītajām valstīm ir jāatbalsta šie centieni ar attīstības atbalsta efektīvāku piešķiršanu un labāku pieeju to tirgum, kā arī ar nodokļu atvieglojumiem; |
| --- | --- |

15.

atgādina, ka veiksmīgai partnerībai jābalstās divpusējā procesā, kurā jaunattīstības valstīm ir jāstiprina valdība, cīņa ar korupciju un maksimāli jāizmanto vietējie resursi valsts attīstības stratēģiju finansēšanā, bet attīstītajām valstīm ir jāatbalsta šie centieni ar attīstības atbalsta efektīvāku piešķiršanu un labāku pieeju to tirgum, kā arī ar nodokļu atvieglojumiem;

| 16. | atbalsta uzskatu, ka ekonomikas un sociālā attīstība un drošība, kā arī cilvēktiesību ievērošana un vides aizsardzība ir savstarpēji ļoti atkarīgas; uzsver, ka riska novēršana ar attīstību var ievērojami samazināt politiskos, militāros un terorisma draudus, kas rodas no reālas vai novērotas sociālās un ekonomiskās nevienlīdzības, kā arī postošas ietekmes uz vidi; atzinīgi vērtē augsta līmeņa speciālistu grupas secinājumus, ka nepastāv draudu hierarhija un ka dažāda veida draudus nevar nošķirt vienu no otra; tādēļ atkārtoti apgalvo, ka drošības jautājumi ir cieši saistīti ar tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu un konsolidāciju; |
| --- | --- |

16.

atbalsta uzskatu, ka ekonomikas un sociālā attīstība un drošība, kā arī cilvēktiesību ievērošana un vides aizsardzība ir savstarpēji ļoti atkarīgas; uzsver, ka riska novēršana ar attīstību var ievērojami samazināt politiskos, militāros un terorisma draudus, kas rodas no reālas vai novērotas sociālās un ekonomiskās nevienlīdzības, kā arī postošas ietekmes uz vidi; atzinīgi vērtē augsta līmeņa speciālistu grupas secinājumus, ka nepastāv draudu hierarhija un ka dažāda veida draudus nevar nošķirt vienu no otra; tādēļ atkārtoti apgalvo, ka drošības jautājumi ir cieši saistīti ar tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu un konsolidāciju;

| 17. | pilnīgi atbalsta ģenerālsekretāra īpašos aicinājumus šajā jomā, tostarp skaidra grafika izveidošanu rūpnieciski attīstītām valstīm, lai sasniegtu 0,7 % no NKI oficiālai palīdzībai attīstības jomā, atzīstot īpašās vajadzības Āfrikā, kā arī uzsākot virkni iniciatīvu, lai īstenotu vispārēju tūlītēju attīstību tūkstošgades mērķu sasniegšanā, tostarp izmantošanas maksas izskaušanu attiecībā uz veselības un izglītības pakalpojumiem; |
| --- | --- |

17.

pilnīgi atbalsta ģenerālsekretāra īpašos aicinājumus šajā jomā, tostarp skaidra grafika izveidošanu rūpnieciski attīstītām valstīm, lai sasniegtu 0,7 % no NKI oficiālai palīdzībai attīstības jomā, atzīstot īpašās vajadzības Āfrikā, kā arī uzsākot virkni iniciatīvu, lai īstenotu vispārēju tūlītēju attīstību tūkstošgades mērķu sasniegšanā, tostarp izmantošanas maksas izskaušanu attiecībā uz veselības un izglītības pakalpojumiem;

| 18. | atbalsta ģenerālsekretāra ziņojumā norādīto ieteikumu stiprināt nevalstisko organizāciju ieguldījumu Apvienoto Nāciju Organizācijas mērķu sasniegšanā, tostarp jaunus mehānismus, lai nodrošinātu pilsoniskās sabiedrības, privāto sektoru un starptautisko institūciju atbildīgumu; |
| --- | --- |

18.

atbalsta ģenerālsekretāra ziņojumā norādīto ieteikumu stiprināt nevalstisko organizāciju ieguldījumu Apvienoto Nāciju Organizācijas mērķu sasniegšanā, tostarp jaunus mehānismus, lai nodrošinātu pilsoniskās sabiedrības, privāto sektoru un starptautisko institūciju atbildīgumu;

| 19. | atzinīgi vērtē ģenerālsekretāra ziņojumā norādīto ieteikumu vienoties par starptautisko pamatu, lai risinātu klimata pārmaiņas pēc 2012. gada, nopietnāk iesaistot visus galvenos izplūžu radītājus, kā arī atbalstītu vides mērķu sasniegšanu noteiktā termiņā visās ES dalībvalstīs; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē ģenerālsekretāra ziņojumā norādīto ieteikumu vienoties par starptautisko pamatu, lai risinātu klimata pārmaiņas pēc 2012. gada, nopietnāk iesaistot visus galvenos izplūžu radītājus, kā arī atbalstītu vides mērķu sasniegšanu noteiktā termiņā visās ES dalībvalstīs;

| 20. | apstiprina, ka ANO lēmējiestādēm ir jābūt kompetencei un atbildībai, gan nosakot sabiedrības kopējās intereses, gan nosakot aizsardzības normas, gan pieņemot noteikumus, lai saglabātu un aizsargātu šīs sabiedrības intereses, tostarp paredzot starptautiskus noteikumus nolūkā noskaidrot saistību starp tirdzniecību un vidi, lai nodrošinātu, ka daudzpusējos nolīgumus vides jomā aizsargā attiecībā uz tirdzniecības noteikumiem; |
| --- | --- |

20.

apstiprina, ka ANO lēmējiestādēm ir jābūt kompetencei un atbildībai, gan nosakot sabiedrības kopējās intereses, gan nosakot aizsardzības normas, gan pieņemot noteikumus, lai saglabātu un aizsargātu šīs sabiedrības intereses, tostarp paredzot starptautiskus noteikumus nolūkā noskaidrot saistību starp tirdzniecību un vidi, lai nodrošinātu, ka daudzpusējos nolīgumus vides jomā aizsargā attiecībā uz tirdzniecības noteikumiem;

Reorganizētas iestādes lielākai pārstāvībai un efektivitātei

| 21. | uzsver, ka nepieciešamo Apvienoto Nāciju Organizācijas reformu kopumā nekādā gadījumā nedrīkst ierobežot vai aizēnot atsevišķā Drošības padomes reforma vai citi institucionāli jautājumi, lai gan vislielākā nozīme ir struktūru un darba metožu pārdomāšanai, lai panāktu labāku pārstāvību un uzticamību; aicina ANO dalībvalstis darīt visu, lai izvairītos no situācijas, kad iespējamās grūtības panākt vienošanos par jaunās Drošības padomes sastāvu apdraudētu reformu kopumā; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka nepieciešamo Apvienoto Nāciju Organizācijas reformu kopumā nekādā gadījumā nedrīkst ierobežot vai aizēnot atsevišķā Drošības padomes reforma vai citi institucionāli jautājumi, lai gan vislielākā nozīme ir struktūru un darba metožu pārdomāšanai, lai panāktu labāku pārstāvību un uzticamību; aicina ANO dalībvalstis darīt visu, lai izvairītos no situācijas, kad iespējamās grūtības panākt vienošanos par jaunās Drošības padomes sastāvu apdraudētu reformu kopumā;

| 22. | ir pārliecināta, ka galvenajiem elementiem, kas virza Drošības padomes reformu, jābūt tās pilnvaru nostiprināšanai, visu ģeogrāfisko zonu reālai pārstāvībai, leģitimitātei, efektivitātei un tās galvenajai lomai starptautiskā miera un drošības uzturēšanā; ir pārliecināta par nepieciešamību mainīt Drošības padomes sastāvu tādā veidā, kurā ņem vērā mainīto stāvokli starptautiskajā sistēmā, kā arī pašreizējo ģeopolitisko realitāti, palielinot jaunattīstības valstu skaitu Padomē, nodrošinot, ka tās vēlas un var rīkoties tad, kad rīcība ir nepieciešama, kā arī izmantojot efektīvākas un pārredzamākas darba metodes; uzskata, ka abi augsta līmeņa speciālistu grupas priekšlikumi (A paraugs un B paraugs) pienācīgi atspoguļo labāku pārstāvību, lai gan ir arī iespējami citi reformu priekšlikumi, kā arī uzsver, ka ES vieta ANO Drošības padomē paliek ES mērķis, iekams tiek izpildīti politiskie, konstitucionālie un tiesiskie nosacījumi; |
| --- | --- |

22.

ir pārliecināta, ka galvenajiem elementiem, kas virza Drošības padomes reformu, jābūt tās pilnvaru nostiprināšanai, visu ģeogrāfisko zonu reālai pārstāvībai, leģitimitātei, efektivitātei un tās galvenajai lomai starptautiskā miera un drošības uzturēšanā; ir pārliecināta par nepieciešamību mainīt Drošības padomes sastāvu tādā veidā, kurā ņem vērā mainīto stāvokli starptautiskajā sistēmā, kā arī pašreizējo ģeopolitisko realitāti, palielinot jaunattīstības valstu skaitu Padomē, nodrošinot, ka tās vēlas un var rīkoties tad, kad rīcība ir nepieciešama, kā arī izmantojot efektīvākas un pārredzamākas darba metodes; uzskata, ka abi augsta līmeņa speciālistu grupas priekšlikumi (A paraugs un B paraugs) pienācīgi atspoguļo labāku pārstāvību, lai gan ir arī iespējami citi reformu priekšlikumi, kā arī uzsver, ka ES vieta ANO Drošības padomē paliek ES mērķis, iekams tiek izpildīti politiskie, konstitucionālie un tiesiskie nosacījumi;

| 23. | pieņem zināšanai priekšlikumu paplašināt ANO Drošības padomes sastāvu, papildinot to ar jaunām vietām katrai reģionālajai grupai, tostarp Eiropai; izsaka viedokli, ka šajā sakarā pienācīgs risinājums, kas būtu saskaņā ar Līgumu par konstitūciju Eiropai, kurš nosaka Eiropas Savienībai juridiskas personas statusu, kā arī Eiropas Savienības ārlietu ministru, būtu piešķirt Eiropas Savienībai papildu patstāvīgu vietu; aicina dalībvalstis nopietni apsvērt šo priekšlikumu, lai veicinātu Eiropas ietekmi pasaulē ar saskaņotu un efektīvu kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP); |
| --- | --- |

23.

pieņem zināšanai priekšlikumu paplašināt ANO Drošības padomes sastāvu, papildinot to ar jaunām vietām katrai reģionālajai grupai, tostarp Eiropai; izsaka viedokli, ka šajā sakarā pienācīgs risinājums, kas būtu saskaņā ar Līgumu par konstitūciju Eiropai, kurš nosaka Eiropas Savienībai juridiskas personas statusu, kā arī Eiropas Savienības ārlietu ministru, būtu piešķirt Eiropas Savienībai papildu patstāvīgu vietu; aicina dalībvalstis nopietni apsvērt šo priekšlikumu, lai veicinātu Eiropas ietekmi pasaulē ar saskaņotu un efektīvu kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP);

| 24. | tomēr uzskata, ka neatkarīgi no izvēlētās reformu procedūras jebkurā gadījumā vairākas no papildu vietām Eiropai būtu jāpiešķir ES kā tādai; šajā sakarā aicina ES Padomi noteikt pienācīgu mehānismu, lai izvirzītu tās ES dalībvalstis, kuras īstenos savu mandātu kā ES pārstāves ciešā saskaņā ar pārējām ES dalībvalstīm, KĀDP augsto pārstāvi vai nākamo ārlietu ministru, Komisiju un Eiropas Parlamentu līdz izpildīs ES izvirzītos nosacījumus; |
| --- | --- |

24.

tomēr uzskata, ka neatkarīgi no izvēlētās reformu procedūras jebkurā gadījumā vairākas no papildu vietām Eiropai būtu jāpiešķir ES kā tādai; šajā sakarā aicina ES Padomi noteikt pienācīgu mehānismu, lai izvirzītu tās ES dalībvalstis, kuras īstenos savu mandātu kā ES pārstāves ciešā saskaņā ar pārējām ES dalībvalstīm, KĀDP augsto pārstāvi vai nākamo ārlietu ministru, Komisiju un Eiropas Parlamentu līdz izpildīs ES izvirzītos nosacījumus;

| 25. | pilnīgi atbalsta RHP priekšlikumu ieviest indikatīvas balsošanas mehānismu Drošības padomē, tādējādi dalībnieki varētu pieprasīt nostājas atklātu norādīšanu par ierosināto rīcību, balsojumam “pret” nav veto efekta, ne arī pēdējam balsojumam ir juridiskais spēks, bet tas vairo veto funkcijas pārskatāmību; |
| --- | --- |

25.

pilnīgi atbalsta RHP priekšlikumu ieviest indikatīvas balsošanas mehānismu Drošības padomē, tādējādi dalībnieki varētu pieprasīt nostājas atklātu norādīšanu par ierosināto rīcību, balsojumam “pret” nav veto efekta, ne arī pēdējam balsojumam ir juridiskais spēks, bet tas vairo veto funkcijas pārskatāmību;

| 26. | nopietni atbalsta cilvēktiesību aizsardzības stiprināšanu un veicināšanu ANO sistēmā, kas līdz šim brīdim diemžēl ne vienmēr panāca vēlamo efektivitāti attiecībā uz rezultātiem, kā arī prasa ievērojami palielināt finanšu atbalstu no visām Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos biroja dalībvalstīm, kā arī Drošības padomes darbā un apspriedēs aktīvi iesaistīties augstajam komisāram; šajā sakarā atbalsta priekšlikumu, ka Augstais komisārs cilvēktiesību jautājumos sagatavo gada ziņojumu, kurā ir norādīta pievienotā vērtība attiecībā uz ANO sagatavoto ieteikumu pārredzamību un kurš tajā pašā laikā nosaka valsts sadarbības līmeņa izvērtējumu attiecībā uz ANO mehānismiem; |
| --- | --- |

26.

nopietni atbalsta cilvēktiesību aizsardzības stiprināšanu un veicināšanu ANO sistēmā, kas līdz šim brīdim diemžēl ne vienmēr panāca vēlamo efektivitāti attiecībā uz rezultātiem, kā arī prasa ievērojami palielināt finanšu atbalstu no visām Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos biroja dalībvalstīm, kā arī Drošības padomes darbā un apspriedēs aktīvi iesaistīties augstajam komisāram; šajā sakarā atbalsta priekšlikumu, ka Augstais komisārs cilvēktiesību jautājumos sagatavo gada ziņojumu, kurā ir norādīta pievienotā vērtība attiecībā uz ANO sagatavoto ieteikumu pārredzamību un kurš tajā pašā laikā nosaka valsts sadarbības līmeņa izvērtējumu attiecībā uz ANO mehānismiem;

| 27. | atbalsta ANO Cilvēktiesību komisijas aizvietošanu ar mazāk pastāvīgu Cilvēktiesību padomi, ko ar pastiprinātu vairākumu, tādējādi dodot šai padomei lielāku demokrātisko leģitimitāti un politiskās pilnvaras, tieši ievēl Ģenerālā asambleja, kurai, izvēloties pārstāvjus šai struktūrvienībai, jāizvēlas valstis, kurās visizteiktāk ievēro cilvēktiesības; atbalsta speciālistu veiktas salīdzinošas pārskatīšanas mehānisma iekļaušanu ANO Cilvēktiesību komitejas darba metodēs, un ar to varētu regulāri pārbaudīt cilvēktiesību ievērošanu katrā valstī; atbalsta ideju par to, ka iesaistīšanās Cilvēktiesību padomē uzliek par pienākumu dalībvalstij izdot pastāvīgu aicinājumu, kas ļautu īstenot ANO mehānismus un procedūras; uzskata, ka ir ļoti svarīgi nostiprināt neatkarīgo nevalstisko organizāciju lomu Cilvēktiesību padomē, un ka to līdzdalībai ir nepieciešama nevalstisko organizāciju komitejas reforma; |
| --- | --- |

27.

atbalsta ANO Cilvēktiesību komisijas aizvietošanu ar mazāk pastāvīgu Cilvēktiesību padomi, ko ar pastiprinātu vairākumu, tādējādi dodot šai padomei lielāku demokrātisko leģitimitāti un politiskās pilnvaras, tieši ievēl Ģenerālā asambleja, kurai, izvēloties pārstāvjus šai struktūrvienībai, jāizvēlas valstis, kurās visizteiktāk ievēro cilvēktiesības; atbalsta speciālistu veiktas salīdzinošas pārskatīšanas mehānisma iekļaušanu ANO Cilvēktiesību komitejas darba metodēs, un ar to varētu regulāri pārbaudīt cilvēktiesību ievērošanu katrā valstī; atbalsta ideju par to, ka iesaistīšanās Cilvēktiesību padomē uzliek par pienākumu dalībvalstij izdot pastāvīgu aicinājumu, kas ļautu īstenot ANO mehānismus un procedūras; uzskata, ka ir ļoti svarīgi nostiprināt neatkarīgo nevalstisko organizāciju lomu Cilvēktiesību padomē, un ka to līdzdalībai ir nepieciešama nevalstisko organizāciju komitejas reforma;

| 28. | atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu Starptautiskās Krimināltiesas darbam un mudina visas ANO dalībvalstis ar to sadarboties; atzinīgi vērtē īpaša referenta iecelšanu attiecībā uz pretterorisma pasākumu saskaņošanu ar starptautiskajām cilvēktiesībām; atzīst Starptautiskās Tiesas lielo nozīmi un atbalsta tādu pasākumu apsvēršanu, kas stiprinātu Tiesas darbu; |
| --- | --- |

28.

atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu Starptautiskās Krimināltiesas darbam un mudina visas ANO dalībvalstis ar to sadarboties; atzinīgi vērtē īpaša referenta iecelšanu attiecībā uz pretterorisma pasākumu saskaņošanu ar starptautiskajām cilvēktiesībām; atzīst Starptautiskās Tiesas lielo nozīmi un atbalsta tādu pasākumu apsvēršanu, kas stiprinātu Tiesas darbu;

| 29. | pilnīgi atbalsta augsta līmeņa speciālistu grupas viedokli, ka ir jāpalielina ģenerālsekretāra nozīme, pilnvaru robeža un atbildība miera un drošības jomā; šajā sakarā uzsver nepieciešamību piešķirt ģenerālsekretāram attiecīgu brīvību, rīcības brīvību un resursus, lai organizētu savas darba vides struktūru un modalitātes ANO pārvaldībai, saskaņojot reformas prioritātes; |
| --- | --- |

29.

pilnīgi atbalsta augsta līmeņa speciālistu grupas viedokli, ka ir jāpalielina ģenerālsekretāra nozīme, pilnvaru robeža un atbildība miera un drošības jomā; šajā sakarā uzsver nepieciešamību piešķirt ģenerālsekretāram attiecīgu brīvību, rīcības brīvību un resursus, lai organizētu savas darba vides struktūru un modalitātes ANO pārvaldībai, saskaņojot reformas prioritātes;

| 30. | ir satraukusies par apsūdzībām, ka ANO miera uzturēšanas spēku darbinieki ir lietojuši seksuālu un fizisku vardarbību cita starpā Kongo Demokrātiskajā Republikā, Bosnijā un Kosovā; nosoda faktu, ka tie, kuri ir vainīgi seksuālās vardarbības lietošanā un izvarošanā pašreizējo konfliktu laikā, nav nedz saukti pie atbildības, nedz arī sodīti, un aicina ANO risināt šos jautājumus, lai nodrošinātu to, ka ANO saglabā savu lomu pasaulē kā vadošā cilvēktiesību aizstāve; |
| --- | --- |

30.

ir satraukusies par apsūdzībām, ka ANO miera uzturēšanas spēku darbinieki ir lietojuši seksuālu un fizisku vardarbību cita starpā Kongo Demokrātiskajā Republikā, Bosnijā un Kosovā; nosoda faktu, ka tie, kuri ir vainīgi seksuālās vardarbības lietošanā un izvarošanā pašreizējo konfliktu laikā, nav nedz saukti pie atbildības, nedz arī sodīti, un aicina ANO risināt šos jautājumus, lai nodrošinātu to, ka ANO saglabā savu lomu pasaulē kā vadošā cilvēktiesību aizstāve;

| 31. | atzinīgi vērtē priekšlikumu ar starptautisko finanšu institūciju līdzdalību ANO sekretariāta sastāvā izveidot Miera veidošanas komisiju, kā arī Miera veidošanas atbalsta biroju, lai veicinātu organizācijas spēju sekmēt miera veidošanas centienus pēc konfliktiem, kā arī atjaunot kārtību un no jauna veidot izpostītās nācijas, ja attiecīgā valsts vairs neeksistē; aicina izveidot civilos miera spēkus (“baltās ķiveres”), kas var pildīt nemilitāra rakstura funkcijas; vēlreiz apstiprina nepieciešamību nodrošināt humānās palīdzības sniedzēju lielāku aizsardzību un drošību un netraucētu piekļuvi neaizsargātiem iedzīvotājiem; uzsver, ka ģenerālsekretāram ir nepieciešami papildu resursi starpniecības uzdevumiem (“labai biroja darbībai”), kā arī atbalsta Tiesiskuma atbalsta nodaļas un Demokrātijas fonda izveidi, lai atbalstītu valstu centienus atjaunot tiesiskumu un demokrātiju; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē priekšlikumu ar starptautisko finanšu institūciju līdzdalību ANO sekretariāta sastāvā izveidot Miera veidošanas komisiju, kā arī Miera veidošanas atbalsta biroju, lai veicinātu organizācijas spēju sekmēt miera veidošanas centienus pēc konfliktiem, kā arī atjaunot kārtību un no jauna veidot izpostītās nācijas, ja attiecīgā valsts vairs neeksistē; aicina izveidot civilos miera spēkus (“baltās ķiveres”), kas var pildīt nemilitāra rakstura funkcijas; vēlreiz apstiprina nepieciešamību nodrošināt humānās palīdzības sniedzēju lielāku aizsardzību un drošību un netraucētu piekļuvi neaizsargātiem iedzīvotājiem; uzsver, ka ģenerālsekretāram ir nepieciešami papildu resursi starpniecības uzdevumiem (“labai biroja darbībai”), kā arī atbalsta Tiesiskuma atbalsta nodaļas un Demokrātijas fonda izveidi, lai atbalstītu valstu centienus atjaunot tiesiskumu un demokrātiju;

| 32. | uzsver, ka ir nepieciešams atveseļot Ģenerālo asambleju, īstenojot labāku konceptualizāciju un saīsinot tās darba kārtību, lai ātrāk un efektīvāk risinātu svarīgus un pastāvīgus jautājumus, kas ietekmē pasauli mūsdienās, samazinot locekļu skaitu komitejās un koncentrējot savu darbību, lai uzlabotu rezolūcijas un pašas organizācijas uzticamību; prasa izveidot mehānismu Ģenerālajā asamblejā, lai metodiski sadarbotos ar sabiedrību; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka ir nepieciešams atveseļot Ģenerālo asambleju, īstenojot labāku konceptualizāciju un saīsinot tās darba kārtību, lai ātrāk un efektīvāk risinātu svarīgus un pastāvīgus jautājumus, kas ietekmē pasauli mūsdienās, samazinot locekļu skaitu komitejās un koncentrējot savu darbību, lai uzlabotu rezolūcijas un pašas organizācijas uzticamību; prasa izveidot mehānismu Ģenerālajā asamblejā, lai metodiski sadarbotos ar sabiedrību;

| 33. | aicina uzlabot Ekonomikas un sociālo lietu padomes (ECOSOC) darbību, radikāli samazināt tās locekļu skaitu un stiprināt tās lēmumu pieņemšanas pilnvaras, lai pārveidotu to par Drošības padomei līdzvērtīgu struktūrvienību jomās, kas saistītas ar ekonomika, finansēm, attīstību, biotehnoloģijām, sakaru sistēmām, ētiku un klimata un biotopu apdraudējumiem; aicina attīstīt ciešu un pastāvīgu konsultāciju mehānismu starp pārveidoto ECOSOC un Bretoņvudas institūcijas, kā arī Pasaules tirdzniecības organizāciju (PTO), tādējādi ļaujot ECOSOC efektīvi vērtēt ANO attīstības programmas panākumus un pildīt vispārēja attīstības sadarbības foruma funkcijas; aicina izveidot labāku koordinācijas mehānismu starp dažādām ANO aģentūrām, kas strādā ECOSOC aizgādnībā; atbalsta ierosinājumu par reizi divos gados organizējamu vispārēju Attīstības sadarbības forumu un ECOSOC izpildu komitejas izveidošanu; |
| --- | --- |

33.

aicina uzlabot Ekonomikas un sociālo lietu padomes (ECOSOC) darbību, radikāli samazināt tās locekļu skaitu un stiprināt tās lēmumu pieņemšanas pilnvaras, lai pārveidotu to par Drošības padomei līdzvērtīgu struktūrvienību jomās, kas saistītas ar ekonomika, finansēm, attīstību, biotehnoloģijām, sakaru sistēmām, ētiku un klimata un biotopu apdraudējumiem; aicina attīstīt ciešu un pastāvīgu konsultāciju mehānismu starp pārveidoto ECOSOC un Bretoņvudas institūcijas, kā arī Pasaules tirdzniecības organizāciju (PTO), tādējādi ļaujot ECOSOC efektīvi vērtēt ANO attīstības programmas panākumus un pildīt vispārēja attīstības sadarbības foruma funkcijas; aicina izveidot labāku koordinācijas mehānismu starp dažādām ANO aģentūrām, kas strādā ECOSOC aizgādnībā; atbalsta ierosinājumu par reizi divos gados organizējamu vispārēju Attīstības sadarbības forumu un ECOSOC izpildu komitejas izveidošanu;

| 34. | tomēr uzskata, ka ģenerālsekretāra ziņojumā iekļautie reformu priekšlikumi sociāli ekonomiskajā jomā lielākoties neatbilst faktiskajām tādas struktūrvienības vajadzībām, kas dotu iespēju nozīmīgākajām attīstītajām un attīstības valstīm kopīgi risināt jautājumus par būtiskām saiknēm starp tirdzniecību, finansēm, vidi un ekonomisko un sociālo attīstību; pilnībā kā pirmo soli atbalsta RHP priekšlikumu pārveidot G20 grupu, kurā Eiropas Savienība ir institucionāls loceklis un Starptautiskais Monetārais fonds un Pasaules banka ir ex-oficio loceklis, par līderu grupu, kuru regulāri apmeklētu ANO ģenerālsekretārs, ECOSOC priekšsēdētājs un Augstais komisārs cilvēktiesību jautājumos; |
| --- | --- |

34.

tomēr uzskata, ka ģenerālsekretāra ziņojumā iekļautie reformu priekšlikumi sociāli ekonomiskajā jomā lielākoties neatbilst faktiskajām tādas struktūrvienības vajadzībām, kas dotu iespēju nozīmīgākajām attīstītajām un attīstības valstīm kopīgi risināt jautājumus par būtiskām saiknēm starp tirdzniecību, finansēm, vidi un ekonomisko un sociālo attīstību; pilnībā kā pirmo soli atbalsta RHP priekšlikumu pārveidot G20 grupu, kurā Eiropas Savienība ir institucionāls loceklis un Starptautiskais Monetārais fonds un Pasaules banka ir ex-oficio loceklis, par līderu grupu, kuru regulāri apmeklētu ANO ģenerālsekretārs, ECOSOC priekšsēdētājs un Augstais komisārs cilvēktiesību jautājumos;

| 35. | ierosina pārveidot pastāvošo, bet pasīvo un novecojušo Aizbildnības padomi par Atpalikušo valstu attīstības padomi, kas ANO vārdā būtu atbildīga par starptautiskās sadarbības koordinēšanu atpalikušo valstu gadījumā un vēl plašāk par konfliktu novēršanu atpalikušajās valstīs; ierosina, ka Drošības padome pilnvaro šo Atpalikušo valstu attīstības padomi pagaidu kārtā pārvaldīt tautas un teritorijas, kur valsts formālās struktūrvienības ir sabrukušas vai drīz izzudīs; |
| --- | --- |

35.

ierosina pārveidot pastāvošo, bet pasīvo un novecojušo Aizbildnības padomi par Atpalikušo valstu attīstības padomi, kas ANO vārdā būtu atbildīga par starptautiskās sadarbības koordinēšanu atpalikušo valstu gadījumā un vēl plašāk par konfliktu novēršanu atpalikušajās valstīs; ierosina, ka Drošības padome pilnvaro šo Atpalikušo valstu attīstības padomi pagaidu kārtā pārvaldīt tautas un teritorijas, kur valsts formālās struktūrvienības ir sabrukušas vai drīz izzudīs;

| 36. | aicina stiprināt starptautisko vides pārvaldību, pārveidojot Apvienoto Nāciju Vides programmu (UNEP) par ANO īpašo vides aģentūru, kurai piešķir pietiekamus finanšu, materiālos un cilvēkresursus, kurā ir biedri no visas pasaules un kura ir pilnvarota nodrošināt valdību, starptautisku ekonomikas iestāžu un transnacionālu korporāciju atbilstību juridiski saistošiem daudzpusējiem vides nolīgumiem (DVN), kā arī pildīt atsauces funkcijas tehniskās un juridiskās ekspertīzes nodrošināšanai vides jomā; aicina īstenot saskaņotu jaunu rīcību, lai nodrošinātu ilgtspējīgu vides attīstību, kā arī risinātu ar klimata pārmaiņām, pārtuksnešošanos, bioloģisko daudzveidību un vides bēgļiem saistītos jautājumus; aicina precizēt jurisdikcijas robežas, tostarp strīdu risināšanas mehānismus, starp Pasaules Tirdzniecības organizāciju (PTO) un daudzpusējiem vides nolīgumiem ANO sistēmā; |
| --- | --- |

36.

aicina stiprināt starptautisko vides pārvaldību, pārveidojot Apvienoto Nāciju Vides programmu (UNEP) par ANO īpašo vides aģentūru, kurai piešķir pietiekamus finanšu, materiālos un cilvēkresursus, kurā ir biedri no visas pasaules un kura ir pilnvarota nodrošināt valdību, starptautisku ekonomikas iestāžu un transnacionālu korporāciju atbilstību juridiski saistošiem daudzpusējiem vides nolīgumiem (DVN), kā arī pildīt atsauces funkcijas tehniskās un juridiskās ekspertīzes nodrošināšanai vides jomā; aicina īstenot saskaņotu jaunu rīcību, lai nodrošinātu ilgtspējīgu vides attīstību, kā arī risinātu ar klimata pārmaiņām, pārtuksnešošanos, bioloģisko daudzveidību un vides bēgļiem saistītos jautājumus; aicina precizēt jurisdikcijas robežas, tostarp strīdu risināšanas mehānismus, starp Pasaules Tirdzniecības organizāciju (PTO) un daudzpusējiem vides nolīgumiem ANO sistēmā;

| 37. | vērš uzmanību uz faktu, ka 2004. gada novembrī UNEP un UNDP parakstīja saprašanās memorandu, atbilstīgi kuram UNEP sniedz palīdzību valstīm pēc to pieprasījuma, lai stiprinātu spēju nodrošināt atbilstību saistībām vides jomā, jo šī spēja ir viens no ilgtspējīgas attīstības pamatpīlāriem; atbalsta šo nostāju un pilnībā atzīst nepieciešamību nodrošināt abu programmu efektīvai sadarbībai nepieciešamo resursu piešķiršanu; |
| --- | --- |

37.

vērš uzmanību uz faktu, ka 2004. gada novembrī UNEP un UNDP parakstīja saprašanās memorandu, atbilstīgi kuram UNEP sniedz palīdzību valstīm pēc to pieprasījuma, lai stiprinātu spēju nodrošināt atbilstību saistībām vides jomā, jo šī spēja ir viens no ilgtspējīgas attīstības pamatpīlāriem; atbalsta šo nostāju un pilnībā atzīst nepieciešamību nodrošināt abu programmu efektīvai sadarbībai nepieciešamo resursu piešķiršanu;

| 38. | uzsver, ka UNESCO ir viena no nozīmīgākajām aģentūrām Apvienoto Nāciju sistēmā un tai ir globāla atbildība par izglītības, zinātnes (ieskaitot ūdeņus) un kultūras (ieskaitot sakarus un plašsaziņas līdzekļus) jomu; aicina dalībvalstis nodrošināt UNESCO lielākus budžeta līdzekļus svarīgo UNESCO uzdevumu izpildei; aicina ANO ģenerālsekretāru sistemātiski izmantot UNESCO ieguldījumu, it īpaši nabadzības mazināšanas un izglītības politikā, kā arī kultūras daudzveidības aizsardzībā; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka UNESCO ir viena no nozīmīgākajām aģentūrām Apvienoto Nāciju sistēmā un tai ir globāla atbildība par izglītības, zinātnes (ieskaitot ūdeņus) un kultūras (ieskaitot sakarus un plašsaziņas līdzekļus) jomu; aicina dalībvalstis nodrošināt UNESCO lielākus budžeta līdzekļus svarīgo UNESCO uzdevumu izpildei; aicina ANO ģenerālsekretāru sistemātiski izmantot UNESCO ieguldījumu, it īpaši nabadzības mazināšanas un izglītības politikā, kā arī kultūras daudzveidības aizsardzībā;

| 39. | aicina ANO sistēmā izveidot Apvienoto Nāciju Parlamentāro asambleju (UNPA), kas veicinātu organizācijas demokrātisko aspektu un tās iekšējo demokrātisko procesu un ļautu pasaules pilsoniskajai sabiedrībai būt tieši iesaistītai lēmumu pieņemšanas procesā; atzīmē, ka Parlamentārajai asamblejai jāpiešķir īstas tiesības uz informāciju, līdzdalību un uzraudzību, kā arī jādod iespēja pieņemt priekšlikumus, kas paredzēti ANO Ģenerālajai asamblejai; |
| --- | --- |

39.

aicina ANO sistēmā izveidot Apvienoto Nāciju Parlamentāro asambleju (UNPA), kas veicinātu organizācijas demokrātisko aspektu un tās iekšējo demokrātisko procesu un ļautu pasaules pilsoniskajai sabiedrībai būt tieši iesaistītai lēmumu pieņemšanas procesā; atzīmē, ka Parlamentārajai asamblejai jāpiešķir īstas tiesības uz informāciju, līdzdalību un uzraudzību, kā arī jādod iespēja pieņemt priekšlikumus, kas paredzēti ANO Ģenerālajai asamblejai;

| 40. | kā pirmo soli ierosina rīkot parlamentāru pasākumu pirms dalībvalstu un valdību vadītāju sanāksmes 2005. gada septembrī, kas notiktu papildus Otrajai Vispasaules parlamentu priekšsēdētāju konferencei 2005. gada 7.—9. septembrī Ņujorkā; uzsver gatavību nosūtīt delegāciju uz minētajiem pasākumiem; pilnīgi atbalsta Demokrātijas fonda izveidi, lai sekmētu, veidotu un stiprinātu demokrātiju visā pasaulē, kā tas prasīts ģenerālsekretāra ziņojumā; |
| --- | --- |

40.

kā pirmo soli ierosina rīkot parlamentāru pasākumu pirms dalībvalstu un valdību vadītāju sanāksmes 2005. gada septembrī, kas notiktu papildus Otrajai Vispasaules parlamentu priekšsēdētāju konferencei 2005. gada 7.—9. septembrī Ņujorkā; uzsver gatavību nosūtīt delegāciju uz minētajiem pasākumiem; pilnīgi atbalsta Demokrātijas fonda izveidi, lai sekmētu, veidotu un stiprinātu demokrātiju visā pasaulē, kā tas prasīts ģenerālsekretāra ziņojumā;

| 41. | aicina dalībvalstis atbalstīt un stiprināt “ANO demokrātijas vadības virsotni”, kas veicina demokrātiju starp ANO dalībvalstīm un palīdz nodibināt demokrātiskas struktūrvienības ANO sistēmā, ar savu darbu dodot paraugu topošajām demokrātiskajām valstīm un vienlaicīgi atturot nedemokrātiskas autoritāras valstis no svarīgu ANO struktūrvienību vadīšanas, kas varētu apdraudēt ANO uzticamību; |
| --- | --- |

41.

aicina dalībvalstis atbalstīt un stiprināt “ANO demokrātijas vadības virsotni”, kas veicina demokrātiju starp ANO dalībvalstīm un palīdz nodibināt demokrātiskas struktūrvienības ANO sistēmā, ar savu darbu dodot paraugu topošajām demokrātiskajām valstīm un vienlaicīgi atturot nedemokrātiskas autoritāras valstis no svarīgu ANO struktūrvienību vadīšanas, kas varētu apdraudēt ANO uzticamību;

| 42. | atzinīgi vērtē ģenerālsekretāra iniciatīvu organizēt “Līguma pasākumu, uzaicinājumu uz vispasaules līdzdalību Focus 2005: reaģēšana uz globālām problēmām”; aicina dalībvalstis atbalstīt šo iniciatīvu, parakstot, ratificējot vai pievienojoties Focus 2005 minētajiem līgumiem, kuriem tās vēl nav pievienojušās; aicina arī Padomi un Komisiju attiecībās ar trešajām valstīm veicināt šo iniciatīvu un palīdzēt tām centienos parakstīt, ratificēt vai pievienoties šiem līgumiem līdz 2005. gada septembrim; |
| --- | --- |

42.

atzinīgi vērtē ģenerālsekretāra iniciatīvu organizēt “Līguma pasākumu, uzaicinājumu uz vispasaules līdzdalību Focus 2005: reaģēšana uz globālām problēmām”; aicina dalībvalstis atbalstīt šo iniciatīvu, parakstot, ratificējot vai pievienojoties Focus 2005 minētajiem līgumiem, kuriem tās vēl nav pievienojušās; aicina arī Padomi un Komisiju attiecībās ar trešajām valstīm veicināt šo iniciatīvu un palīdzēt tām centienos parakstīt, ratificēt vai pievienoties šiem līgumiem līdz 2005. gada septembrim;

| 43. | atgādina par veiksmīgo sadarbību starp Apvienotajām Nācijām un Eiropas Savienību saistībā ar glābšanas operācijām un palīdzības darbiem, kas veikti pēc cunami katastrofas; atzinīgi vērtē ģenerālsekretāra ieteikumu lūgt Apvienotajām Nācijām papildināt reģionālo organizāciju gūtos panākumus, jo īpaši veidojot striktas normas politiskās stabilitātes veicināšanai un mazākumtautību, pamatiedzīvotāju un iekšēji pārvietotu personu tiesību aizsargāšanā; atzinīgi vērtē ieteikumu sniegt lielāku atbalstu Āfrikai un Āfrikas Savienībai; aicina paplašināt partnerību starp Apvienotajām Nācijām un Eiropas Savienību, ņemot vērā, ka ES ir vispiemērotākā globālās politikas efektīvas īstenošanas koordinēšanai starp citām valstīm un reģionālajām struktūrām, ieskaitot Starptautisko Krimināltiesu, Kioto protokolu un Starptautisko aizliegumu lietot kājnieku mīnas; |
| --- | --- |

43.

atgādina par veiksmīgo sadarbību starp Apvienotajām Nācijām un Eiropas Savienību saistībā ar glābšanas operācijām un palīdzības darbiem, kas veikti pēc cunami katastrofas; atzinīgi vērtē ģenerālsekretāra ieteikumu lūgt Apvienotajām Nācijām papildināt reģionālo organizāciju gūtos panākumus, jo īpaši veidojot striktas normas politiskās stabilitātes veicināšanai un mazākumtautību, pamatiedzīvotāju un iekšēji pārvietotu personu tiesību aizsargāšanā; atzinīgi vērtē ieteikumu sniegt lielāku atbalstu Āfrikai un Āfrikas Savienībai; aicina paplašināt partnerību starp Apvienotajām Nācijām un Eiropas Savienību, ņemot vērā, ka ES ir vispiemērotākā globālās politikas efektīvas īstenošanas koordinēšanai starp citām valstīm un reģionālajām struktūrām, ieskaitot Starptautisko Krimināltiesu, Kioto protokolu un Starptautisko aizliegumu lietot kājnieku mīnas;

| 44. | vēlreiz izsaka viedokli, ka, ņemot vērā ES Konstitūciju, ir īpaši svarīgi pilnveidot ES diplomātisko pārstāvību ANO, lai uzlabotu attiecības starp šīm organizācijām un palielinātu ES ietekmi starptautiskā līmenī; tāpēc mudina Padomi un Komisiju aktīvi apvienot savas attiecīgās delegācijas kopējās ārējās ES delegācijās, kas pārstāv ES ANO štābos: Ņujorkā, Ženēvā, Vīnē un Nairobi; |
| --- | --- |

44.

vēlreiz izsaka viedokli, ka, ņemot vērā ES Konstitūciju, ir īpaši svarīgi pilnveidot ES diplomātisko pārstāvību ANO, lai uzlabotu attiecības starp šīm organizācijām un palielinātu ES ietekmi starptautiskā līmenī; tāpēc mudina Padomi un Komisiju aktīvi apvienot savas attiecīgās delegācijas kopējās ārējās ES delegācijās, kas pārstāv ES ANO štābos: Ņujorkā, Ženēvā, Vīnē un Nairobi;

| 45. | aicina ES dalībvalstis bez vilcināšanās atbalstīt reformas priekšlikumus, kas izklāstīti ģenerālsekretāra ziņojumā un sagatavoti, pamatojoties uz RHP, veikt visu iespējamo, lai īstenotu šīs reformas atbilstīgajās jomās un sadarbībā ar ES iestādēm nodrošināt šī mērķa izpildei nepieciešamos līdzekļus; |
| --- | --- |

45.

aicina ES dalībvalstis bez vilcināšanās atbalstīt reformas priekšlikumus, kas izklāstīti ģenerālsekretāra ziņojumā un sagatavoti, pamatojoties uz RHP, veikt visu iespējamo, lai īstenotu šīs reformas atbilstīgajās jomās un sadarbībā ar ES iestādēm nodrošināt šī mērķa izpildei nepieciešamos līdzekļus;

| 46. | aicina Parlamenta prezidiju uzdot speciālistu grupai izstrādāt sākotnējo projektu, kur paredzēts, kā ANO sistēmas visaptverošā reforma varētu risināties no ANO Statūtu un ES iestāžu skatījuma; |
| --- | --- |

46.

aicina Parlamenta prezidiju uzdot speciālistu grupai izstrādāt sākotnējo projektu, kur paredzēts, kā ANO sistēmas visaptverošā reforma varētu risināties no ANO Statūtu un ES iestāžu skatījuma;

| 47. | nolemj uzsākt virkni informācijas sniegšanas kampaņu, lai informētu sabiedrību plašā mērogā Eiropā un ārpus tās par ANO reformas vēsturisko nozīmi un tās ietekmi uz Eiropas institucionālo sistēmu; |
| --- | --- |

47.

nolemj uzsākt virkni informācijas sniegšanas kampaņu, lai informētu sabiedrību plašā mērogā Eiropā un ārpus tās par ANO reformas vēsturisko nozīmi un tās ietekmi uz Eiropas institucionālo sistēmu;

*

- *

| 48. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram, ANO Drošības padomes priekšsēdētājam, ANO Ģenerālās asamblejas priekšsēdētājam, ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomes priekšsēdētājam, ANO reformas vispārējās speciālistu grupas dalībniekiem, kā arī ASV Kongresam, Parlamentu savienībai un Eiropas Padomes parlamentārajai asamblejai. |
| --- | --- |

48.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram, ANO Drošības padomes priekšsēdētājam, ANO Ģenerālās asamblejas priekšsēdētājam, ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomes priekšsēdētājam, ANO reformas vispārējās speciālistu grupas dalībniekiem, kā arī ASV Kongresam, Parlamentu savienībai un Eiropas Padomes parlamentārajai asamblejai.

---

(1)  OV C 96 E, 21.4.2004., 79. lpp.

P6_TA(2005)0238

Transatlantiskās attiecības

Eiropas Parlamenta rezolūcija par gaidāmās ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmes Vašingtonā 2005. gada 20. jūnijā panākumu nodrošināšanu

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 1990. gada transatlantisko deklarāciju par EK un ASV attiecībām un 1995. gada jauno transatlantisko darba kārtību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1990. gada transatlantisko deklarāciju par EK un ASV attiecībām un 1995. gada jauno transatlantisko darba kārtību,

| — | ņemot vērā 2004. gada 16.—17. decembra Briseles Eiropadomes secinājumus, it īpaši sadaļas ar nosaukumu “Starptautiskā kārtība, pamatojoties uz efektīvu daudzpusību” un “Sadarbība ar partneriem”; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 16.—17. decembra Briseles Eiropadomes secinājumus, it īpaši sadaļas ar nosaukumu “Starptautiskā kārtība, pamatojoties uz efektīvu daudzpusību” un “Sadarbība ar partneriem”;

| — | ņemot vērā tā 2004. gada 22. aprīļa rezolūciju par transatlantisko partnerattiecību stāvokli pirms ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmes Dublinā 2004. gada 25.—26. jūnijā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2004. gada 22. aprīļa rezolūciju par transatlantisko partnerattiecību stāvokli pirms ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmes Dublinā 2004. gada 25.—26. jūnijā (1),

| — | ņemot vērā ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmes Dublinā 2004. gada 25.—26. jūnijā rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmes Dublinā 2004. gada 25.—26. jūnijā rezultātus,

| — | ņemot vērā tā 2005. gada 13. janvāra rezolūciju par transatlantiskajām attiecībām (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2005. gada 13. janvāra rezolūciju par transatlantiskajām attiecībām (2),

| — | ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas 2001. gada 17. maijā par transatlantiskā dialoga stāvokli (3), 2001. gada 13. decembrī par ES tiesu iestāžu sadarbību ar ASV, lai apkarotu terorismu (4), 2002. gada 15. maijā par Komisijas paziņojumu Padomei par transatlantisko attiecību stiprināšanu - pievēršanās stratēģijai un rezultātu sasniegšana (5) un 2003. gada 19. jūnijā par atjaunotām transatlantiskajām attiecībām trešajā tūkstošgadē (6) un tā 2004. gada 10. marta ieteikumu par Gvantanamo ieslodzīto tiesībām uz taisnīgu tiesu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas 2001. gada 17. maijā par transatlantiskā dialoga stāvokli (3), 2001. gada 13. decembrī par ES tiesu iestāžu sadarbību ar ASV, lai apkarotu terorismu (4), 2002. gada 15. maijā par Komisijas paziņojumu Padomei par transatlantisko attiecību stiprināšanu - pievēršanās stratēģijai un rezultātu sasniegšana (5) un 2003. gada 19. jūnijā par atjaunotām transatlantiskajām attiecībām trešajā tūkstošgadē (6) un tā 2004. gada 10. marta ieteikumu par Gvantanamo ieslodzīto tiesībām uz taisnīgu tiesu (7),

| — | ņemot vērā ASV Kongresa Pārstāvju palātas 2005. gada 9. februāra rezolūcijas projektu Nr. 77 par transatlantiskajām attiecībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASV Kongresa Pārstāvju palātas 2005. gada 9. februāra rezolūcijas projektu Nr. 77 par transatlantiskajām attiecībām,

| — | ņemot vērā paziņojumus pēc Eiropas Savienības valstu un valdību vadītāju un ASV prezidenta sanāksmes 2005. gada 22. februārī Briselē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā paziņojumus pēc Eiropas Savienības valstu un valdību vadītāju un ASV prezidenta sanāksmes 2005. gada 22. februārī Briselē,

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 18. maija paziņojumu ar nosaukumu “Ciešākas partnerattiecības starp ES un ASV un atvērtāks tirgus 21. gadsimtā” (KOM(2005)0196), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 18. maija paziņojumu ar nosaukumu “Ciešākas partnerattiecības starp ES un ASV un atvērtāks tirgus 21. gadsimtā” (KOM(2005)0196),

| — | ņemot vērā 2005. gada 26. maijā Starptautiskās tirdzniecības komitejā notikušo uzklausīšanu par transatlantiskajām ekonomiskajām attiecībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 26. maijā Starptautiskās tirdzniecības komitejā notikušo uzklausīšanu par transatlantiskajām ekonomiskajām attiecībām,

| — | ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) sagatavoto dokumentu, kas norāda ieguvumus no preču tirgu liberalizācijas un starptautiskās tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļu samazināšanas (“Preferenciālie tirdzniecības noteikumi lauksaimniecības un pārtikas produktu tirgū — ASV un ES lieta 2005. gada maijā”, publicēts 2005. gada martā), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) sagatavoto dokumentu, kas norāda ieguvumus no preču tirgu liberalizācijas un starptautiskās tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļu samazināšanas (“Preferenciālie tirdzniecības noteikumi lauksaimniecības un pārtikas produktu tirgū — ASV un ES lieta 2005. gada maijā”, publicēts 2005. gada martā),

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | tā kā demokrātija, cilvēktiesības un tiesiskums, ilgtspējīgas ekonomikas un ilgtspējīga attīstība ir pārbaudītas kopējas vērtības, kas spēj kalpot par stabilu pamatu gan transatlantiskajām partnerattiecībām, gan Eiropas integrācijai, kopumā mūsu sabiedrībās nodrošinot stabilitāti, mieru un labklājību pēdējos 60 gados; |
| --- | --- |

A.

tā kā demokrātija, cilvēktiesības un tiesiskums, ilgtspējīgas ekonomikas un ilgtspējīga attīstība ir pārbaudītas kopējas vērtības, kas spēj kalpot par stabilu pamatu gan transatlantiskajām partnerattiecībām, gan Eiropas integrācijai, kopumā mūsu sabiedrībās nodrošinot stabilitāti, mieru un labklājību pēdējos 60 gados;

| B. | tā kā saskaņā ar Eiropas drošības stratēģiju transatlantiskās partnerattiecības ir ļoti svarīgas; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar Eiropas drošības stratēģiju transatlantiskās partnerattiecības ir ļoti svarīgas;

| C. | tā kā jauni draudi un konflikti šīs vērtības un sasniegumus jaunajos starptautiskajos apstākļos tomēr apdraud tādā pakāpē, ka tikai uz stipras institucionalizētas struktūras balstīta transatlantisko partneru sadarbība var dot cerības uz panākumiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā jauni draudi un konflikti šīs vērtības un sasniegumus jaunajos starptautiskajos apstākļos tomēr apdraud tādā pakāpē, ka tikai uz stipras institucionalizētas struktūras balstīta transatlantisko partneru sadarbība var dot cerības uz panākumiem;

| D. | tā kā jaunā transatlantiskā darba kārtība ir spējusi ievērojami palielināt transatlantiskās ekonomikas integrāciju un kohēziju, tomēr arī izrādījusies nepietiekama, lai atrisinātu augsta līmeņa politiskus jautājumus, tādus kā lēmumi par spēka lietošanu un par jautājumiem saistībā ar pasaules kārtību; |
| --- | --- |

D.

tā kā jaunā transatlantiskā darba kārtība ir spējusi ievērojami palielināt transatlantiskās ekonomikas integrāciju un kohēziju, tomēr arī izrādījusies nepietiekama, lai atrisinātu augsta līmeņa politiskus jautājumus, tādus kā lēmumi par spēka lietošanu un par jautājumiem saistībā ar pasaules kārtību;

| E. | tā kā tāpēc ir pienācis brīdis steidzami pārskatīt 1995. gada jauno transatlantisko darba kārtību, lai ņemtu vērā pašreizējo situāciju un turpinātu padziļināt transatlantiskās attiecības, noteikti uzskatot, ka kopīga darbība katram partnerim sniedz vairāk ieguvumu nekā darbība atšķirīgos vai pat pretējos virzienos; |
| --- | --- |

E.

tā kā tāpēc ir pienācis brīdis steidzami pārskatīt 1995. gada jauno transatlantisko darba kārtību, lai ņemtu vērā pašreizējo situāciju un turpinātu padziļināt transatlantiskās attiecības, noteikti uzskatot, ka kopīga darbība katram partnerim sniedz vairāk ieguvumu nekā darbība atšķirīgos vai pat pretējos virzienos;

| F. | tā kā starptautiski līgumi ir pamatelementi, uz kuriem balstīt efektīvas daudzpusējas sistēmas pamatus, un tā kā vairākās politikas jomās, piemēram, saistībā ar Starptautisko Krimināltiesu, Kioto protokolu par klimata pārmaiņām, datu aizsardzības principiem un atbalstu lielu civilo lidmašīnu izstrādei, starp ES un ASV pastāv atšķirības analīzē, izvērtēšanā un politikas pieejā; |
| --- | --- |

F.

tā kā starptautiski līgumi ir pamatelementi, uz kuriem balstīt efektīvas daudzpusējas sistēmas pamatus, un tā kā vairākās politikas jomās, piemēram, saistībā ar Starptautisko Krimināltiesu, Kioto protokolu par klimata pārmaiņām, datu aizsardzības principiem un atbalstu lielu civilo lidmašīnu izstrādei, starp ES un ASV pastāv atšķirības analīzē, izvērtēšanā un politikas pieejā;

| G. | tā kā situācija Gvantanamo līcī joprojām rada sasprindzinājumu transatlantiskajās attiecībās; |
| --- | --- |

G.

tā kā situācija Gvantanamo līcī joprojām rada sasprindzinājumu transatlantiskajās attiecībās;

| H. | tā kā cīņa pret terorismu var būt veiksmīga tikai tādā gadījumā, ja pasākumus veic, nostiprinot transatlantiskās partnerattiecības, kas savukārt pievērš nedalītu uzmanību terorisma cēloņiem un godprātīgām saistībām pamattiesību un cilvēktiesību, datu aizsardzības principu un citu pamatvērtību atbalstīšanai un veicināšanai, uz kurām ir veidotas šīs partnerattiecības; |
| --- | --- |

H.

tā kā cīņa pret terorismu var būt veiksmīga tikai tādā gadījumā, ja pasākumus veic, nostiprinot transatlantiskās partnerattiecības, kas savukārt pievērš nedalītu uzmanību terorisma cēloņiem un godprātīgām saistībām pamattiesību un cilvēktiesību, datu aizsardzības principu un citu pamatvērtību atbalstīšanai un veicināšanai, uz kurām ir veidotas šīs partnerattiecības;

| I. | tā kā šī rezolūcija sniedz pirmo atbildi uz Komisijas paziņojumu par ES un ASV attiecībām, |
| --- | --- |

I.

tā kā šī rezolūcija sniedz pirmo atbildi uz Komisijas paziņojumu par ES un ASV attiecībām,

| 1. | atzinīgi vērtē gaisotnes uzlabošanos ES un ASV attiecībās, ko apliecina valdības un likumdošanas iestāžu vadītāju nesenās iniciatīvas gan globālos, gan divpusējos jautājumos abās Atlantijas okeāna pusēs; uzskata, ka pozitīvais pamats nodrošina patiesas iespējas Eiropas Savienībai un Amerikas Savienotajām Valstīm turpmākajos gados strādāt cieši kopā, risinot plašus politikas uzdevumus vispārsvarīgos jautājumos; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē gaisotnes uzlabošanos ES un ASV attiecībās, ko apliecina valdības un likumdošanas iestāžu vadītāju nesenās iniciatīvas gan globālos, gan divpusējos jautājumos abās Atlantijas okeāna pusēs; uzskata, ka pozitīvais pamats nodrošina patiesas iespējas Eiropas Savienībai un Amerikas Savienotajām Valstīm turpmākajos gados strādāt cieši kopā, risinot plašus politikas uzdevumus vispārsvarīgos jautājumos;

| 2. | uzsver, ka 2005. gada 20. jūnijā paredzētajai transatlantiskajai augstākā līmeņa sanāksmei Vašingtonā jādod jauns impulss transatlantiskajām attiecībām, atjaunojot jauno transatlantisko darba kārtību un aizstājot to ar transatlantisko partnerattiecību nolīgumu, kas stāsies spēkā no 2007. gada; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka 2005. gada 20. jūnijā paredzētajai transatlantiskajai augstākā līmeņa sanāksmei Vašingtonā jādod jauns impulss transatlantiskajām attiecībām, atjaunojot jauno transatlantisko darba kārtību un aizstājot to ar transatlantisko partnerattiecību nolīgumu, kas stāsies spēkā no 2007. gada;

| 3. | uzskata, ka šim transatlantisko partnerattiecību nolīgumam pašreizējā darba kārtība jāpaplašina politikas, ekonomikas un drošības jomās, tomēr paliekot pie uzskata, ka partnerattiecībām galvenokārt jāpaliek politiskām; uzskata, ka saistībā ar ekonomiskajām attiecībām, kuras saskaņā ar neseno ESAO pētījumu varētu IKP uz vienu iedzīvotāju Eiropā palielināt par 2—3 %, ir jānosaka atlikušie šķēršļi, kas traucē transatlantiskajai tirdzniecībai un ieguldījumiem, un jāizstrādā ceļa karte, kurā noteikts rīcības virziens, lai stiprinātu transatlantisko tirgu pēc skaidri noteikta grafika, nosakot prioritāras rīcības jomas, kā arī procesa veicināšanai izveidojot jomām atbilstīgu normatīvo dialogu; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka šim transatlantisko partnerattiecību nolīgumam pašreizējā darba kārtība jāpaplašina politikas, ekonomikas un drošības jomās, tomēr paliekot pie uzskata, ka partnerattiecībām galvenokārt jāpaliek politiskām; uzskata, ka saistībā ar ekonomiskajām attiecībām, kuras saskaņā ar neseno ESAO pētījumu varētu IKP uz vienu iedzīvotāju Eiropā palielināt par 2—3 %, ir jānosaka atlikušie šķēršļi, kas traucē transatlantiskajai tirdzniecībai un ieguldījumiem, un jāizstrādā ceļa karte, kurā noteikts rīcības virziens, lai stiprinātu transatlantisko tirgu pēc skaidri noteikta grafika, nosakot prioritāras rīcības jomas, kā arī procesa veicināšanai izveidojot jomām atbilstīgu normatīvo dialogu;

| 4. | atzīmē, ka jaunā Pārapdrošināšanas direktīva radīs vienotu tirgu noteikumu ieviešanai un pārraudzībai; aicina ASV izbeigt pret Eiropas uzņēmumiem vērsto diskrimināciju, nosakot tiem ievērojamus papildu maksājumus, kas traucē konkurenci, atbalstot ASV uzņēmumus; |
| --- | --- |

4.

atzīmē, ka jaunā Pārapdrošināšanas direktīva radīs vienotu tirgu noteikumu ieviešanai un pārraudzībai; aicina ASV izbeigt pret Eiropas uzņēmumiem vērsto diskrimināciju, nosakot tiem ievērojamus papildu maksājumus, kas traucē konkurenci, atbalstot ASV uzņēmumus;

| 5. | uzskata, ka plašāka šāda veida sistēma ļaus ES un ASV efektīvāk apvienot centienus, lai iedrošinātu citas valstis visā pasaulē ievērot būtiskos demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma principus; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka plašāka šāda veida sistēma ļaus ES un ASV efektīvāk apvienot centienus, lai iedrošinātu citas valstis visā pasaulē ievērot būtiskos demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma principus;

| 6. | šajā sakarā atzinīgi vērtē iepriekš minēto Komisijas 2005. gada 18. maija paziņojumu, kas ir vērtīgs pirmais solis virzienā uz transatlantisku partnerattiecību nolīgumu, tomēr kritiski vērtē tā drosmes trūkumu; atzīst, ka ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmes procesam jābūt būtiskam forumam, kurā apspriest svarīgākās globālās un divpusējās prioritātes, sniedzot attiecībām stratēģisku impulsu; |
| --- | --- |

6.

šajā sakarā atzinīgi vērtē iepriekš minēto Komisijas 2005. gada 18. maija paziņojumu, kas ir vērtīgs pirmais solis virzienā uz transatlantisku partnerattiecību nolīgumu, tomēr kritiski vērtē tā drosmes trūkumu; atzīst, ka ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmes procesam jābūt būtiskam forumam, kurā apspriest svarīgākās globālās un divpusējās prioritātes, sniedzot attiecībām stratēģisku impulsu;

| 7. | aicina ASV šajā sistēmā uzņemties savu daļu atbildības par ekonomisko stabilitāti savstarpēji arvien vairāk atkarīgajā pasaulē un pauž bažas par liela ASV federālā budžeta deficīta potenciāli bīstamo ietekmi uz pasaules ekonomiku un starptautisko valūtas tirgu līdzsvaru; |
| --- | --- |

7.

aicina ASV šajā sistēmā uzņemties savu daļu atbildības par ekonomisko stabilitāti savstarpēji arvien vairāk atkarīgajā pasaulē un pauž bažas par liela ASV federālā budžeta deficīta potenciāli bīstamo ietekmi uz pasaules ekonomiku un starptautisko valūtas tirgu līdzsvaru;

| 8. | vēlreiz atgādina savu negatīvo nostāju par domu atcelt embargo ieroču eksportam uz Ķīnu, ja vien cilvēktiesību stāvoklis šajā valstī ievērojami neuzlabojas, vai arī līdz laikam, kad tas notiks; uzskata, ka būtu lietderīgi ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē, kas notiks 2005. gada 20. jūnijā, izveidot augsta līmeņa grupu, lai izstrādātu kopēju ES un ASV pieeju jautājumam par eksportu, kas saistīts ar tehnoloģijas nodošanu; |
| --- | --- |

8.

vēlreiz atgādina savu negatīvo nostāju par domu atcelt embargo ieroču eksportam uz Ķīnu, ja vien cilvēktiesību stāvoklis šajā valstī ievērojami neuzlabojas, vai arī līdz laikam, kad tas notiks; uzskata, ka būtu lietderīgi ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē, kas notiks 2005. gada 20. jūnijā, izveidot augsta līmeņa grupu, lai izstrādātu kopēju ES un ASV pieeju jautājumam par eksportu, kas saistīts ar tehnoloģijas nodošanu;

| 9. | atzīmē, ka vīzu politika ir ekskluzīva Kopienas kompetence; tādēļ lūdz Komisiju nekavējoties sākt sarunas ar ASV valdību, lai vīzu atcelšana programmu attiecinātu uz visiem ES pilsoņiem un atceltu pastāvošo diskrimināciju, it īpaši attiecībā uz jauno dalībvalstu pilsoņiem; |
| --- | --- |

9.

atzīmē, ka vīzu politika ir ekskluzīva Kopienas kompetence; tādēļ lūdz Komisiju nekavējoties sākt sarunas ar ASV valdību, lai vīzu atcelšana programmu attiecinātu uz visiem ES pilsoņiem un atceltu pastāvošo diskrimināciju, it īpaši attiecībā uz jauno dalībvalstu pilsoņiem;

| 10. | iesaka ierosinātā transatlantisko partnerattiecību nolīguma ietvaros izveido transatlantisku “rīcības kopienu” sadarbībai reģionālā un pasaules mērogā, un vienoti rīkojoties risina problēmas, it īpaši attiecībā uz:






  a) | demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma veicināšanu, kā arī atbalstu efektīvai daudzpusībai, |
| --- | --- | --- |

10.

iesaka ierosinātā transatlantisko partnerattiecību nolīguma ietvaros izveido transatlantisku “rīcības kopienu” sadarbībai reģionālā un pasaules mērogā, un vienoti rīkojoties risina problēmas, it īpaši attiecībā uz:

a)

demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma veicināšanu, kā arī atbalstu efektīvai daudzpusībai,

| b) | Tuvo Austrumu miera procesa stimulēšanu, vienojoties ar reģiona valstu valdībām un iedzīvotājiem un pamatojoties uz “četrinieka ceļa karti”, |
| --- | --- |

b)

Tuvo Austrumu miera procesa stimulēšanu, vienojoties ar reģiona valstu valdībām un iedzīvotājiem un pamatojoties uz “četrinieka ceļa karti”,

| c) | centieniem rast drošību visā pasaulē, kopīgi strādājot pie šādiem jautājumiem:






  i) | cīņas pret starptautisko terorismu, |
| --- | --- | --- |

c)

centieniem rast drošību visā pasaulē, kopīgi strādājot pie šādiem jautājumiem:

i)

cīņas pret starptautisko terorismu,

| ii) | kopējas stratēģijas izstrāde par masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanas un kodolenerģijas izmantošanas daudzpusīgumu, |
| --- | --- |

ii)

kopējas stratēģijas izstrāde par masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanas un kodolenerģijas izmantošanas daudzpusīgumu,

| iii) | kopējas pieejas rašanas un attīstīšanas attiecībās ar citiem ietekmīgie ģeopolitiskiem spēkiem, piemēram Ķīnu, Indiju, Latīņameriku un Krieviju, |
| --- | --- |

iii)

kopējas pieejas rašanas un attīstīšanas attiecībās ar citiem ietekmīgie ģeopolitiskiem spēkiem, piemēram Ķīnu, Indiju, Latīņameriku un Krieviju,

| iv) | ieroču kontroles un atbruņošanās atdzīvināšana daudzpusējā līmenī, pamatojoties uz sarunām ANO sistēmā, kā arī divpusējā līmenī; |
| --- | --- |

iv)

ieroču kontroles un atbruņošanās atdzīvināšana daudzpusējā līmenī, pamatojoties uz sarunām ANO sistēmā, kā arī divpusējā līmenī;

| v) | ātras rīcības pēkšņu un negaidītu politisko pārmaiņu gaidījumos, kā piemēram, Ukrainā, Libānā un Kirgizstānā, |
| --- | --- |

v)

ātras rīcības pēkšņu un negaidītu politisko pārmaiņu gaidījumos, kā piemēram, Ukrainā, Libānā un Kirgizstānā,

| vi) | aktīvi līdzdalības ANO, it īpaši tās Drošības Padomes, tostarp tās sastāva, pārkārtošanā, pilnībā ievērojot Drošības Padomes pilnvaras sniegt atļauju spēka pielietošanai starptautisku konfliktu risināšanai, lai celtu tās darbības efektivitāti un padarītu to atbildīgāku par saviem lēmumiem, kā arī palielinātu tās lēmumu ieviešanas kapacitāti, |
| --- | --- |

vi)

aktīvi līdzdalības ANO, it īpaši tās Drošības Padomes, tostarp tās sastāva, pārkārtošanā, pilnībā ievērojot Drošības Padomes pilnvaras sniegt atļauju spēka pielietošanai starptautisku konfliktu risināšanai, lai celtu tās darbības efektivitāti un padarītu to atbildīgāku par saviem lēmumiem, kā arī palielinātu tās lēmumu ieviešanas kapacitāti,

| d) | transatlantisko ekonomisko partnerattiecību uzlabošanu atbilstīgi iepriekš minētajam transatlantisko partnerattiecību nolīgumam, ko papildina transatlantiskais aviācijas nolīgums un efektīvs finanšu tirgu reglamentējošo iestāžu dialogs; |
| --- | --- |

d)

transatlantisko ekonomisko partnerattiecību uzlabošanu atbilstīgi iepriekš minētajam transatlantisko partnerattiecību nolīgumam, ko papildina transatlantiskais aviācijas nolīgums un efektīvs finanšu tirgu reglamentējošo iestāžu dialogs;

| 11. | atgādina, ka PTO Dohas daudzpusējās attīstības programmas secinājums ir patiess priekšnoteikums ilgtspējīgai attīstībai visā pasaulē, un šī secinājuma īstenošanā ES un ASV ir pilnībā jāsadarbojas; uzskata, ka divpusējās ES un ASV ekonomiskās iniciatīvas vēl papildinās šo procesu, jo īpaši reglamentēšanas jomā; |
| --- | --- |

11.

atgādina, ka PTO Dohas daudzpusējās attīstības programmas secinājums ir patiess priekšnoteikums ilgtspējīgai attīstībai visā pasaulē, un šī secinājuma īstenošanā ES un ASV ir pilnībā jāsadarbojas; uzskata, ka divpusējās ES un ASV ekonomiskās iniciatīvas vēl papildinās šo procesu, jo īpaši reglamentēšanas jomā;

| 12. | cer, ka ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē tiks panākts ievērojams progress, lai izveidotu kopēju efektīvu atbildes darbību un uzņemtos skaidras finansiālas saistības - pamatojoties uz kopīgiem Tūkstošgades attīstības mērķiem - attiecībā uz jauniem pasaules mēroga uzdevumiem, kas skar daudzas valstis, tostarp, nabadzības samazināšanu, transmisīvajām slimībām un vides stāvokļa pasliktināšanos, it īpaši veicinot dialogus par klimata aizsardzību un transporta emisijām; |
| --- | --- |

12.

cer, ka ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē tiks panākts ievērojams progress, lai izveidotu kopēju efektīvu atbildes darbību un uzņemtos skaidras finansiālas saistības - pamatojoties uz kopīgiem Tūkstošgades attīstības mērķiem - attiecībā uz jauniem pasaules mēroga uzdevumiem, kas skar daudzas valstis, tostarp, nabadzības samazināšanu, transmisīvajām slimībām un vides stāvokļa pasliktināšanos, it īpaši veicinot dialogus par klimata aizsardzību un transporta emisijām;

| 13. | par tikpat svarīgu uzskata, lai strīdīgos politisko jautājumus, piemēram, attiecībā uz Gvantanamo karabāzi, vai jautājumus, kuros ir atšķirīga nostāja par konkrētiem starptautiskiem instrumentiem, abi partneri apspriestu, ievērojot sadarbības principu; uzsver, cik nozīmīgi ir apzināties iesaistīto vērtību nozīmi, piemēram pilnīgu cilvēktiesību ievērošanu un centienus rast efektīvu daudzpusēju pieeju, ko jāuzskata par pamatu visām kopējām apspriedēm, jo tās ir noteiktas raksturīgas pazīmes mūsu demokrātiskajai pieejai attiecībās ar pārējo pasauli, kopš mēs kopīgi izveidojām Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmu; |
| --- | --- |

13.

par tikpat svarīgu uzskata, lai strīdīgos politisko jautājumus, piemēram, attiecībā uz Gvantanamo karabāzi, vai jautājumus, kuros ir atšķirīga nostāja par konkrētiem starptautiskiem instrumentiem, abi partneri apspriestu, ievērojot sadarbības principu; uzsver, cik nozīmīgi ir apzināties iesaistīto vērtību nozīmi, piemēram pilnīgu cilvēktiesību ievērošanu un centienus rast efektīvu daudzpusēju pieeju, ko jāuzskata par pamatu visām kopējām apspriedēm, jo tās ir noteiktas raksturīgas pazīmes mūsu demokrātiskajai pieejai attiecībās ar pārējo pasauli, kopš mēs kopīgi izveidojām Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmu;

| 14. | vēlreiz atgādina uzskatu, ka NATO ir jāattīsta savs potenciāls kā līdztiesīgu partneru politisko diskusiju forumam, kur ir jāpanāk saprātīgs līdzsvars starp novēršanas, krīzes pārvaldības un militāro iespēju instrumentu; šajā sakarā iesaka stiprināt NATO un Eiropas Savienības attiecības drošības jomā; uzskata, ka ciešas ES un ASV partnerattiecības drīzāk papildinās, nevis pasliktinās šīs attiecības; |
| --- | --- |

14.

vēlreiz atgādina uzskatu, ka NATO ir jāattīsta savs potenciāls kā līdztiesīgu partneru politisko diskusiju forumam, kur ir jāpanāk saprātīgs līdzsvars starp novēršanas, krīzes pārvaldības un militāro iespēju instrumentu; šajā sakarā iesaka stiprināt NATO un Eiropas Savienības attiecības drošības jomā; uzskata, ka ciešas ES un ASV partnerattiecības drīzāk papildinās, nevis pasliktinās šīs attiecības;

| 15. | aicina ES un ASV ugstākā līmeņa sanāksmē sākt stiprināt transatlantisko partnerattiecību parlamentāro dimensiju, pārveidojot transatlantisko likumdevēju dialogu (TLD) par transatlantisko asambleju, kas varētu organizēt likumdevēju augstākā līmeņa sanāksmes pirms ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmēm, kā arī veidot sinerģiju starp TLD un Jaunās transatlantiskās darba kārtības dialogiem, cita starpā sākot arī jaunas, kopēji finansētas programmas likumdevēju darbinieku apmaiņai un izveidojot nelielu TLD sekretariātu; |
| --- | --- |

15.

aicina ES un ASV ugstākā līmeņa sanāksmē sākt stiprināt transatlantisko partnerattiecību parlamentāro dimensiju, pārveidojot transatlantisko likumdevēju dialogu (TLD) par transatlantisko asambleju, kas varētu organizēt likumdevēju augstākā līmeņa sanāksmes pirms ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmēm, kā arī veidot sinerģiju starp TLD un Jaunās transatlantiskās darba kārtības dialogiem, cita starpā sākot arī jaunas, kopēji finansētas programmas likumdevēju darbinieku apmaiņai un izveidojot nelielu TLD sekretariātu;

| 16. | uzskata, ka vēlreiz ir jāizvērtē arī citu Jaunās transatlantiskās darba kārtības ietvaros notiekošo dialogu loma; jo īpaši uzskata, ka ir jāpārveido transatlantiskais uzņēmumu dialogs, lai sniegtu pilnīgu uzņēmumu ieguldījumu šajos jautājumos ar mērķi stiprināt ekonomiskās partnerattiecības; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka vēlreiz ir jāizvērtē arī citu Jaunās transatlantiskās darba kārtības ietvaros notiekošo dialogu loma; jo īpaši uzskata, ka ir jāpārveido transatlantiskais uzņēmumu dialogs, lai sniegtu pilnīgu uzņēmumu ieguldījumu šajos jautājumos ar mērķi stiprināt ekonomiskās partnerattiecības;

| 17. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Amerikas Savienoto Valstu prezidentam un Kongresam. |
| --- | --- |

17.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Amerikas Savienoto Valstu prezidentam un Kongresam.

---

(1)  OV C 104 E, 30.4.2004., 1043. lpp.

(2)  Šajā datumā pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0007.

(3)  OV C 34 E, 7.2.2004., 359. lpp.

(4)  OV C 177 E, 25.7.2002., 288. lpp.

(5)  OV C 180 E, 31.7.2003., 392. lpp.

(6)  OV C 69 E, 19.3.2004., 124. lpp.

(7)  OV C 102 E, 28.4.2004., 640. lpp.

P6_TA(2005)0239

Uzbekistāna

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Uzbekistānu

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Partnerattiecību un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienām un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses (1), kas stājās spēkā 1999. gada 1. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerattiecību un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienām un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses (1), kas stājās spēkā 1999. gada 1. jūlijā,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par cilvēktiesību un demokrātijas situāciju Uzbekistānā un Centrālāzijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par cilvēktiesību un demokrātijas situāciju Uzbekistānā un Centrālāzijā,

| — | ņemot vērā 2005. gada 1. februārī Briselē notikušās sestās Eiropas un Uzbekistānas Sadarbības padomes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 1. februārī Briselē notikušās sestās Eiropas un Uzbekistānas Sadarbības padomes secinājumus,

| — | ņemot vērā 2005. gada 23. un 24. maija Padomes sanāksmes secinājumus saistībā ar nesenajiem notikumiem Uzbekistānā un jo īpaši tās austrumu pilsētā Andidžanā un šīs pilsētas apkārtnē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 23. un 24. maija Padomes sanāksmes secinājumus saistībā ar nesenajiem notikumiem Uzbekistānā un jo īpaši tās austrumu pilsētā Andidžanā un šīs pilsētas apkārtnē,

| — | ņemot vērā ANO augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos Luīzas Arboras paziņojumu, kurā pieprasīts veikt neatkarīgu starptautisku izmeklēšanu, lai noskaidrotu Uzbekistānas austrumu pilsētā Andidžanā notikušo incidentu cēloņus un apstākļus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos Luīzas Arboras paziņojumu, kurā pieprasīts veikt neatkarīgu starptautisku izmeklēšanu, lai noskaidrotu Uzbekistānas austrumu pilsētā Andidžanā notikušo incidentu cēloņus un apstākļus,

| — | ņemot vērā 2005. gada 20. maija EDSO priekšsēdētāja paziņojumu par situāciju Uzbekistānā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 20. maija EDSO priekšsēdētāja paziņojumu par situāciju Uzbekistānā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | tā kā, pēc aculiecinieku stāstītā, 2005.gada 13. maijā uzbeku austrumu pilsētā Andidžanā vairāki simti cilvēku gāja bojā, kad valdības spēku karavīri atklāja uguni uz demonstrācijas dalībniekiem, kuri protestēja pret 23 vietējo uzņēmēju ieslodzīšanu cietumā; |
| --- | --- |

A.

tā kā, pēc aculiecinieku stāstītā, 2005.gada 13. maijā uzbeku austrumu pilsētā Andidžanā vairāki simti cilvēku gāja bojā, kad valdības spēku karavīri atklāja uguni uz demonstrācijas dalībniekiem, kuri protestēja pret 23 vietējo uzņēmēju ieslodzīšanu cietumā;

| B. | tā kā Uzbekistānas prezidenta Islama Karimova vardarbībā vainoja islāma grupējumus, noliedzot, ka drošības spēki atklāja uguni uz neapbruņotiem civiliedzīvotājiem un atzīstot, ka bojā gājušo cilvēku skaits ir tikai 169, no kuriem vairums bija “islāmiskie teroristi ekstrēmisti,” |
| --- | --- |

B.

tā kā Uzbekistānas prezidenta Islama Karimova vardarbībā vainoja islāma grupējumus, noliedzot, ka drošības spēki atklāja uguni uz neapbruņotiem civiliedzīvotājiem un atzīstot, ka bojā gājušo cilvēku skaits ir tikai 169, no kuriem vairums bija “islāmiskie teroristi ekstrēmisti,”

| C. | tā kā tajā pašā laikā vairāk nekā 500 cilvēki pameta Uzbekistānu un atrada patvērumu Kirgizstānas Barašas nometnē, kas atrodas upes krastā pie Uzbekistānas un Kirgizstānas robežas, |
| --- | --- |

C.

tā kā tajā pašā laikā vairāk nekā 500 cilvēki pameta Uzbekistānu un atrada patvērumu Kirgizstānas Barašas nometnē, kas atrodas upes krastā pie Uzbekistānas un Kirgizstānas robežas,

| D. | tā kā Andidžanas notikumu laikā un pēc tiem arestēja daudzus cilvēkus un viņi joprojām atrodas ieslodzījumā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Andidžanas notikumu laikā un pēc tiem arestēja daudzus cilvēkus un viņi joprojām atrodas ieslodzījumā;

| E. | tā kā Andidžanas iedzīvotāji joprojām baidās no valdības atmaksas par notikumu izpaušanu un pilsēta nav pieejama žurnālistiem un cilvēktiesību izmeklētājiem, tajā pašā laikā valdība ir sniegusi norādījumus uzbeku plašsaziņas līdzekļiem par vardarbības notikumu atspoguļošanu un bloķē pieeju aizvien lielākam skaitam ārzemju plašsaziņas līdzekļu tīmekļa vietņu; |
| --- | --- |

E.

tā kā Andidžanas iedzīvotāji joprojām baidās no valdības atmaksas par notikumu izpaušanu un pilsēta nav pieejama žurnālistiem un cilvēktiesību izmeklētājiem, tajā pašā laikā valdība ir sniegusi norādījumus uzbeku plašsaziņas līdzekļiem par vardarbības notikumu atspoguļošanu un bloķē pieeju aizvien lielākam skaitam ārzemju plašsaziņas līdzekļu tīmekļa vietņu;

| F. | izsakot milzīgas bažas par notiekošo ievainoto cilvēku pazušanu no slimnīcām un patvaļīgajiem arestiem, cilvēku aizturēšanu un fiziskajiem uzbrukumiem cilvēktiesību aktīvistiem, kuri izmeklēja un atmaskoja spēka lietošanu pret civiliedzīvotājiem; |
| --- | --- |

F.

izsakot milzīgas bažas par notiekošo ievainoto cilvēku pazušanu no slimnīcām un patvaļīgajiem arestiem, cilvēku aizturēšanu un fiziskajiem uzbrukumiem cilvēktiesību aktīvistiem, kuri izmeklēja un atmaskoja spēka lietošanu pret civiliedzīvotājiem;

| G. | tā kā Apvienoto Nāciju Organizācija, kuru citu starpā atbalsta Eiropas Savienības Padome, EDSO un NATO, ir steidzami aicinājusi veikt neatkarīgu izmeklēšanu, lai noskaidrotu Andidžanas notikumu cēloņus un apstākļus; tā kā šāda izmeklēšanai ir pilnīgi nepieciešama, lai saprastu notikumus un reaģētu uz tiem atbilstīgi reģiona stabilitātes interesēm; atzīmējot Krievijas Federācijas un Ķīnas apkaunojošo atbalstu valdības darbībai; |
| --- | --- |

G.

tā kā Apvienoto Nāciju Organizācija, kuru citu starpā atbalsta Eiropas Savienības Padome, EDSO un NATO, ir steidzami aicinājusi veikt neatkarīgu izmeklēšanu, lai noskaidrotu Andidžanas notikumu cēloņus un apstākļus; tā kā šāda izmeklēšanai ir pilnīgi nepieciešama, lai saprastu notikumus un reaģētu uz tiem atbilstīgi reģiona stabilitātes interesēm; atzīmējot Krievijas Federācijas un Ķīnas apkaunojošo atbalstu valdības darbībai;

| H. | tā kā uzbeku varas iestādes līdz šim nav atsaukušās aicinājumam veikt starptautisku, neatkarīgu izmeklēšanu un nav piekritušas jebkādai saskarsmei ar starptautiskās sabiedrības pārstāvjiem, lai apspriestu šādas izmeklēšanas uzsākšanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā uzbeku varas iestādes līdz šim nav atsaukušās aicinājumam veikt starptautisku, neatkarīgu izmeklēšanu un nav piekritušas jebkādai saskarsmei ar starptautiskās sabiedrības pārstāvjiem, lai apspriestu šādas izmeklēšanas uzsākšanu;

| I. | tā kā Uzbekistānas valdība ir ilgstoši pieļāvusi spīdzināšanu, sliktu izturēšanos un nopietnus cilvēktiesību pārkāpumus pret aizturētajām personām, kā arī nežēlīgu apiešanos ar cilvēktiesību aktīvistiem un politiskiem oponentiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā Uzbekistānas valdība ir ilgstoši pieļāvusi spīdzināšanu, sliktu izturēšanos un nopietnus cilvēktiesību pārkāpumus pret aizturētajām personām, kā arī nežēlīgu apiešanos ar cilvēktiesību aktīvistiem un politiskiem oponentiem;

| J. | atzīstot Uzbekistānas lomu starptautiskā terorisma apkarošanā, taču uzsverot, ka ir ārkārtīgi nepieciešams turpināt šo cīņu ar likumīgiem līdzekļiem, izvairoties no visas sabiedrības apspiešanas un cilvēktiesību atstāšanas novārtā; |
| --- | --- |

J.

atzīstot Uzbekistānas lomu starptautiskā terorisma apkarošanā, taču uzsverot, ka ir ārkārtīgi nepieciešams turpināt šo cīņu ar likumīgiem līdzekļiem, izvairoties no visas sabiedrības apspiešanas un cilvēktiesību atstāšanas novārtā;

| K. | tā kā uzbeku institūcijas apgalvo, ka valdības politikas pretinieki ir reliģiskie ekstrēmisti no Ferganas ielejas, kuri vēlas gāzt valdību un izveidot Centrālāzijas islama kalifātu, neskatoties uz to, ka uzbeku sabiedrība pamatos ir laicīga un reliģisko ekstrēmismu motivē sociālā netaisnība; |
| --- | --- |

K.

tā kā uzbeku institūcijas apgalvo, ka valdības politikas pretinieki ir reliģiskie ekstrēmisti no Ferganas ielejas, kuri vēlas gāzt valdību un izveidot Centrālāzijas islama kalifātu, neskatoties uz to, ka uzbeku sabiedrība pamatos ir laicīga un reliģisko ekstrēmismu motivē sociālā netaisnība;

| L. | tā kā vairāku cilvēktiesību grupu vadītāji Uzbekistānā ziņoja, ka masveida slepkavošanai Andidžanā sekoja plašas represijas pret cilvēktiesību aizstāvjiem, opozīcijas partiju locekļiem un citādi aktīviem Uzbekistānas pilsoņiem, kā arī par uzbeku režīma pārstāvju izdarītiem arestiem un fizisku vardarbību; |
| --- | --- |

L.

tā kā vairāku cilvēktiesību grupu vadītāji Uzbekistānā ziņoja, ka masveida slepkavošanai Andidžanā sekoja plašas represijas pret cilvēktiesību aizstāvjiem, opozīcijas partiju locekļiem un citādi aktīviem Uzbekistānas pilsoņiem, kā arī par uzbeku režīma pārstāvju izdarītiem arestiem un fizisku vardarbību;

| M. | tā kā Uzbekistānas prezidents I.Karimovs ir vadījis valsti kopš tās neatkarības atgūšanas 1989. gadā un viņa režīma laikā nav bijuši vērā ņemami centieni politiskās, sociālās un ekonomiskās reformas veikšanai un tas ir padarījis Uzbekistānu par vienu no Centrālāzijas visautokrātiskākajiem režīmiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā Uzbekistānas prezidents I.Karimovs ir vadījis valsti kopš tās neatkarības atgūšanas 1989. gadā un viņa režīma laikā nav bijuši vērā ņemami centieni politiskās, sociālās un ekonomiskās reformas veikšanai un tas ir padarījis Uzbekistānu par vienu no Centrālāzijas visautokrātiskākajiem režīmiem;

| N. | tā kā Centrālāzijas pilsoniskā sabiedrība, tostarp Uzbekistāna, aizvien noteiktāk pieprasa atklātas sabiedrības izveidošanu, kurā pilnībā ievēro indivīda tiesības un cilvēktiesības, kā arī attīstību demokrātijas virzienā; |
| --- | --- |

N.

tā kā Centrālāzijas pilsoniskā sabiedrība, tostarp Uzbekistāna, aizvien noteiktāk pieprasa atklātas sabiedrības izveidošanu, kurā pilnībā ievēro indivīda tiesības un cilvēktiesības, kā arī attīstību demokrātijas virzienā;

| O. | tā kā sadarbību ar ES var sniegt tikai pamatojoties uz reālu cilvēktiesību veicināšanas politiku saņēmējvalstīs, |
| --- | --- |

O.

tā kā sadarbību ar ES var sniegt tikai pamatojoties uz reālu cilvēktiesību veicināšanas politiku saņēmējvalstīs,

| 1. | stingri nosoda uzbeku drošības spēku pārmērīgo, brutālo un nepareizo spēka izmantošanu un mudina uzbeku institūcijas nodot tiesai tos, kuri ir atbildīgi par Andidžanas masveida slepkavošanu; |
| --- | --- |

1.

stingri nosoda uzbeku drošības spēku pārmērīgo, brutālo un nepareizo spēka izmantošanu un mudina uzbeku institūcijas nodot tiesai tos, kuri ir atbildīgi par Andidžanas masveida slepkavošanu;

| 2. | izsaka dziļu nožēlu par simtiem zaudētu dzīvību un izsaka patiesu līdzjūtību cilvēkiem, kuri cieta Uzbekistānas drošības spēku vardarbības rezultātā; |
| --- | --- |

2.

izsaka dziļu nožēlu par simtiem zaudētu dzīvību un izsaka patiesu līdzjūtību cilvēkiem, kuri cieta Uzbekistānas drošības spēku vardarbības rezultātā;

| 3. | mudina uzbeku varas iestādes nekavējoties atsaukties aicinājumam veikt šo notikumu starptautisku, neatkarīgu izmeklēšanu un veikt nepieciešamos pasākumus, lai šāda izmeklēšana būtu iespējama; |
| --- | --- |

3.

mudina uzbeku varas iestādes nekavējoties atsaukties aicinājumam veikt šo notikumu starptautisku, neatkarīgu izmeklēšanu un veikt nepieciešamos pasākumus, lai šāda izmeklēšana būtu iespējama;

| 4. | uzsver, ka uzbeku valdība, joprojām nepiekrītot starptautiskai izmeklēšanai, nepilda pašas svarīgākās saistības, kuras noteiktas Partnerattiecību un sadarbības nolīguma demokrātijas klauzulā; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka uzbeku valdība, joprojām nepiekrītot starptautiskai izmeklēšanai, nepilda pašas svarīgākās saistības, kuras noteiktas Partnerattiecību un sadarbības nolīguma demokrātijas klauzulā;

| 5. | aicina Padomi un Komisiju ES palīdzības un sadarbības programmu realizēšanai Uzbekistānā izmantot neatkarīgas NVO, lai pastiprinātu TACIS demokrātijas veicināšanas programmas un atliktu tieša atbalsta sniegšanu valdības institūcijām līdz tam laikam, kamēr tiek veikta īsta starptautiska un neatkarīga izmeklēšana ar pilnīgu uzbeku varas iestāžu atbalstu un kamēr tiek izbeigti plaši izplatītie cilvēktiesību pārkāpumi; |
| --- | --- |

5.

aicina Padomi un Komisiju ES palīdzības un sadarbības programmu realizēšanai Uzbekistānā izmantot neatkarīgas NVO, lai pastiprinātu TACIS demokrātijas veicināšanas programmas un atliktu tieša atbalsta sniegšanu valdības institūcijām līdz tam laikam, kamēr tiek veikta īsta starptautiska un neatkarīga izmeklēšana ar pilnīgu uzbeku varas iestāžu atbalstu un kamēr tiek izbeigti plaši izplatītie cilvēktiesību pārkāpumi;

| 6. | izsaka milzīgas bažas par to cilvēku likteni, kuri meklēja patvērumu uz Kirgizstānas robežas un mudina Uzbekistānu un Kirgizstānu nodrošināt pilnīgu atbilstību starptautiskajām konvencijām par pārvietotām personām un bēgļiem; mudina Padomi un Komisiju ciešā sadarbībā ar ANO aģentūrām un citām starptautiskām organizācijām sniegt humāno palīdzību, kā arī aicina uzbeku varas iestādes nekavējoties nodrošināt pieeju reģionam šīs palīdzības sniegšanai; |
| --- | --- |

6.

izsaka milzīgas bažas par to cilvēku likteni, kuri meklēja patvērumu uz Kirgizstānas robežas un mudina Uzbekistānu un Kirgizstānu nodrošināt pilnīgu atbilstību starptautiskajām konvencijām par pārvietotām personām un bēgļiem; mudina Padomi un Komisiju ciešā sadarbībā ar ANO aģentūrām un citām starptautiskām organizācijām sniegt humāno palīdzību, kā arī aicina uzbeku varas iestādes nekavējoties nodrošināt pieeju reģionam šīs palīdzības sniegšanai;

| 7. | mudina uzbeku varas iestādes nekavējoties izbeigt opozīcijas politiķu, cilvēktiesību aizstāvju, neatkarīgo žurnālistu un citu Uzbekistānas pilsoņu vajāšanu un pakļaušanu vardarbībai; pieprasa, lai nekavējoties tiek atbrīvoti tie, kurus arestēja Andidžanas notikumu laikā un pēc tiem; |
| --- | --- |

7.

mudina uzbeku varas iestādes nekavējoties izbeigt opozīcijas politiķu, cilvēktiesību aizstāvju, neatkarīgo žurnālistu un citu Uzbekistānas pilsoņu vajāšanu un pakļaušanu vardarbībai; pieprasa, lai nekavējoties tiek atbrīvoti tie, kurus arestēja Andidžanas notikumu laikā un pēc tiem;

| 8. | uzskata, ka pret terorismu ir jācīnās ievērojot starptautiskās konvencijas un EDSO saistības un ka šo cīņu nekādā gadījumā nevar izmantot par attaisnojumu politisko oponentu apkarošanai, cilvēktiesību neievērošanai un pilsoņu tiesību ierobežošanai; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka pret terorismu ir jācīnās ievērojot starptautiskās konvencijas un EDSO saistības un ka šo cīņu nekādā gadījumā nevar izmantot par attaisnojumu politisko oponentu apkarošanai, cilvēktiesību neievērošanai un pilsoņu tiesību ierobežošanai;

| 9. | aicina ASV valdību atlikt sarunas ar Uzbekistānas valdību par oficiālu ilgtermiņa nolīgumu, kas atļautu Amerikas Savienotām Valstīm saglabāt Uzbekistānā savu karabāzi un sniegt uzbeku valdībai ievērojamus finansiālus labumus, kā arī apsvērt citas alternatīvas šajā reģionā; |
| --- | --- |

9.

aicina ASV valdību atlikt sarunas ar Uzbekistānas valdību par oficiālu ilgtermiņa nolīgumu, kas atļautu Amerikas Savienotām Valstīm saglabāt Uzbekistānā savu karabāzi un sniegt uzbeku valdībai ievērojamus finansiālus labumus, kā arī apsvērt citas alternatīvas šajā reģionā;

| 10. | uzver to, cik svarīgi ir novērst šī reģiona nestabilitātes pamatcēloņus un mudina uzbeku varas iestādes veikt iekšējās reformas, kuras ir būtiskas ekonomiskajai attīstībai un demokrātijas un stabilitātes sasniegšanai valstī; aicina Padomi un Komisiju efektīvi un ciešā sadarbībā ar citiem saistītiem starptautiskiem dalībniekiem atbalstīt šādas reformas; |
| --- | --- |

10.

uzver to, cik svarīgi ir novērst šī reģiona nestabilitātes pamatcēloņus un mudina uzbeku varas iestādes veikt iekšējās reformas, kuras ir būtiskas ekonomiskajai attīstībai un demokrātijas un stabilitātes sasniegšanai valstī; aicina Padomi un Komisiju efektīvi un ciešā sadarbībā ar citiem saistītiem starptautiskiem dalībniekiem atbalstīt šādas reformas;

| 11. | īpaši aicina Uzbekistānas valdību veikt reālus pasākumus, lai atceltu nāvessodu, nostiprinātu tiesu iestāžu neatkarību, saskaņotu tiesību aktus plašsaziņas līdzekļu jomā ar starptautiskām prasībām un standartiem, izbeigtu cenzūru un neatkarīgu žurnālistu un plašsaziņas līdzekļu redaktoru ietekmēšanu, kā arī radīt apstākļus, kuros varētu realizēt izteiksmes brīvību; |
| --- | --- |

11.

īpaši aicina Uzbekistānas valdību veikt reālus pasākumus, lai atceltu nāvessodu, nostiprinātu tiesu iestāžu neatkarību, saskaņotu tiesību aktus plašsaziņas līdzekļu jomā ar starptautiskām prasībām un standartiem, izbeigtu cenzūru un neatkarīgu žurnālistu un plašsaziņas līdzekļu redaktoru ietekmēšanu, kā arī radīt apstākļus, kuros varētu realizēt izteiksmes brīvību;

| 12. | mudina uzbeku valdību pārskatīt un vienkāršot reģistrācijas procedūru nevalstiskajām organizācijām, tostarp ārvalstu pārstāvniecībām, un ieviest un pieņemt grozījumus, kuri samazinātu Tieslietu ministrijas un valsts iestāžu kontroli nevalstisko organizāciju darbības jomā; |
| --- | --- |

12.

mudina uzbeku valdību pārskatīt un vienkāršot reģistrācijas procedūru nevalstiskajām organizācijām, tostarp ārvalstu pārstāvniecībām, un ieviest un pieņemt grozījumus, kuri samazinātu Tieslietu ministrijas un valsts iestāžu kontroli nevalstisko organizāciju darbības jomā;

| 13. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, EDSO ģenerālsekretāram un Uzbekistānas, Kirgizstānas, Krievijas Federācijas, Amerikas Savienoto Valstu un Ķīnas prezidentiem, valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

13.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, EDSO ģenerālsekretāram un Uzbekistānas, Kirgizstānas, Krievijas Federācijas, Amerikas Savienoto Valstu un Ķīnas prezidentiem, valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 229, 31.8.1999., 3. lpp.

P6_TA(2005)0240

Nodarbinātība un darba ražīgums

Eiropas Parlamenta rezolūcija par nodarbinātību un darba ražīgumu un to ieguldījumu ekonomikas izaugsmē (2004/2188(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas sagatavoto darba dokumentu (SEK(2004)0690), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas sagatavoto darba dokumentu (SEK(2004)0690),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A6-0109/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A6-0109/2005),

| A. | tā kā nodarbinātības politika ir dalībvalstu ziņā, |
| --- | --- |

A.

tā kā nodarbinātības politika ir dalībvalstu ziņā,

| B. | tā kā darba drošība, darba algas līmeņi, darba apstākļi, apmācība un kapitāls uz vienu strādājošo ir mainīgi lielumi, kam ir pozitīva saistība ar darba ražīguma līmeni, |
| --- | --- |

B.

tā kā darba drošība, darba algas līmeņi, darba apstākļi, apmācība un kapitāls uz vienu strādājošo ir mainīgi lielumi, kam ir pozitīva saistība ar darba ražīguma līmeni,

| C. | tā kā nelegālais darbs negatīvi ietekmē sociālās aizsardzības sistēmas, nodarbinātības politiku un sociālo kohēziju, |
| --- | --- |

C.

tā kā nelegālais darbs negatīvi ietekmē sociālās aizsardzības sistēmas, nodarbinātības politiku un sociālo kohēziju,

| D. | tā kā pašreizējais pieaugošas konkurences un pastiprinātas pārstrukturēšanas posms ekonomikā rada bezdarbu un izmaiņas nodarbinātības sistēmā dažos reģionos un nozarēs, |
| --- | --- |

D.

tā kā pašreizējais pieaugošas konkurences un pastiprinātas pārstrukturēšanas posms ekonomikā rada bezdarbu un izmaiņas nodarbinātības sistēmā dažos reģionos un nozarēs,

| E. | tā kā, lai samazinātu šo pārmaiņu iespējamās negatīvās ietekmes, ir svarīgi, lai visas iesaistītās puses apzinātu ar nodarbinātību un darba ražīgumu saistītās problēmas, |
| --- | --- |

E.

tā kā, lai samazinātu šo pārmaiņu iespējamās negatīvās ietekmes, ir svarīgi, lai visas iesaistītās puses apzinātu ar nodarbinātību un darba ražīgumu saistītās problēmas,

| F. | tā kā daudzās nozarēs radies kvalificētu darbinieku trūkums un tā kā dažās dalībvalstīs konkrētu demogrāfisko tendenču dēļ samazinās darbaspējīgo iedzīvotāju skaits, |
| --- | --- |

F.

tā kā daudzās nozarēs radies kvalificētu darbinieku trūkums un tā kā dažās dalībvalstīs konkrētu demogrāfisko tendenču dēļ samazinās darbaspējīgo iedzīvotāju skaits,

| G. | tā kā Eiropas ekonomikas izaugsmes līmenis ir apmēram 2 %, kas nav pietiekami, lai likvidētu bezdarbu un veicinātu pilnīgu nodarbinātību un kas skaidri rāda, ka jāmeklē makroekonomiski risinājumi, lai sāktu risināt efektīva pieprasījuma trūkuma problēmu, |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas ekonomikas izaugsmes līmenis ir apmēram 2 %, kas nav pietiekami, lai likvidētu bezdarbu un veicinātu pilnīgu nodarbinātību un kas skaidri rāda, ka jāmeklē makroekonomiski risinājumi, lai sāktu risināt efektīva pieprasījuma trūkuma problēmu,

| H. | tā kā abām ražošanā iesaistītajām pusēm jāveltī pūliņi, lai izpētītu sakarību starp darbavietu kvalitāti un darba ražīgumu, un tā kā šāda sadarbība sekmēs dalībvalstu ekonomikas attīstību, |
| --- | --- |

H.

tā kā abām ražošanā iesaistītajām pusēm jāveltī pūliņi, lai izpētītu sakarību starp darbavietu kvalitāti un darba ražīgumu, un tā kā šāda sadarbība sekmēs dalībvalstu ekonomikas attīstību,

| I. | tā kā mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) sastāda darba devēju pārsvaru un tie ir ekonomikas izaugsmes galvenais dzinējspēks, |
| --- | --- |

I.

tā kā mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) sastāda darba devēju pārsvaru un tie ir ekonomikas izaugsmes galvenais dzinējspēks,

| J. | tā kā interneta un e-komercijas izaugsme nozīmē, ka ES uzņēmumi, tostarp MVU, darbojas arvien pieaugošā pasaules tirgū un ka to konkurētspējas palielināšana ir jāizskata plašākā kontekstā, |
| --- | --- |

J.

tā kā interneta un e-komercijas izaugsme nozīmē, ka ES uzņēmumi, tostarp MVU, darbojas arvien pieaugošā pasaules tirgū un ka to konkurētspējas palielināšana ir jāizskata plašākā kontekstā,

| K. | tā kā ekonomikas izaugsme uz nodarbinātības izaugsmes rēķina ir nevēlama, tādēļ jāatbalsta visi nodarbinātības izaugsmes veidi un, atzīmējot to, ka iepriekšminētajā Komisijas darba dokumentā ir teikts, ka “elastīga darba laika piemērošana (tostarp darba līgumus par pagaidu darbu un uz pusslodzi...) ir devusi ieguldījumu nodarbinātības un līdzdalības līmeņa paaugstināšanā”, |
| --- | --- |

K.

tā kā ekonomikas izaugsme uz nodarbinātības izaugsmes rēķina ir nevēlama, tādēļ jāatbalsta visi nodarbinātības izaugsmes veidi un, atzīmējot to, ka iepriekšminētajā Komisijas darba dokumentā ir teikts, ka “elastīga darba laika piemērošana (tostarp darba līgumus par pagaidu darbu un uz pusslodzi...) ir devusi ieguldījumu nodarbinātības un līdzdalības līmeņa paaugstināšanā”,

| 1. | izsaka nožēlu, ka Padome vairs neuzskata Stabilitātes un izaugsmes paktu par kategorisku prasību ekonomiskās izaugsmes apstākļu uzlabošanai un nodarbinātības iespēju veicināšanai; |
| --- | --- |

1.

izsaka nožēlu, ka Padome vairs neuzskata Stabilitātes un izaugsmes paktu par kategorisku prasību ekonomiskās izaugsmes apstākļu uzlabošanai un nodarbinātības iespēju veicināšanai;

| 2. | uzsver to, cik liela nozīme sociālās un ekonomiskā kohēzijas veicināšanā ir ES un dalībvalstu līmenī veiktiem sabiedriskajiem ieguldījumiem, kas palielina pieprasījumu un sekmē ekonomikas un nodarbinātības izaugsmi; |
| --- | --- |

2.

uzsver to, cik liela nozīme sociālās un ekonomiskā kohēzijas veicināšanā ir ES un dalībvalstu līmenī veiktiem sabiedriskajiem ieguldījumiem, kas palielina pieprasījumu un sekmē ekonomikas un nodarbinātības izaugsmi;

| 3. | uzskata, ka ES var būt ekonomikas, sociālo un vides panākumu reģions pasaulē, ja tiks īstenota citāda ekonomikas, monetārā un sociālā politika; vēlreiz apstiprina, ka Lisabonas 2000. gada 23. un 24. marta Eiropadomes minētie stratēģiskie mērķi attiecībā uz pilnīgu nodarbinātību, tostarp vairāk un labākām darba vietām, ekonomikas izaugsmi, sociālo kohēziju (jo īpaši cīņu pret nabadzību, nevienlīdzīgiem ienākumiem un bezdarbu) un vides aizsardzību joprojām ir virzošais spēks, lai sasniegtu ilgtspējīgu attīstību ES, un uzskata, ka šiem stratēģiskajiem mērķiem jābūt ES augstākajai prioritātei nākamos piecus gadus; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka ES var būt ekonomikas, sociālo un vides panākumu reģions pasaulē, ja tiks īstenota citāda ekonomikas, monetārā un sociālā politika; vēlreiz apstiprina, ka Lisabonas 2000. gada 23. un 24. marta Eiropadomes minētie stratēģiskie mērķi attiecībā uz pilnīgu nodarbinātību, tostarp vairāk un labākām darba vietām, ekonomikas izaugsmi, sociālo kohēziju (jo īpaši cīņu pret nabadzību, nevienlīdzīgiem ienākumiem un bezdarbu) un vides aizsardzību joprojām ir virzošais spēks, lai sasniegtu ilgtspējīgu attīstību ES, un uzskata, ka šiem stratēģiskajiem mērķiem jābūt ES augstākajai prioritātei nākamos piecus gadus;

| 4. | uzskata, ka ekonomiskā un monetārā savienība un Stabilitātes un izaugsmes pakts veicinās iekšējā tirgus darbību un attīstīs makroekonomisko vidi bez inflācijas un ar zemām procentu likmēm, tādējādi uzlabojot ekonomiskās izaugsmes nosacījumus un jaunu darba vietu izveidi, radot noturīgu pamatu sociālajai kohēzijai; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka ekonomiskā un monetārā savienība un Stabilitātes un izaugsmes pakts veicinās iekšējā tirgus darbību un attīstīs makroekonomisko vidi bez inflācijas un ar zemām procentu likmēm, tādējādi uzlabojot ekonomiskās izaugsmes nosacījumus un jaunu darba vietu izveidi, radot noturīgu pamatu sociālajai kohēzijai;

| 5. | uzskata, ka veiksmīga un ilgspējīga ekonomiskā un monetārā savienība, labi funkcionējošs iekšējais tirgus un augsta nodarbinātība nav panākami vienīgi ar dalībvalstu sociālās aizsardzības sistēmu strukturālajām reformām, jo strukturālajām reformām, pretstatā ierobežotiem vai gadījuma rakstura pasākumiem, jābūt visaptverošām un saskaņoti jārisina sarežģītais jaunu darba vietu radīšanas jautājums; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka veiksmīga un ilgspējīga ekonomiskā un monetārā savienība, labi funkcionējošs iekšējais tirgus un augsta nodarbinātība nav panākami vienīgi ar dalībvalstu sociālās aizsardzības sistēmu strukturālajām reformām, jo strukturālajām reformām, pretstatā ierobežotiem vai gadījuma rakstura pasākumiem, jābūt visaptverošām un saskaņoti jārisina sarežģītais jaunu darba vietu radīšanas jautājums;

| 6. | atbalsta Komisijas darba dokumentā paustos secinājumu par to, ka “reformas centieniem veicināt nodarbinātību ir jāpievēršas arī nodokļu un pabalstu sistēmas reformām, kas padarītu darbu par peļņas avotu, aktīvai darba tirgus politikai, lai veicinātu nodarbinātību, darba organizācijas modernizācijai, iekļaujot elastīgākus darba līgumu noteikumus, centieniem veicināt darbaspēka ģeogrāfisko un profesionālo mobilitāti un centieniem padarīt koplīgumu pārrunu sistēmas draudzīgākas nodarbinātībai'”; |
| --- | --- |

6.

atbalsta Komisijas darba dokumentā paustos secinājumu par to, ka “reformas centieniem veicināt nodarbinātību ir jāpievēršas arī nodokļu un pabalstu sistēmas reformām, kas padarītu darbu par peļņas avotu, aktīvai darba tirgus politikai, lai veicinātu nodarbinātību, darba organizācijas modernizācijai, iekļaujot elastīgākus darba līgumu noteikumus, centieniem veicināt darbaspēka ģeogrāfisko un profesionālo mobilitāti un centieniem padarīt koplīgumu pārrunu sistēmas draudzīgākas nodarbinātībai'”;

| 7. | uzskata, ka sociālās aizsardzības, fiskālās, ekonomikas, nodarbinātības un finanšu politikas reformas jautājumi jārisina sistemātiski, ņemot vērā Eiropas augsta līmeņa nodarbinātības un sociālās aizsardzības mērķi; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka sociālās aizsardzības, fiskālās, ekonomikas, nodarbinātības un finanšu politikas reformas jautājumi jārisina sistemātiski, ņemot vērā Eiropas augsta līmeņa nodarbinātības un sociālās aizsardzības mērķi;

| 8. | atzīst, ka šajā kontekstā, kā arī, lai veidotu Eiropas Savienībā tādu ekonomisko un nodarbinātības stratēģiju, kas ievēro sociālās aizsardzības mērķus, lielāka vērība veltāma tirgus efektivitātes uzlabošanai, tehnoloģiskajiem jauninājumiem, apmācības un izglītības sistēmām, konkurētspējai un darba ražīgumam kā izaugsmes un nodarbinātības priekšnosacījumiem; |
| --- | --- |

8.

atzīst, ka šajā kontekstā, kā arī, lai veidotu Eiropas Savienībā tādu ekonomisko un nodarbinātības stratēģiju, kas ievēro sociālās aizsardzības mērķus, lielāka vērība veltāma tirgus efektivitātes uzlabošanai, tehnoloģiskajiem jauninājumiem, apmācības un izglītības sistēmām, konkurētspējai un darba ražīgumam kā izaugsmes un nodarbinātības priekšnosacījumiem;

| 9. | uzskata, ka novatorisms un uzņēmējdarbība ir izšķiroši izaugsmei, darba vietu radīšanai un darba ražīgumam, kā arī to, ka Komisijai ir jāveicina sadarbība starp uzņēmumiem, skolām, universitātēm un zinātniekiem Eiropas Savienībā un ārpus tās robežām, lai stimulētu un veicinātu uzņēmējdarbības garu un inovāciju; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka novatorisms un uzņēmējdarbība ir izšķiroši izaugsmei, darba vietu radīšanai un darba ražīgumam, kā arī to, ka Komisijai ir jāveicina sadarbība starp uzņēmumiem, skolām, universitātēm un zinātniekiem Eiropas Savienībā un ārpus tās robežām, lai stimulētu un veicinātu uzņēmējdarbības garu un inovāciju;

| 10. | uzskata, ka iepriekš izklāstītā vispārējā stratēģija palielinās pūliņus veicināt nodarbinātību un sociālo integrāciju, kā arī cīnīties pret bezdarbu, un ka šajā kontekstā jaunu darba vietu izveide, strādājošo aizsardzība un drošība tiks apvienota ar nepieciešamību uzlabot darba tirgus darbību, tādējādi dodot ieguldījumu arī ekonomiskās un monetārās savienības sekmīgai attīstībai; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka iepriekš izklāstītā vispārējā stratēģija palielinās pūliņus veicināt nodarbinātību un sociālo integrāciju, kā arī cīnīties pret bezdarbu, un ka šajā kontekstā jaunu darba vietu izveide, strādājošo aizsardzība un drošība tiks apvienota ar nepieciešamību uzlabot darba tirgus darbību, tādējādi dodot ieguldījumu arī ekonomiskās un monetārās savienības sekmīgai attīstībai;

| 11. | atzīmē, ka, lai uzlabotu iekšējo tirgu, radītu MVU izdevīgu biznesa vidi un samazinātu administratīvās un finanšu izmaksas, vairāk uzmanības ir jāpievērš Eiropas un dalībvalstu tiesību aktu vienkāršošanai un kvalitatīvāku ietekmes novērtējumu veikšanai; izsaka atbalstu arī MVU finansēšanai veltītajiem fondiem un līdzekļiem, piemēram riska kapitālam; |
| --- | --- |

11.

atzīmē, ka, lai uzlabotu iekšējo tirgu, radītu MVU izdevīgu biznesa vidi un samazinātu administratīvās un finanšu izmaksas, vairāk uzmanības ir jāpievērš Eiropas un dalībvalstu tiesību aktu vienkāršošanai un kvalitatīvāku ietekmes novērtējumu veikšanai; izsaka atbalstu arī MVU finansēšanai veltītajiem fondiem un līdzekļiem, piemēram riska kapitālam;

| 12. | atzīst Eiropas Investīciju bankas nozīmīgo lomu jaunu darba vietu izveidē, nodrošinot investīciju iespējas Eiropā; aicina Eiropas Investīciju banku izvērst darbību šajā virzienā, sekmējot intervenci tehnoloģisko jauninājumu jomā, apmācības un izglītības sistēmās; |
| --- | --- |

12.

atzīst Eiropas Investīciju bankas nozīmīgo lomu jaunu darba vietu izveidē, nodrošinot investīciju iespējas Eiropā; aicina Eiropas Investīciju banku izvērst darbību šajā virzienā, sekmējot intervenci tehnoloģisko jauninājumu jomā, apmācības un izglītības sistēmās;

| 13. | atzīmē, ka nostiprināts iekšējais tirgus apvienojumā ar darba tirgus reformu un apvienotiem kapitāla tirgiem radīs lielas Eiropas IKP pieauguma iespējas; tāpēc uzskata, ka ir svarīgi padziļināt iekšējo tirgu, it īpaši pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

13.

atzīmē, ka nostiprināts iekšējais tirgus apvienojumā ar darba tirgus reformu un apvienotiem kapitāla tirgiem radīs lielas Eiropas IKP pieauguma iespējas; tāpēc uzskata, ka ir svarīgi padziļināt iekšējo tirgu, it īpaši pakalpojumu jomā;

| 14. | atzīst publisko pakalpojumu un to sniegšanas nozīmi uz sociālās, ekonomiskās un teritoriālās kohēzijas veicināšanu Eiropas Savienībā, kā arī uz ekonomikas un nodarbinātības izaugsmi; |
| --- | --- |

14.

atzīst publisko pakalpojumu un to sniegšanas nozīmi uz sociālās, ekonomiskās un teritoriālās kohēzijas veicināšanu Eiropas Savienībā, kā arī uz ekonomikas un nodarbinātības izaugsmi;

| 15. | uzskata, ka darbaspēka mobilitātes pieaugums gan ģeogrāfiskā, gan arodu ziņā samazinās neatbilstību starp piedāvājumu un pieprasījumu darba tirgū un būtiski paaugstinās nodarbinātības līmeni un ka šajā sakarā vēl daudz jādara, lai panāktu turpmāku situācijas uzlabošanos; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka darbaspēka mobilitātes pieaugums gan ģeogrāfiskā, gan arodu ziņā samazinās neatbilstību starp piedāvājumu un pieprasījumu darba tirgū un būtiski paaugstinās nodarbinātības līmeni un ka šajā sakarā vēl daudz jādara, lai panāktu turpmāku situācijas uzlabošanos;

| 16. | uzsver to, ka jāievieš pasākumi, lai sekmētu darba mūža labprātīgu pagarināšanu un atturētu no priekšlaicīgas pensionēšanās; uzsver, cik nozīmīgs ir ieguldījums, ko dod vecāka gadagājuma strādājošie, kuru pieredze un prasmes var palīdzēt uzlabot Eiropas ekonomikas produktivitāti; uzskata, ka vecāka gadagājuma cilvēku ar viņu pieredzi un prasmēm ir jāuzskata par resursu, kuru jāizmanto, nevis par problēmu, kas jārisina; |
| --- | --- |

16.

uzsver to, ka jāievieš pasākumi, lai sekmētu darba mūža labprātīgu pagarināšanu un atturētu no priekšlaicīgas pensionēšanās; uzsver, cik nozīmīgs ir ieguldījums, ko dod vecāka gadagājuma strādājošie, kuru pieredze un prasmes var palīdzēt uzlabot Eiropas ekonomikas produktivitāti; uzskata, ka vecāka gadagājuma cilvēku ar viņu pieredzi un prasmēm ir jāuzskata par resursu, kuru jāizmanto, nevis par problēmu, kas jārisina;

| 17. | atzīst darbaspēka brīvas pārvietošanās nozīmi Eiropas Savienības teritorijā, un tāpēc aicina dalībvalstis pārskatīt jaunajām dalībvalstīm noteikto pārejas periodu darbaspēka brīvas pārvietošanās jomā, lai novērstu visus šķēršļus darbaspēka mobilitātei; |
| --- | --- |

17.

atzīst darbaspēka brīvas pārvietošanās nozīmi Eiropas Savienības teritorijā, un tāpēc aicina dalībvalstis pārskatīt jaunajām dalībvalstīm noteikto pārejas periodu darbaspēka brīvas pārvietošanās jomā, lai novērstu visus šķēršļus darbaspēka mobilitātei;

| 18. | atzīst sociālo partneru lomu veiksmīgas un ilgtspējīgas ekonomiskās un monetārās savienības izveidē; |
| --- | --- |

18.

atzīst sociālo partneru lomu veiksmīgas un ilgtspējīgas ekonomiskās un monetārās savienības izveidē;

| 19. | aicina dalībvalstis pievērsties nelegālā darba problēmai, kas negatīvi ietekmē sociālās aizsardzības sistēmas, sociālo kohēziju, konkurētspēju un darba ražīgumu; |
| --- | --- |

19.

aicina dalībvalstis pievērsties nelegālā darba problēmai, kas negatīvi ietekmē sociālās aizsardzības sistēmas, sociālo kohēziju, konkurētspēju un darba ražīgumu;

| 20. | aicina dalībvalstis saskaņā ar to noteikumiem un pieņemto praksi uzlabot nodokļu un sociālās aizsardzības sistēmas, lai tās spētu pielāgoties darba tirgus strukturālajām izmaiņām, un veicināt kvalificēta, prasmīga un pielāgoties spējīga darbaspēka veidošanos, tādējādi sekmējot konkurētspēju, nodarbinātību un darba ražīgumu; |
| --- | --- |

20.

aicina dalībvalstis saskaņā ar to noteikumiem un pieņemto praksi uzlabot nodokļu un sociālās aizsardzības sistēmas, lai tās spētu pielāgoties darba tirgus strukturālajām izmaiņām, un veicināt kvalificēta, prasmīga un pielāgoties spējīga darbaspēka veidošanos, tādējādi sekmējot konkurētspēju, nodarbinātību un darba ražīgumu;

| 21. | aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm un pēc apspriešanās ar abām rūpniecības pusēm izvērtēt notikumus, jauninājumus un progresu, kas sasniegts saistībā ar iepriekšminētajiem mērķiem, un iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei atbilstīgus ziņojumus par darba vietu kvalitāti, darba tirgus efektivitāti, darba ražīgumu, nodokļu un sociālās aizsardzības sistēmām visās ekonomikas nozarēs; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm un pēc apspriešanās ar abām rūpniecības pusēm izvērtēt notikumus, jauninājumus un progresu, kas sasniegts saistībā ar iepriekšminētajiem mērķiem, un iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei atbilstīgus ziņojumus par darba vietu kvalitāti, darba tirgus efektivitāti, darba ražīgumu, nodokļu un sociālās aizsardzības sistēmām visās ekonomikas nozarēs;

| 22. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

22.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

P6_TA(2005)0241

Bolīvija

Eiropas Parlamenta rezolūcija par situāciju Bolīvijā

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par situāciju Bolīvijā, it īpaši 2003. gada 23. oktobra rezolūciju (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par situāciju Bolīvijā, it īpaši 2003. gada 23. oktobra rezolūciju (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | satraukts par nopietno institucionālo krīzi Bolīvijas Republikā, it īpaši pēc prezidenta Carlos Mesa atkāpšanās no amata; |
| --- | --- |

A.

satraukts par nopietno institucionālo krīzi Bolīvijas Republikā, it īpaši pēc prezidenta Carlos Mesa atkāpšanās no amata;

| B. | tā kā saskaņā ar nabadzības rādītājiem Bolīvija ir visnabadzīgākā valsts Dienvidamerikā; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar nabadzības rādītājiem Bolīvija ir visnabadzīgākā valsts Dienvidamerikā;

| C. | tā kā lielākā Bolīvijas iedzīvotāju daļa ir ļoti nabadzīga un ir steidzami jārīkojas, lai nodrošinātu, ka viņu prasības pēc sociālā taisnīguma uzklausītu un lai turpinātos demokrātiskās attīstības process; |
| --- | --- |

C.

tā kā lielākā Bolīvijas iedzīvotāju daļa ir ļoti nabadzīga un ir steidzami jārīkojas, lai nodrošinātu, ka viņu prasības pēc sociālā taisnīguma uzklausītu un lai turpinātos demokrātiskās attīstības process;

| D. | tā kā Bolīvijas sabiedrībai ir nopietnas bažas par patiesu demokrātiju, kas nozīmē vietējo iedzīvotāju tiešu dalību sabiedrības norisēs; |
| --- | --- |

D.

tā kā Bolīvijas sabiedrībai ir nopietnas bažas par patiesu demokrātiju, kas nozīmē vietējo iedzīvotāju tiešu dalību sabiedrības norisēs;

| E. | tā kā Bolīvijas sabiedrības liela daļa, it īpaši vietējie iedzīvotāji, zemnieki, strādnieki un bezdarbnieki ir tiesīgi likumīgi un miermīlīgi aizstāvēt tiesības piedalīties valsts valdībā; |
| --- | --- |

E.

tā kā Bolīvijas sabiedrības liela daļa, it īpaši vietējie iedzīvotāji, zemnieki, strādnieki un bezdarbnieki ir tiesīgi likumīgi un miermīlīgi aizstāvēt tiesības piedalīties valsts valdībā;

| F. | ņemot vērā draudus sabiedrības un politiskai stabilitātei Bolīvijā, ko rada ļoti lielā nevienlīdzība, vietējo iedzīvotāju tiesību neatzīšana un nekontrolēta resursu izmantošana, kas var apdraudēt dabas resursus; |
| --- | --- |

F.

ņemot vērā draudus sabiedrības un politiskai stabilitātei Bolīvijā, ko rada ļoti lielā nevienlīdzība, vietējo iedzīvotāju tiesību neatzīšana un nekontrolēta resursu izmantošana, kas var apdraudēt dabas resursus;

| G. | tā kā konflikts ir saasinājies dažu pēdējo nedēļu laikā līdz ar vispārējo streiku vairākos reģionos, bada streikiem, streikiem darbavietās, izglītības un veselības iestādēs un desmitiem tūkstošiem demonstrantu ielās; |
| --- | --- |

G.

tā kā konflikts ir saasinājies dažu pēdējo nedēļu laikā līdz ar vispārējo streiku vairākos reģionos, bada streikiem, streikiem darbavietās, izglītības un veselības iestādēs un desmitiem tūkstošiem demonstrantu ielās;

| H. | tā kā pēc protestu viļņa prezidents Mesa iesniedza Nacionālajam Kongresam atlūgumu un aicināja demonstrācijās iesaistītās sabiedrības grupas ļaut parlamentam pabeigt sesiju, lai apsvērtu valsts nākotni un lemtu par to; |
| --- | --- |

H.

tā kā pēc protestu viļņa prezidents Mesa iesniedza Nacionālajam Kongresam atlūgumu un aicināja demonstrācijās iesaistītās sabiedrības grupas ļaut parlamentam pabeigt sesiju, lai apsvērtu valsts nākotni un lemtu par to;

| 1. | atkārtoti pauž stingru un noteiktu atbalstu demokrātijai, tiesiskumam un pašreizējai konstitucionālajai kārtībai Bolīvijā un cer, ka prezidenta Mesa atkāpšanās neradīs varas vakuumu, ko varētu izmantot, lai valsti novirzītu no demokrātisko vērtību ievērošanas un tiesiskuma ceļa; |
| --- | --- |

1.

atkārtoti pauž stingru un noteiktu atbalstu demokrātijai, tiesiskumam un pašreizējai konstitucionālajai kārtībai Bolīvijā un cer, ka prezidenta Mesa atkāpšanās neradīs varas vakuumu, ko varētu izmantot, lai valsti novirzītu no demokrātisko vērtību ievērošanas un tiesiskuma ceļa;

| 2. | pauž bažas par Bolīvijā notiekošajiem politiskajiem un sociālajiem procesiem, jo īpaši Lapasā, kas ir izpildvaras un likumdošanas varas mītnes vieta; |
| --- | --- |

2.

pauž bažas par Bolīvijā notiekošajiem politiskajiem un sociālajiem procesiem, jo īpaši Lapasā, kas ir izpildvaras un likumdošanas varas mītnes vieta;

| 3. | izsaka cerību, ka Bolīvijas sabiedrība panāks konsensusu, lai nodrošinātu, ka valsts dabas resursi, jo īpaši enerģijas resursi, veicina valsts attīstību un tās iedzīvotāju sociālo labklājību; |
| --- | --- |

3.

izsaka cerību, ka Bolīvijas sabiedrība panāks konsensusu, lai nodrošinātu, ka valsts dabas resursi, jo īpaši enerģijas resursi, veicina valsts attīstību un tās iedzīvotāju sociālo labklājību;

| 4. | aicina turpināt demokrātijas nostiprināšanas un paplašināšanas centienus Bolīvijā un mudina Eiropas Savienību un tās dalībvalstis pienācīgi atbalstīt demokrātijas procesu, lai valsts varētu izrauties no politiskās un ekonomiskās stagnācijas; |
| --- | --- |

4.

aicina turpināt demokrātijas nostiprināšanas un paplašināšanas centienus Bolīvijā un mudina Eiropas Savienību un tās dalībvalstis pienācīgi atbalstīt demokrātijas procesu, lai valsts varētu izrauties no politiskās un ekonomiskās stagnācijas;

| 5. | ir pārliecināts par nepieciešamību veicināt dialoga telpas izveidi, lai miermīlīgā ceļā un saistībā ar demokrātiskām institūcijām un konstitucionālu kārtību, Bolīvija spētu pārvarēt krīzi, kā arī aicina ievērot mērenību, lai veidotu konstruktīvu dialogu starp visiem iedzīvotāju slāņiem, radot uzticības un sapratnes gaisotni, kas ir pietiekama un nepieciešama, lai virzītu valsti uz miermīlīgu pārejas periodu; |
| --- | --- |

5.

ir pārliecināts par nepieciešamību veicināt dialoga telpas izveidi, lai miermīlīgā ceļā un saistībā ar demokrātiskām institūcijām un konstitucionālu kārtību, Bolīvija spētu pārvarēt krīzi, kā arī aicina ievērot mērenību, lai veidotu konstruktīvu dialogu starp visiem iedzīvotāju slāņiem, radot uzticības un sapratnes gaisotni, kas ir pietiekama un nepieciešama, lai virzītu valsti uz miermīlīgu pārejas periodu;

| 6. | aicina uz Bolīvijas Republiku nosūtīt Eiropas Parlamenta delegāciju, lai uz vietas analizētu pašreizējo situāciju un ierosinātu piemērotus atbalsta veidus kā veicināt miermīlīgu un demokrātisku pāreju, un izsaka tā vēlēšanos kā novērotājam uzraudzīt vēlēšanu procesus, kuros var būt nepieciešama Parlamenta klātbūtne; |
| --- | --- |

6.

aicina uz Bolīvijas Republiku nosūtīt Eiropas Parlamenta delegāciju, lai uz vietas analizētu pašreizējo situāciju un ierosinātu piemērotus atbalsta veidus kā veicināt miermīlīgu un demokrātisku pāreju, un izsaka tā vēlēšanos kā novērotājam uzraudzīt vēlēšanu procesus, kuros var būt nepieciešama Parlamenta klātbūtne;

| 7. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām, Bolīvijas Republikas valdībai un kongresam un Amerikas Valstu organizācijas ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

7.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām, Bolīvijas Republikas valdībai un kongresam un Amerikas Valstu organizācijas ģenerālsekretāram.

---

(1)  OV C 82 E, 1.4.2004., 634. lpp.

P6_TA(2005)0242

Preses brīvība Alžīrijā

Eiropas Parlamenta rezolūcija par preses brīvību Alžīrijā

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu asociācijas nolīgumu, kas 2002. gada 21. aprīlī noslēgts starp Eiropas Savienība un Alžīriju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu asociācijas nolīgumu, kas 2002. gada 21. aprīlī noslēgts starp Eiropas Savienība un Alžīriju,

| — | ņemot vērā ANO Attīstības programmas ziņojumus par tautas attīstību arābu valstīs 2002., 2003. un 2004. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Attīstības programmas ziņojumus par tautas attīstību arābu valstīs 2002., 2003. un 2004. gadā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2003. gada 21. maija paziņojumu ar nosaukumu “Piešķirt jaunu impulsu ES veiktajām darbībām cilvēktiesību un demokratizācijas jomā sadarbībā ar Vidusjūras partnervalstīm” (KOM(2003)0294), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2003. gada 21. maija paziņojumu ar nosaukumu “Piešķirt jaunu impulsu ES veiktajām darbībām cilvēktiesību un demokratizācijas jomā sadarbībā ar Vidusjūras partnervalstīm” (KOM(2003)0294),

| — | ņemot vērā Komisijas 2003. gada 11. marta paziņojumu ar nosaukumu “Paplašinātā Eiropa — kaimiņattiecības: jauns pamats attiecībām ar mūsu austrumu un dienvidu kaimiņiem” (KOM(2003)0104), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2003. gada 11. marta paziņojumu ar nosaukumu “Paplašinātā Eiropa — kaimiņattiecības: jauns pamats attiecībām ar mūsu austrumu un dienvidu kaimiņiem” (KOM(2003)0104),

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 12. aprīļa ziņojumu ar nosaukumu “Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu partnerattiecību desmitā gadadiena — darba programma risināmo uzdevumu noteikšanai nākamajiem pieciem gadiem” (KOM(2005)0139), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 12. aprīļa ziņojumu ar nosaukumu “Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu partnerattiecību desmitā gadadiena — darba programma risināmo uzdevumu noteikšanai nākamajiem pieciem gadiem” (KOM(2005)0139),

| — | ņemot vērā tā 2005. gada 28. aprīļa rezolūciju par ikgadējo ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē 2004. gadā un Eiropas Savienības politiku cilvēktiesību jomā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2005. gada 28. aprīļa rezolūciju par ikgadējo ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē 2004. gadā un Eiropas Savienības politiku cilvēktiesību jomā (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārās asamblejas rezolūciju par ekonomikas un finanšu jautājumiem un sociālajām lietām, un izglītību, ko pieņēma Kairā 2005. gada 15. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārās asamblejas rezolūciju par ekonomikas un finanšu jautājumiem un sociālajām lietām, un izglītību, ko pieņēma Kairā 2005. gada 15. martā,

| — | ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Alžīriju un it īpaši 2002. gada 10. oktobra rezolūciju par asociācijas nolīguma noslēgšanu ar Alžīriju (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Alžīriju un it īpaši 2002. gada 10. oktobra rezolūciju par asociācijas nolīguma noslēgšanu ar Alžīriju (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu partnerattiecību mērķis, pirmām kārtām, ir izveidot miera un stabilitātes zonu, kas pamatojas uz cilvēktiesību, pamatbrīvību un demokrātijas principiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu partnerattiecību mērķis, pirmām kārtām, ir izveidot miera un stabilitātes zonu, kas pamatojas uz cilvēktiesību, pamatbrīvību un demokrātijas principiem;

| B. | tā kā Eiropas Savienība uzskata par ļoti nozīmīgu demokrātijas un tiesiskas valsts pareizas pārvaldības veicināšanu, kā arī cilvēktiesību kopuma aizsardzību; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Savienība uzskata par ļoti nozīmīgu demokrātijas un tiesiskas valsts pareizas pārvaldības veicināšanu, kā arī cilvēktiesību kopuma aizsardzību;

| C. | atgādinot saistības, kuras Alžīrijas valdība uzņēmusies saskaņā ar 1995. gada 27. - 28. novembra Eiropas Savienības un Vidusjūras valstu konferencē pieņemto Barselonas deklarāciju; |
| --- | --- |

C.

atgādinot saistības, kuras Alžīrijas valdība uzņēmusies saskaņā ar 1995. gada 27. - 28. novembra Eiropas Savienības un Vidusjūras valstu konferencē pieņemto Barselonas deklarāciju;

| D. | tā kā iepriekš minētā asociācijas nolīguma 2. pants paredz, ka demokrātijas principu un pamattiesību ievērošana ir partiju iekšpolitikas un ārpolitikas iedvesmas avots, kā arī šī nolīguma būtiska sastāvdaļa; |
| --- | --- |

D.

tā kā iepriekš minētā asociācijas nolīguma 2. pants paredz, ka demokrātijas principu un pamattiesību ievērošana ir partiju iekšpolitikas un ārpolitikas iedvesmas avots, kā arī šī nolīguma būtiska sastāvdaļa;

| E. | atgādinot, ka televīzija, radio un iespieddarbu nozare Alžīrijā ir valsts monopols; |
| --- | --- |

E.

atgādinot, ka televīzija, radio un iespieddarbu nozare Alžīrijā ir valsts monopols;

| F. | izsakot bažas par preses brīvību kopš 2001. gada maijā pieņemtā Alžīrijas Kriminālkodeksa reformas un it īpaši par noteikumiem, kas paredz stingrus naudas sodus un pat cietumsodu par neslavas celšanu; |
| --- | --- |

F.

izsakot bažas par preses brīvību kopš 2001. gada maijā pieņemtā Alžīrijas Kriminālkodeksa reformas un it īpaši par noteikumiem, kas paredz stingrus naudas sodus un pat cietumsodu par neslavas celšanu;

| G. | tā kā pašreiz norisinās daudzi tiesvedības procesi par preses pārkāpumiem attiecībā uz Francijas privāto dienas laikrakstu Le Matin, Liberté, Le soir d'Algérie un El Watan žurnālistiem; izsakot īpašas bažas par cietumsodu, kas piespriests Farid Alilat, Fouad Boughanem, Hakim Laâm, Abla Chérif, Hassane Zerrouky, Youssef Rezzoug, Yasmine Ferroukhi un Hafnaoui Ghoul; |
| --- | --- |

G.

tā kā pašreiz norisinās daudzi tiesvedības procesi par preses pārkāpumiem attiecībā uz Francijas privāto dienas laikrakstu Le Matin, Liberté, Le soir d'Algérie un El Watan žurnālistiem; izsakot īpašas bažas par cietumsodu, kas piespriests Farid Alilat, Fouad Boughanem, Hakim Laâm, Abla Chérif, Hassane Zerrouky, Youssef Rezzoug, Yasmine Ferroukhi un Hafnaoui Ghoul;

| H. | atgādinot, ka laikraksta Le Matin redaktoram Mohamed Benchicou2004. gada 14. jūnijā piesprieda divu gadu cietumsodu slēgta tipa cietumā par likuma pārkāpumu, ar kuru regulē valūtas maiņas kontroli un kapitāla apriti, un ka attiecībā uz viņa laikrakstu 2004. gada jūnijā pasludināja oficiālu likvidācijas procesu; atgādinot arī, ka, neskatoties uz viņa veselības stāvokļa ievērojamu pasliktināšanos, Alžīrijas tiesu iestādes 2005. gada 20. aprīlī noraidīja viņa prasību atbrīvot viņu no cietuma sliktā veselības stāvokļa dēļ; atgādinot arī preses grupas Er-raï Elam vadītāja Ahmed Benaoum notiesāšanu un atrašanos ieslodzījumā kopš 2004. gada 28. jūnija; |
| --- | --- |

H.

atgādinot, ka laikraksta Le Matin redaktoram Mohamed Benchicou2004. gada 14. jūnijā piesprieda divu gadu cietumsodu slēgta tipa cietumā par likuma pārkāpumu, ar kuru regulē valūtas maiņas kontroli un kapitāla apriti, un ka attiecībā uz viņa laikrakstu 2004. gada jūnijā pasludināja oficiālu likvidācijas procesu; atgādinot arī, ka, neskatoties uz viņa veselības stāvokļa ievērojamu pasliktināšanos, Alžīrijas tiesu iestādes 2005. gada 20. aprīlī noraidīja viņa prasību atbrīvot viņu no cietuma sliktā veselības stāvokļa dēļ; atgādinot arī preses grupas Er-raï Elam vadītāja Ahmed Benaoum notiesāšanu un atrašanos ieslodzījumā kopš 2004. gada 28. jūnija;

| I. | tā kā vēl aizvien ir spēkā 1992. gada 9. februāra dekrēts par ārkārtas stāvokli, kā arī visi citi dekrēti un likumi, kuri izriet no minētā dekrēta; |
| --- | --- |

I.

tā kā vēl aizvien ir spēkā 1992. gada 9. februāra dekrēts par ārkārtas stāvokli, kā arī visi citi dekrēti un likumi, kuri izriet no minētā dekrēta;

| J. | tā kā plurālistiskas informācijas attīstības un neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu veicināšanas projektus Alžīrijā pašreiz finansē no Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību iniciatīvai piešķirtajiem līdzekļiem, |
| --- | --- |

J.

tā kā plurālistiskas informācijas attīstības un neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu veicināšanas projektus Alžīrijā pašreiz finansē no Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību iniciatīvai piešķirtajiem līdzekļiem,

| 1. | atzinīgi novērtē Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu asociācijas iepriekš minētā nolīguma ratifikāciju Alžīrijas parlamentā un cer, ka, šim nolīgumam stājoties spēkā, ar asociācijas padomes palīdzību būs iespējams atsākt politisko dialogu ar Alžīriju; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi novērtē Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu asociācijas iepriekš minētā nolīguma ratifikāciju Alžīrijas parlamentā un cer, ka, šim nolīgumam stājoties spēkā, ar asociācijas padomes palīdzību būs iespējams atsākt politisko dialogu ar Alžīriju;

| 2. | uzsver to, cik liela nozīme ir Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu kaimiņattiecību politikai, kā arī rīcības plāniem, kuru mērķis ir pastiprināt demokrātiju, tiesisku valsti, cilvēktiesību ievērošanu un it īpaši preses brīvību, kas nopietni jāņem vērā šo plānu izstrādes procesā; |
| --- | --- |

2.

uzsver to, cik liela nozīme ir Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu kaimiņattiecību politikai, kā arī rīcības plāniem, kuru mērķis ir pastiprināt demokrātiju, tiesisku valsti, cilvēktiesību ievērošanu un it īpaši preses brīvību, kas nopietni jāņem vērā šo plānu izstrādes procesā;

| 3. | it īpaši uzskata, ka Alžīrijas 2001. gada maija Kriminālkodeksa noteikumi, kas paredz cietumsodu par neslavas celšanu attiecībā uz valsts prezidentu, parlamentu vai visām citām valsts iestādēm vai to struktūrvienībām, kavē žurnālista darbu Alžīrijā; |
| --- | --- |

3.

it īpaši uzskata, ka Alžīrijas 2001. gada maija Kriminālkodeksa noteikumi, kas paredz cietumsodu par neslavas celšanu attiecībā uz valsts prezidentu, parlamentu vai visām citām valsts iestādēm vai to struktūrvienībām, kavē žurnālista darbu Alžīrijā;

| 4. | neatlaidīgi aicina Alžīrijas iestādes pieņemt un nekavējoties sākt īstenot likumdošanas pasākumus, kas nodrošina pamattiesību pēc iespējas stingrāku ievērošanu un it īpaši preses brīvības pilnīgu ievērošanu, turklāt saskaņā ar tiem starptautiskajiem līgumiem un paktiem, kuros Alžīrija piedalās; šajā sakarā pieprasa galīgi atcelt kriminālsodu piemērošanu par preses pārkāpumiem; |
| --- | --- |

4.

neatlaidīgi aicina Alžīrijas iestādes pieņemt un nekavējoties sākt īstenot likumdošanas pasākumus, kas nodrošina pamattiesību pēc iespējas stingrāku ievērošanu un it īpaši preses brīvības pilnīgu ievērošanu, turklāt saskaņā ar tiem starptautiskajiem līgumiem un paktiem, kuros Alžīrija piedalās; šajā sakarā pieprasa galīgi atcelt kriminālsodu piemērošanu par preses pārkāpumiem;

| 5. | pieprasa Alžīrijas iestādēm nekavējoties atbrīvot tos žurnālistus, kuriem piespriests cietumsods par neslavas celšanu, kā arī izbeigt šo, tiesu iestāžu īstenoto, dedzīgo vajāšanu, piespriežot sodu Alžīrijas privātajiem plašsaziņas līdzekļiem par pārkāpumiem, kas saistīti ar viedokļa izteikšanu, kā arī izbeigt tiesvedības procesus pret Alžīrijas privātajiem plašsaziņas līdzekļiem; |
| --- | --- |

5.

pieprasa Alžīrijas iestādēm nekavējoties atbrīvot tos žurnālistus, kuriem piespriests cietumsods par neslavas celšanu, kā arī izbeigt šo, tiesu iestāžu īstenoto, dedzīgo vajāšanu, piespriežot sodu Alžīrijas privātajiem plašsaziņas līdzekļiem par pārkāpumiem, kas saistīti ar viedokļa izteikšanu, kā arī izbeigt tiesvedības procesus pret Alžīrijas privātajiem plašsaziņas līdzekļiem;

| 6. | uzskata, ka ārkārtas stāvokļa atcelšana veicinātu tiesiskas valsts attīstību un asociācijas nolīguma 2. panta noteikumu ievērošanu; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka ārkārtas stāvokļa atcelšana veicinātu tiesiskas valsts attīstību un asociācijas nolīguma 2. panta noteikumu ievērošanu;

| 7. | aicina Padomi un Komisiju ieviest skaidrus mehānismus, lai regulāri novērtētu, kā visas asociācijas nolīguma puses, Eiropas Parlaments, Nacionālā tautas asambleja un Alžīrijas civilā sabiedrība, ievēro 2. pantu; |
| --- | --- |

7.

aicina Padomi un Komisiju ieviest skaidrus mehānismus, lai regulāri novērtētu, kā visas asociācijas nolīguma puses, Eiropas Parlaments, Nacionālā tautas asambleja un Alžīrijas civilā sabiedrība, ievēro 2. pantu;

| 8. | aicina Apvienotās Karalistes prezidentūru sasaukt Eiropas Savienības un Alžīrijas asociācijas padomi, lai sāktu politisku dialogu ar Alžīriju, kā arī iekļaut šīs sanāksmes darba kārtībā jautājumu par preses brīvību; |
| --- | --- |

8.

aicina Apvienotās Karalistes prezidentūru sasaukt Eiropas Savienības un Alžīrijas asociācijas padomi, lai sāktu politisku dialogu ar Alžīriju, kā arī iekļaut šīs sanāksmes darba kārtībā jautājumu par preses brīvību;

| 9. | aicina Komisiju turpināt ar Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību iniciatīvas palīdzību veicināt programmas, kuru mērķis ir pastiprināt neatkarīgus plašsaziņas līdzekļus, kā arī plurālistiskas informācijas attīstību Alžīrijā; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju turpināt ar Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību iniciatīvas palīdzību veicināt programmas, kuru mērķis ir pastiprināt neatkarīgus plašsaziņas līdzekļus, kā arī plurālistiskas informācijas attīstību Alžīrijā;

| 10. | pieprasa parlamentu sadarbības delegācijas attiecībām ar Magriba valstīm nākamajā sanāksmē izskatīt jautājumu par preses brīvību; |
| --- | --- |

10.

pieprasa parlamentu sadarbības delegācijas attiecībām ar Magriba valstīm nākamajā sanāksmē izskatīt jautājumu par preses brīvību;

| 11. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, ģenerālsekretāra un ES Augstā pārstāvja kopējās ārpolitikas un drošības politikas jautājumos Javier Solana personīgajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, Komisijai, kā arī Alžīrijas valdībai un Nacionālajai tautas asamblejai. |
| --- | --- |

11.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, ģenerālsekretāra un ES Augstā pārstāvja kopējās ārpolitikas un drošības politikas jautājumos Javier Solana personīgajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, Komisijai, kā arī Alžīrijas valdībai un Nacionālajai tautas asamblejai.

---

(1)  Šajā datumā pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0150.

(2)  OV C 279 E, 20.11.2003., 115. lpp.

P6_TA(2005)0243

Azerbaidžāna

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Azerbaidžānu

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Azerbaidžānu un Dienvidkaukāzu, īpaši ņemot vērā 2004. gada 26. februāra Eiropas Parlamenta ieteikumu Padomei par ES politiku attiecībā uz Dienvidkaukāzu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Azerbaidžānu un Dienvidkaukāzu, īpaši ņemot vērā 2004. gada 26. februāra Eiropas Parlamenta ieteikumu Padomei par ES politiku attiecībā uz Dienvidkaukāzu (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2003. gada 20. novembra rezolūciju par dokumentu “Plašākas Eiropas kaimiņattiecības - jauns pamats attiecībām ar mūsu austrumu un dienvidu kaimiņiem” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2003. gada 20. novembra rezolūciju par dokumentu “Plašākas Eiropas kaimiņattiecības - jauns pamats attiecībām ar mūsu austrumu un dienvidu kaimiņiem” (2),

| — | ņemot vērā Partnerattiecību un sadarbības nolīgumu ar Azerbaidžānu, kas stājās spēkā 1999. gada 1. jūlijā un kurā ir nostiprināta demokrātijas, starptautisko tiesību un cilvēktiesību ievērošana, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerattiecību un sadarbības nolīgumu ar Azerbaidžānu, kas stājās spēkā 1999. gada 1. jūlijā un kurā ir nostiprināta demokrātijas, starptautisko tiesību un cilvēktiesību ievērošana,

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 2. marta ziņojumu par situāciju Azerbaidžānā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 2. marta ziņojumu par situāciju Azerbaidžānā,

| — | ņemot vērā 2005. gada 25. un 26. aprīļa ES Vispārējo un ārlietu Padomes secinājumus un 2005. gada 24. maija ES prezidentūras deklarāciju par notikumiem Baku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 25. un 26. aprīļa ES Vispārējo un ārlietu Padomes secinājumus un 2005. gada 24. maija ES prezidentūras deklarāciju par notikumiem Baku,

| — | ņemot vērā 2005. gada 1. jūnija Venēcijas Komisijas un EDSO Demokrātisko iestāžu un cilvēktiesību biroja kopējos ieteikumus par Azerbaidžānas vēlēšanu likumu un vēlēšanu komiteju un EDSO 2005. gada 4. februāra ziņojumu par tiesas prāvu uzraudzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 1. jūnija Venēcijas Komisijas un EDSO Demokrātisko iestāžu un cilvēktiesību biroja kopējos ieteikumus par Azerbaidžānas vēlēšanu likumu un vēlēšanu komiteju un EDSO 2005. gada 4. februāra ziņojumu par tiesas prāvu uzraudzību,

| — | ņemot vērā 2005. gada 18. un 19. aprīlī Baku notikušās Sestās ES un Azerbaidžānas parlamentārās sadarbības komitejas sanāksmes ieteikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 18. un 19. aprīlī Baku notikušās Sestās ES un Azerbaidžānas parlamentārās sadarbības komitejas sanāksmes ieteikumus,

| — | ņemot vēra Azerbaidžānas iekļaušanu ES kaimiņattiecību politikā un lēmumu īstenot rīcības plānus saistībā ar trim Dienvidkaukāza valstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vēra Azerbaidžānas iekļaušanu ES kaimiņattiecību politikā un lēmumu īstenot rīcības plānus saistībā ar trim Dienvidkaukāza valstīm,

| — | ņemot vērā to, ka Azerbaidžāna ir Eiropas Padomes dalībvalsts un ir parakstījusi Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, ņemot vērā arī daudzās Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas rezolūcijas par situāciju Azerbaidžānā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Azerbaidžāna ir Eiropas Padomes dalībvalsts un ir parakstījusi Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, ņemot vērā arī daudzās Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas rezolūcijas par situāciju Azerbaidžānā,

| — | ņemot vērā Starptautisko Paktu par civilajām un politiskajām tiesībām un jo īpaši tā 19. un 21. pantu, kas garantē tiesības uz vārda un mierīgas pulcēšanās brīvību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko Paktu par civilajām un politiskajām tiesībām un jo īpaši tā 19. un 21. pantu, kas garantē tiesības uz vārda un mierīgas pulcēšanās brīvību,

| — | ņemot vērā ES prezidentūras 2005. gada 19. maija paziņojumu par Azerbaidžānu, kurā tā atzinīgi vērtē prezidenta Ilhama Alijeva dekrētu par Azerbaidžānas vēlēšanu prakses uzlabošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES prezidentūras 2005. gada 19. maija paziņojumu par Azerbaidžānu, kurā tā atzinīgi vērtē prezidenta Ilhama Alijeva dekrētu par Azerbaidžānas vēlēšanu prakses uzlabošanu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā Baku mērs neļāva opozīcijas partijām rīkot demonstrāciju 2005. gada 21. maijā, lai gan saskaņā ar prezidenta 2005. gada 12. maija dekrētu pašvaldībai ir jāatļauj politiskas demonstrācijas un jāatvēl tām piemērota vieta; |
| --- | --- |

A.

tā kā Baku mērs neļāva opozīcijas partijām rīkot demonstrāciju 2005. gada 21. maijā, lai gan saskaņā ar prezidenta 2005. gada 12. maija dekrētu pašvaldībai ir jāatļauj politiskas demonstrācijas un jāatvēl tām piemērota vieta;

| B. | tā kā pēc opozīcijas mēģinājuma 2005. gada 21. maijā Baku sarīkot demonstrāciju sākās vardarbība, policija brutāli izturējās pret žurnālistiem un demonstrantiem, un daudzi tika aizturēti uz vairākām dienām; |
| --- | --- |

B.

tā kā pēc opozīcijas mēģinājuma 2005. gada 21. maijā Baku sarīkot demonstrāciju sākās vardarbība, policija brutāli izturējās pret žurnālistiem un demonstrantiem, un daudzi tika aizturēti uz vairākām dienām;

| C. | tā kā 2005. gada 31. maijā Azerbaidžānas varas iestādes aizturēja vairākus jauniešus, kas izplatīja skrejlapas; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2005. gada 31. maijā Azerbaidžānas varas iestādes aizturēja vairākus jauniešus, kas izplatīja skrejlapas;

| D. | tā kā pēc tam, kad bija panākta vienošanās ar varas iestādēm, 2005. gada 4. jūnijā Baku bez starpgadījumiem notika jauna opozīcijas rīkota demonstrācija; |
| --- | --- |

D.

tā kā pēc tam, kad bija panākta vienošanās ar varas iestādēm, 2005. gada 4. jūnijā Baku bez starpgadījumiem notika jauna opozīcijas rīkota demonstrācija;

| E. | tā kā ES pārstāvji ir pauduši bažas par protestantu un opozīcijas līderu aizturēšanu brīdī, kad viņi izmantoja savas tiesības uz pulcēšanās brīvību, jo viena no jebkuras demokrātiskas sabiedrības pamatbrīvībām ir tiesības paust politiskos uzskatus; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES pārstāvji ir pauduši bažas par protestantu un opozīcijas līderu aizturēšanu brīdī, kad viņi izmantoja savas tiesības uz pulcēšanās brīvību, jo viena no jebkuras demokrātiskas sabiedrības pamatbrīvībām ir tiesības paust politiskos uzskatus;

| F. | tā kā šī nav pirmā reize, kad varas iestādes ar rupju spēku apspiež opozīciju; 2003. gada oktobrī pēc ar plaši kritizētajām prezidenta vēlēšanām saistītajiem nemieriem septiņus opozīcijas pārstāvjus arestēja, viņiem piesprieda piecu gadu cietumsodu, bet vēlāk apžēloja; |
| --- | --- |

F.

tā kā šī nav pirmā reize, kad varas iestādes ar rupju spēku apspiež opozīciju; 2003. gada oktobrī pēc ar plaši kritizētajām prezidenta vēlēšanām saistītajiem nemieriem septiņus opozīcijas pārstāvjus arestēja, viņiem piesprieda piecu gadu cietumsodu, bet vēlāk apžēloja;

| G. | tā kā EDSO secinājumos par 2004. gada decembrī notikušajām pašvaldību vēlēšanām teikts, ka “netika ievēroti vairāki starptautiski demokrātisku vēlēšanu standarti”, lai gan vēlēšanu norise tika vērtēta kā pieņemama un tika ziņots par to, ka novērsti atsevišķi 2003. gada prezidenta vēlēšanās novēroti tehniski trūkumi; |
| --- | --- |

G.

tā kā EDSO secinājumos par 2004. gada decembrī notikušajām pašvaldību vēlēšanām teikts, ka “netika ievēroti vairāki starptautiski demokrātisku vēlēšanu standarti”, lai gan vēlēšanu norise tika vērtēta kā pieņemama un tika ziņots par to, ka novērsti atsevišķi 2003. gada prezidenta vēlēšanās novēroti tehniski trūkumi;

| H. | tā kā sakarā ar 2005. gada novembrī paredzētajām parlamenta vēlēšanām prezidents Ilhams Alijevs 2005. gada 12. maijā izdeva dekrētu par “Azerbaidžānas Republikas vēlēšanu prakses uzlabošanu”; |
| --- | --- |

H.

tā kā sakarā ar 2005. gada novembrī paredzētajām parlamenta vēlēšanām prezidents Ilhams Alijevs 2005. gada 12. maijā izdeva dekrētu par “Azerbaidžānas Republikas vēlēšanu prakses uzlabošanu”;

| I. | tā kā EDSO ziņojuma par tiesas prāvu uzraudzību Azerbaidžānā secinājumi parāda, ka tiesas prāvas neatbilst atsevišķām svarīgām Azerbaidžānā spēkā esošām prasībām un Azerbaidžānas starptautiskajām saistībām cilvēktiesību un tiesiskuma jomā; |
| --- | --- |

I.

tā kā EDSO ziņojuma par tiesas prāvu uzraudzību Azerbaidžānā secinājumi parāda, ka tiesas prāvas neatbilst atsevišķām svarīgām Azerbaidžānā spēkā esošām prasībām un Azerbaidžānas starptautiskajām saistībām cilvēktiesību un tiesiskuma jomā;

| J. | tā kā žurnālisti šajā valstī saskaras ar nemitīgiem un traucējošiem preses brīvības ierobežojumiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā žurnālisti šajā valstī saskaras ar nemitīgiem un traucējošiem preses brīvības ierobežojumiem;

| K. | ņemot vērā sarežģīto sociālo un politisko situāciju, kas ir saistīta ar neatrisināto Kalnu Karabahas konfliktu, kura rezultātā valstī ir liels bēgļu un pārvietoto personu skaits, |
| --- | --- |

K.

ņemot vērā sarežģīto sociālo un politisko situāciju, kas ir saistīta ar neatrisināto Kalnu Karabahas konfliktu, kura rezultātā valstī ir liels bēgļu un pārvietoto personu skaits,

| 1. | pauž nožēlu par Baku mēra lēmumu neļaut opozīcijai 2005. gada 21. maijā rīkot demonstrāciju un asi nosoda nesamērīgo spēku, ar kādu policija vērsās pret opozīcijas pārstāvjiem un jaunatnes kustības aktīvistiem, kuri izmantoja tiesības uz vārda brīvību un mierīgu pulcēšanos; |
| --- | --- |

1.

pauž nožēlu par Baku mēra lēmumu neļaut opozīcijai 2005. gada 21. maijā rīkot demonstrāciju un asi nosoda nesamērīgo spēku, ar kādu policija vērsās pret opozīcijas pārstāvjiem un jaunatnes kustības aktīvistiem, kuri izmantoja tiesības uz vārda brīvību un mierīgu pulcēšanos;

| 2. | atzīmē, ka opozīcijas aktīvistu aizturēšana bija saistīta ar politiskiem motīviem, atzinīgi vērtē aizturēto atbrīvošanu un aicina veikt šo notikumu un policijas rīcības izmeklēšanu; |
| --- | --- |

2.

atzīmē, ka opozīcijas aktīvistu aizturēšana bija saistīta ar politiskiem motīviem, atzinīgi vērtē aizturēto atbrīvošanu un aicina veikt šo notikumu un policijas rīcības izmeklēšanu;

| 3. | asi nosoda žurnālista Elmāra Huseinova slepkavību šā gada martā un pauž atbalstu plurālismam, demokrātijai un tiesiskumam; aicina varas iestādes darīt visu iespējamo, lai vainīgie tiktu nodoti tiesai; mudina valdību atcelt plašsaziņas līdzekļiem noteiktos ierobežojumus, pārtraukt to žurnālistu, kuri uzdrīkstas kritizēt valdību, vajāšanu, iebiedēšanu un aizturēšanu, aizsargāt žurnālistu drošību pienākumu pildīšanas laikā un ļaut viņiem strādāt saskaņā ar profesionālā godīguma principiem; |
| --- | --- |

3.

asi nosoda žurnālista Elmāra Huseinova slepkavību šā gada martā un pauž atbalstu plurālismam, demokrātijai un tiesiskumam; aicina varas iestādes darīt visu iespējamo, lai vainīgie tiktu nodoti tiesai; mudina valdību atcelt plašsaziņas līdzekļiem noteiktos ierobežojumus, pārtraukt to žurnālistu, kuri uzdrīkstas kritizēt valdību, vajāšanu, iebiedēšanu un aizturēšanu, aizsargāt žurnālistu drošību pienākumu pildīšanas laikā un ļaut viņiem strādāt saskaņā ar profesionālā godīguma principiem;

| 4. | aicina Azerbaidžānu nodrošināt tiesu iestāžu neatkarību un ievērot aizturēto personu pamattiesības, kas tām pienākas un nedrīkst tikt atņemtas; aicina varas iestādes veikt pasākumus, lai novērstu pamanītos tiesu prāvu trūkumus, un mudina valdību īstenot Eiropas Padomes ieteikumus par izturēšanos pret politieslodzītajiem, kas pieņemti tādēļ, ka tika saņemts liels skaits ticamu liecību par ieslodzīto spīdzināšanu un sliktu izturēšanos pret viņiem; |
| --- | --- |

4.

aicina Azerbaidžānu nodrošināt tiesu iestāžu neatkarību un ievērot aizturēto personu pamattiesības, kas tām pienākas un nedrīkst tikt atņemtas; aicina varas iestādes veikt pasākumus, lai novērstu pamanītos tiesu prāvu trūkumus, un mudina valdību īstenot Eiropas Padomes ieteikumus par izturēšanos pret politieslodzītajiem, kas pieņemti tādēļ, ka tika saņemts liels skaits ticamu liecību par ieslodzīto spīdzināšanu un sliktu izturēšanos pret viņiem;

| 5. | atzinīgi vērtē Azerbaidžānas varas iestāžu lēmumu apžēlot 114 cilvēkus, kas tika apcietināti sakarā ar nemieriem pēc 2003. gada prezidenta vēlēšanām un kuru vidū ir gan personas, ko Eiropas Padome uzskata par politieslodzītajiem, gan septiņi opozīcijas līderi, kas notiesāti par piedalīšanos protesta akcijās; uzskata, ka šis solis varētu nozīmēt soli pretim politiskam plurālismam Azerbaidžānā un aicina atbrīvot pārējos politieslodzītos; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē Azerbaidžānas varas iestāžu lēmumu apžēlot 114 cilvēkus, kas tika apcietināti sakarā ar nemieriem pēc 2003. gada prezidenta vēlēšanām un kuru vidū ir gan personas, ko Eiropas Padome uzskata par politieslodzītajiem, gan septiņi opozīcijas līderi, kas notiesāti par piedalīšanos protesta akcijās; uzskata, ka šis solis varētu nozīmēt soli pretim politiskam plurālismam Azerbaidžānā un aicina atbrīvot pārējos politieslodzītos;

| 6. | atzinīgi vērtē prezidenta dekrētu, saskaņā ar kuru izpildiestādēm ir jānodrošina iespējas izmantot pulcēšanās brīvību, jāsastāda precīzi vēlētāju saraksti, jānodrošina visiem kandidātam vienādas iespējas izmantot plašsaziņas līdzekļus un tās nedrīkst vajāt pilsoņus to politisko uzskatu dēļ; aicina varas iestādes nodrošināt, lai šis dekrēts un tālākās reformas visos līmeņos tiktu īstenotas pilnībā un atbilstīgi starptautiskajiem standartiem; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē prezidenta dekrētu, saskaņā ar kuru izpildiestādēm ir jānodrošina iespējas izmantot pulcēšanās brīvību, jāsastāda precīzi vēlētāju saraksti, jānodrošina visiem kandidātam vienādas iespējas izmantot plašsaziņas līdzekļus un tās nedrīkst vajāt pilsoņus to politisko uzskatu dēļ; aicina varas iestādes nodrošināt, lai šis dekrēts un tālākās reformas visos līmeņos tiktu īstenotas pilnībā un atbilstīgi starptautiskajiem standartiem;

| 7. | aicina valdību nodrošināt, lai novembrī paredzētās parlamenta vēlēšanas būtu brīvas un godīgas un netiktu apspiesti opozīcijas aktīvisti un kandidāti; |
| --- | --- |

7.

aicina valdību nodrošināt, lai novembrī paredzētās parlamenta vēlēšanas būtu brīvas un godīgas un netiktu apspiesti opozīcijas aktīvisti un kandidāti;

| 8. | aicina puses atjaunot apaļā galda diskusijas ar valdošās partijas un opozīcijas partiju piedalīšanos, lai nostiprinātu uzticību vēlēšanu norisei un mazinātu rezultātu viltošanas iespēju; |
| --- | --- |

8.

aicina puses atjaunot apaļā galda diskusijas ar valdošās partijas un opozīcijas partiju piedalīšanos, lai nostiprinātu uzticību vēlēšanu norisei un mazinātu rezultātu viltošanas iespēju;

| 9. | aicina vēlēšanu laikā uz šo valsti nosūtīt pietiekamu skaitu starptautisko novērotāju, tostarp Eiropas Parlamenta delegāciju; |
| --- | --- |

9.

aicina vēlēšanu laikā uz šo valsti nosūtīt pietiekamu skaitu starptautisko novērotāju, tostarp Eiropas Parlamenta delegāciju;

| 10. | uzskata, ka Azerbaidžānas Rīcības plānā galvenā uzmanība ir jāpievērš demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma uzlabošanai; tādēļ aicina Komisiju saskaņot savu rīcību ar Eiropas Padomi un darīt visu iespējamo trauslās Azerbaidžānas pilsoniskās sabiedrības atbalstam un attīstībai; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka Azerbaidžānas Rīcības plānā galvenā uzmanība ir jāpievērš demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma uzlabošanai; tādēļ aicina Komisiju saskaņot savu rīcību ar Eiropas Padomi un darīt visu iespējamo trauslās Azerbaidžānas pilsoniskās sabiedrības atbalstam un attīstībai;

| 11. | atbalsta turpinājumu dialogam starp Azerbaidžānas valdību, EDSO Demokrātisko iestāžu un cilvēktiesību biroju, Venēcijas Komisiju un Eiropas Padomi un atzinīgi vērtē Demokrātisko iestāžu un cilvēktiesību biroja ziņojumu par jūnija misiju vajadzību novērtēšanai; |
| --- | --- |

11.

atbalsta turpinājumu dialogam starp Azerbaidžānas valdību, EDSO Demokrātisko iestāžu un cilvēktiesību biroju, Venēcijas Komisiju un Eiropas Padomi un atzinīgi vērtē Demokrātisko iestāžu un cilvēktiesību biroja ziņojumu par jūnija misiju vajadzību novērtēšanai;

| 12. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem un valdībām, Azerbaidžānas Republikas prezidentam, valdībai un parlamentam, kā arī EDSO un Eiropas Padomes parlamentārajām asamblejām. |
| --- | --- |

12.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem un valdībām, Azerbaidžānas Republikas prezidentam, valdībai un parlamentam, kā arī EDSO un Eiropas Padomes parlamentārajām asamblejām.

---

(1)  OV C 98 E, 23.4.2004., 193. lpp.

(2)  OV C 87 E, 7.4.2004., 506. lpp.

P6_TA(2005)0244

Sociālā integrācija jaunajās dalībvalstīs

Eiropas Parlamenta rezolūcija par sociālo integrāciju jaunajās dalībvalstīs (2004/2210(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas darba dokumentu par sociālo integrāciju jaunajās dalībvalstīs (SEK(2004)0848), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas darba dokumentu par sociālo integrāciju jaunajās dalībvalstīs (SEK(2004)0848),

| — | ņemot vērā Līguma par Konstitūciju Eiropai I-3. un III-117. pantu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Konstitūciju Eiropai I-3. un III-117. pantu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0125/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0125/2005),

| A. | tā kā Eiropadomes sanāksmēs Lisabonā, Nicā un Stokholmā, attiecīgi 2000. gada martā, 2000. gada decembrī un 2001. gada martā, dalībvalstis apņēmās veicināt nodarbinātības kvalitāti un turpmāku attīstību, lai samazinātu nabadzību un sociālo atstumtību, kā arī lai palielinātu ekonomikas un sociālo kohēziju, izmantojot atklātās koordinācijas metodi; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropadomes sanāksmēs Lisabonā, Nicā un Stokholmā, attiecīgi 2000. gada martā, 2000. gada decembrī un 2001. gada martā, dalībvalstis apņēmās veicināt nodarbinātības kvalitāti un turpmāku attīstību, lai samazinātu nabadzību un sociālo atstumtību, kā arī lai palielinātu ekonomikas un sociālo kohēziju, izmantojot atklātās koordinācijas metodi;

| B. | tā kā nevalstiskajām organizācijām ir ievērojama nozīme, lai identificētu problēmas saistībā ar sociālo integrāciju un informētu par tām sabiedrību, izstrādājot sabiedrības informēšanas programmas un tās efektīvi īstenojot; |
| --- | --- |

B.

tā kā nevalstiskajām organizācijām ir ievērojama nozīme, lai identificētu problēmas saistībā ar sociālo integrāciju un informētu par tām sabiedrību, izstrādājot sabiedrības informēšanas programmas un tās efektīvi īstenojot;

| C. | tā kā nodarbinātības pieejamības nodrošināšana ir viens no svarīgākajiem sociālās integrācijas atbalsta līdzekļiem un tā kā sociālajiem partneriem šai jomā ir svarīga loma, it īpaši atbalstot nodarbinātības pieejamību vismazāk aizsargātajām grupām saskaņā ar 2003. gada Eiropas Nodarbinātības stratēģijas (2) 7. vadlīniju; |
| --- | --- |

C.

tā kā nodarbinātības pieejamības nodrošināšana ir viens no svarīgākajiem sociālās integrācijas atbalsta līdzekļiem un tā kā sociālajiem partneriem šai jomā ir svarīga loma, it īpaši atbalstot nodarbinātības pieejamību vismazāk aizsargātajām grupām saskaņā ar 2003. gada Eiropas Nodarbinātības stratēģijas (2) 7. vadlīniju;

| D. | tā kā darba tirgus dzimumu struktūras dēļ jaunajās dalībvalstīs ir tā, ka sievietes pārsvarā ir nodarbinātas sliktāk atalgotos darbos; |
| --- | --- |

D.

tā kā darba tirgus dzimumu struktūras dēļ jaunajās dalībvalstīs ir tā, ka sievietes pārsvarā ir nodarbinātas sliktāk atalgotos darbos;

| E. | tā kā jaunajās dalībvalstīs pāreja uz tirgus ekonomiku izraisīja ievērojamas strukturālas izmaiņas darba tirgū, kā rezultātā bezdarbs kļuva par vienu no nopietnākajiem šķēršļiem sociālajai integrācijai; |
| --- | --- |

E.

tā kā jaunajās dalībvalstīs pāreja uz tirgus ekonomiku izraisīja ievērojamas strukturālas izmaiņas darba tirgū, kā rezultātā bezdarbs kļuva par vienu no nopietnākajiem šķēršļiem sociālajai integrācijai;

| F. | tā kā viens no augsta bezdarba līmeņa iemesliem jaunajās dalībvalstīs ir darbaspēka mobilitātes trūkums, kas neļauj darba meklētājiem pārvietoties no reģioniem, kuros ir liels bezdarbs, uz reģioniem, kuros trūkst strādājošo; |
| --- | --- |

F.

tā kā viens no augsta bezdarba līmeņa iemesliem jaunajās dalībvalstīs ir darbaspēka mobilitātes trūkums, kas neļauj darba meklētājiem pārvietoties no reģioniem, kuros ir liels bezdarbs, uz reģioniem, kuros trūkst strādājošo;

| G. | tā kā bez tādu rādītāju salīdzināšanas, kas pamatojas uz ES līmenī saskaņotiem datiem, nebūtu iespējams novērtēt sociālās atstumtības problēmu 25 dalībvalstu Eiropas Savienībā, un ņemot vērā to, ka 10 jaunajās dalībvalstīs vispusīgi, visaptveroši un atjaunoti dati vēl nav pieejami; |
| --- | --- |

G.

tā kā bez tādu rādītāju salīdzināšanas, kas pamatojas uz ES līmenī saskaņotiem datiem, nebūtu iespējams novērtēt sociālās atstumtības problēmu 25 dalībvalstu Eiropas Savienībā, un ņemot vērā to, ka 10 jaunajās dalībvalstīs vispusīgi, visaptveroši un atjaunoti dati vēl nav pieejami;

| H. | tā kā iepriekšminētais Komisijas darba dokuments norāda, ka no sociālās integrācijas viedokļa jaunajās dalībvalstīs lielākās problēmas ir saistītas ar zemu nodarbinātības līmeni, veselības aprūpes sistēmu neatbilstību un nepietiekamību, kā arī neatbilstošiem pasākumiem to problēmu risināšanai, ar kurām saskaras diskriminētas mazākumtautības, it īpaši romi; |
| --- | --- |

H.

tā kā iepriekšminētais Komisijas darba dokuments norāda, ka no sociālās integrācijas viedokļa jaunajās dalībvalstīs lielākās problēmas ir saistītas ar zemu nodarbinātības līmeni, veselības aprūpes sistēmu neatbilstību un nepietiekamību, kā arī neatbilstošiem pasākumiem to problēmu risināšanai, ar kurām saskaras diskriminētas mazākumtautības, it īpaši romi;

| I. | tā kā jaunajās dalībvalstīs līdztekus bezdarbam svarīga problēma ir ģimeņu izjukšana un ar to saistīta nonākšana nabadzībā, kas rada jaunu sociālo atstumtību; |
| --- | --- |

I.

tā kā jaunajās dalībvalstīs līdztekus bezdarbam svarīga problēma ir ģimeņu izjukšana un ar to saistīta nonākšana nabadzībā, kas rada jaunu sociālo atstumtību;

| J. | tā kā visas minoritātes ar sociālo atstumtību saskaras pat vēl vairāk, un tas ir cieši saistīts ar to, ka viņu izglītībai un apmācībai joprojām netiek nodrošināts pienācīgs atbalsts; |
| --- | --- |

J.

tā kā visas minoritātes ar sociālo atstumtību saskaras pat vēl vairāk, un tas ir cieši saistīts ar to, ka viņu izglītībai un apmācībai joprojām netiek nodrošināts pienācīgs atbalsts;

| K. | tā kā jaunajās dalībvalstīs, kurās ekonomikas reformas bija un ir vajadzīgas, lai izveidotu konkurētspējīgas ekonomikas, ir būtiski novērst sociālo atstumtību, it īpaši mazāk aizsargātām iedzīvotāju grupām, piemēram, vecākiem cilvēkiem, bērniem, minoritātēm un invalīdiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā jaunajās dalībvalstīs, kurās ekonomikas reformas bija un ir vajadzīgas, lai izveidotu konkurētspējīgas ekonomikas, ir būtiski novērst sociālo atstumtību, it īpaši mazāk aizsargātām iedzīvotāju grupām, piemēram, vecākiem cilvēkiem, bērniem, minoritātēm un invalīdiem;

| L. | tā kā jaunajās dalībvalstīs vietējo pašvaldību finansējuma sistēma saskaras ar aizvien lielākām grūtībām un ilgtermiņā tas var apdraudēt šīs sistēmas efektivitāti; |
| --- | --- |

L.

tā kā jaunajās dalībvalstīs vietējo pašvaldību finansējuma sistēma saskaras ar aizvien lielākām grūtībām un ilgtermiņā tas var apdraudēt šīs sistēmas efektivitāti;

| M. | tā kā jauno dalībvalstu valdības arvien vairāk pienākumus uztic vietējām pašvaldībām, vienlaikus parasti nenodrošinot vajadzīgo budžeta papildfinansējumu, kas tām ļautu tikt galā ar šiem pienākumiem, un tā kā dažās no jaunajām dalībvalstīm trūkst tiesību aktu, kas pienācīgi reglamentētu sociālos pakalpojumus; |
| --- | --- |

M.

tā kā jauno dalībvalstu valdības arvien vairāk pienākumus uztic vietējām pašvaldībām, vienlaikus parasti nenodrošinot vajadzīgo budžeta papildfinansējumu, kas tām ļautu tikt galā ar šiem pienākumiem, un tā kā dažās no jaunajām dalībvalstīm trūkst tiesību aktu, kas pienācīgi reglamentētu sociālos pakalpojumus;

| N. | tā kā vairākumā jauno dalībvalstu trūkst politiskas gribas noteikti un plaši izmantot netiešu finansiālu atbalstu (piemēram, selektīvu atbrīvošanu no nodokļiem un sociālās apdrošināšanas iemaksām), kas ļautu sociālās atstumtības problēmu apdraudētām grupām panākt pārējos iedzīvotājus un integrēties darba tirgū; |
| --- | --- |

N.

tā kā vairākumā jauno dalībvalstu trūkst politiskas gribas noteikti un plaši izmantot netiešu finansiālu atbalstu (piemēram, selektīvu atbrīvošanu no nodokļiem un sociālās apdrošināšanas iemaksām), kas ļautu sociālās atstumtības problēmu apdraudētām grupām panākt pārējos iedzīvotājus un integrēties darba tirgū;

| O. | tā kā sociālajiem partneriem ir būtiska loma sociālajā integrācijā; |
| --- | --- |

O.

tā kā sociālajiem partneriem ir būtiska loma sociālajā integrācijā;

| 1. | uzskata, ka sociālās integrācijas process jaunajās dalībvalstīs ir jāpaātrina un tādēļ ir jāpalielina finansējums, lai varētu ievērojami uzlabot stāvokli sievietēm, ģimenēm, kurās ir tikai viens no vecākiem, jaunienācējiem darba tirgū, vecākiem cilvēkiem, slimām personām un invalīdiem, cilvēkiem, kas ilglaicīgi aprūpē invalīdus vai vecus cilvēkus, un bērniem, kuri ir nelabvēlīgā stāvoklī vai apdraudēti vecāku atbildības trūkuma dēļ, kā arī lingvistiskām minoritātēm, bēgļiem, romiem un visām citām etniskajām minoritātēm ES teritorijā, neaizmirstot arī citas apdraudētās personas - bezpajumtniekus un atkarību upurus (alkoholiķus, narkomānus); |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka sociālās integrācijas process jaunajās dalībvalstīs ir jāpaātrina un tādēļ ir jāpalielina finansējums, lai varētu ievērojami uzlabot stāvokli sievietēm, ģimenēm, kurās ir tikai viens no vecākiem, jaunienācējiem darba tirgū, vecākiem cilvēkiem, slimām personām un invalīdiem, cilvēkiem, kas ilglaicīgi aprūpē invalīdus vai vecus cilvēkus, un bērniem, kuri ir nelabvēlīgā stāvoklī vai apdraudēti vecāku atbildības trūkuma dēļ, kā arī lingvistiskām minoritātēm, bēgļiem, romiem un visām citām etniskajām minoritātēm ES teritorijā, neaizmirstot arī citas apdraudētās personas - bezpajumtniekus un atkarību upurus (alkoholiķus, narkomānus);

| 2. | uzstāj, ka tiem, kuri slimības, vecuma, darbnespējas, vai atbilstīga darba trūkuma dēļ nevar nopelnīt iztiku, no sociālās nodrošināšanas līdzekļiem jāsaņem garantēti pietiekami ienākumi, iztikas minimumu ņemot vērā nopietnāk nekā līdz šim; uzskata, ka ienākumu līmenim jābūt tādam, lai nepieļautu nabadzību, kad sociālais risks kļūst par realitāti; uzskata, ka grūtību gadījumos sniegtajai palīdzībai jālikvidē nabadzības iemesli un jānovērš ilgtermiņa atkarība no sociālā pabalsta; |
| --- | --- |

2.

uzstāj, ka tiem, kuri slimības, vecuma, darbnespējas, vai atbilstīga darba trūkuma dēļ nevar nopelnīt iztiku, no sociālās nodrošināšanas līdzekļiem jāsaņem garantēti pietiekami ienākumi, iztikas minimumu ņemot vērā nopietnāk nekā līdz šim; uzskata, ka ienākumu līmenim jābūt tādam, lai nepieļautu nabadzību, kad sociālais risks kļūst par realitāti; uzskata, ka grūtību gadījumos sniegtajai palīdzībai jālikvidē nabadzības iemesli un jānovērš ilgtermiņa atkarība no sociālā pabalsta;

| 3. | aicina jaunās dalībvalstis pievērst lielāku uzmanību sociālo pakalpojumu jomas tiesību aktiem, īpašu uzmanību veltot aktīvas iejaukšanās pasākumiem, kā arī veicināt dažādu iedzīvotāju grupu integrāciju sociālajā ekonomikā, kuras attīstība ir jāatbalsta, mērķtiecīgi izmantojot Eiropas Sociālo fondu un citus struktūrfondus; |
| --- | --- |

3.

aicina jaunās dalībvalstis pievērst lielāku uzmanību sociālo pakalpojumu jomas tiesību aktiem, īpašu uzmanību veltot aktīvas iejaukšanās pasākumiem, kā arī veicināt dažādu iedzīvotāju grupu integrāciju sociālajā ekonomikā, kuras attīstība ir jāatbalsta, mērķtiecīgi izmantojot Eiropas Sociālo fondu un citus struktūrfondus;

| 4. | mudina jauno dalībvalstu valdības politiku formulēšanā sociālo integrācijas trūkumu uzskatīt par sociālu problēmu, uz kuru attiecas Lisabonas stratēģija; |
| --- | --- |

4.

mudina jauno dalībvalstu valdības politiku formulēšanā sociālo integrācijas trūkumu uzskatīt par sociālu problēmu, uz kuru attiecas Lisabonas stratēģija;

| 5. | aicina jaunās dalībvalstis plašāk izvērst izglītības pasākumus, cīnīties pret analfabētismu (tostarp vienādi gan attiecībā uz funkcionālo, gan faktisko analfabētismu), īpašu uzmanību pievēršot visu mazākumtautību vajadzībām, it īpaši romu vajadzībām dažās dalībvalstīs, un likvidēt izglītības segregāciju, kā arī īpašu uzmanību pievērst izglītības vajadzībām lauku apvidos; |
| --- | --- |

5.

aicina jaunās dalībvalstis plašāk izvērst izglītības pasākumus, cīnīties pret analfabētismu (tostarp vienādi gan attiecībā uz funkcionālo, gan faktisko analfabētismu), īpašu uzmanību pievēršot visu mazākumtautību vajadzībām, it īpaši romu vajadzībām dažās dalībvalstīs, un likvidēt izglītības segregāciju, kā arī īpašu uzmanību pievērst izglītības vajadzībām lauku apvidos;

| 6. | norāda uz nepieciešamību efektīvāk nekā līdz šim ņemt vērā ātri mainīga darba tirgus apstākļus, nodrošinot visiem vienādi pieejamu augstvērtīgas izglītības sistēmu; un uzstāj, ka mūžizglītībai jābūt pieejamai visiem neatkarīgi no iepriekšējās izglītības, sociālā stāvokļa vai maksātspējas; |
| --- | --- |

6.

norāda uz nepieciešamību efektīvāk nekā līdz šim ņemt vērā ātri mainīga darba tirgus apstākļus, nodrošinot visiem vienādi pieejamu augstvērtīgas izglītības sistēmu; un uzstāj, ka mūžizglītībai jābūt pieejamai visiem neatkarīgi no iepriekšējās izglītības, sociālā stāvokļa vai maksātspējas;

| 7. | aicina jaunās dalībvalstis paplašināt ģimenēm sniegto pakalpojumu loku, lai uzlabotu stāvokli personām, kuras ir apgādnieki bērniem un veciem ģimenes locekļiem, kuriem nepieciešama aprūpe; |
| --- | --- |

7.

aicina jaunās dalībvalstis paplašināt ģimenēm sniegto pakalpojumu loku, lai uzlabotu stāvokli personām, kuras ir apgādnieki bērniem un veciem ģimenes locekļiem, kuriem nepieciešama aprūpe;

| 8. | aicina jaunās dalībvalstis attīstīt proaktīvas politikas, lai nodrošinātu integrāciju imigrantiem, kuriem ir īpašas grūtības vai kuriem ir risks nonākt nabadzībā; |
| --- | --- |

8.

aicina jaunās dalībvalstis attīstīt proaktīvas politikas, lai nodrošinātu integrāciju imigrantiem, kuriem ir īpašas grūtības vai kuriem ir risks nonākt nabadzībā;

| 9. | aicina dalībvalstis mobilizēt pilsoniskās, profesionālās un sociālās organizācijas, it īpaši nevalstiskās organizācijas, konfesionālas un nekonfesionālas asociācijas, arodbiedrības un darba devēju organizācijas, lai aktīvi piedalītos cīņā pret nabadzību, vienlaikus tomēr necenšoties aizstāt dalībvalstu iestāžu centienus; aicina dalībvalstis izveidot juridiskos un finansiālos apstākļus, lai šīs organizācijas iesaistītu cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību; |
| --- | --- |

9.

aicina dalībvalstis mobilizēt pilsoniskās, profesionālās un sociālās organizācijas, it īpaši nevalstiskās organizācijas, konfesionālas un nekonfesionālas asociācijas, arodbiedrības un darba devēju organizācijas, lai aktīvi piedalītos cīņā pret nabadzību, vienlaikus tomēr necenšoties aizstāt dalībvalstu iestāžu centienus; aicina dalībvalstis izveidot juridiskos un finansiālos apstākļus, lai šīs organizācijas iesaistītu cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību;

| 10. | aicina valdības, formulējot sociālās integrācijas veicināšanas politikas, īpašu uzmanību pievērst bērnu nabadzības izskaušanai; |
| --- | --- |

10.

aicina valdības, formulējot sociālās integrācijas veicināšanas politikas, īpašu uzmanību pievērst bērnu nabadzības izskaušanai;

| 11. | mudina Komisiju pēc iespējas ātrāk pabeigt nabadzības statistiku un nabadzību definējošo kritēriju saskaņošanu, lai sociālās atstumtības izplatību visā 25 dalībvalstu Eiropas Savienības teritorijā varētu salīdzināt, balstoties uz tādiem pašiem principiem, kā to vērtēja 15 dalībvalstu Eiropas Savienībā, ņemot vērā katras dalībvalsts īpatnības; |
| --- | --- |

11.

mudina Komisiju pēc iespējas ātrāk pabeigt nabadzības statistiku un nabadzību definējošo kritēriju saskaņošanu, lai sociālās atstumtības izplatību visā 25 dalībvalstu Eiropas Savienības teritorijā varētu salīdzināt, balstoties uz tādiem pašiem principiem, kā to vērtēja 15 dalībvalstu Eiropas Savienībā, ņemot vērā katras dalībvalsts īpatnības;

| 12. | izsaka nožēlu, ka statistikas dati no jaunajām dalībvalstīm ir ierobežoti, un tāpēc aicina jaunās dalībvalstis regulāri apkopot un publicēt jaunāko informāciju, kas ir salīdzināma un klasificēta pēc dzimuma, lai varētu pārraudzīt jauno dalībvalstu sociālās integrācijas panākumus; uzskata, ka jāveic divpusēja pieredzes un atzītas prakses apmaiņa un ka intensīvāk jāsadarbojas tām dalībvalstīm, kuras pārsvarā saskaras ar līdzīgām problēmām; |
| --- | --- |

12.

izsaka nožēlu, ka statistikas dati no jaunajām dalībvalstīm ir ierobežoti, un tāpēc aicina jaunās dalībvalstis regulāri apkopot un publicēt jaunāko informāciju, kas ir salīdzināma un klasificēta pēc dzimuma, lai varētu pārraudzīt jauno dalībvalstu sociālās integrācijas panākumus; uzskata, ka jāveic divpusēja pieredzes un atzītas prakses apmaiņa un ka intensīvāk jāsadarbojas tām dalībvalstīm, kuras pārsvarā saskaras ar līdzīgām problēmām;

| 13. | aicina Padomi un it īpaši jauno dalībvalstu valdības ņemt vērā iespējamos draudus, ko izraisa jauno dalībvalstu vietējo pašvaldību parādsaistību palielināšanās, kas var būtiski traucēt to spējas pildīt pienākumus un līdz ar to var izraisīt teritoriju nevienlīdzību Eiropas Savienībā, kā arī aicina izstrādāt ilgtermiņa stratēģiju, lai ievērojami uzlabotu šo situāciju; |
| --- | --- |

13.

aicina Padomi un it īpaši jauno dalībvalstu valdības ņemt vērā iespējamos draudus, ko izraisa jauno dalībvalstu vietējo pašvaldību parādsaistību palielināšanās, kas var būtiski traucēt to spējas pildīt pienākumus un līdz ar to var izraisīt teritoriju nevienlīdzību Eiropas Savienībā, kā arī aicina izstrādāt ilgtermiņa stratēģiju, lai ievērojami uzlabotu šo situāciju;

| 14. | aicina Padomi un it īpaši jauno dalībvalstu valdības izskatīt iespēju izstrādāt ilgtermiņa stratēģiju, lai ievērojami uzlabotu vietējo pašvaldību finansiālo stāvokli; |
| --- | --- |

14.

aicina Padomi un it īpaši jauno dalībvalstu valdības izskatīt iespēju izstrādāt ilgtermiņa stratēģiju, lai ievērojami uzlabotu vietējo pašvaldību finansiālo stāvokli;

| 15. | aicina Padomi un it īpaši jauno dalībvalstu valdības izskatīt iespēju palielināt finansējumu vietējo pašvaldību pienākumu veikšanai saistībā ar sociālo integrāciju; |
| --- | --- |

15.

aicina Padomi un it īpaši jauno dalībvalstu valdības izskatīt iespēju palielināt finansējumu vietējo pašvaldību pienākumu veikšanai saistībā ar sociālo integrāciju;

| 16. | aicina Komisiju veicināt mehānismus mijiedarbībai ar dalībvalstīm, lai sagatavotu dokumentus, kas paredzēti, lai mazāk aizsargātām grupām un minoritātēm nodrošinātu tiesu sistēmas reālu pieejamību (juridiskā palīdzība, informācijas centri, bezmaksas konsultāciju sniegšana utt.), un mudināt dalībvalstis izstrādāt kopējas un saskaņotas stratēģijas attiecībā uz sociālo integrāciju vietējā līmenī; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju veicināt mehānismus mijiedarbībai ar dalībvalstīm, lai sagatavotu dokumentus, kas paredzēti, lai mazāk aizsargātām grupām un minoritātēm nodrošinātu tiesu sistēmas reālu pieejamību (juridiskā palīdzība, informācijas centri, bezmaksas konsultāciju sniegšana utt.), un mudināt dalībvalstis izstrādāt kopējas un saskaņotas stratēģijas attiecībā uz sociālo integrāciju vietējā līmenī;

| 17. | aicina jaunās dalībvalstis pastiprināt centienus risināt mājokļu problēmu, palielinot piedāvājumu pieejamu cenu mājokļus un it īpaši atbalstot vietējo pašvaldību būvniecības projektus, lai palīdzētu vismazāk aizsargātajām iedzīvotāju grupām pēc iespējas efektīvāk; |
| --- | --- |

17.

aicina jaunās dalībvalstis pastiprināt centienus risināt mājokļu problēmu, palielinot piedāvājumu pieejamu cenu mājokļus un it īpaši atbalstot vietējo pašvaldību būvniecības projektus, lai palīdzētu vismazāk aizsargātajām iedzīvotāju grupām pēc iespējas efektīvāk;

| 18. | aicina jaunās dalībvalstis ietvert sociālās integrācijas politikā bezpajumtnieku problēmu, kas ir sociālās atstumtības galēja forma, ņemot vērā, ka tā katrā valstī ietekmē tūkstošiem cilvēku, it īpaši sievietes; |
| --- | --- |

18.

aicina jaunās dalībvalstis ietvert sociālās integrācijas politikā bezpajumtnieku problēmu, kas ir sociālās atstumtības galēja forma, ņemot vērā, ka tā katrā valstī ietekmē tūkstošiem cilvēku, it īpaši sievietes;

| 19. | aicina valdības noteikt atvieglojumus, lai padarītu mājokļu aizdevumus pieejamus sociāli sliktākā stāvoklī esošām mērķgrupām; |
| --- | --- |

19.

aicina valdības noteikt atvieglojumus, lai padarītu mājokļu aizdevumus pieejamus sociāli sliktākā stāvoklī esošām mērķgrupām;

| 20. | aicina jaunās dalībvalstis piešķirt pietiekamu finansējumu, lai visiem nodrošinātu pieeju kvalitatīvām mūžizglītības sistēmām, kas ļautu iedzīvotājiem paaugstināt kvalifikācijas līmeni; tajā pašā laikā neaizmirstot īstenot īpašus pasākumus, lai veicinātu to personu integrāciju, kas ir visvairāk apdraudētas nodarbināšanas procesā; |
| --- | --- |

20.

aicina jaunās dalībvalstis piešķirt pietiekamu finansējumu, lai visiem nodrošinātu pieeju kvalitatīvām mūžizglītības sistēmām, kas ļautu iedzīvotājiem paaugstināt kvalifikācijas līmeni; tajā pašā laikā neaizmirstot īstenot īpašus pasākumus, lai veicinātu to personu integrāciju, kas ir visvairāk apdraudētas nodarbināšanas procesā;

| 21. | aicina jaunās dalībvalstis efektīvāk veicināt mazākumtautību sociālo integrāciju un uzlabot romu izglītības apstākļus, izstrādājot papildu atbalsta sistēmu trūcīgiem bērniem un atbilstīgas sociālās integrācijas programmas; |
| --- | --- |

21.

aicina jaunās dalībvalstis efektīvāk veicināt mazākumtautību sociālo integrāciju un uzlabot romu izglītības apstākļus, izstrādājot papildu atbalsta sistēmu trūcīgiem bērniem un atbilstīgas sociālās integrācijas programmas;

| 22. | aicina jaunās dalībvalstis efektīvāk veicināt invalīdu sociālo integrāciju un izstrādāt piemērotas izglītības, profesionālās apmācības un nodarbinātības veicināšanas programmas; |
| --- | --- |

22.

aicina jaunās dalībvalstis efektīvāk veicināt invalīdu sociālo integrāciju un izstrādāt piemērotas izglītības, profesionālās apmācības un nodarbinātības veicināšanas programmas;

| 23. | aicina jaunās dalībvalstis pārskatīt ekonomikas politiku saskaņā ar Eiropas Savienības secinājumiem Lisabonas stratēģijas vidusposma pārskatā; aicina veikt šo pārskatīšanu ar mērķi veicināt pastāvīgu un augstas kvalitātes darbavietu radīšanu; aicina veikt pasākumus, lai veicinātu uzņēmējdarbības brīvību, tomēr neizraisot Kopienā jebkāda veida dempingu; |
| --- | --- |

23.

aicina jaunās dalībvalstis pārskatīt ekonomikas politiku saskaņā ar Eiropas Savienības secinājumiem Lisabonas stratēģijas vidusposma pārskatā; aicina veikt šo pārskatīšanu ar mērķi veicināt pastāvīgu un augstas kvalitātes darbavietu radīšanu; aicina veikt pasākumus, lai veicinātu uzņēmējdarbības brīvību, tomēr neizraisot Kopienā jebkāda veida dempingu;

| 24. | norāda, ka jaunajās dalībvalstīs jāveic pasākumi algu atšķirību izlīdzināšanai starp vīriešiem un sievietēm ar vienādu izglītību un līdzvērtīgu darbu, lai atbilstīgi Lisabonas stratēģijā minētajiem mērķiem ievērojami efektīvāk nekā līdz šim izmantotu darbaspēka resursus; |
| --- | --- |

24.

norāda, ka jaunajās dalībvalstīs jāveic pasākumi algu atšķirību izlīdzināšanai starp vīriešiem un sievietēm ar vienādu izglītību un līdzvērtīgu darbu, lai atbilstīgi Lisabonas stratēģijā minētajiem mērķiem ievērojami efektīvāk nekā līdz šim izmantotu darbaspēka resursus;

| 25. | mudina Komisiju regulāri pārskatīt visas diskriminācijas apkarošanai paredzētās tiesību normas, pamatojoties uz EK līguma 13. pantu, un veikt atbilstīgas procedūras pret visām tām dalībvalstīm, kuras netransponē vai nepiemēro attiecīgās direktīvas paredzētajā veidā vai noteiktajos termiņos; |
| --- | --- |

25.

mudina Komisiju regulāri pārskatīt visas diskriminācijas apkarošanai paredzētās tiesību normas, pamatojoties uz EK līguma 13. pantu, un veikt atbilstīgas procedūras pret visām tām dalībvalstīm, kuras netransponē vai nepiemēro attiecīgās direktīvas paredzētajā veidā vai noteiktajos termiņos;

| 26. | aicina jauno dalībvalstu valdības veikt atbilstīgus sagatavošanās pasākumus, lai nodrošinātu, ka eiro ieviešana neizraisīs lielu sociālo grupu nonākšanu nabadzībā, it īpaši attiecībā uz tiem, kas saņem mazas pensijas vai sociālās apdrošināšanas izmaksas, no kuriem lielākā daļa ir sievietes; |
| --- | --- |

26.

aicina jauno dalībvalstu valdības veikt atbilstīgus sagatavošanās pasākumus, lai nodrošinātu, ka eiro ieviešana neizraisīs lielu sociālo grupu nonākšanu nabadzībā, it īpaši attiecībā uz tiem, kas saņem mazas pensijas vai sociālās apdrošināšanas izmaksas, no kuriem lielākā daļa ir sievietes;

| 27. | aicina Komisiju tās iepriekšminētajā darba dokumentā noteiktos pasākumus pārorientēt saskaņā ar pieeju, kas pamatojas uz visaptverošu sintēzi, vairāk pievēršoties pilsonisko brīvību neievērošanas gadījumiem, pamattiesību pieejamībai un cīņai pret jebkura veida diskrimināciju, kā arī ieteikt piemērotus kontroles mehānismus, kas atvieglotu nepieciešamo sankciju sagatavošanu; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju tās iepriekšminētajā darba dokumentā noteiktos pasākumus pārorientēt saskaņā ar pieeju, kas pamatojas uz visaptverošu sintēzi, vairāk pievēršoties pilsonisko brīvību neievērošanas gadījumiem, pamattiesību pieejamībai un cīņai pret jebkura veida diskrimināciju, kā arī ieteikt piemērotus kontroles mehānismus, kas atvieglotu nepieciešamo sankciju sagatavošanu;

| 28. | aicina Komisiju definēt un sastādīt kopīgu prioritāšu sarakstu, kas varētu būt kopīgs pamats tiesiskuma un šīs jomas tiesību aktu pieejamībai, kā arī to pieeju unifikācijai Savienībā; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju definēt un sastādīt kopīgu prioritāšu sarakstu, kas varētu būt kopīgs pamats tiesiskuma un šīs jomas tiesību aktu pieejamībai, kā arī to pieeju unifikācijai Savienībā;

| 29. | aicina Komisiju un jaunās dalībvalstis kopīgi palielināt finansējumu jauno dalībvalstu rīcības plānu izstrādei un atbalstīt Eiropadomes 1997. gada novembra ārkārtas sanāksmē par nodarbinātību (Luksemburgas augstākā līmeņa sanāksmē par nodarbinātību) izvirzīto mērķu sasniegšanu, kā arī aicina Komisiju veicināt labas prakses apmaiņu starp vecajām un jaunajām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju un jaunās dalībvalstis kopīgi palielināt finansējumu jauno dalībvalstu rīcības plānu izstrādei un atbalstīt Eiropadomes 1997. gada novembra ārkārtas sanāksmē par nodarbinātību (Luksemburgas augstākā līmeņa sanāksmē par nodarbinātību) izvirzīto mērķu sasniegšanu, kā arī aicina Komisiju veicināt labas prakses apmaiņu starp vecajām un jaunajām dalībvalstīm;

| 30. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī dalībvalstu vietējo pašvaldību pārstāvjiem; aicina dalībvalstis nosūtīt šo rezolūciju informācijai visu to mazākumtautību pārstāvjiem, kas par tādām tiek atzītas šo dalībvalstu teritorijā. |
| --- | --- |

30.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī dalībvalstu vietējo pašvaldību pārstāvjiem; aicina dalībvalstis nosūtīt šo rezolūciju informācijai visu to mazākumtautību pārstāvjiem, kas par tādām tiek atzītas šo dalībvalstu teritorijā.

---

(1)  OV C 310, 16.12.2004.

(2)  Padomes Lēmums 2003/578/EK (2003. gada 22. jūlijs) par nodarbinātības vadlīnijām dalībvalstīs (OV L 197, 5.8.2003., 13. lpp.).

---

25.5.2006

| 25.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 124/s17 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 124/s17

---

Izmantoto simbolu saraksts

| * | | Apspriežu procedūra |
| --- | --- | --- |
| **I | | Sadarbības procedūra: pirmais lasījums |
| **II | | Sadarbības procedūra: otrais lasījums |
| *** | | Piekrišanas procedūra |
| ***I | | Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | | Koplēmuma procedūra: otrais lasījums |
| ***III | | Koplēmuma procedūra: trešais lasījums |

*

Apspriežu procedūra

**I

Sadarbības procedūra: pirmais lasījums

**II

Sadarbības procedūra: otrais lasījums

***

Piekrišanas procedūra

***I

Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums

***II

Koplēmuma procedūra: otrais lasījums

***III

Koplēmuma procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir noteikts saskaņā ar Komisijas piedāvāto juridisko pamatu.)

Informācija par balsošanas laiku

Ja nav noteikts citādi, pirms balsošanas referenti rakstiski paziņo Parlamenta priekšsēdētājam par savu pozīciju attiecībā uz grozījumiem.

Parlamenta komiteju abreviatūras

| AFET | | Ārlietu komiteja |
| --- | --- | --- |
| DEVE | | Attīstības komiteja |
| INTA | | Starptautiskās tirdzniecības komiteja |
| BUDG | | Budžeta komiteja |
| CONT | | Budžeta kontroles komiteja |
| ECON | | Ekonomikas un monetārā komiteja |
| EMPL | | Nodarbinātības un sociālo jautājumu komiteja |
| ENVI | | Vides, veselības aizsardzības un pārtikas nekaitīguma komiteja |
| ITRE | | Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja |
| IMCO | | Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja |
| TRAN | | Transporta un tūrisma komiteja |
| REGI | | Reģionālās attīstības komiteja |
| AGRI | | Lauksaimniecības komiteja |
| PECH | | Zivsaimniecības komiteja |
| CULT | | Kultūras un izglītības komiteja |
| JURI | | Juridiskā komiteja |
| LIBE | | Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja |
| AFCO | | Konstitucionālo jautājumu komiteja |
| FEMM | | Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja |
| PETI | | Lūgumrakstu komiteja |

AFET

Ārlietu komiteja

DEVE

Attīstības komiteja

INTA

Starptautiskās tirdzniecības komiteja

BUDG

Budžeta komiteja

CONT

Budžeta kontroles komiteja

ECON

Ekonomikas un monetārā komiteja

EMPL

Nodarbinātības un sociālo jautājumu komiteja

ENVI

Vides, veselības aizsardzības un pārtikas nekaitīguma komiteja

ITRE

Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

IMCO

Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja

TRAN

Transporta un tūrisma komiteja

REGI

Reģionālās attīstības komiteja

AGRI

Lauksaimniecības komiteja

PECH

Zivsaimniecības komiteja

CULT

Kultūras un izglītības komiteja

JURI

Juridiskā komiteja

LIBE

Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

AFCO

Konstitucionālo jautājumu komiteja

FEMM

Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja

PETI

Lūgumrakstu komiteja

Politisko grupu abreviatūras

| PPE-DE | | Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupa |
| --- | --- | --- |
| PSE | | Sociāldemokrātu grupa Eiropas Parlamentā |
| ALDE | | Demokrātu un liberāļu apvienība Eiropai |
| Verts/ALE | | Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa |
| GUE/NGL | | Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa |
| IND/DEM | | Neatkarīgo spēku un demokrātu grupa |
| UEN | | Nāciju Eiropas grupa |
| NI | | Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti |

PPE-DE

Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupa

PSE

Sociāldemokrātu grupa Eiropas Parlamentā

ALDE

Demokrātu un liberāļu apvienība Eiropai

Verts/ALE

Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa

GUE/NGL

Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa

IND/DEM

Neatkarīgo spēku un demokrātu grupa

UEN

Nāciju Eiropas grupa

NI

Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti

---