# Eiropas Savienības C 99/2006

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 99 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 49. sējums2006. gada 26. aprīlis |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 99

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

49. sējums2006. gada 26. aprīlis

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Revīzijas palāta |
| 2006/C 099/1 | Īpašais ziņojums Nr. 1/2006 par Eiropas Sociālā fonda ieguldījumu skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanā, ar Komisijas atbildēm | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Revīzijas palāta

2006/C 099/1

Īpašais ziņojums Nr. 1/2006 par Eiropas Sociālā fonda ieguldījumu skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanā, ar Komisijas atbildēm

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Revīzijas palāta

| 26.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 99/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 99/1

---

ĪPAŠAIS ZIŅOJUMS Nr. 1/2006

par Eiropas Sociālā fonda ieguldījumu skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanā, ar Komisijas atbildēm

(saskaņā ar EK Līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)

(2006/C 99/01)

SATURS

GLOSĀRIJS

| I-VI | KOPSAVILKUMS |
| --- | --- |

I-VI

| 1.-12. | IEVADS |
| --- | --- |

1.-12.

| 4.-8. | Līdz 2010. gadam uz pusi jāsamazina skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu skaits |
| --- | --- |

4.-8.

| 9. | ESF izmantošana, risinot skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmu |
| --- | --- |

9.

| 10.-12. | Revīzijas tvērums un pieeja |
| --- | --- |

10.-12.

| 13.-50. | REVĪZIJAS KONSTATĒJUMI |
| --- | --- |

13.-50.

| 13.-17. | Kā Komisija ir pildījusi savu pārvaldības funkciju? |
| --- | --- |

13.-17.

| 18.-50. | Kā dalībvalstis ir pārvaldījušas ESF līdzfinansētās darbības? |
| --- | --- |

18.-50.

| 18.-25. | Vai pirms finansējuma piešķiršanas tika veikta pienācīga sagaidāmo ekonomisko ieguvumu analīze? |
| --- | --- |

18.-25.

| 26.-36. | Vai saņēmēji tika izvēlēti un līdzekļi piešķirti, pamatojoties uz īpašām vajadzībām? |
| --- | --- |

26.-36.

| 35.-36. | Vai līdzekļi piešķirti tiem, kuriem tie visvairāk vajadzīgi? |
| --- | --- |

35.-36.

| 37.-43. | Vai projekta vadība maksimāli izmantoja finansējuma ietekmi? |
| --- | --- |

37.-43.

| 40.-41. | Labāk jāizvēlas individuālie saņēmēji |
| --- | --- |

40.-41.

| 42.-43. | Ierobežotas pārvaldības informācijas sistēmas un informācijas apmaiņa |
| --- | --- |

42.-43.

| 44.-50. | Vai uzraudzība un vērtēšana ir bijusi pienācīga? |
| --- | --- |

44.-50.

| 51.-60. | SECINĀJUMI UN IETEIKUMI |
| --- | --- |

51.-60.

1.-3. pielikums

Komisijas atbildes

GLOSĀRIJS

| ESF | Eiropas Sociālais fonds. |
| --- | --- |
| SPP | skolas priekšlaicīga pamešana. |
| ENS | Eiropas nodarbinātības stratēģija koordinē dalībvalstu nodarbinātības politiku un paredz izstrādāt nodarbinātības vadlīnijas, ko ik gadus pēc Komisijas priekšlikuma pieņem Padome. |
| Vadošā struktūra | dalībvalstu iecelta iestāde vai organizācija, kas pārvalda intervences programmu. No vienas puses, tā atbild par pārvaldības efektivitāti un pareizību, un, no otras puses, tā atbild par īstenošanu (informācijas saņemšana, izvērtēšana un novērtēšana saistībā ar programmu darbību, datu vākšana, gada ziņojuma sagatavošana, starpposma vērtēšana utt.). |
| MGI | Sociālās integrācijas programma (mission générale d'insertion). |
| VRP | Valsts rīcības plānu, ko katra dalībvalsts sagatavo lai īstenotu nodarbinātības vadlīnijas, kuras ik gadus pieņem Padome. |
| 3. mērķis | ES politikas mērķis, lai cīnītos ar ilgtermiņa bezdarbu un sekmētu profesionālo integrāciju. |
| DP | Sociālekonomiskās attīstības darbības programma, ko kopīgi finansē gan valsts, gan struktūrfondi. |
| Maksātāja iestāde no Komisijas. | dalībvalsts iecelta iestāde vai organizācija, kas sagatavo un iesniedz maksājumu pieteikumus un saņem maksājumus |
| SGP | Sociālo garantiju programmas. |
| Struktūrfondi | Kopienas fondi sociālekonomiskās attīstības programmu atbalstam dalībvalstīs. |

ESF

Eiropas Sociālais fonds.

SPP

skolas priekšlaicīga pamešana.

ENS

Eiropas nodarbinātības stratēģija koordinē dalībvalstu nodarbinātības politiku un paredz izstrādāt nodarbinātības vadlīnijas, ko ik gadus pēc Komisijas priekšlikuma pieņem Padome.

Vadošā struktūra

dalībvalstu iecelta iestāde vai organizācija, kas pārvalda intervences programmu. No vienas puses, tā atbild par pārvaldības efektivitāti un pareizību, un, no otras puses, tā atbild par īstenošanu (informācijas saņemšana, izvērtēšana un novērtēšana saistībā ar programmu darbību, datu vākšana, gada ziņojuma sagatavošana, starpposma vērtēšana utt.).

MGI

Sociālās integrācijas programma (mission générale d'insertion).

VRP

Valsts rīcības plānu, ko katra dalībvalsts sagatavo lai īstenotu nodarbinātības vadlīnijas, kuras ik gadus pieņem Padome.

3. mērķis

ES politikas mērķis, lai cīnītos ar ilgtermiņa bezdarbu un sekmētu profesionālo integrāciju.

DP

Sociālekonomiskās attīstības darbības programma, ko kopīgi finansē gan valsts, gan struktūrfondi.

Maksātāja iestāde no Komisijas.

dalībvalsts iecelta iestāde vai organizācija, kas sagatavo un iesniedz maksājumu pieteikumus un saņem maksājumus

SGP

Sociālo garantiju programmas.

Struktūrfondi

Kopienas fondi sociālekonomiskās attīstības programmu atbalstam dalībvalstīs.

KOPSAVILKUMS

| I. | Saskaņā ar Lisabonas stratēģiju 2000. gadā (kā par daļu no savas sociālās integrācijas plāna) Eiropadome vienojās par to, ka mērķtiecīgi jāsamazina to jauniešu vidējā procentuālā daļa (19,3 %), kuri priekšlaicīgi pamet mācības. Šādā nolūkā tā noteica rādītāju, kura sasniegšanai, “atsaucoties uz rādītāju, kas reģistrēts 2000. gadā, visām dalībvalstīm līdz 2010. gadam vismaz uz pusi jāsamazina skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu rādītājs (1), lai sasniegtu ES vidējo rādītāju 10 vai mazāk procentu apmērā”. Revīzija aptvēra sešas dalībvalstis (Spāniju, Franciju, Īriju, Nīderlandi, Portugāli un Apvienoto Karalisti) un tajās notiekošos pasākumus, kurus līdzfinansēja Eiropas Sociālais fonds (ESF), ar mērķi risināt skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmu. Revīzijā tika vērtēts, vai ir bijušas pienācīgas procedūras, lai nodrošinātu šā mērķa sasniegšanai paredzēto pasākumu efektivitāti un produktivitāti. |
| --- | --- |

I.

Saskaņā ar Lisabonas stratēģiju 2000. gadā (kā par daļu no savas sociālās integrācijas plāna) Eiropadome vienojās par to, ka mērķtiecīgi jāsamazina to jauniešu vidējā procentuālā daļa (19,3 %), kuri priekšlaicīgi pamet mācības. Šādā nolūkā tā noteica rādītāju, kura sasniegšanai, “atsaucoties uz rādītāju, kas reģistrēts 2000. gadā, visām dalībvalstīm līdz 2010. gadam vismaz uz pusi jāsamazina skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu rādītājs (1), lai sasniegtu ES vidējo rādītāju 10 vai mazāk procentu apmērā”. Revīzija aptvēra sešas dalībvalstis (Spāniju, Franciju, Īriju, Nīderlandi, Portugāli un Apvienoto Karalisti) un tajās notiekošos pasākumus, kurus līdzfinansēja Eiropas Sociālais fonds (ESF), ar mērķi risināt skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmu. Revīzijā tika vērtēts, vai ir bijušas pienācīgas procedūras, lai nodrošinātu šā mērķa sasniegšanai paredzēto pasākumu efektivitāti un produktivitāti.

| II. | ESF atbalsta dažāda veida pasākumus, kuru mērķis ir novērst mācību pamešanu vai sekmēt jauniešu atkārtotu iesaistīšanos izglītības sistēmā, piemēram, dažādu mācību programmu ieviešana, klases ar skolēniem, kuriem ir īpašas vajadzības, skolu apmeklējuma uzraudzības sistēmas, sociālās integrācijas iemaņas un darbības, izglītības vērtējums un profesijas izvēles konsultācijas. |
| --- | --- |

II.

ESF atbalsta dažāda veida pasākumus, kuru mērķis ir novērst mācību pamešanu vai sekmēt jauniešu atkārtotu iesaistīšanos izglītības sistēmā, piemēram, dažādu mācību programmu ieviešana, klases ar skolēniem, kuriem ir īpašas vajadzības, skolu apmeklējuma uzraudzības sistēmas, sociālās integrācijas iemaņas un darbības, izglītības vērtējums un profesijas izvēles konsultācijas.

| III. | Dalībvalstu īstenotajā pārvaldībā saistībā ar lēmumu pieņemšanas procedūrām ir konstatētas stiprās puses un nepilnības, kas ietekmē no Kopienas fondiem gūstamo labumu. Jo īpaši:






  a) | ESF līdzfinansētās darbības saistībā ar skolas priekšlaicīgas pamešanas novēršanu tika uzsāktas, neveicot esošās situācijas un prognozēto vai sasniedzamo rezultātu analīzi; |
| --- | --- | --- |

III.

Dalībvalstu īstenotajā pārvaldībā saistībā ar lēmumu pieņemšanas procedūrām ir konstatētas stiprās puses un nepilnības, kas ietekmē no Kopienas fondiem gūstamo labumu. Jo īpaši:

a)

ESF līdzfinansētās darbības saistībā ar skolas priekšlaicīgas pamešanas novēršanu tika uzsāktas, neveicot esošās situācijas un prognozēto vai sasniedzamo rezultātu analīzi;

| b) | vairumā gadījumu dalībvalstu iestādes nevarēja pienācīgi pamatot kopējo pasākumiem piešķirto finansējumu, kā arī nevarēja pamatot skolas priekšlaicīgas pamešanas novēršanai paredzēto finansējuma piešķīrumu dažādiem reģioniem, balstoties uz tiem raksturīgajiem atskaitīto skolēnu skaita līmeņiem; |
| --- | --- |

b)

vairumā gadījumu dalībvalstu iestādes nevarēja pienācīgi pamatot kopējo pasākumiem piešķirto finansējumu, kā arī nevarēja pamatot skolas priekšlaicīgas pamešanas novēršanai paredzēto finansējuma piešķīrumu dažādiem reģioniem, balstoties uz tiem raksturīgajiem atskaitīto skolēnu skaita līmeņiem;

| c) | dažādu definīciju izmantošana skolas priekšlaicīgai pamešanai nav veicinājusi mērķtiecīgu ģeogrāfisko apvidu izvēli atbalsta sniegšanai, kā arī nav sekmējusi šādu iniciatīvu ietekmes novērtēšanu. Plašākā mērogā Eurostat formulētas definīcijas pieņemšana atbalstītu Komisijas centienus risināt skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmu; |
| --- | --- |

c)

dažādu definīciju izmantošana skolas priekšlaicīgai pamešanai nav veicinājusi mērķtiecīgu ģeogrāfisko apvidu izvēli atbalsta sniegšanai, kā arī nav sekmējusi šādu iniciatīvu ietekmes novērtēšanu. Plašākā mērogā Eurostat formulētas definīcijas pieņemšana atbalstītu Komisijas centienus risināt skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmu;

| d) | dalībvalstis saskārās ar grūtībām, formulējot iedzīvotāju grupas, kam adresēti pasākumi. Tomēr divas dalībvalstis atrisināja šo problēmu, izveidojot valstu datubāzes, lai uzraudzītu skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumus; |
| --- | --- |

d)

dalībvalstis saskārās ar grūtībām, formulējot iedzīvotāju grupas, kam adresēti pasākumi. Tomēr divas dalībvalstis atrisināja šo problēmu, izveidojot valstu datubāzes, lai uzraudzītu skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumus;

| e) | lai gan divas dalībvalstis veica atsevišķus skolas priekšlaicīgas pamešanas novēršanas pasākumu īstenošanas vērtējumus, kopumā pieejamā kvantitatīvā novērtējuma informācija par to līdzfinansēto programmu rezultātiem vai ietekmi, kuru mērķis bija samazināt atskaitīto skolēnu skaitu, bija nepietiekama. |
| --- | --- |

e)

lai gan divas dalībvalstis veica atsevišķus skolas priekšlaicīgas pamešanas novēršanas pasākumu īstenošanas vērtējumus, kopumā pieejamā kvantitatīvā novērtējuma informācija par to līdzfinansēto programmu rezultātiem vai ietekmi, kuru mērķis bija samazināt atskaitīto skolēnu skaitu, bija nepietiekama.

| IV. | Lai pienācīgi pildītu savu pārvaldības funkciju, Komisijai jāiegūst pamatota pārliecība par to, ka praksē dalībvalstīs tiek īstenota racionāla finanšu pārvaldība, labāk izmantojot pašlaik saņemto informāciju vai veicot papildu uzraudzības pasākumus. |
| --- | --- |

IV.

Lai pienācīgi pildītu savu pārvaldības funkciju, Komisijai jāiegūst pamatota pārliecība par to, ka praksē dalībvalstīs tiek īstenota racionāla finanšu pārvaldība, labāk izmantojot pašlaik saņemto informāciju vai veicot papildu uzraudzības pasākumus.

| V. | Palāta iesaka Komisijai:






  a) | vajadzības gadījumā sniegt piemērotas vadlīnijas dalībvalstīm, lai nodrošinātu to, ka Kopienas finansējums tiek izmantots ekonomiski, produktīvi un efektīvi; |
| --- | --- | --- |

V.

Palāta iesaka Komisijai:

a)

vajadzības gadījumā sniegt piemērotas vadlīnijas dalībvalstīm, lai nodrošinātu to, ka Kopienas finansējums tiek izmantots ekonomiski, produktīvi un efektīvi;

| b) | pārbaudīt, vai dalībvalstu pārvaldības sistēmas atbilst ekonomiskuma, produktivitātes un efektivitātes principiem saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. |
| --- | --- |

b)

pārbaudīt, vai dalībvalstu pārvaldības sistēmas atbilst ekonomiskuma, produktivitātes un efektivitātes principiem saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem.

| VI. | Palāta arī iesaka dalībvalstu iestādēm sadarbībā ar Komisiju:






  a) | pienācīgi definēt un noteikt skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu skaitu; |
| --- | --- | --- |

VI.

Palāta arī iesaka dalībvalstu iestādēm sadarbībā ar Komisiju:

a)

pienācīgi definēt un noteikt skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu skaitu;

| b) | izveidot vai pilnveidot esošās procedūras līdzfinansētajos pasākumos, nosakot skolēnus, kuri ir visvairāk pakļauti riskam priekšlaicīgi pamest skolu, un strādājot ar tiem; |
| --- | --- |

b)

izveidot vai pilnveidot esošās procedūras līdzfinansētajos pasākumos, nosakot skolēnus, kuri ir visvairāk pakļauti riskam priekšlaicīgi pamest skolu, un strādājot ar tiem;

| c) | veicināt informācijas apmaiņu un labāko praksi starp visām vietējām un valsts organizācijām, kas atbild par skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmas risināšanu, ciktāl tas ir atļauts tiesību aktos; |
| --- | --- |

c)

veicināt informācijas apmaiņu un labāko praksi starp visām vietējām un valsts organizācijām, kas atbild par skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmas risināšanu, ciktāl tas ir atļauts tiesību aktos;

| d) | aktīvi sekmēt ESF finansējuma novatorisku izmantošanu, risinot skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmu. |
| --- | --- |

d)

aktīvi sekmēt ESF finansējuma novatorisku izmantošanu, risinot skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmu.

IEVADS

| 1. | Eiropadome 2000. gada martā vienojās par jaunu mērķi Eiropas Savienībai: pārveidot Eiropu par konkurētspējīgu, dinamisku un zināšanās balstītu ekonomiku ar plašāku sociālo integrāciju. Svarīgs sociālās integrācijas stratēģijas aspekts bija apzināties vajadzību apkarot tādu parādību kā priekšlaicīga mācību pamešana jauniešu vidū. Aplēses liecina, ka vecajās 15 ES dalībvalstīs 2000. gadā 19,3 % (2) jauniešu skolu pameta priekšlaicīgi. |
| --- | --- |

1.

Eiropadome 2000. gada martā vienojās par jaunu mērķi Eiropas Savienībai: pārveidot Eiropu par konkurētspējīgu, dinamisku un zināšanās balstītu ekonomiku ar plašāku sociālo integrāciju. Svarīgs sociālās integrācijas stratēģijas aspekts bija apzināties vajadzību apkarot tādu parādību kā priekšlaicīga mācību pamešana jauniešu vidū. Aplēses liecina, ka vecajās 15 ES dalībvalstīs 2000. gadā 19,3 % (2) jauniešu skolu pameta priekšlaicīgi.

| 2. | Problēma, ko risina skolas priekšlaicīgas pamešanas novēršanai līdzfinansētās programmas, ir liels skaits jauniešu ar viszemāko iespējamo izglītības līmeni, kas tiem ļautu veiksmīgi integrēties un gūt panākumus darba tirgū. Lai atrisinātu šo situāciju ESF līdzfinansē dalībvalstu īstenotos pasākumus. |
| --- | --- |

2.

Problēma, ko risina skolas priekšlaicīgas pamešanas novēršanai līdzfinansētās programmas, ir liels skaits jauniešu ar viszemāko iespējamo izglītības līmeni, kas tiem ļautu veiksmīgi integrēties un gūt panākumus darba tirgū. Lai atrisinātu šo situāciju ESF līdzfinansē dalībvalstu īstenotos pasākumus.

| 3. | Palāta veica revīziju par ESF ieguldījumu skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu skaita samazināšanā. Revīzijas mērķis bija noteikt, vai pastāv pienācīgas procedūras, lai nodrošinātu to ESF līdzfinansēto pasākumu produktivitāti un efektivitāti, kuru mērķis ir apkarot skolas priekšlaicīgu pamešanu un kuras ir iekļautas septiņu dalībvalstu programmās. Kopējās šo pasākumu izmaksas, kuras ietver ESF un valstu ieguldījumu, laika posmā no 2000. līdz 2006. gadam ir plānotas 1 078 miljonu EUR apmērā, un līdz 2003. gada 31. decembrim bija iztērēti 489 miljoni EUR. |
| --- | --- |

3.

Palāta veica revīziju par ESF ieguldījumu skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu skaita samazināšanā. Revīzijas mērķis bija noteikt, vai pastāv pienācīgas procedūras, lai nodrošinātu to ESF līdzfinansēto pasākumu produktivitāti un efektivitāti, kuru mērķis ir apkarot skolas priekšlaicīgu pamešanu un kuras ir iekļautas septiņu dalībvalstu programmās. Kopējās šo pasākumu izmaksas, kuras ietver ESF un valstu ieguldījumu, laika posmā no 2000. līdz 2006. gadam ir plānotas 1 078 miljonu EUR apmērā, un līdz 2003. gada 31. decembrim bija iztērēti 489 miljoni EUR.

Līdz 2010. gadam uz pusi jāsamazina skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu skaits

| 4. | Lai gan dalībvalstu piemērotās skolas priekšlaicīgas pamešanas definīcijas ir atvasinātas no šo valstu izglītības sistēmām, Eiropadome 1999. gadā pieņēma šādu “atskaitīto skolēnu” definīciju, kas kalpo par salīdzinošu pamatu, lai noteiktu skolas priekšlaicīgas pamešanas līmeņa samazināšanos: “jaunieši, kuri vienu gadu pirms Eiropas darbaspēka apsekojuma ir pabeiguši mācības 2. līmenī (zemākā līmeņa vidējā izglītība (3)) un kuri vairs nemācās vai neapmeklē mācību kursus”. |
| --- | --- |

4.

Lai gan dalībvalstu piemērotās skolas priekšlaicīgas pamešanas definīcijas ir atvasinātas no šo valstu izglītības sistēmām, Eiropadome 1999. gadā pieņēma šādu “atskaitīto skolēnu” definīciju, kas kalpo par salīdzinošu pamatu, lai noteiktu skolas priekšlaicīgas pamešanas līmeņa samazināšanos: “jaunieši, kuri vienu gadu pirms Eiropas darbaspēka apsekojuma ir pabeiguši mācības 2. līmenī (zemākā līmeņa vidējā izglītība (3)) un kuri vairs nemācās vai neapmeklē mācību kursus”.

| 5. | Nākamajā gadā saistībā ar Lisabonas programmu Eiropadome vienojās par vairākiem sociālās integrācijas ekonomikas jomā sasniedzamiem mērķiem. Viens no šiem mērķiem ir mērķtiecīga skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu skaita samazināšana, kas paredzēja, ka, “atsaucoties uz rādītāju, kas reģistrēts 2000. gadā, visām dalībvalstīm līdz 2010. gadam vismaz uz pusi jāsamazina skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu rādītājs (4), lai sasniegtu ES vidējo rādītāju 10 vai mazāk procentu apmērā (5)”. |
| --- | --- |

5.

Nākamajā gadā saistībā ar Lisabonas programmu Eiropadome vienojās par vairākiem sociālās integrācijas ekonomikas jomā sasniedzamiem mērķiem. Viens no šiem mērķiem ir mērķtiecīga skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu skaita samazināšana, kas paredzēja, ka, “atsaucoties uz rādītāju, kas reģistrēts 2000. gadā, visām dalībvalstīm līdz 2010. gadam vismaz uz pusi jāsamazina skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu rādītājs (4), lai sasniegtu ES vidējo rādītāju 10 vai mazāk procentu apmērā (5)”.

| 6. | Pēc tam dalībvalstu nodarbinātības politikas vadlīnijas 2002. gadā (6) ietvēra priekšlikumus, ka dalībvalstīm būtiski jāsamazina to jauniešu skaits, kas pamet mācības pie pirmās iespējas. Tas jādara, izstrādājot īpašus pasākumus stāvokļa uzlabošanai un uzlabojot izglītības un mācību kursu sistēmas, kā arī attiecīgo mācību programmu kvalitāti. |
| --- | --- |

6.

Pēc tam dalībvalstu nodarbinātības politikas vadlīnijas 2002. gadā (6) ietvēra priekšlikumus, ka dalībvalstīm būtiski jāsamazina to jauniešu skaits, kas pamet mācības pie pirmās iespējas. Tas jādara, izstrādājot īpašus pasākumus stāvokļa uzlabošanai un uzlabojot izglītības un mācību kursu sistēmas, kā arī attiecīgo mācību programmu kvalitāti.

| 7. | Lai gan iepriekš minētās vadlīnijas un stratēģijas ir skaidras, tāpat kā citās nodarbinātības un sociālās politikas kopējās jomās, izglītības politika ir dalībvalstu pārziņā, un saskaņā ar Eiropas nodarbinātības stratēģiju ES to atbalsta. Tādēļ dalībvalstīs šī parādība ir novērojama dažādos mērogos saistībā ar dažādiem izglītības, ekonomikas, sociālajiem un kultūras kontekstiem. Kopienas atbalsts skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu samazināšanai tiek sniegts, īstenojot pasākumus un darbības atsevišķās darbības programmās, kas atbalsta dalībvalstu politiku saistībā ar mūžizglītību un plašāku pieeju darba tirgum. Vairumā gadījumu dalībvalstis ir no valsts budžeta finansējušas pasākumus, kas risina dažādus šīs problēmas aspektus. |
| --- | --- |

7.

Lai gan iepriekš minētās vadlīnijas un stratēģijas ir skaidras, tāpat kā citās nodarbinātības un sociālās politikas kopējās jomās, izglītības politika ir dalībvalstu pārziņā, un saskaņā ar Eiropas nodarbinātības stratēģiju ES to atbalsta. Tādēļ dalībvalstīs šī parādība ir novērojama dažādos mērogos saistībā ar dažādiem izglītības, ekonomikas, sociālajiem un kultūras kontekstiem. Kopienas atbalsts skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu samazināšanai tiek sniegts, īstenojot pasākumus un darbības atsevišķās darbības programmās, kas atbalsta dalībvalstu politiku saistībā ar mūžizglītību un plašāku pieeju darba tirgum. Vairumā gadījumu dalībvalstis ir no valsts budžeta finansējušas pasākumus, kas risina dažādus šīs problēmas aspektus.

| 8. | Vidējais skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu radītājs 2000. gadā bija 19,3 % bijušajās ES-15 dalībvalstīs, un tikai divās dalībvalstīs (Somijā un Zviedrijā) skolas priekšlaicīgas pamešanas rādītāji bija zemāki par ES mērķa radītāju 10 % apmērā. Skolas priekšlaicīgas pamešanas rādītājs 2004. gadā samazinājās līdz 18,0 %, un – līdz ar 10 jaunu dalībvalstu pievienošanos ES – tajā pašā gadā tas papildus samazinājās līdz 17,3 % (sk. 1. pielikumu). Ņemot vērā jaunās dalībvalstis, deviņās no 25 dalībvalstīm skolas priekšlaicīgas pamešanas rādītājs ir zemāks par ES mērķa rādītāju 10 % apmērā. Savā ziņojumā par to, kā tiek īstenota “Darba programma izglītības un mācību jomā līdz 2010. gadam” (7), Komisija atzīmē, ka pēdējos gados notikuši pastāvīgi uzlabojumi, samazinoties skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu skaitam, tomēr vienlaikus tā uzsver, ka minētais process jāpaātrina, lai 2010. gadā sasniegtu noteikto mērķa rādītāju 10 % apmērā. |
| --- | --- |

8.

Vidējais skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu radītājs 2000. gadā bija 19,3 % bijušajās ES-15 dalībvalstīs, un tikai divās dalībvalstīs (Somijā un Zviedrijā) skolas priekšlaicīgas pamešanas rādītāji bija zemāki par ES mērķa radītāju 10 % apmērā. Skolas priekšlaicīgas pamešanas rādītājs 2004. gadā samazinājās līdz 18,0 %, un – līdz ar 10 jaunu dalībvalstu pievienošanos ES – tajā pašā gadā tas papildus samazinājās līdz 17,3 % (sk. 1. pielikumu). Ņemot vērā jaunās dalībvalstis, deviņās no 25 dalībvalstīm skolas priekšlaicīgas pamešanas rādītājs ir zemāks par ES mērķa rādītāju 10 % apmērā. Savā ziņojumā par to, kā tiek īstenota “Darba programma izglītības un mācību jomā līdz 2010. gadam” (7), Komisija atzīmē, ka pēdējos gados notikuši pastāvīgi uzlabojumi, samazinoties skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu skaitam, tomēr vienlaikus tā uzsver, ka minētais process jāpaātrina, lai 2010. gadā sasniegtu noteikto mērķa rādītāju 10 % apmērā.

ESF izmantošana, risinot skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmu

| 9. | Struktūrfondu loma ir līdzfinansēt ieguldījumus fiziskajā un cilvēku kapitālā, lai tādējādi mazinātu dzīves līmeņa atšķirības starp ES iedzīvotājiem un reģioniem. Eiropas Sociālais fonds ir viens no ES struktūrfondiem un ir paredzēts, lai veiktu ieguldījumus pasākumos, ko īsteno saskaņā ar Eiropas nodarbinātības stratēģiju. ESF atbalsta palielināšana tādā izglītības jomā, kas nav iekļauta ES politikā 2000.-2006. g. plānošanas periodā, norādīja uz to, ka Komisija un dalībvalstis atzīst vajadzību risināt šo problēmu, modernizējot izglītības sistēmas un mācību programmas. Lai gan ESF līdzfinansētajām darbībām, kas paredzētas skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanai, jāsniedz efektīvs ieguldījums Lisabonas stratēģijā 2000. gadā noteikto Eiropas Nodarbinātības vadlīniju un nosprausto mērķu (8) īstenošanā, šo darbību raksturs ir atkarīgs no katras dalībvalsts specifiskajām vajadzībām. Programmas, kas aprakstītas 2. pielikumā, ir tipiskas ESF līdzfinansētas darbības, kuru mērķis ir samazināt skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumus attiecīgajās dalībvalstīs. Minētajā pielikumā izcelti arī konkrēti aspekti, kas ietekmēja programmu efektivitāti, ietverot labas prakses piemērus. |
| --- | --- |

9.

Struktūrfondu loma ir līdzfinansēt ieguldījumus fiziskajā un cilvēku kapitālā, lai tādējādi mazinātu dzīves līmeņa atšķirības starp ES iedzīvotājiem un reģioniem. Eiropas Sociālais fonds ir viens no ES struktūrfondiem un ir paredzēts, lai veiktu ieguldījumus pasākumos, ko īsteno saskaņā ar Eiropas nodarbinātības stratēģiju. ESF atbalsta palielināšana tādā izglītības jomā, kas nav iekļauta ES politikā 2000.-2006. g. plānošanas periodā, norādīja uz to, ka Komisija un dalībvalstis atzīst vajadzību risināt šo problēmu, modernizējot izglītības sistēmas un mācību programmas. Lai gan ESF līdzfinansētajām darbībām, kas paredzētas skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanai, jāsniedz efektīvs ieguldījums Lisabonas stratēģijā 2000. gadā noteikto Eiropas Nodarbinātības vadlīniju un nosprausto mērķu (8) īstenošanā, šo darbību raksturs ir atkarīgs no katras dalībvalsts specifiskajām vajadzībām. Programmas, kas aprakstītas 2. pielikumā, ir tipiskas ESF līdzfinansētas darbības, kuru mērķis ir samazināt skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumus attiecīgajās dalībvalstīs. Minētajā pielikumā izcelti arī konkrēti aspekti, kas ietekmēja programmu efektivitāti, ietverot labas prakses piemērus.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 10. | Revīzijas mērķis bija novērtēt Komisijā un dalībvalstīs to piemēroto procedūru pietiekamību, kuru mērķis ir nodrošināt skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmas risināšanai ESF līdzfinansēto darbību efektivitāti un produktivitāti. |
| --- | --- |

10.

Revīzijas mērķis bija novērtēt Komisijā un dalībvalstīs to piemēroto procedūru pietiekamību, kuru mērķis ir nodrošināt skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmas risināšanai ESF līdzfinansēto darbību efektivitāti un produktivitāti.

| 11. | Palāta īstenoja revīzijas mērķi, izvērtējot turpmāk minētos jautājumus:






  a) | Vai šajā jomā Komisija ir pildījusi savu pārvaldības funkciju saistībā ar ESF finansējuma racionālu finanšu pārvaldību? |
| --- | --- | --- |

11.

Palāta īstenoja revīzijas mērķi, izvērtējot turpmāk minētos jautājumus:

a)

Vai šajā jomā Komisija ir pildījusi savu pārvaldības funkciju saistībā ar ESF finansējuma racionālu finanšu pārvaldību?

| b) | Vai pirms finansējuma piešķiršanas dalībvalstu iestādes veica sagaidāmo ekonomisko ieguvumu piemērotu analīzi? |
| --- | --- |

b)

Vai pirms finansējuma piešķiršanas dalībvalstu iestādes veica sagaidāmo ekonomisko ieguvumu piemērotu analīzi?

| c) | Vai mērķa saņēmēji izvēlēti un resursi piešķirti, pamatojoties uz pušu specifiskajām vajadzībām, un vai tie ir saprātīgi un lietderīgi izmaksu ziņā? |
| --- | --- |

c)

Vai mērķa saņēmēji izvēlēti un resursi piešķirti, pamatojoties uz pušu specifiskajām vajadzībām, un vai tie ir saprātīgi un lietderīgi izmaksu ziņā?

| d) | Vai projektus īstenoja tādā veidā, kas ļāva sasniegt darbību īpašos mērķus un vispārīgo mērķi skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanā? |
| --- | --- |

d)

Vai projektus īstenoja tādā veidā, kas ļāva sasniegt darbību īpašos mērķus un vispārīgo mērķi skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanā?

| e) | Vai dalībvalstīs tika veikti pienācīgi uzraudzības un vērtēšanas pasākumi, lai nodrošinātu to, ka darbības efektīvi sasniedz nospraustos mērķus? |
| --- | --- |

e)

Vai dalībvalstīs tika veikti pienācīgi uzraudzības un vērtēšanas pasākumi, lai nodrošinātu to, ka darbības efektīvi sasniedz nospraustos mērķus?

| 12. | Palāta pārbaudīja pārvaldības procedūras Komisijā un sešās dalībvalstīs. Revīzijai tika izvēlētas 2000.-2006. gada darbības programmas Spānijā (Andalūzijā un Katalonijā), Francijā, Īrijā, Nīderlandē, Portugālē un Apvienotajā Karalistē. Šīs dalībvalstis tika izvēlētas, pamatojoties uz skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmas aktualitāti pēc Eurostat datiem (sk. 1. pielikumu) un ESF līdzekļu izmantošanas šajās valstīs, risinot šo problēmu. Revīzijas metodes ietvēra dokumentu apsekojumu un revīzijas apmeklējumus uz vietas 34 īstenotājstruktūrās un 50 skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanas projektos (sk. 3. pielikumu), kur Palāta izskatīja un pārbaudīja pārvaldības procedūras valsts, reģionālā un projektu līmenī, kā arī intervēja dažādas ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

12.

Palāta pārbaudīja pārvaldības procedūras Komisijā un sešās dalībvalstīs. Revīzijai tika izvēlētas 2000.-2006. gada darbības programmas Spānijā (Andalūzijā un Katalonijā), Francijā, Īrijā, Nīderlandē, Portugālē un Apvienotajā Karalistē. Šīs dalībvalstis tika izvēlētas, pamatojoties uz skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmas aktualitāti pēc Eurostat datiem (sk. 1. pielikumu) un ESF līdzekļu izmantošanas šajās valstīs, risinot šo problēmu. Revīzijas metodes ietvēra dokumentu apsekojumu un revīzijas apmeklējumus uz vietas 34 īstenotājstruktūrās un 50 skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanas projektos (sk. 3. pielikumu), kur Palāta izskatīja un pārbaudīja pārvaldības procedūras valsts, reģionālā un projektu līmenī, kā arī intervēja dažādas ieinteresētās personas.

REVĪZIJAS KONSTATĒJUMI

Kā Komisija ir pildījusi savu pārvaldības funkciju?

| 13. | Saskaņā ar 38. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1260/1999 (9), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem, dalībvalstīm ir pienākums pārbaudīt, vai pārvaldības un kontroles pasākumi nodrošina, ka Kopienas līdzekļi tiek efektīvi un pareizi izmantoti, kā arī tām ir pienākums sniegt Komisijai šādu pasākumu aprakstu. Tām arī jānodrošina Kopienas līdzekļu izmantošana saskaņā ar racionālas finanšu pārvaldības principiem, un šādā nolūkā jāsadarbojas ar Komisiju. Tādējādi dalībvalstis principā atbild par pārvaldības un kontroles sistēmu izveidi un par to piemērošanu pasākumam un projekta īstenošanai saskaņā ar Kopienas prasībām. Tomēr Komisijai ir galīgā atbildība par budžeta izpildi (kā aprakstīts EK Līguma 274. pantā un Finanšu regulā). |
| --- | --- |

13.

Saskaņā ar 38. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1260/1999 (9), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem, dalībvalstīm ir pienākums pārbaudīt, vai pārvaldības un kontroles pasākumi nodrošina, ka Kopienas līdzekļi tiek efektīvi un pareizi izmantoti, kā arī tām ir pienākums sniegt Komisijai šādu pasākumu aprakstu. Tām arī jānodrošina Kopienas līdzekļu izmantošana saskaņā ar racionālas finanšu pārvaldības principiem, un šādā nolūkā jāsadarbojas ar Komisiju. Tādējādi dalībvalstis principā atbild par pārvaldības un kontroles sistēmu izveidi un par to piemērošanu pasākumam un projekta īstenošanai saskaņā ar Kopienas prasībām. Tomēr Komisijai ir galīgā atbildība par budžeta izpildi (kā aprakstīts EK Līguma 274. pantā un Finanšu regulā).

| 14. | Saistībā ar to, ievērojot Komisijas Regulas (EK) Nr. 438/2001 (10) 5. pantu, Komisija no dalībvalstīm saņem to pārvaldības un kontroles sistēmu aprakstu. Tomēr šie apraksti galvenokārt attiecas uz likumību un pareizību, nevis uz ekonomiskuma, produktivitātes un efektivitātes sasniegšanu. No savas puses, Komisijai saskaņā ar iepriekš minētās regulas 6. pantu “jāpārliecinās, vai (dalībvalstu) vadības un kontroles sistēmas... atbilst standartiem” un vai tai “tiek darīti zināmi visi šķēršļi, ko šīs sistēmas rada... lai Komisija varētu veikt pienākumus saskaņā ar Līguma 274. pantu”. Lai izpildītu šo prasību, Komisija vāc vadības informāciju par darbības programmām, izmantojot vairākus mehānismus. Tie ietver ikgadējās programmas pārskatīšanas sanāksmes, novērtējumus, ikgadējos īstenošanas ziņojumus, ko dalībvalstis iesniedz Komisijai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1260/1999 (11), Komisijas dalību Programmu uzraudzības komitejas sanāksmēs, valsts kontroles ziņojumus, kas iesniegti saskaņā ar administratīvo vienošanos starp Komisiju un dalībvalstīm, un Komisijas veiktas revīzijas dalībvalstīs. Taču, izņemot projekta atlases procedūras, šie mehānismi ir nepietiekami izmantoti, lai specifiski novērtētu dalībvalstu pārvaldības sistēmu darbību atbilstoši ekonomiskuma, produktivitātes un efektivitātes principiem, kā definēts Finanšu regulas 27. pantā. |
| --- | --- |

14.

Saistībā ar to, ievērojot Komisijas Regulas (EK) Nr. 438/2001 (10) 5. pantu, Komisija no dalībvalstīm saņem to pārvaldības un kontroles sistēmu aprakstu. Tomēr šie apraksti galvenokārt attiecas uz likumību un pareizību, nevis uz ekonomiskuma, produktivitātes un efektivitātes sasniegšanu. No savas puses, Komisijai saskaņā ar iepriekš minētās regulas 6. pantu “jāpārliecinās, vai (dalībvalstu) vadības un kontroles sistēmas... atbilst standartiem” un vai tai “tiek darīti zināmi visi šķēršļi, ko šīs sistēmas rada... lai Komisija varētu veikt pienākumus saskaņā ar Līguma 274. pantu”. Lai izpildītu šo prasību, Komisija vāc vadības informāciju par darbības programmām, izmantojot vairākus mehānismus. Tie ietver ikgadējās programmas pārskatīšanas sanāksmes, novērtējumus, ikgadējos īstenošanas ziņojumus, ko dalībvalstis iesniedz Komisijai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1260/1999 (11), Komisijas dalību Programmu uzraudzības komitejas sanāksmēs, valsts kontroles ziņojumus, kas iesniegti saskaņā ar administratīvo vienošanos starp Komisiju un dalībvalstīm, un Komisijas veiktas revīzijas dalībvalstīs. Taču, izņemot projekta atlases procedūras, šie mehānismi ir nepietiekami izmantoti, lai specifiski novērtētu dalībvalstu pārvaldības sistēmu darbību atbilstoši ekonomiskuma, produktivitātes un efektivitātes principiem, kā definēts Finanšu regulas 27. pantā.

| 15. | Pārbaudot Komisijas revīzijas ziņojumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 438/2001 6. pantu par laika posmu no 2004. līdz 2005. gadam, tika konstatēts, ka dalībvalstu pārvaldības sistēmas netika sistemātiski pārbaudītas, lai pārliecinātos par to atbilstību ekonomiskuma, produktivitātes un efektivitātes principiem. Turklāt, pārbaudot Komisijas pārvaldības lietas, Palāta konstatēja, ka, lai gan Komisija guva informāciju par darbības programmu īstenošanu, piedaloties programmu uzraudzības komiteju un koordinācijas komiteju sanāksmēs, divpusējās sanāksmēs ar dalībvalstīm un veicot revīzijas apmeklējumus uz vietas, šāda informācija netika pilnībā izmantota septiņās revidētajās darbības programmās. Tādēļ ir jāuzlabo procedūras šādas no daudziem avotiem iegūtas pārvaldības informācijas apstrādei un izmantošanai. |
| --- | --- |

15.

Pārbaudot Komisijas revīzijas ziņojumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 438/2001 6. pantu par laika posmu no 2004. līdz 2005. gadam, tika konstatēts, ka dalībvalstu pārvaldības sistēmas netika sistemātiski pārbaudītas, lai pārliecinātos par to atbilstību ekonomiskuma, produktivitātes un efektivitātes principiem. Turklāt, pārbaudot Komisijas pārvaldības lietas, Palāta konstatēja, ka, lai gan Komisija guva informāciju par darbības programmu īstenošanu, piedaloties programmu uzraudzības komiteju un koordinācijas komiteju sanāksmēs, divpusējās sanāksmēs ar dalībvalstīm un veicot revīzijas apmeklējumus uz vietas, šāda informācija netika pilnībā izmantota septiņās revidētajās darbības programmās. Tādēļ ir jāuzlabo procedūras šādas no daudziem avotiem iegūtas pārvaldības informācijas apstrādei un izmantošanai.

| 16. | Analizējot septiņus starpposma vērtēšanas ziņojumus par revidētajām darbības programmām, kas paredzēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/1999 42. pantu, Palāta arī konstatēja, ka, lai gan ziņojumos bieži vien bija ietverti apsvērumi un ieteikumi par programmas pārvaldības jautājumiem, Komisija neuzskatīja par lietderīgu veikt neatkarīgu vērtējumu un īstenot šos ieteikumus. Tā vietā Komisija īstenoja pārvaldības funkciju, izmantojot savu konsultatīvo lomu programmu uzraudzības komitejās un koordinācijas komitejās un galīgi apstiprinot darbības programmu izmaiņas. |
| --- | --- |

16.

Analizējot septiņus starpposma vērtēšanas ziņojumus par revidētajām darbības programmām, kas paredzēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/1999 42. pantu, Palāta arī konstatēja, ka, lai gan ziņojumos bieži vien bija ietverti apsvērumi un ieteikumi par programmas pārvaldības jautājumiem, Komisija neuzskatīja par lietderīgu veikt neatkarīgu vērtējumu un īstenot šos ieteikumus. Tā vietā Komisija īstenoja pārvaldības funkciju, izmantojot savu konsultatīvo lomu programmu uzraudzības komitejās un koordinācijas komitejās un galīgi apstiprinot darbības programmu izmaiņas.

| 17. | Atzinumā par Padomes Regulu par struktūrfondiem (12) Palāta atkārtoti uzsvēra, ka Kopienas kontroles mehānismu būtiska pilnveidošana ir neatņemama sistēmas sastāvdaļa, ja par projekta vadību atbild valsts vai reģionālās iestādes. Proti, tas nozīmē, ka Komisijai jābūt iespējai gūt pārliecību par to, ka arī praksē tiek īstenota racionāla finanšu pārvaldība saistībā ar darbības programmām un skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanas pasākumiem, vai nu labāk izmantojot pašreiz pieejamo informāciju, vai īstenojot jaunus uzraudzības pasākumus. Bez šādas informācijas ne Komisija, ne arī vadošās iestādes nevar iegūt pietiekamu pārliecību par to, ka tiek piemēroti pienācīgi pārvaldības standarti, īstenojot darbības, kas risina skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmu, un tādējādi arī gūt pārliecību par to, ka no Kopienas līdzekļu izmantošanas tiek iegūts maksimāls labums. |
| --- | --- |

17.

Atzinumā par Padomes Regulu par struktūrfondiem (12) Palāta atkārtoti uzsvēra, ka Kopienas kontroles mehānismu būtiska pilnveidošana ir neatņemama sistēmas sastāvdaļa, ja par projekta vadību atbild valsts vai reģionālās iestādes. Proti, tas nozīmē, ka Komisijai jābūt iespējai gūt pārliecību par to, ka arī praksē tiek īstenota racionāla finanšu pārvaldība saistībā ar darbības programmām un skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanas pasākumiem, vai nu labāk izmantojot pašreiz pieejamo informāciju, vai īstenojot jaunus uzraudzības pasākumus. Bez šādas informācijas ne Komisija, ne arī vadošās iestādes nevar iegūt pietiekamu pārliecību par to, ka tiek piemēroti pienācīgi pārvaldības standarti, īstenojot darbības, kas risina skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmu, un tādējādi arī gūt pārliecību par to, ka no Kopienas līdzekļu izmantošanas tiek iegūts maksimāls labums.

Kā dalībvalstis ir pārvaldījušas ESF līdzfinansētās darbības?

Vai pirms finansējuma piešķiršanas tika veikta pienācīga sagaidāmo ekonomisko ieguvumu analīze?

| 18. | Viens no ESF intervences mērķiem bija samazināt skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu skaitu nolūkā uzlabot darba tirgu un indivīda nodarbinātības iespējas (13). Lai gan potenciālā makroekonomiskā ietekme ir skaidra (14), pieci no septiņiem revidētajiem pasākumiem (15), kas risināja skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmu, nebija pamatoti ar precīzu problēmas apjoma un rakstura novērtējumu valsts, reģionālā vai vietējā līmenī. Neatkarīgi no politiskās vienprātības par jauniem papildu centieniem risināt skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmu, kā tas atspoguļots Lisabonas stratēģijā, dažas dalībvalstis gausi piemēroja finansējumu elastīgām, jaunām pieejām, lai apkarotu skolas priekšlaicīgu pamešanu un pielāgotu izglītības sistēmas. Piemēram, tikai ļoti nedaudzos gadījumos pirms lēmuma pieņemšanas par līdzfinansējamām darbībām tika veikta izpēte. |
| --- | --- |

18.

Viens no ESF intervences mērķiem bija samazināt skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu skaitu nolūkā uzlabot darba tirgu un indivīda nodarbinātības iespējas (13). Lai gan potenciālā makroekonomiskā ietekme ir skaidra (14), pieci no septiņiem revidētajiem pasākumiem (15), kas risināja skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmu, nebija pamatoti ar precīzu problēmas apjoma un rakstura novērtējumu valsts, reģionālā vai vietējā līmenī. Neatkarīgi no politiskās vienprātības par jauniem papildu centieniem risināt skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmu, kā tas atspoguļots Lisabonas stratēģijā, dažas dalībvalstis gausi piemēroja finansējumu elastīgām, jaunām pieejām, lai apkarotu skolas priekšlaicīgu pamešanu un pielāgotu izglītības sistēmas. Piemēram, tikai ļoti nedaudzos gadījumos pirms lēmuma pieņemšanas par līdzfinansējamām darbībām tika veikta izpēte.

| 19. | Turklāt ekonomiskais pamatojums finansējuma līmenim skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanas darbībām, kā parādīts 1. tabulā, Spānijā (Andalūzijā), Francijā, Nīderlandē un Portugālē vai nu nebija pieejams, vai arī dokumentu trūkuma dēļ nebija pietiekami ilustrēts. Īrijā finansējumu piešķīra skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanas izmēģinājuma programmai, pamatojoties uz detalizētu vajadzību novērtējumu, taču vēlāk paplašinātam programmas izmēģinājuma posmam papildu resursi tika piešķirti bez jebkādas sagaidāmo papildu ieguvumu prognozes, kas neatbilst labākajai praksei. |
| --- | --- |

19.

Turklāt ekonomiskais pamatojums finansējuma līmenim skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanas darbībām, kā parādīts 1. tabulā, Spānijā (Andalūzijā), Francijā, Nīderlandē un Portugālē vai nu nebija pieejams, vai arī dokumentu trūkuma dēļ nebija pietiekami ilustrēts. Īrijā finansējumu piešķīra skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanas izmēģinājuma programmai, pamatojoties uz detalizētu vajadzību novērtējumu, taču vēlāk paplašinātam programmas izmēģinājuma posmam papildu resursi tika piešķirti bez jebkādas sagaidāmo papildu ieguvumu prognozes, kas neatbilst labākajai praksei.

1. tabula

Kopējie plānotie un faktiskie izdevumi par ES līdzfinansētām darbībām, apkarojot skolas priekšlaicīgu pamešanu sešās revidētajās dalībvalstīs

| Dalībvalsts un reģions | Programma | Plānotie izdevumi
  miljonos EUR
  2000-2006 (16) | Faktiskie izdevumi
  miljonos EUR
  2000-2003 | ESF ieguldījuma daļa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Spānija






  — | Andalūzija |

Dalībvalsts un reģions

Programma

Plānotie izdevumi

miljonos EUR

2000-2006 (16)

Faktiskie izdevumi

miljonos EUR

2000-2003

ESF ieguldījuma daļa

Spānija

—

Andalūzija

DP 1. mērķis, 41.15. pasākums

50

18

75 %

| — | Katalonija |
| --- | --- |

—

Katalonija

DP 3. mērķis, 4.4. pasākums

19

4

45 %

Francija

| — | Valsts |
| --- | --- |

—

Valsts

DP 3. mērķis, 3. prioritāte, 4. pasākums

356

146

45 %

Īrija

| — | Valsts |
| --- | --- |

—

Valsts

DP 1. mērķis, 5. pasākums

103

26 (17)

52 %

Nīderlande

| — | Valsts |
| --- | --- |

—

Valsts

DP 3. mērķis, 2. prioritāte, E pasākums

379

199

45 %

Portugāle

| — | Valsts |
| --- | --- |

—

Valsts

III PRODEP DP 1. mērķis, 1.2. pasākums

36

9 (18)

75 %

Apvienotā Karaliste

| — | dienvidaustrumi |
| --- | --- |

—

dienvidaustrumi

DP 3. mērķis, 2.2. pasākums

67

40

56 %

| — | Rietummidlenda |
| --- | --- |

—

Rietummidlenda

68

47

63 %

Kopā

1 078

489

| 20. | Ja nav vajadzību analīzes un finansējuma līmeņa pamatojuma, nevar formulēt skaidrus mērķus un rezultātus gala iznākuma ziņā, kā arī īstenotājstruktūras nespēj noteikt racionālus kritērijus, kas būtu vēlāk izmantojami, lai atbilstoši ES procedūrām veiktu īstenotājstruktūru darbību vērtēšanu un noteiktu, vai tās ir sasniegušas izvirzītos mērķus. |
| --- | --- |

20.

Ja nav vajadzību analīzes un finansējuma līmeņa pamatojuma, nevar formulēt skaidrus mērķus un rezultātus gala iznākuma ziņā, kā arī īstenotājstruktūras nespēj noteikt racionālus kritērijus, kas būtu vēlāk izmantojami, lai atbilstoši ES procedūrām veiktu īstenotājstruktūru darbību vērtēšanu un noteiktu, vai tās ir sasniegušas izvirzītos mērķus.

| 21. | Četrās no sešām revidētajām dalībvalstīm (19) ESF atbalstītās darbības nebija daļa no stratēģiskā plāna, kurā ietverti konkrēti mērķi, kas jāsasniedz, ar to sasniegšanu saistītais risks un specifikācijas skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanai, tā vietā valstis atbalstīja esošās sociālās un izglītības programmas, kuru mērķis ir dažādu šīs parādības aspektu risināšana (piemēram, stundu kavēšana vai skolas neapmeklēšana). |
| --- | --- |

21.

Četrās no sešām revidētajām dalībvalstīm (19) ESF atbalstītās darbības nebija daļa no stratēģiskā plāna, kurā ietverti konkrēti mērķi, kas jāsasniedz, ar to sasniegšanu saistītais risks un specifikācijas skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanai, tā vietā valstis atbalstīja esošās sociālās un izglītības programmas, kuru mērķis ir dažādu šīs parādības aspektu risināšana (piemēram, stundu kavēšana vai skolas neapmeklēšana).

| 22. | Francijā, kur ESF finansējums bija piešķirts, lai pielāgotu un modernizētu izglītības sistēmu, tas tika izmantots, lai atbalstītu izglītojošus pasākumus, kas bija izglītības sistēmas parasta daļa un pastāvēja pirms ESF intervences šajā jomā. Līdzīgi arī Apvienotajā Karalistē atsevišķus finanšu līdzekļus izmantoja, lai nodrošinātu tiesību aktos noteikto izglītību saistībā ar konsultācijām par karjeras izvēli un konsultatīviem pakalpojumiem plānotajos darbības līmeņos. Šādos gadījumos, kad līdzfinansējumu nepiemēro skaidrai un nošķirtai stratēģijai skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmas risināšanai, jāuzskata, ka finansējums netiek optimāli izmantots. |
| --- | --- |

22.

Francijā, kur ESF finansējums bija piešķirts, lai pielāgotu un modernizētu izglītības sistēmu, tas tika izmantots, lai atbalstītu izglītojošus pasākumus, kas bija izglītības sistēmas parasta daļa un pastāvēja pirms ESF intervences šajā jomā. Līdzīgi arī Apvienotajā Karalistē atsevišķus finanšu līdzekļus izmantoja, lai nodrošinātu tiesību aktos noteikto izglītību saistībā ar konsultācijām par karjeras izvēli un konsultatīviem pakalpojumiem plānotajos darbības līmeņos. Šādos gadījumos, kad līdzfinansējumu nepiemēro skaidrai un nošķirtai stratēģijai skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmas risināšanai, jāuzskata, ka finansējums netiek optimāli izmantots.

| 23. | Portugālē skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošana bija daļa no valsts stratēģijas nodarbinātības un sociālās iekļaušanas jomā. Tomēr šajā stratēģijā nebija saskaņoti atsevišķi pasākumi ar mērķi noteikt skolēnus, kuri iespējams gatavojas priekšlaicīgi pamest mācības, un sniegt tiem palīdzību. Apvienotajā Karalistē, lai gan pastāvēja skaidra saikne starp valdības politiku un prioritātēm skolas priekšlaicīgas pamešanas risināšanā un lai gan skolas priekšlaicīgas pamešanas problēma tika iekļauta 2000.-2006. g. darbības programmas 3. mērķī, tam nesekoja saskanīga un koncentrēta stratēģija šīs problēmas risināšanai. Finansējuma nodrošināšana skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanas projektiem divās politikas jomās darbības programmā laika posmā no 2000.līdz 2004. gadam, kur katrā bija vairākas mērķa grupas, radīja divdomīgu situāciju saistībā ar paredzēto darbības mērķi un radīja apjukumu daļā saņēmēju. Tas savukārt nelabvēlīgi ietekmēja centienu plānošanu, saskaņotību un termiņus (sk. Apvienotā Karaliste – 2. pielikumā). Turklāt, lai gan Apvienotās Karalistes valdības finansēta organizācija pasūtīja liela apjoma vērtējumus (20) apsekojuma ziņojumiem 2001. gadā, nebija pierādījumu tam, ka šis darbs ietekmējis saņēmējgrupu noteikšanu vai skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanas darbību izvēli, lai gan šis darbs izklāstīja visvairāk iespējamos skolas priekšlaicīgas pamešanas iemeslus un efektīvākos intervences veidus skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmas risināšanai. |
| --- | --- |

23.

Portugālē skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošana bija daļa no valsts stratēģijas nodarbinātības un sociālās iekļaušanas jomā. Tomēr šajā stratēģijā nebija saskaņoti atsevišķi pasākumi ar mērķi noteikt skolēnus, kuri iespējams gatavojas priekšlaicīgi pamest mācības, un sniegt tiem palīdzību. Apvienotajā Karalistē, lai gan pastāvēja skaidra saikne starp valdības politiku un prioritātēm skolas priekšlaicīgas pamešanas risināšanā un lai gan skolas priekšlaicīgas pamešanas problēma tika iekļauta 2000.-2006. g. darbības programmas 3. mērķī, tam nesekoja saskanīga un koncentrēta stratēģija šīs problēmas risināšanai. Finansējuma nodrošināšana skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanas projektiem divās politikas jomās darbības programmā laika posmā no 2000.līdz 2004. gadam, kur katrā bija vairākas mērķa grupas, radīja divdomīgu situāciju saistībā ar paredzēto darbības mērķi un radīja apjukumu daļā saņēmēju. Tas savukārt nelabvēlīgi ietekmēja centienu plānošanu, saskaņotību un termiņus (sk. Apvienotā Karaliste – 2. pielikumā). Turklāt, lai gan Apvienotās Karalistes valdības finansēta organizācija pasūtīja liela apjoma vērtējumus (20) apsekojuma ziņojumiem 2001. gadā, nebija pierādījumu tam, ka šis darbs ietekmējis saņēmējgrupu noteikšanu vai skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanas darbību izvēli, lai gan šis darbs izklāstīja visvairāk iespējamos skolas priekšlaicīgas pamešanas iemeslus un efektīvākos intervences veidus skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmas risināšanai.

| 24. | Lai gan Īrijā pastāvēja saskaņota stratēģija, pamatojoties uz izmēģinājuma iniciatīvu apkarot skolas priekšlaicīgu pamešanu, darbību īstenošanā gūtie rezultāti un pieredze netika pilnība izmantoti, izstrādājot stratēģiju turpmākajiem programmas posmiem. To ņēma vērā tikai pēc otrās iniciatīvas izstrādes. |
| --- | --- |

24.

Lai gan Īrijā pastāvēja saskaņota stratēģija, pamatojoties uz izmēģinājuma iniciatīvu apkarot skolas priekšlaicīgu pamešanu, darbību īstenošanā gūtie rezultāti un pieredze netika pilnība izmantoti, izstrādājot stratēģiju turpmākajiem programmas posmiem. To ņēma vērā tikai pēc otrās iniciatīvas izstrādes.

| 25. | Līdzās stratēģiju nepilnībām četrās no sešām dalībvalstīm (21) nevienai konkrētai iestādei nebija skaidra pārskata par skolas priekšlaicīgas pamešanas stāvokli dalībvalstī vai konkrētajā reģionā. To rīcībā nebija ne skolas priekšlaicīgas pamešanas definīcijas, ne precīzu šīs problēmas skaitlisko raksturlielumu, kā arī tās nekoordinēja dažādās valsts, reģiona un Kopienas finansētās iniciatīvas. Tādējādi nebija pienācīgi izpētītas un koordinētas stratēģijas, kura risinātu dažādus skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmas aspektus, un tas ietekmēja skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanai paredzēto darbību efektivitāti. |
| --- | --- |

25.

Līdzās stratēģiju nepilnībām četrās no sešām dalībvalstīm (21) nevienai konkrētai iestādei nebija skaidra pārskata par skolas priekšlaicīgas pamešanas stāvokli dalībvalstī vai konkrētajā reģionā. To rīcībā nebija ne skolas priekšlaicīgas pamešanas definīcijas, ne precīzu šīs problēmas skaitlisko raksturlielumu, kā arī tās nekoordinēja dažādās valsts, reģiona un Kopienas finansētās iniciatīvas. Tādējādi nebija pienācīgi izpētītas un koordinētas stratēģijas, kura risinātu dažādus skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmas aspektus, un tas ietekmēja skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanai paredzēto darbību efektivitāti.

Vai saņēmēji tika izvēlēti un līdzekļi piešķirti, pamatojoties uz īpašām vajadzībām?

| 26. | Katrā no revidētajām dalībvalstīm dažādi definē skolas priekšlaicīgu pamešanu, un katrā no dalībvalstīm to definīcijas atšķiras dažādās organizācijās un reģionos. Līdz ar to atšķiras arī saņēmēju mērķgrupas, kā tas ir norādīts 2. tabulā; vienlaikus atšķirības ir konstatētas arī valsts un reģionālo iestāžu aplēsēs par esošo skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmu. |
| --- | --- |

26.

Katrā no revidētajām dalībvalstīm dažādi definē skolas priekšlaicīgu pamešanu, un katrā no dalībvalstīm to definīcijas atšķiras dažādās organizācijās un reģionos. Līdz ar to atšķiras arī saņēmēju mērķgrupas, kā tas ir norādīts 2. tabulā; vienlaikus atšķirības ir konstatētas arī valsts un reģionālo iestāžu aplēsēs par esošo skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmu.

2. tabula

Skolu priekšlaicīgi pametušo saņēmējgrupas sadalījumā pa dalībvalstīm

| Dalībvalsts | Saņēmēja mērķgrupa |
| --- | --- |
| Spānija (Andalūzija un Katalonija) | 16-21 gadu veci jaunieši, kuri nesaņem obligātās izglītības diplomu/apliecību par skolas pabeigšanu |
| Francija | Skolēni, kuri apmeklē skolas, kas nodrošina zemāko vidējo izglītību (dispositifs relais)
  Jaunieši, kuri ir vecāki par 16 gadiem (MGI) |
| Īrija | 8-18 gadus veci jaunieši, kas ir pametuši mācības vai arī gatavojas to darīt |
| Nīderlande | Skolēni, kas apgūst profesiju un ir jaunāki par 23 gadiem, un kas vēl nav saņēmuši pirmās pakāpes kvalifikāciju (arodizglītības 2. līmenis), kā arī iespējams gatavojas pamest mācības |
| Portugāle | 15-18 gadus veci jaunieši, kuri vēl nav ieguvuši obligātās izglītības diplomu |
| Apvienotā Karaliste (Anglija) | 13-17 gadus veci jaunieši, kas ir pametuši mācības vai, iespējams, gatavojas to darīt (2000.-2004. g.)
  16-18 gadus veci jaunieši, kas nemācās, nav nodarbināti vai neapmeklē mācību kursus (NEETs) (2004. gads un turpmākie gadi) |

Dalībvalsts

Saņēmēja mērķgrupa

Spānija (Andalūzija un Katalonija)

16-21 gadu veci jaunieši, kuri nesaņem obligātās izglītības diplomu/apliecību par skolas pabeigšanu

Francija

Skolēni, kuri apmeklē skolas, kas nodrošina zemāko vidējo izglītību (dispositifs relais)

Jaunieši, kuri ir vecāki par 16 gadiem (MGI)

Īrija

8-18 gadus veci jaunieši, kas ir pametuši mācības vai arī gatavojas to darīt

Nīderlande

Skolēni, kas apgūst profesiju un ir jaunāki par 23 gadiem, un kas vēl nav saņēmuši pirmās pakāpes kvalifikāciju (arodizglītības 2. līmenis), kā arī iespējams gatavojas pamest mācības

Portugāle

15-18 gadus veci jaunieši, kuri vēl nav ieguvuši obligātās izglītības diplomu

Apvienotā Karaliste (Anglija)

13-17 gadus veci jaunieši, kas ir pametuši mācības vai, iespējams, gatavojas to darīt (2000.-2004. g.)

16-18 gadus veci jaunieši, kas nemācās, nav nodarbināti vai neapmeklē mācību kursus (NEETs) (2004. gads un turpmākie gadi)

| 27. | Francijā Izglītības ministrija aprēķināja, ka 60 000 skolēnu (8 % no grupas) ik gadus atstāj skolu, nesaņemot izglītību apliecinošu dokumentu. Taču pēc Eurostat definīcijas skolas priekšlaicīgai pamešanai, ko piemēroja revidētās skolas, šī grupa sasniedza 152 000 skolēnu (jeb 20 % no grupas). Līdzīgi tas bija Apvienotajā Karalistē, kur skolas priekšlaicīgas pamešanas dažādās definīcijas radīja dažādus statistikas datus par skolēnu atskaitīšanas novēršanu. Statistikas dati svārstījās no 31,5 % 16-18 gadus vecu jauniešu vidū, kuri neapmeklēja skolu vai mācību kursus Anglijā 2003. gadā, līdz 9 % 16-18 gadus vecu jauniešu vidū, kuri neapmeklēja skolu, mācību kursus un nebija nodarbināti Anglijā 2003. gadā. Visbeidzot skolas priekšlaicīgas pamešanas rādītājs Anglijā, saskaņā ar Eurostat definīciju, bija aprēķināts 18 % apmērā 2003. gadā (22). |
| --- | --- |

27.

Francijā Izglītības ministrija aprēķināja, ka 60 000 skolēnu (8 % no grupas) ik gadus atstāj skolu, nesaņemot izglītību apliecinošu dokumentu. Taču pēc Eurostat definīcijas skolas priekšlaicīgai pamešanai, ko piemēroja revidētās skolas, šī grupa sasniedza 152 000 skolēnu (jeb 20 % no grupas). Līdzīgi tas bija Apvienotajā Karalistē, kur skolas priekšlaicīgas pamešanas dažādās definīcijas radīja dažādus statistikas datus par skolēnu atskaitīšanas novēršanu. Statistikas dati svārstījās no 31,5 % 16-18 gadus vecu jauniešu vidū, kuri neapmeklēja skolu vai mācību kursus Anglijā 2003. gadā, līdz 9 % 16-18 gadus vecu jauniešu vidū, kuri neapmeklēja skolu, mācību kursus un nebija nodarbināti Anglijā 2003. gadā. Visbeidzot skolas priekšlaicīgas pamešanas rādītājs Anglijā, saskaņā ar Eurostat definīciju, bija aprēķināts 18 % apmērā 2003. gadā (22).

| 28. | Šīs dažādās definīcijas skolas priekšlaicīgai pamešanai dalībvalstī nesekmē ne atbalsta virzīšanu noteiktiem ģeogrāfiskiem apvidiem, ne arī iniciatīvu ietekmes novērtēšanu. Plašākā mērogā Eurostat formulētās definīcijas pieņemšana atbalstītu Kopienas centienus risināt skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmu. |
| --- | --- |

28.

Šīs dažādās definīcijas skolas priekšlaicīgai pamešanai dalībvalstī nesekmē ne atbalsta virzīšanu noteiktiem ģeogrāfiskiem apvidiem, ne arī iniciatīvu ietekmes novērtēšanu. Plašākā mērogā Eurostat formulētās definīcijas pieņemšana atbalstītu Kopienas centienus risināt skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmu.

| 29. | Dalībvalstu spēja aplēst iedzīvotāju mērķgrupas dalībvalstu īstenotajām darbībām bija ļoti dažāda. Īrijā Skolas pabeigšanas programmā tika noteiktas tās skolas un skolēni, kuriem ir vislielākās vajadzības. To veica, analizējot valsts datubāzi, lai noteiktu to skolēnu skaitu, kas priekšlaicīgi pamet mācības (sk. Īrija – 2. pielikumā). Tad šo informāciju izmantoja, atlasot saņēmējus un sadalot finansējumu. Nīderlandē savukārt līdz 2004. gadam nebija iespējams precīzi noteikt atskaitīto skolēnu skaitu, jo nebija pietiekami daudz datu. Pēc tam skolu priekšlaicīgi pametušo skaits tika pārskatīts un palielināts no 16 000 uz 70 000 skolēnu. Tagad šī situācija ir labota, ieviešot valsts datubāzi. |
| --- | --- |

29.

Dalībvalstu spēja aplēst iedzīvotāju mērķgrupas dalībvalstu īstenotajām darbībām bija ļoti dažāda. Īrijā Skolas pabeigšanas programmā tika noteiktas tās skolas un skolēni, kuriem ir vislielākās vajadzības. To veica, analizējot valsts datubāzi, lai noteiktu to skolēnu skaitu, kas priekšlaicīgi pamet mācības (sk. Īrija – 2. pielikumā). Tad šo informāciju izmantoja, atlasot saņēmējus un sadalot finansējumu. Nīderlandē savukārt līdz 2004. gadam nebija iespējams precīzi noteikt atskaitīto skolēnu skaitu, jo nebija pietiekami daudz datu. Pēc tam skolu priekšlaicīgi pametušo skaits tika pārskatīts un palielināts no 16 000 uz 70 000 skolēnu. Tagad šī situācija ir labota, ieviešot valsts datubāzi.

| 30. | Iespēja aprēķināt vajadzības arī reģionos bija dažāda. Piemēram, lai gan Spānijā (Katalonijā) bija detalizēti aprēķini par atskaitītajiem skolēniem, pamatojoties uz informāciju, ko katrā pašvaldībā sniegušas skolas, Andalūzijā aprēķinātajam atskaitīto skolēnu skaita rādītājam, kas svārstījās no 50 000 līdz 75 000 skolēnu, nebija dokumentāru pierādījumu. |
| --- | --- |

30.

Iespēja aprēķināt vajadzības arī reģionos bija dažāda. Piemēram, lai gan Spānijā (Katalonijā) bija detalizēti aprēķini par atskaitītajiem skolēniem, pamatojoties uz informāciju, ko katrā pašvaldībā sniegušas skolas, Andalūzijā aprēķinātajam atskaitīto skolēnu skaita rādītājam, kas svārstījās no 50 000 līdz 75 000 skolēnu, nebija dokumentāru pierādījumu.

| 31. | Statistikas datu pieejamība ne vienmēr nodrošināja šo datu izmantošanu, pieņemot lēmumus par stratēģiju un darbību. Lai gan daļa statistikas datu bija pieejama valsts un reģionālā/“Académie” līmenī Francijā un Portugālē, skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanas darbību vadīšanai tos neizmantoja ne PRODEP III pārvaldības iestāde Portugālē, ne lielākā daļa “Académies” Francijā. Tomēr vienā franču “Académie” (Lotringā) piecgades rīcības plānā bija detalizēti norādītas pamatproblēmas, kā arī tas ietvēra vajadzīgos korektīvos pasākumus. Lai gan statistika ir svarīga, lai noskaidrotu jomas, kurās visvairāk vajadzīgs atbalsts, vairumā ESF līdzfinansēto pasākumu viens no faktoriem bija tāds, ka šie pasākumi neattiecās uz jauniešiem, kuri bija jaunāki par obligāto skolas vecumu. |
| --- | --- |

31.

Statistikas datu pieejamība ne vienmēr nodrošināja šo datu izmantošanu, pieņemot lēmumus par stratēģiju un darbību. Lai gan daļa statistikas datu bija pieejama valsts un reģionālā/“Académie” līmenī Francijā un Portugālē, skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanas darbību vadīšanai tos neizmantoja ne PRODEP III pārvaldības iestāde Portugālē, ne lielākā daļa “Académies” Francijā. Tomēr vienā franču “Académie” (Lotringā) piecgades rīcības plānā bija detalizēti norādītas pamatproblēmas, kā arī tas ietvēra vajadzīgos korektīvos pasākumus. Lai gan statistika ir svarīga, lai noskaidrotu jomas, kurās visvairāk vajadzīgs atbalsts, vairumā ESF līdzfinansēto pasākumu viens no faktoriem bija tāds, ka šie pasākumi neattiecās uz jauniešiem, kuri bija jaunāki par obligāto skolas vecumu.

| 32. | Trijās no sešām dalībvalstīm (23) līdzfinansētās darbības ierobežoja noteikums par jauniešiem, kuri ir vecāki par obligāto skolas vecumu (t. i., 15 vai 16 gadi) vai kuri ir pārsnieguši noteikto izglītības līmeni, neizvērtējot potenciālo riskam pakļauto grupu, kas atrodas ārpus šīs kategorijas. Tas tika darīts, pamatojoties uz to, ka par gados jaunākiem skolēniem pilnībā atbild valsts izglītības iestādes. Piemēram, Apvienotajā Karalistē (saskaņā ar darbības programmas grozījumu 2004. gadā) atskaitīto skolēnu mērķgrupā, kas iekļāva jauniešus vecumā no 13 līdz 17 gadiem, vecuma kritērijs tika ierobežots ar jauniešiem vecumā no 16 līdz 18 gadiem, kuri neapmeklēja skolu, mācību kursus un nebija nodarbināti. Savukārt Francijā, kur valsts tiesību akti paredz minimālo vecumu –16 gadi – dalībai sociālās integrācijas programmā, daži skolēni, kas bija jaunāki par šo vecumu, tomēr piedalījās šajā programmā. |
| --- | --- |

32.

Trijās no sešām dalībvalstīm (23) līdzfinansētās darbības ierobežoja noteikums par jauniešiem, kuri ir vecāki par obligāto skolas vecumu (t. i., 15 vai 16 gadi) vai kuri ir pārsnieguši noteikto izglītības līmeni, neizvērtējot potenciālo riskam pakļauto grupu, kas atrodas ārpus šīs kategorijas. Tas tika darīts, pamatojoties uz to, ka par gados jaunākiem skolēniem pilnībā atbild valsts izglītības iestādes. Piemēram, Apvienotajā Karalistē (saskaņā ar darbības programmas grozījumu 2004. gadā) atskaitīto skolēnu mērķgrupā, kas iekļāva jauniešus vecumā no 13 līdz 17 gadiem, vecuma kritērijs tika ierobežots ar jauniešiem vecumā no 16 līdz 18 gadiem, kuri neapmeklēja skolu, mācību kursus un nebija nodarbināti. Savukārt Francijā, kur valsts tiesību akti paredz minimālo vecumu –16 gadi – dalībai sociālās integrācijas programmā, daži skolēni, kas bija jaunāki par šo vecumu, tomēr piedalījās šajā programmā.

| 33. | Lai gan ESF preventīvo intervenču ierobežojums (jaunieši, kas vecāki par obligāto skolas vecumu) būtu attaisnojams, pamatojoties uz lielāku skaitu skolēnu, kas pamet mācības, pētījums liecina, ka tādi skolas priekšlaicīgas pamešanas cēloņi kā mācību kavēšana, grūtības mācībās un uzvedības problēmas izveidojas agrākos gados un tādēļ priekšlaicīgai mācību pamešanai šajā vecumā jāpievērš līdzvērtīga uzmanība, ja vēlas būtiski un pastāvīgi samazināt atskaitīto skolēnu skaita rādītāju (24). |
| --- | --- |

33.

Lai gan ESF preventīvo intervenču ierobežojums (jaunieši, kas vecāki par obligāto skolas vecumu) būtu attaisnojams, pamatojoties uz lielāku skaitu skolēnu, kas pamet mācības, pētījums liecina, ka tādi skolas priekšlaicīgas pamešanas cēloņi kā mācību kavēšana, grūtības mācībās un uzvedības problēmas izveidojas agrākos gados un tādēļ priekšlaicīgai mācību pamešanai šajā vecumā jāpievērš līdzvērtīga uzmanība, ja vēlas būtiski un pastāvīgi samazināt atskaitīto skolēnu skaita rādītāju (24).

| 34. | Lai gan Lisabonas stratēģijā dalībvalstis tika aicinātas uz pusi samazināt to atskaitīto skolēnu rādītājus līdz 2010. gadam, šāda atskaites rādītāja noteikšanas pamatā nebija empīrisks apsekojums. Divās no sešām revidētajām dalībvalstīm (25) līdz 2003. gadam valsts iestādes nebija noteikušas nekādu ikgadējo vai jebkura cita veida mērķi atskaitīto skolēnu skaita samazināšanai. Turklāt pat tajos gadījumos, kad tika noteikti mērķi atskaitīto skolēnu skaita samazināšanai valsts vai reģionālā līmenī, konkrētos mērķus nevarēja objektīvi pamatot (26). Piemēram, Anglijā mērķis samazināt atskaitīto skolēnu līmeni par 2 % līdz 2010. gadam to jauniešu grupā, kas ir vecumā no16 līdz 18 gadiem un neapmeklē skolu, nav nodarbināti un neapmeklē mācību kursus (kas ir mazāka iedzīvotāju grupa nekā tā iedzīvotāju grupa, kas ietverta Eurostat definīcijā), būtu tikai nedaudz samazinājis atskaitīto skolēnu rādītāju, kas 2003. gadā bija 18 %. Līdz ar to Lisabonas stratēģijā minēto mērķi par skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu rādītāju līdz 2010. gadam nebūtu iespējams sasniegt. |
| --- | --- |

34.

Lai gan Lisabonas stratēģijā dalībvalstis tika aicinātas uz pusi samazināt to atskaitīto skolēnu rādītājus līdz 2010. gadam, šāda atskaites rādītāja noteikšanas pamatā nebija empīrisks apsekojums. Divās no sešām revidētajām dalībvalstīm (25) līdz 2003. gadam valsts iestādes nebija noteikušas nekādu ikgadējo vai jebkura cita veida mērķi atskaitīto skolēnu skaita samazināšanai. Turklāt pat tajos gadījumos, kad tika noteikti mērķi atskaitīto skolēnu skaita samazināšanai valsts vai reģionālā līmenī, konkrētos mērķus nevarēja objektīvi pamatot (26). Piemēram, Anglijā mērķis samazināt atskaitīto skolēnu līmeni par 2 % līdz 2010. gadam to jauniešu grupā, kas ir vecumā no16 līdz 18 gadiem un neapmeklē skolu, nav nodarbināti un neapmeklē mācību kursus (kas ir mazāka iedzīvotāju grupa nekā tā iedzīvotāju grupa, kas ietverta Eurostat definīcijā), būtu tikai nedaudz samazinājis atskaitīto skolēnu rādītāju, kas 2003. gadā bija 18 %. Līdz ar to Lisabonas stratēģijā minēto mērķi par skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu rādītāju līdz 2010. gadam nebūtu iespējams sasniegt.

Vai līdzekļi piešķirti tiem, kuriem tie visvairāk vajadzīgi?

| 35. | Francijā nebija skaidrs, kā ESF finansējums tika sadalīts skolas priekšlaicīgas pamešanas novēršanas darbībām starp reģioniem un reģionu iekšienē, kā arī nebija pamatojuma piešķirtajam ESF atbalsta līmenim konkrētajām atskaitīto skolēnu skaita samazināšanas darbībām. Nepastāvēja arī sistemātiska saikne starp reģioniem, kuriem bija visvairāk vajadzīgs atbalsts, un skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu samazināšanas programmās iesaistīto skolēnu skaitu reģiona līmenī. Līdzīgi arī Spānijā (Andalūzijā) pamatojumu tam, kā atskaitīto skolēnu skaita samazināšanai paredzētais finansējums sadalīts starp ministrijām, pašvaldībām un bezpeļņas organizācijām, varēja sniegt tikai nelielai viena vai divu apakšpasākumu daļai. Apvienotajā Karalistē, tā kā vienīgā sociālās integrācijas mērķgrupa bija skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu skaita samazināšanas darbībās iesaistītie saņēmēji, finansējums reģioniem tika piešķirts, nevis pamatojoties uz skolas priekšlaicīgas pamešanas sastopamību reģionā, bet gan balstoties uz plašiem sociāli ekonomiskiem kritērijiem (galvenokārt jauniešu bezdarbs un zems apgūtās izglītības līmenis), ko Eiropas Komisija izmantoja, piešķirot 3. mērķa finansējumu dalībvalstīm. Savukārt vietējā līmenī prioritātes finansējuma piešķīrumam ģeogrāfiskā sadalījumā tika noteiktas, pamatojoties uz izglītības sasniegumiem un atpalicību. Īrijā Skolas pabeigšanas programmai finansējums tika piešķirts, pamatojoties uz ierosināto izdevumu tāmēm, kas bija sasaistītas ar pamatotām vajadzībām attiecībā uz esošajiem atskaitīto skolēnu skaita rādītājiem katrā no skolu konsorcijiem. |
| --- | --- |

35.

Francijā nebija skaidrs, kā ESF finansējums tika sadalīts skolas priekšlaicīgas pamešanas novēršanas darbībām starp reģioniem un reģionu iekšienē, kā arī nebija pamatojuma piešķirtajam ESF atbalsta līmenim konkrētajām atskaitīto skolēnu skaita samazināšanas darbībām. Nepastāvēja arī sistemātiska saikne starp reģioniem, kuriem bija visvairāk vajadzīgs atbalsts, un skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu samazināšanas programmās iesaistīto skolēnu skaitu reģiona līmenī. Līdzīgi arī Spānijā (Andalūzijā) pamatojumu tam, kā atskaitīto skolēnu skaita samazināšanai paredzētais finansējums sadalīts starp ministrijām, pašvaldībām un bezpeļņas organizācijām, varēja sniegt tikai nelielai viena vai divu apakšpasākumu daļai. Apvienotajā Karalistē, tā kā vienīgā sociālās integrācijas mērķgrupa bija skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu skaita samazināšanas darbībās iesaistītie saņēmēji, finansējums reģioniem tika piešķirts, nevis pamatojoties uz skolas priekšlaicīgas pamešanas sastopamību reģionā, bet gan balstoties uz plašiem sociāli ekonomiskiem kritērijiem (galvenokārt jauniešu bezdarbs un zems apgūtās izglītības līmenis), ko Eiropas Komisija izmantoja, piešķirot 3. mērķa finansējumu dalībvalstīm. Savukārt vietējā līmenī prioritātes finansējuma piešķīrumam ģeogrāfiskā sadalījumā tika noteiktas, pamatojoties uz izglītības sasniegumiem un atpalicību. Īrijā Skolas pabeigšanas programmai finansējums tika piešķirts, pamatojoties uz ierosināto izdevumu tāmēm, kas bija sasaistītas ar pamatotām vajadzībām attiecībā uz esošajiem atskaitīto skolēnu skaita rādītājiem katrā no skolu konsorcijiem.

| 36. | Tādējādi vairumā gadījumu bija zaudēta iespēja izmantot pieejamos datus, precīzi nosakot riskam pakļautos iedzīvotājus, un tādējādi uzlabojot darbību formulējumu, plānošanu un īstenošanu un līdz ar to iegūstot labāku resursu izmantošanas efektivitāti un produktivitāti. |
| --- | --- |

36.

Tādējādi vairumā gadījumu bija zaudēta iespēja izmantot pieejamos datus, precīzi nosakot riskam pakļautos iedzīvotājus, un tādējādi uzlabojot darbību formulējumu, plānošanu un īstenošanu un līdz ar to iegūstot labāku resursu izmantošanas efektivitāti un produktivitāti.

Vai projekta vadība maksimāli izmantoja finansējuma ietekmi?

| 37. | Īrijā Skolas pabeigšanas programmā (sk. Īrija – 2. pielikumā), kurā bija ietverti detalizēti īstenojamie projekta elementi, daži elementi tika atmesti vai mainīti, nepieņemot par to lēmumu attiecīgā līmenī, piemēram, programmas pārvaldības komitejā, un pienācīgi neizvērtējot izmaiņu ietekmi uz darbību. Tomēr šajā programmā un vēl vienā revidētā Apvienotās Karalistes projektā (27) vietējo skolu vai koledžu konsorcija izveide, kas darbojās saskaņā ar rakstiskiem nolīgumiem, un koordinatora atbalsts ir novatoriska un lietderīga prakse, kas pozitīvi ietekmē projekta un programmas efektīvu pārvaldību. |
| --- | --- |

37.

Īrijā Skolas pabeigšanas programmā (sk. Īrija – 2. pielikumā), kurā bija ietverti detalizēti īstenojamie projekta elementi, daži elementi tika atmesti vai mainīti, nepieņemot par to lēmumu attiecīgā līmenī, piemēram, programmas pārvaldības komitejā, un pienācīgi neizvērtējot izmaiņu ietekmi uz darbību. Tomēr šajā programmā un vēl vienā revidētā Apvienotās Karalistes projektā (27) vietējo skolu vai koledžu konsorcija izveide, kas darbojās saskaņā ar rakstiskiem nolīgumiem, un koordinatora atbalsts ir novatoriska un lietderīga prakse, kas pozitīvi ietekmē projekta un programmas efektīvu pārvaldību.

| 38. | Nepilnības tika konstatētas arī projektu atlases procedūrā. Francijā šajā procesā netika ņemti vērā atskaitīto skolēnu rādītāji, un MGI programmā dažas skolas tika izvēlētas bez pietiekama pamatojuma. Apvienotajā Karalistē trijos no astoņiem pārbaudītajiem projektiem nebija pierādījumu tam, ka tika veikti pasākumi pēc tam, kad projekta vērtētājs bija uzdevis jautājumus un izteicis bažas par projekta pieteikumiem. Šādas nepilnības ir jo īpaši svarīgas, ņemot vērā to, ka atlases procesā bija ierobežota konkurence, jo šajā laika posmā tikai divi no trīs iepriekš minētajiem projektiem atbilda skolas priekšlaicīgas pamešanas novēršanai paredzētā atbalsta saņemšanai. |
| --- | --- |

38.

Nepilnības tika konstatētas arī projektu atlases procedūrā. Francijā šajā procesā netika ņemti vērā atskaitīto skolēnu rādītāji, un MGI programmā dažas skolas tika izvēlētas bez pietiekama pamatojuma. Apvienotajā Karalistē trijos no astoņiem pārbaudītajiem projektiem nebija pierādījumu tam, ka tika veikti pasākumi pēc tam, kad projekta vērtētājs bija uzdevis jautājumus un izteicis bažas par projekta pieteikumiem. Šādas nepilnības ir jo īpaši svarīgas, ņemot vērā to, ka atlases procesā bija ierobežota konkurence, jo šajā laika posmā tikai divi no trīs iepriekš minētajiem projektiem atbilda skolas priekšlaicīgas pamešanas novēršanai paredzētā atbalsta saņemšanai.

| 39. | Divās dalībvalstīs ESF darbību īstenošanā tika konstatēta arī kavēšanās līdz pat diviem gadiem. Tas notika tādēļ, ka Francijā ieilga sarunas ar Komisiju par atsevišķu izdevumu atbilstīgumu un valsts normatīvu un finansiālu noteikumu ieviešanu. Apvienotajā Karalistē kavēšanos izraisīja tas, ka saņēmējiem nebija skaidrības par paredzētajām darbību mērķgrupām. Rezultātā projekti skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmas risināšanai tika uzsākti gausāk. |
| --- | --- |

39.

Divās dalībvalstīs ESF darbību īstenošanā tika konstatēta arī kavēšanās līdz pat diviem gadiem. Tas notika tādēļ, ka Francijā ieilga sarunas ar Komisiju par atsevišķu izdevumu atbilstīgumu un valsts normatīvu un finansiālu noteikumu ieviešanu. Apvienotajā Karalistē kavēšanos izraisīja tas, ka saņēmējiem nebija skaidrības par paredzētajām darbību mērķgrupām. Rezultātā projekti skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmas risināšanai tika uzsākti gausāk.

Labāk jāizvēlas individuālie saņēmēji

| 40. | Programmās, kas paredzēja īpašus kursus skolēniem (28), atlases procedūras parasti balstījās uz to sekmēm. Citās programmās, kas ietvēra spektru līdzfinansēto darbību, dalībnieku atlase pamatojās uz iespējamību, ka šie dalībnieki varētu pamest mācības. Šos vērtējumus parasti veica vietējās administrācijas vai skolas līmenī, piemēram, Francijā skolas atlasīja skolēnus, veicot intervijas. Vairumā gadījumu (29) riska novērtējums un skolēnu iesaistīšanas kritēriji – ja tādi bija pieejami – nebija balstīti uz objektīviem un caurskatāmiem kritērijiem. |
| --- | --- |

40.

Programmās, kas paredzēja īpašus kursus skolēniem (28), atlases procedūras parasti balstījās uz to sekmēm. Citās programmās, kas ietvēra spektru līdzfinansēto darbību, dalībnieku atlase pamatojās uz iespējamību, ka šie dalībnieki varētu pamest mācības. Šos vērtējumus parasti veica vietējās administrācijas vai skolas līmenī, piemēram, Francijā skolas atlasīja skolēnus, veicot intervijas. Vairumā gadījumu (29) riska novērtējums un skolēnu iesaistīšanas kritēriji – ja tādi bija pieejami – nebija balstīti uz objektīviem un caurskatāmiem kritērijiem.

| 41. | Lai gan Nīderlandē noteikumi paredzēja, ka skolu pārvaldēm uzmanība jāpievērš paaugstināta riska skolēniem, kas varētu priekšlaicīgi pamest skolu, praksē tika atlasīti visi skolēni, kas atbilda minimālajām prasībām, nenosakot prioritātes. Turklāt arī par skolēniem pieejamās informācijas kvalitāte un daudzums ievērojami atšķīrās, un dažkārt informācija bija nepietiekama. |
| --- | --- |

41.

Lai gan Nīderlandē noteikumi paredzēja, ka skolu pārvaldēm uzmanība jāpievērš paaugstināta riska skolēniem, kas varētu priekšlaicīgi pamest skolu, praksē tika atlasīti visi skolēni, kas atbilda minimālajām prasībām, nenosakot prioritātes. Turklāt arī par skolēniem pieejamās informācijas kvalitāte un daudzums ievērojami atšķīrās, un dažkārt informācija bija nepietiekama.

Ierobežotas pārvaldības informācijas sistēmas un informācijas apmaiņa

| 42. | Tika konstatēts, ka pārvaldības informācijas sistēmas, kas parasti sniedz datus par izpildi, ir ierobežotas, taču tās ir piemērotas paredzētajam mērķim. Tomēr, izņemot projekta novērtējumu un atlasi, Francijā skolas priekšlaicīgas pamešanas samazināšanas darbībām izveidotajā sistēmā bija būtiskas nepilnības, kas liedza iegūt pienācīgu pārvaldības informāciju par darbību īstenošanu. Pirmkārt, vadošā iestāde nevarēja precīzi noteikt ESF finansējuma summu sadalījumā pa saņēmējiem, jo dati dublējās, bija neprecīzi un/vai nesalīdzināmi. Otrkārt, nebija iespējams pārliecināties par skolas priekšlaicīgas pamešanas samazināšanas projektos faktiski iesaistīto skolēnu skaitu visā valstī, kā arī iegūt detalizētu informāciju par saistītajiem izdevumiem. Pēc revīzijas vadošā iestāde paziņoja (30) par to, ka nākotnē tiks izveidots jauns informācijas sistēmas rīks, kas būs pielāgots jaunā plānošanas perioda (2007.-2013. g.) vajadzībām. |
| --- | --- |

42.

Tika konstatēts, ka pārvaldības informācijas sistēmas, kas parasti sniedz datus par izpildi, ir ierobežotas, taču tās ir piemērotas paredzētajam mērķim. Tomēr, izņemot projekta novērtējumu un atlasi, Francijā skolas priekšlaicīgas pamešanas samazināšanas darbībām izveidotajā sistēmā bija būtiskas nepilnības, kas liedza iegūt pienācīgu pārvaldības informāciju par darbību īstenošanu. Pirmkārt, vadošā iestāde nevarēja precīzi noteikt ESF finansējuma summu sadalījumā pa saņēmējiem, jo dati dublējās, bija neprecīzi un/vai nesalīdzināmi. Otrkārt, nebija iespējams pārliecināties par skolas priekšlaicīgas pamešanas samazināšanas projektos faktiski iesaistīto skolēnu skaitu visā valstī, kā arī iegūt detalizētu informāciju par saistītajiem izdevumiem. Pēc revīzijas vadošā iestāde paziņoja (30) par to, ka nākotnē tiks izveidots jauns informācijas sistēmas rīks, kas būs pielāgots jaunā plānošanas perioda (2007.-2013. g.) vajadzībām.

| 43. | Īrijā un Apvienotajā Karalistē kā īpašs traucēklis skolēnu vajadzību novērtēšanā jāmin informācijas apmaiņa par skolēniem starp pamatskolām, vidusskolām un izglītības struktūrām saistībā ar datu aizsardzību. Tādējādi dažas skolas neapzinājās riska raksturlielumus par jaunajiem skolēniem, taču, ja šāda informācija būtu bijusi pieejama, tā būtu sekmējusi šo skolēnu integrāciju skolas vidē. Apvienotajā Karalistē tika konstatēta nepietiekama informācijas apmaiņa vietējā līmenī. Lai gan saskaņā ar vietējiem tiesību aktiem (31) bija jānoslēdz sadarbības nolīgumi starp dažādām vietējā finansējuma aģentūrām, revīzijā tika konstatēts, ka vai nu nebija vienošanās par datu apmaiņu, vai arī tā pienācīgi nenotika. Tādējādi vietējā mērogā apkopotā detalizētā statistikas informācija par skolas priekšlaicīgu pamešanu nebija pieejama izglītības iestādēm, kas formulēja stratēģiju un apstiprināja finansējuma piešķīrumu skolēnu atskaitīšanas samazināšanas darbībām. |
| --- | --- |

43.

Īrijā un Apvienotajā Karalistē kā īpašs traucēklis skolēnu vajadzību novērtēšanā jāmin informācijas apmaiņa par skolēniem starp pamatskolām, vidusskolām un izglītības struktūrām saistībā ar datu aizsardzību. Tādējādi dažas skolas neapzinājās riska raksturlielumus par jaunajiem skolēniem, taču, ja šāda informācija būtu bijusi pieejama, tā būtu sekmējusi šo skolēnu integrāciju skolas vidē. Apvienotajā Karalistē tika konstatēta nepietiekama informācijas apmaiņa vietējā līmenī. Lai gan saskaņā ar vietējiem tiesību aktiem (31) bija jānoslēdz sadarbības nolīgumi starp dažādām vietējā finansējuma aģentūrām, revīzijā tika konstatēts, ka vai nu nebija vienošanās par datu apmaiņu, vai arī tā pienācīgi nenotika. Tādējādi vietējā mērogā apkopotā detalizētā statistikas informācija par skolas priekšlaicīgu pamešanu nebija pieejama izglītības iestādēm, kas formulēja stratēģiju un apstiprināja finansējuma piešķīrumu skolēnu atskaitīšanas samazināšanas darbībām.

Vai uzraudzība un vērtēšana ir bijusi pienācīga?

| 44. | Katras darbības programmas vadošā iestāde atbild par līdzfinansēto darbību racionālu finanšu pārvaldību. Attiecīgi vadošajām iestādēm, veicot vērtēšanu, uzraudzības apmeklējumus un saņemot īstenotājstruktūru ziņojumus, vajadzētu novērtēt stratēģiju piemērotību, darbību atbilstību labai finanšu praksei un rezultātu pietiekamību. |
| --- | --- |

44.

Katras darbības programmas vadošā iestāde atbild par līdzfinansēto darbību racionālu finanšu pārvaldību. Attiecīgi vadošajām iestādēm, veicot vērtēšanu, uzraudzības apmeklējumus un saņemot īstenotājstruktūru ziņojumus, vajadzētu novērtēt stratēģiju piemērotību, darbību atbilstību labai finanšu praksei un rezultātu pietiekamību.

| 45. | Parasti īstenotājstruktūras daļēji veica projektu uzraudzību, lai nodrošinātu, ka šie projekti sasniedz savus mērķus. Tomēr grūtības radās Īrijā, koordinējot un izplatot informāciju par pētījumu, jo, tā kā starp dažādām īstenotājstruktūras – The Department of education and Science – apakšvienībām nebija savstarpējas saziņas, abas apakšvienības paralēli pasūtīja izpētes darbus, nezinot neko par otras apakšvienības darbu. Turklāt, lai gan īstenotājstruktūra arī pasūtīja pētījumu par riska novērtēšanas standartizēšanu saistībā ar priekšlaicīgu skolas pamešanu, šīs iniciatīvas pienesums netika pilnībā izmantots, jo skolas nebija pietiekami informētas par šā pētījuma rezultātiem, lai tas varētu ietekmēt skolēnu diagnosticēšanu un atlases procedūras. Arī Nīderlandē tika konstatēta neapmierinoša situācija, kad atsevišķas skolas atsevišķi pasūtīja un finansēja līdzīgus pētījumus un attīstības projektus saistībā ar skolas priekšlaicīgas pamešanas novēršanu. |
| --- | --- |

45.

Parasti īstenotājstruktūras daļēji veica projektu uzraudzību, lai nodrošinātu, ka šie projekti sasniedz savus mērķus. Tomēr grūtības radās Īrijā, koordinējot un izplatot informāciju par pētījumu, jo, tā kā starp dažādām īstenotājstruktūras – The Department of education and Science – apakšvienībām nebija savstarpējas saziņas, abas apakšvienības paralēli pasūtīja izpētes darbus, nezinot neko par otras apakšvienības darbu. Turklāt, lai gan īstenotājstruktūra arī pasūtīja pētījumu par riska novērtēšanas standartizēšanu saistībā ar priekšlaicīgu skolas pamešanu, šīs iniciatīvas pienesums netika pilnībā izmantots, jo skolas nebija pietiekami informētas par šā pētījuma rezultātiem, lai tas varētu ietekmēt skolēnu diagnosticēšanu un atlases procedūras. Arī Nīderlandē tika konstatēta neapmierinoša situācija, kad atsevišķas skolas atsevišķi pasūtīja un finansēja līdzīgus pētījumus un attīstības projektus saistībā ar skolas priekšlaicīgas pamešanas novēršanu.

| 46. | Galvenais problēmjautājums, ar ko saskārās dalībvalstis, novērtējot šādu ESF līdzfinansētu programmu ietekmi uz atskaitīto skolēnu skaita rādītāju, bija tas, ka bija grūti noteikt ietekmi, kāda ir bijusi valsts un vietējā mēroga izglītības iniciatīvām un citiem ārējiem faktoriem. Piemēram, Apvienotās Karalistes pasākumā valsts iestādes neuzskatīja, ka ESF finansējuma izmantošana būtu svarīgāka par valsts finansētajām darbībām, bet Nīderlandē daudzos skolu īstenotajos projektos bija elementi, kuriem nebija ESF līdzfinansējuma, tādējādi faktiski padarot neiespējamu noteikt Kopienas finansējuma pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

46.

Galvenais problēmjautājums, ar ko saskārās dalībvalstis, novērtējot šādu ESF līdzfinansētu programmu ietekmi uz atskaitīto skolēnu skaita rādītāju, bija tas, ka bija grūti noteikt ietekmi, kāda ir bijusi valsts un vietējā mēroga izglītības iniciatīvām un citiem ārējiem faktoriem. Piemēram, Apvienotās Karalistes pasākumā valsts iestādes neuzskatīja, ka ESF finansējuma izmantošana būtu svarīgāka par valsts finansētajām darbībām, bet Nīderlandē daudzos skolu īstenotajos projektos bija elementi, kuriem nebija ESF līdzfinansējuma, tādējādi faktiski padarot neiespējamu noteikt Kopienas finansējuma pievienoto vērtību.

| 47. | Kopumā (32) darbības programmu starpposma vērtējumos bija maz kvantitatīvu apliecinājumu par līdzfinansēto priekšlaicīgas skolas pamešanas apkarošanas darbību ietekmi dalībvalstīs, jo nebija paredzēti nekādi īpaši šo darbību ietekmes rādītāji. Tā kā šādu rādītāju nebija, tad nebija iespējams noteikt, vai izvēlētais virziens un stratēģija bijusi visefektīvākā, lai novērstu priekšlaicīgu skolas pamešanu. Piemēram, Apvienotajā Karalistē atskaitīto skolēnu skaita samazināšanas mērķgrupas ietveršana šajā pasākumā, kam ir vairāki mērķi un kam bija daudzas mērķgrupas, neatviegloja uzraudzības datu vākšanu un atskaitīto skolēnu skaita samazināšanas pasākumu vērtēšanu. Tādējādi valsts iestādes varēja veikt līdzfinansēto pasākumu analīzi tikai nelielam skaitam slēgto projektu, kuru mērķis bija sniegt atbalstu 13-17 gadus veciem jauniešiem, kam nepatīk mācīties. Šos projektus tieši finansēja reģionālie valdības dienesti, nevis starpniekstruktūras. |
| --- | --- |

47.

Kopumā (32) darbības programmu starpposma vērtējumos bija maz kvantitatīvu apliecinājumu par līdzfinansēto priekšlaicīgas skolas pamešanas apkarošanas darbību ietekmi dalībvalstīs, jo nebija paredzēti nekādi īpaši šo darbību ietekmes rādītāji. Tā kā šādu rādītāju nebija, tad nebija iespējams noteikt, vai izvēlētais virziens un stratēģija bijusi visefektīvākā, lai novērstu priekšlaicīgu skolas pamešanu. Piemēram, Apvienotajā Karalistē atskaitīto skolēnu skaita samazināšanas mērķgrupas ietveršana šajā pasākumā, kam ir vairāki mērķi un kam bija daudzas mērķgrupas, neatviegloja uzraudzības datu vākšanu un atskaitīto skolēnu skaita samazināšanas pasākumu vērtēšanu. Tādējādi valsts iestādes varēja veikt līdzfinansēto pasākumu analīzi tikai nelielam skaitam slēgto projektu, kuru mērķis bija sniegt atbalstu 13-17 gadus veciem jauniešiem, kam nepatīk mācīties. Šos projektus tieši finansēja reģionālie valdības dienesti, nevis starpniekstruktūras.

| 48. | Lai pārbaudītu atskaitīto skolēnu skaita samazināšanas darbību īstenošanu, īpašus vērtējumus pasūtīja Īrija un Portugāle. Šāda iniciatīva, protams, ir lietderīga. Diemžēl abos gadījumos, lai gan, pamatojoties uz ieteikumiem, tika veiktas izmaiņas, tas, ka dalībvalstu iestādes neveica detalizētu secinājumu un ieteikumu analīzi, nozīmē, ka Palāta nevarēja izvērtēt šo izmaiņu atbilstību. |
| --- | --- |

48.

Lai pārbaudītu atskaitīto skolēnu skaita samazināšanas darbību īstenošanu, īpašus vērtējumus pasūtīja Īrija un Portugāle. Šāda iniciatīva, protams, ir lietderīga. Diemžēl abos gadījumos, lai gan, pamatojoties uz ieteikumiem, tika veiktas izmaiņas, tas, ka dalībvalstu iestādes neveica detalizētu secinājumu un ieteikumu analīzi, nozīmē, ka Palāta nevarēja izvērtēt šo izmaiņu atbilstību.

| 49. | Šīs nepilnības mazina pievienoto vērtību, ko sniedz pienācīga vērtēšana, palīdzot lēmumu pieņemšanas procesa pārvaldībā. Tomēr kā lietderīgs jauninājums vērtēšanā jāmin Īrijā noteiktā prasība veikt projektu pašnovērtējumu un tādu vērtēšanu, kas ietver gan statistikas datus par skolas apmeklētību, gan projekta īstenošanas kvalitatīvo ietekmi. Līdzīgi bija arī Apvienotajā Karalistē, kur visiem projektiem bija jāveic beigu novērtējums, bet vienā projektā (33) tika apkopoti arī pamatdati par projekta dalībniekiem, šos datus izmantojot, lai noteiktu šo dalībnieku vajadzības un turpmāku rīcību. |
| --- | --- |

49.

Šīs nepilnības mazina pievienoto vērtību, ko sniedz pienācīga vērtēšana, palīdzot lēmumu pieņemšanas procesa pārvaldībā. Tomēr kā lietderīgs jauninājums vērtēšanā jāmin Īrijā noteiktā prasība veikt projektu pašnovērtējumu un tādu vērtēšanu, kas ietver gan statistikas datus par skolas apmeklētību, gan projekta īstenošanas kvalitatīvo ietekmi. Līdzīgi bija arī Apvienotajā Karalistē, kur visiem projektiem bija jāveic beigu novērtējums, bet vienā projektā (33) tika apkopoti arī pamatdati par projekta dalībniekiem, šos datus izmantojot, lai noteiktu šo dalībnieku vajadzības un turpmāku rīcību.

| 50. | Kopumā tādu pasākumu pievienotā vērtība, kuriem Kopiena sniedza finansiālu atbalstu, ir, pirmkārt, tas, ka šādi pasākumi saskaņā ar struktūrfondu partnerības principu sekmē vietējo ieinteresēto personu līdzdalību un apmierina pašvaldību specifiskās vajadzības. Piemēram, Nīderlandē un Īrijā ESF līdzfinansētie projekti sekmēja saziņu un koordināciju starp skolām un citām vietēja mēroga iesaistītām personām, izveidojot konsorciju, darba apvienības, sanāksmju vietas un izmantojot mājas lapas internetā. Otrkārt, šādi pasākumi var norādīt uz virzienu un sekmēt prioritāšu noteikšanu ES politikas vienotu mērķu sasniegšanā, piemēram, uz pusi samazinot skolas priekšlaicīgas pamešanas rādītāju līdz 2010. gadam. Visbeidzot, šādiem pasākumiem piemīt potenciāls palielināt izpratni visā Eiropas Savienībā par to, ka priekšlaicīga mācību pamešana ietekmē tautsaimniecību kopumā. |
| --- | --- |

50.

Kopumā tādu pasākumu pievienotā vērtība, kuriem Kopiena sniedza finansiālu atbalstu, ir, pirmkārt, tas, ka šādi pasākumi saskaņā ar struktūrfondu partnerības principu sekmē vietējo ieinteresēto personu līdzdalību un apmierina pašvaldību specifiskās vajadzības. Piemēram, Nīderlandē un Īrijā ESF līdzfinansētie projekti sekmēja saziņu un koordināciju starp skolām un citām vietēja mēroga iesaistītām personām, izveidojot konsorciju, darba apvienības, sanāksmju vietas un izmantojot mājas lapas internetā. Otrkārt, šādi pasākumi var norādīt uz virzienu un sekmēt prioritāšu noteikšanu ES politikas vienotu mērķu sasniegšanā, piemēram, uz pusi samazinot skolas priekšlaicīgas pamešanas rādītāju līdz 2010. gadam. Visbeidzot, šādiem pasākumiem piemīt potenciāls palielināt izpratni visā Eiropas Savienībā par to, ka priekšlaicīga mācību pamešana ietekmē tautsaimniecību kopumā.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 51. | Palātas secinājumi un ieteikumi par revīzijā izvirzītajiem jautājumiem ir minēti turpmāk. |
| --- | --- |

51.

Palātas secinājumi un ieteikumi par revīzijā izvirzītajiem jautājumiem ir minēti turpmāk.

a)   Vai Komisija ir pildījusi savu pārvaldības funkciju saistībā ar ESF finansējuma racionālu pārvaldību šajā jomā?

| 52. | Lai Komisija pildītu tai uzticēto pārvaldības funkciju, tai jāgūst pamatota pārliecība par to, ka dalībvalstis praksē īsteno racionālu finanšu pārvaldību, vai nu labāk izmantojot pašlaik saņemto informāciju, vai veicot papildu uzraudzības pasākumus. Atskaitīto skolēnu skaita samazināšanas pasākumu pārvaldībā tas nebija pietiekami uzskatāmi parādīts (sk. 13.-17. punktu).

  Vajadzības gadījumā Komisijai jādod norādījumi dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka Kopienas finansējums tiek izmantots ekonomiski, produktīvi un efektīvi.Komisijai jāpārbauda, vai dalībvalstu pārvaldības sistēmas atbilst Kopienas tiesību aktiem un ir saskaņā ar ekonomiskuma, produktivitātes un efektivitātes principiem. |
| --- | --- |

52.

Lai Komisija pildītu tai uzticēto pārvaldības funkciju, tai jāgūst pamatota pārliecība par to, ka dalībvalstis praksē īsteno racionālu finanšu pārvaldību, vai nu labāk izmantojot pašlaik saņemto informāciju, vai veicot papildu uzraudzības pasākumus. Atskaitīto skolēnu skaita samazināšanas pasākumu pārvaldībā tas nebija pietiekami uzskatāmi parādīts (sk. 13.-17. punktu).

Vajadzības gadījumā Komisijai jādod norādījumi dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka Kopienas finansējums tiek izmantots ekonomiski, produktīvi un efektīvi.Komisijai jāpārbauda, vai dalībvalstu pārvaldības sistēmas atbilst Kopienas tiesību aktiem un ir saskaņā ar ekonomiskuma, produktivitātes un efektivitātes principiem.

| 53. | Palātas revīzijā par pārvaldības procesiem saistībā ar to darbību atlasi un īstenošanu, kas samazina atskaitīto skolēnu skaitu dalībvalstīs, tika pārbaudītas pārvaldības procedūras un noskaidrotas gan to stiprās puses, gan nepilnības, kas ietekmē no Kopienas līdzekļiem iegūstamo vērtību. Šie apsvērumi ir sniegti saistībā ar šādiem revīzijā skatītiem jautājumiem. |
| --- | --- |

53.

Palātas revīzijā par pārvaldības procesiem saistībā ar to darbību atlasi un īstenošanu, kas samazina atskaitīto skolēnu skaitu dalībvalstīs, tika pārbaudītas pārvaldības procedūras un noskaidrotas gan to stiprās puses, gan nepilnības, kas ietekmē no Kopienas līdzekļiem iegūstamo vērtību. Šie apsvērumi ir sniegti saistībā ar šādiem revīzijā skatītiem jautājumiem.

b)   Vai pirms finansējuma piešķiršanas dalībvalstu iestādes veica pienācīgu sagaidāmo ekonomisko ieguvumu analīzi?

| 54. | Vairumā gadījumu dalībvalstu iestādes piemēroja ESF finansējumu, neveicot pienācīgu pašreizējās situācijas un prognozēto vai mērķa rezultātu analīzi. Turklāt vairumā gadījumu dalībvalstis nevarēja pietiekami pamatot skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanas darbībām piešķirtos līdzekļus. Tomēr vienā programmā finansējums bija tieši saistīts ar pamatotām vajadzībām saistībā ar atskaitīto skolēnu rādītāju skolās (sk. 18.-25. punktu).

  Dalībvalstu iestādēm jāveic sagaidāmo ekonomisko ieguvumu analīze, kas varētu ietvert dokumentētu un pienācīgu pamatojumu piešķirtā finansējuma līmenim un prioritārajiem apvidiem. |
| --- | --- |

54.

Vairumā gadījumu dalībvalstu iestādes piemēroja ESF finansējumu, neveicot pienācīgu pašreizējās situācijas un prognozēto vai mērķa rezultātu analīzi. Turklāt vairumā gadījumu dalībvalstis nevarēja pietiekami pamatot skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanas darbībām piešķirtos līdzekļus. Tomēr vienā programmā finansējums bija tieši saistīts ar pamatotām vajadzībām saistībā ar atskaitīto skolēnu rādītāju skolās (sk. 18.-25. punktu).

Dalībvalstu iestādēm jāveic sagaidāmo ekonomisko ieguvumu analīze, kas varētu ietvert dokumentētu un pienācīgu pamatojumu piešķirtā finansējuma līmenim un prioritārajiem apvidiem.

c)   Vai mērķa saņēmēji tika izvēlēti un resursi piešķirti, pamatojoties uz ieinteresēto personu specifiskajām vajadzībām, un vai tie ir saprātīgi un lietderīgi izmaksu ziņā?

| 55. | Tika konstatēts, ka pastāv nozīmīgas atšķirības dalībvalstu spējā noteikt to personu skaitu, kas ir mērķa grupas to veiktajiem pasākumiem. Šādas pašas atšķirības noteikt vajadzību apmēru pastāv arī reģionu līmenī. Dažādu definīciju izmantošana skolas priekšlaicīgai pamešanai nav veicinājusi mērķtiecīgu ģeogrāfisko apvidu izvēli atbalsta sniegšanai, kā arī nav sekmējusi šādu iniciatīvu ietekmes novērtēšanu. Plašākā mērogā Eurostat formulētas definīcijas pieņemšana atbalstītu Komisijas centienus risināt skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmu (sk. 26.-34. punktu).

  Dalībvalstij jāturpina sekot sasniegumiem atskaitīto skolēnu problēmas risināšanā, pamatojoties uz definīciju par skolas priekšlaicīgu pamešanu, par kuru vienojās valstu un valdību vadītāji Lisabonas stratēģijā, lai ilgtermiņā veicinātu šīs problēmas mazināšanos. Saprātīgi ikgadējie mērķi atskaitīto skolēnu skaita samazināšanai varētu palīdzēt sasniegt Eiropadomes nosprausto mērķi. |
| --- | --- |

55.

Tika konstatēts, ka pastāv nozīmīgas atšķirības dalībvalstu spējā noteikt to personu skaitu, kas ir mērķa grupas to veiktajiem pasākumiem. Šādas pašas atšķirības noteikt vajadzību apmēru pastāv arī reģionu līmenī. Dažādu definīciju izmantošana skolas priekšlaicīgai pamešanai nav veicinājusi mērķtiecīgu ģeogrāfisko apvidu izvēli atbalsta sniegšanai, kā arī nav sekmējusi šādu iniciatīvu ietekmes novērtēšanu. Plašākā mērogā Eurostat formulētas definīcijas pieņemšana atbalstītu Komisijas centienus risināt skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmu (sk. 26.-34. punktu).

Dalībvalstij jāturpina sekot sasniegumiem atskaitīto skolēnu problēmas risināšanā, pamatojoties uz definīciju par skolas priekšlaicīgu pamešanu, par kuru vienojās valstu un valdību vadītāji Lisabonas stratēģijā, lai ilgtermiņā veicinātu šīs problēmas mazināšanos. Saprātīgi ikgadējie mērķi atskaitīto skolēnu skaita samazināšanai varētu palīdzēt sasniegt Eiropadomes nosprausto mērķi.

| 56. | Dalībvalstis ne vienmēr piešķīra Kopienas līdzekļus dažādiem reģioniem un darbībām proporcionāli to vajadzībām vai atskaitīto skolēnu skaitam, vai pietiekami pamatojot šādu līdzekļu piešķīrumu (sk. 35.-36. punktu).

  Valsts iestādēm, kuras atbild par Kopienas resursu sadali, jānodrošina, ka resursu piešķiršana balstās uz objektīviem un pamatotiem kritērijiem, lai vairotu līdzekļu potenciālo ietekmi. |
| --- | --- |

56.

Dalībvalstis ne vienmēr piešķīra Kopienas līdzekļus dažādiem reģioniem un darbībām proporcionāli to vajadzībām vai atskaitīto skolēnu skaitam, vai pietiekami pamatojot šādu līdzekļu piešķīrumu (sk. 35.-36. punktu).

Valsts iestādēm, kuras atbild par Kopienas resursu sadali, jānodrošina, ka resursu piešķiršana balstās uz objektīviem un pamatotiem kritērijiem, lai vairotu līdzekļu potenciālo ietekmi.

d)   Vai projekti tika īstenoti tādā veidā, kas ļāva sasniegt darbību īpašos mērķus un vispārīgo mērķi – apkarot skolas priekšlaicīgu pamešanu?

| 57. | Atsevišķas nepilnības tika konstatētas lēmumu pieņemšanas procedūrās, atlasot projektus, un atlases procedūrās, izvēloties skolēnus, kā arī informācijas apmaiņā par atskaitītajiem skolēniem starp vadošajām organizācijām un projektiem. No otras puses, tika konstatētas arī novatoriskas metodes, ar kuru palīdzību vietējās skolas un vidusskolas izveidoja konsorciju, lai kopīgi risinātu skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmu (sk. 37.-43. punktu).

  Atbildīgajām iestādēm jānodrošina, lai pienācīgi tiktu ievērotas projektu atlases procedūras un lai individuālie saņēmēji darbībām tiktu izvēlēti objektīvi un konsekventi visos projektos, piemērojot skolas priekšlaicīgas pamešanas riska novērtējuma standarta pieteikumu.Ja to atļauj likums, jānoslēdz un jāīsteno līgumi par datu apmaiņu starp visām vietēja un valsts mēroga organizācijām, kas atbild par skolēnu atskaitīšanas problēmas risināšanu. |
| --- | --- |

57.

Atsevišķas nepilnības tika konstatētas lēmumu pieņemšanas procedūrās, atlasot projektus, un atlases procedūrās, izvēloties skolēnus, kā arī informācijas apmaiņā par atskaitītajiem skolēniem starp vadošajām organizācijām un projektiem. No otras puses, tika konstatētas arī novatoriskas metodes, ar kuru palīdzību vietējās skolas un vidusskolas izveidoja konsorciju, lai kopīgi risinātu skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmu (sk. 37.-43. punktu).

Atbildīgajām iestādēm jānodrošina, lai pienācīgi tiktu ievērotas projektu atlases procedūras un lai individuālie saņēmēji darbībām tiktu izvēlēti objektīvi un konsekventi visos projektos, piemērojot skolas priekšlaicīgas pamešanas riska novērtējuma standarta pieteikumu.Ja to atļauj likums, jānoslēdz un jāīsteno līgumi par datu apmaiņu starp visām vietēja un valsts mēroga organizācijām, kas atbild par skolēnu atskaitīšanas problēmas risināšanu.

e)   Vai dalībvalstīs tika veikti pienācīgi uzraudzības un vērtēšanas pasākumi, lai nodrošinātu to, ka darbības efektīvi sasniedz nospraustos mērķus?

| 58. | Vairumā gadījumu īstenotājstruktūras veica daļēju projektu uzraudzību nolūkā nodrošināt, ka tie sasniedz savus mērķus. Tomēr dalībvalstīs un starp dalībvalstīm bija nepietiekama koordinācija un informācijas izplatīšana par pētījumu saistībā ar priekšlaicīgu skolas pamešanu, tādējādi finansējums tika izlietots nepilnvērtīgi. Divās dalībvalstīs lietderīgs jauninājums bija prasība, lai projektiem tiktu veikts pašnovērtējums, kas norādītu uz veikto darbību ietekmi kvantitātes un kvalitātes ziņā. Tomēr kopumā darbības programmas vērtējumi sniedz maz informācijas par atskaitīto skolēnu skaita samazināšanas darbību rezultātiem vai ietekmi (sk. 44.-50. punktu). |
| --- | --- |

58.

Vairumā gadījumu īstenotājstruktūras veica daļēju projektu uzraudzību nolūkā nodrošināt, ka tie sasniedz savus mērķus. Tomēr dalībvalstīs un starp dalībvalstīm bija nepietiekama koordinācija un informācijas izplatīšana par pētījumu saistībā ar priekšlaicīgu skolas pamešanu, tādējādi finansējums tika izlietots nepilnvērtīgi. Divās dalībvalstīs lietderīgs jauninājums bija prasība, lai projektiem tiktu veikts pašnovērtējums, kas norādītu uz veikto darbību ietekmi kvantitātes un kvalitātes ziņā. Tomēr kopumā darbības programmas vērtējumi sniedz maz informācijas par atskaitīto skolēnu skaita samazināšanas darbību rezultātiem vai ietekmi (sk. 44.-50. punktu).

| 59. | ESF finansējums ir maznozīmīgs finanšu līdzekļu resurss dalībvalstu kopējos cilvēkresursu ieguldījumos. Lai maksimāli palielinātu tā ietekmi, tas būtu pienācīgi pamatoti jāizmanto īpašām vajadzībām, kas skaidri parāda Kopienas līdzekļu pievienoto vērtību. Atskaitīto skolēnu skaita samazināšana ir viena no šādām jomām. Tomēr šāda finansējuma ieguldīšanas lietderīgums saistībā ar atskaitīto skolēnu skaita samazināšanu ir atkarīgs no katras dalībvalsts specifiskajām vajadzībām, racionālas un atbalstu sniedzošas valsts politikas un veida, kā šāds finansējums tiek izmantots. |
| --- | --- |

59.

ESF finansējums ir maznozīmīgs finanšu līdzekļu resurss dalībvalstu kopējos cilvēkresursu ieguldījumos. Lai maksimāli palielinātu tā ietekmi, tas būtu pienācīgi pamatoti jāizmanto īpašām vajadzībām, kas skaidri parāda Kopienas līdzekļu pievienoto vērtību. Atskaitīto skolēnu skaita samazināšana ir viena no šādām jomām. Tomēr šāda finansējuma ieguldīšanas lietderīgums saistībā ar atskaitīto skolēnu skaita samazināšanu ir atkarīgs no katras dalībvalsts specifiskajām vajadzībām, racionālas un atbalstu sniedzošas valsts politikas un veida, kā šāds finansējums tiek izmantots.

| 60. | Lai ESF būtu efektīvs instruments Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanai saistībā ar skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu skaita samazināšanu, tas jāpiemēro labi apdomātām stratēģijām, kas risina prioritāras vajadzības un ir paredzētas īpašu darbības mērķu sasniegšanai. Turklāt tam jāpiemēro labas pārvaldības metodes, kas ir saskaņā ar vispārpieņemtajiem darbības pārvaldības standartiem (sk. 18.-50. punktu).

  Ņemot vērā labas pārvaldības prakses nozīmi problēmu diagnostikā, mērķu noteikšanā, resursu piešķiršanā un vērtēšanā saistībā ar skolas priekšlaicīgu pamešanu, Komisijai sadarbībā ar valsts iestādēm jāsekmē labākas prakses attīstība un izplatīšana šajās jomās, lai palielinātu Kopienas līdzekļu ietekmi. |
| --- | --- |

60.

Lai ESF būtu efektīvs instruments Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanai saistībā ar skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu skaita samazināšanu, tas jāpiemēro labi apdomātām stratēģijām, kas risina prioritāras vajadzības un ir paredzētas īpašu darbības mērķu sasniegšanai. Turklāt tam jāpiemēro labas pārvaldības metodes, kas ir saskaņā ar vispārpieņemtajiem darbības pārvaldības standartiem (sk. 18.-50. punktu).

Ņemot vērā labas pārvaldības prakses nozīmi problēmu diagnostikā, mērķu noteikšanā, resursu piešķiršanā un vērtēšanā saistībā ar skolas priekšlaicīgu pamešanu, Komisijai sadarbībā ar valsts iestādēm jāsekmē labākas prakses attīstība un izplatīšana šajās jomās, lai palielinātu Kopienas līdzekļu ietekmi.

Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2006. gada 23. februāra sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā —

priekšsēdētājs

Hubert WEBER

---

(1)  Par atskaitītiem skolēniem uzskata jauniešus vecumā no 18 līdz 24 gadiem, kuriem ir tikai pirmās pakāpes vidējā vai vēl zemāka izglītība un kuri nemācās un neapmeklē mācību kursus.

1

(2)  Eurostat, Darba tirgus apsekojums.

2

Eurostat

(3)  Zemākā vidējā izglītība vai pamatizglītības otrais līmenis. Šajā posmā izglītības saturs parasti tiek veidots, lai pabeigtu pamatizglītības nodrošināšanu ISCED 1. līmenī. Daudzās valstīs, ja ne vairumā valstu, izglītības mērķis ir ielikt pamatus mūžizglītībai un cilvēkresursu attīstībai. Šajā līmenī programmās parasti vairāk uzmanības pievērš mācību priekšmetiem, izmantojot specializējušos skolotājus, un bieži vien mācības savā specialitātē vada vairāki skolotāji. Šajā līmenī notiek pilnvērtīga pamatprasmju apguve. Šā līmeņa beigu posms bieži vien sakrīt ar obligātās izglītības beigām, ja tāda pastāv.

3

ISCED

(4)  Par atskaitītiem skolēniem uzskata jauniešus vecumā no 18 līdz 24 gadiem, kuriem ir tikai pirmās pakāpes vidējā vai vēl zemāka izglītība un kuri nemācās un neapmeklē mācību kursus.

4

(5)  Saskaņā ar Komisijas ziņojumu 2002. gadā (Eiropas salīdzinošie rādītāji izglītībai un mācību kursiem: Turpmāka rīcība pēc Lisabonas Eiropadomes sanāksmes) pašreizējais ES vidējais rādītājs ir 19 %. Tajā tika teikts, ka problēmas risināšanai bija īstenotas daudzas darbības (izglītības konsultācijas, agrīnās brīdināšanas un profilakses sistēmas; individuālas atbalsta iniciatīvas riska grupām un pasākumi mācību satura un pieeju dažādošanai).

5

Eiropas salīdzinošie rādītāji izglītībai un mācību kursiem: Turpmāka rīcība pēc Lisabonas Eiropadomes sanāksmes

(6)  Padomes Lēmums 2002/177/EK (OV L 60, 1.3.2002., 60. lpp.).

6

(7)  KOM(2005) 549, 2005. gada 30. novembris, 19. lpp.

7

(8)  Komisijas ziņojums par Eiropas salīdzinošajiem rādītājiem izglītībai un mācību kursiem: Turpmāka rīcība pēc Lisabonas Eiropadomes sanāksmes, KOM(2002) 629 galīgā redakcija, 2002. gada 20. novembris (Oficiālajā Vēstnesī nav publicēts).

8

Oficiālajā Vēstnesī

(9)  OV L 161, 26.6.1999., 1. lpp.

9

(10)  OV L 63, 3.3.2001., 21. lpp.

10

(11)  34. panta 1. punkta c) apakšpunkts un 37. pants.

11

(12)  Atzinums Nr. 2/2005 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko definē Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda galvenos noteikumus (KOM(2004) 492 galīgā redakcija, 2004. gada 14. jūlijs) (OV C 121, 20.5.2005., 14. lpp.).

12

(13)  Komisijas paziņojums: Vadlīnijas 2000.-2006. gada plānošanai, 2. daļa: C: nodarbinātības, prasmju un mobilitātes sekmēšana ar mūžizglītību, 1999. gada 1. jūlijs.

13

(14)  ES ekonomikas 2004. gada pārskats, Komisijas darba dokuments, SEK(2004) 1368, 2004. gada 26. oktobris, 4.1. punkts “Nav tieša pierādījuma tam, ka izglītība ietekmē kopējo nodarbinātības līmeni... daļēji tādēļ, ka pētniekiem nav pieejami dati... par funkcionālām kompetencēm salīdzinājumā ar skolā pavadītiem gadiem. No otras puses, rosināt vairāk cilvēkiem pabeigt vidusskolu varētu ietekmēt iemaņu sadales izlīdzināšanu... un iespējams ilgtermiņā varētu labvēlīgi ietekmēt nodarbinātību”.

14

(15)  Spānija (Andalūzija), Francija, Portugāle, Nīderlande un Apvienotā Karaliste.

15

(16)  Dažos gadījumos šīs summas ir aplēses, jo nebija pieejami precīzi dati par skolas priekšlaicīgas pamešanas novēršanas darbībām.

16

(17)  Faktiskie izdevumi tikai 2000.-2002. gadam.

17

(18)  Faktiskie izdevumi tikai 2000.-2001. gadam.

18

(19)  Spānija, Francija, Portugāle un Apvienotā Karaliste.

19

(20)  Improving Student retention and Achievement, P. Martinez, 2001, Learning and Skills Development Agency.

20

Improving Student retention and Achievement, P. Martinez, 2001, Learning and Skills Development Agency.

(21)  Spānija (Andalūzija), Francija, Portugāle un Apvienotā Karaliste.

21

(22)  Avots: DfES Statistical Service.

22

DfES Statistical Service

(23)  Spānija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste.

23

(24)  “Constructions sociales des absentéïsmes et des décrochages scolaires en France et en Angleterre”, 2003. g. marts, Ziņojums Francijas Izglītības ministrijas attīstības un plānošanas departamentam “Le Laboratoire de recherches sociales en éducatio”.

24

Constructions sociales des absentéïsmes et des décrochages scolaires en France et en Angleterre

Le Laboratoire de recherches sociales en éducatio

(25)  Spānija (Andalūzija) un Nīderlande.

25

(26)  Īrija, Francija un Apvienotā Karaliste.

26

(27)  Youth Inc.

27

Youth Inc.

(28)  Portugāle un Spānija (Andalūzija un Katalonija).

28

(29)  Īrija, Francija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste.

29

(30)  Nodarbinātības, darba un sociālās integrācijas ministra vēstule, 2004. gada 6. augusts.

30

(31)  Informatīvs ziņojums 03/06, 2003. g. marts, Learning and Skills Council entitled “Strategic Area Reviews”.

31

Learning and Skills Council entitled “Strategic Area Reviews”

(32)  Spānija, Francija, Īrija, Nīderlande, Portugāle un Apvienotā Karaliste.

32

(33)  Future Train.

33

Future Train.

---

1. PIELIKUMS

KOPĒJĀ PROCENTUĀLĀ DAĻA IEDZĪVOTĀJU VECUMĀ NO 18 LĪDZ 24 GADIEM, KAM IR VISMAZ ZEMĀKĀ LĪMEŅA VIDĒJĀ IZGLĪTĪBA UN KAS TĀLĀK NEMĀCĀS VAI NEAPMEKLĒ MĀCĪBU KURSUS

“Atskaitītie skolēni” ir personas vecumā no 18 līdz 24 gadiem, kas atbilst šādiem diviem nosacījumiem: augstākais sasniegtais izglītības vai mācību līmenis ir Starptautiskās izglītības standarta klasifikācijas (ISCED) 0., 1. vai 2. līmenis, kā atbildēja respondenti, kas nav ieguvuši izglītību vai apmeklējuši kādus mācību kursus četras nedēļas pirms apsekojuma (skaitītājs). Saucējs ietver kopējo tajā pašā vecuma grupā ietilpstošo iedzīvotāju skaitu, atskaitot tos respondentus, kuru atbilde bija “nē” uz jautājumiem “augstākais sasniegtais izglītības vai mācību līmenis” un “dalība izglītības un mācību kursu pasākumos”. Gan skaitītāju, gan saucēju dati ir iegūti no ES darbaspēka apsekojuma.

| | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ES (25 valstis) | — | — | — | — | — | — | 17,2 (i) | 16,9 (i) | 16,5 (i) | 15,9 (b) | 15,9 (i) |
| ES (15 valstis) | — | — | 21,7 (e) | 20,7 (e) | — | 20,5 (i) | 19,3 (i) | 18,8 (i) | 18,5 (i) | 18,1 (b) | 18,0 (i) |
| Beļģija | 16,1 | 15,1 | 12,9 | 12,7 | 14,5 | 15,2 (b) | 12,5 | 13,6 | 12,4 | 12,8 | 11,9 (b) |
| Čehija | — | — | — | — | — | — | — | — | 5,5 | 6,0 (b) | 6,1 |
| Dānija | 8,6 | 6,1 | 12,1 | 10,7 | 9,8 | 11,5 | 11,6 | 8,8 | 8,4 | 10,0 (b) | 8,1 |
| Vācija | — | — | 13,3 | 12,9 | — | 14,9 | 14,9 | 12,5 | 12,6 | 12,8 (i) | 12,8 (p) |
| Igaunija | — | — | — | — | 12,6 | 14,0 | 14,2 | 14,1 | 12,6 | 11,8 | 13,7 |
| Grieķija | 23,2 | 22,4 | 20,7 | 19,9 | 19,8 | 17,8 | 17,1 | 16,5 | 16,1 | 15,3 (b) | 15,3 (p) |
| Spānija | 36,4 | 33,8 | 31,5 | 30,3 | 29,8 | 29,5 | 28,8 | 28,6 | 29,0 | 29,8 | 30,4 |
| Francija | 16,4 | 15,4 | 15,2 | 14,1 | 14,9 | 14,7 | 13,3 | 13,5 | 13,4 | 13,7 (b) | 14,2 |
| Īrija | 22,9 | 21,4 | 18,9 | 18,9 | — | — | — | — | 14,7 | 12,1 (b) | 12,9 (p) |
| Itālija | 35,1 | 32,8 | 31,7 | 30,1 | 28,4 | 27,2 | 25,3 | 26,4 | 24,3 | 23,5 | 23,5 (p) |
| Kipra | — | — | — | — | — | 15,0 | 15,1 | 14,8 | 14,0 | 15,1 (b) | 18,4 |
| Latvija | — | — | — | — | — | — | — | — | 19,5 | 18,1 | 15,6 |
| Lietuva | — | — | — | — | — | — | 16,7 | 13,7 | 14,3 (b) | 11,8 | 9,5 (b) |
| Luksemburga | 34,4 | 33,4 | 35,3 | 30,7 | — | 19,1 (b) | 16,8 | 18,1 | 17,0 | 17,0 (p) | — |
| Ungārija | — | — | — | 17,8 | 15,9 | 13,0 | 13,8 | 12,9 | 12,2 | 11,8 (b) | 12,6 |
| Malta | — | — | — | — | — | — | 54,2 | 54,4 | 53,2 | 48,2 | 45,0 (b) |
| Nīderlande | — | — | 17,6 | 16,0 | 15,5 | 16,2 | 15,5 | 15,3 | 15,0 | 15,0 (p) | — |
| Austrija | — | 13,6 | 12,1 | 10,8 | — | 10,7 | 10,2 | 10,2 | 9,5 | 9,2 (b) | 9,2 |
| Polija | — | — | — | — | — | — | — | 7,9 | 7,6 | 6,3 | 5,7 (b) |
| Portugāle | 44,3 | 41,4 | 40,1 | 40,6 | 46,6 (b) | 44,9 | 42,6 | 44,0 | 45,1 | 40,4 | 39,4 (b) |
| Slovēnija | — | — | — | — | — | — | — | 7,5 | 4,8 (u) | 4,3 (u) | 4,2 (u) |
| Slovākija | — | — | — | — | — | — | — | — | 5,6 | 4,9 (b) | 7,1 |
| Somija | — | — | 11,1 | 8,1 | 7,9 | 9,9 | 8,9 (b) | 10,3 | 9,9 | 8,3 (b) | 8,7 |
| Zviedrija | — | — | 7,5 | 6,8 | — | 6,9 | 7,7 | 10,5 (b) | 10,4 | 9,0 (b) | 8,6 |
| Apvienotā Karaliste | 32,3 | — | — | — | — | 19,7 (i) | 18,3 (i) | 17,6 (i) | 17,7 (i) | 16,7 (i) | 16,7 (p) |
| (—) Dati nav pieejami, (i) Sk. izcēlumu turpmāk tekstā, (b) Pārrāvums datu sērijā, (e) Aprēķinātā vērtība, (p) Provizoriskā vērtība, (u) Neuzticami vai nepārbaudīti dati. |

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

ES (25 valstis)

—

—

—

—

—

—

17,2 (i)

16,9 (i)

16,5 (i)

15,9 (b)

15,9 (i)

ES (15 valstis)

—

—

21,7 (e)

20,7 (e)

—

20,5 (i)

19,3 (i)

18,8 (i)

18,5 (i)

18,1 (b)

18,0 (i)

Beļģija

16,1

15,1

12,9

12,7

14,5

15,2 (b)

12,5

13,6

12,4

12,8

11,9 (b)

Čehija

—

—

—

—

—

—

—

—

5,5

6,0 (b)

6,1

Dānija

8,6

6,1

12,1

10,7

9,8

11,5

11,6

8,8

8,4

10,0 (b)

8,1

Vācija

—

—

13,3

12,9

—

14,9

14,9

12,5

12,6

12,8 (i)

12,8 (p)

Igaunija

—

—

—

—

12,6

14,0

14,2

14,1

12,6

11,8

13,7

Grieķija

23,2

22,4

20,7

19,9

19,8

17,8

17,1

16,5

16,1

15,3 (b)

15,3 (p)

Spānija

36,4

33,8

31,5

30,3

29,8

29,5

28,8

28,6

29,0

29,8

30,4

Francija

16,4

15,4

15,2

14,1

14,9

14,7

13,3

13,5

13,4

13,7 (b)

14,2

Īrija

22,9

21,4

18,9

18,9

—

—

—

—

14,7

12,1 (b)

12,9 (p)

Itālija

35,1

32,8

31,7

30,1

28,4

27,2

25,3

26,4

24,3

23,5

23,5 (p)

Kipra

—

—

—

—

—

15,0

15,1

14,8

14,0

15,1 (b)

18,4

Latvija

—

—

—

—

—

—

—

—

19,5

18,1

15,6

Lietuva

—

—

—

—

—

—

16,7

13,7

14,3 (b)

11,8

9,5 (b)

Luksemburga

34,4

33,4

35,3

30,7

—

19,1 (b)

16,8

18,1

17,0

17,0 (p)

—

Ungārija

—

—

—

17,8

15,9

13,0

13,8

12,9

12,2

11,8 (b)

12,6

Malta

—

—

—

—

—

—

54,2

54,4

53,2

48,2

45,0 (b)

Nīderlande

—

—

17,6

16,0

15,5

16,2

15,5

15,3

15,0

15,0 (p)

—

Austrija

—

13,6

12,1

10,8

—

10,7

10,2

10,2

9,5

9,2 (b)

9,2

Polija

—

—

—

—

—

—

—

7,9

7,6

6,3

5,7 (b)

Portugāle

44,3

41,4

40,1

40,6

46,6 (b)

44,9

42,6

44,0

45,1

40,4

39,4 (b)

Slovēnija

—

—

—

—

—

—

—

7,5

4,8 (u)

4,3 (u)

4,2 (u)

Slovākija

—

—

—

—

—

—

—

—

5,6

4,9 (b)

7,1

Somija

—

—

11,1

8,1

7,9

9,9

8,9 (b)

10,3

9,9

8,3 (b)

8,7

Zviedrija

—

—

7,5

6,8

—

6,9

7,7

10,5 (b)

10,4

9,0 (b)

8,6

Apvienotā Karaliste

32,3

—

—

—

—

19,7 (i)

18,3 (i)

17,6 (i)

17,7 (i)

16,7 (i)

16,7 (p)

(—) Dati nav pieejami, (i) Sk. izcēlumu turpmāk tekstā, (b) Pārrāvums datu sērijā, (e) Aprēķinātā vērtība, (p) Provizoriskā vērtība, (u) Neuzticami vai nepārbaudīti dati.

Eurostat Strukturālie rādītāji/Sociālā integrācija/Atskaitītie skolēni

Procentuālā daļa iedzīvotāju vecumā no 18 līdz 24 gadiem, kam ir vismaz zemākā līmeņa vidējā izglītība un kas tālāk nemācās vai neapmeklē mācību kursus.i: PiezīmesSaistībā ar saskaņotu konceptu un definīciju ieviešanu apsekojumā, informācija par izglītību un mācībām nav salīdzināma ar iepriekšējiem gadiem:





  —

| — | 2003. gadā no CZ, DK, EL, IE, CY, HU, AT, SI, FI, SE, NO, CH un, sākot ar 2004. gadu, no BE, LT, MT, PL, PT un RO sakarā ar izglītojošo pasākumu plašāku spektru, |
| --- | --- |

2003. gadā no CZ, DK, EL, IE, CY, HU, AT, SI, FI, SE, NO, CH un, sākot ar 2004. gadu, no BE, LT, MT, PL, PT un RO sakarā ar izglītojošo pasākumu plašāku spektru,

| — | 2003. gadā SK sakarā ar ierobežojumiem pašmācībai, |
| --- | --- |

—

2003. gadā SK sakarā ar ierobežojumiem pašmācībai,

| — | 2003. gadā DE sakarā ar personisko interešu kursu izslēgšanu, |
| --- | --- |

—

2003. gadā DE sakarā ar personisko interešu kursu izslēgšanu,

| — | 1999. gadā NL, 2000. gadā PT, 2003. gadā FR un CH sakarā ar izmaiņām atskaites periodā (agrāk – viena nedēļa pirms apsekojuma; CH –12 mēneši 4 nedēļu vietā arodmācībām), |
| --- | --- |

—

1999. gadā NL, 2000. gadā PT, 2003. gadā FR un CH sakarā ar izmaiņām atskaites periodā (agrāk – viena nedēļa pirms apsekojuma; CH –12 mēneši 4 nedēļu vietā arodmācībām),

| — | LU (1999) sakarā ar jaunu definīciju zemākā līmeņa vidējai izglītībai, |
| --- | --- |

—

LU (1999) sakarā ar jaunu definīciju zemākā līmeņa vidējai izglītībai,

| — | EU-15, Eirozona, EU-25 attiecīgi. |
| --- | --- |

—

EU-15, Eirozona, EU-25 attiecīgi.

| — | līdz 1999. gadam, pamatojoties uz pieejamajiem datiem par valsti, |
| --- | --- |

—

līdz 1999. gadam, pamatojoties uz pieejamajiem datiem par valsti,

| — | sākot ar 1999. gadu, izmantojot iespējami tuvākos pieejamos datus par konkrēto gadu, ja trūka datu par valsti, un AK pagaidu datus (visi vidējās izglītības apliecinājuma jeb GCSE līmeņi nav ietverti, līdz 2005. gadā ES līmenī tiks ieviesta jauna definīcija ISCED 3.c līmenim). |
| --- | --- |

—

sākot ar 1999. gadu, izmantojot iespējami tuvākos pieejamos datus par konkrēto gadu, ja trūka datu par valsti, un AK pagaidu datus (visi vidējās izglītības apliecinājuma jeb GCSE līmeņi nav ietverti, līdz 2005. gadā ES līmenī tiks ieviesta jauna definīcija ISCED 3.c līmenim).

Avots:
  Eurostat.

---

2. PIELIKUMS

DALĪBVALSTĪS PĀRBAUDĪTĀS PROGRAMMAS

SPĀNIJA

Sociālo garantiju programmas (SGP)

Andalūzija – Darbības programmas 1. mērķis, 4.A ass, 15.A pasākums

Kāda programma tā bija? Sociālo garantiju programmu mērķis ir nodrošināt otrās pakāpes vidusskolas izglītību tiem skolēniem, kuri, lai gan mācās īpašā mācību programmā, nevar saņemt apliecību par augstākā līmeņa vidējās izglītības iegūšanu. Mērķis ir atvieglināt šādu skolēnu pāreju uz darba tirgu, tajā pašā laikā sniedzot iespēju turpināt mācības īpašā vidusskolas līmeņa arodizglītības programmā. Dalībnieki parasti ir vecumā no 16 līdz 21 gadam, un kursi ilgst no sešiem mēnešiem līdz diviem mācību gadiem. Katrā klasē lielākais skolēnu skaits ir 20 skolēni.

Kādas darbības tika līdzfinansētas? Sociālo garantiju programmas ir valsts programmas, kuras Izglītības ministrija īsteno valsts skolās saskaņā ar specifiskiem reģionāliem noteikumiem. Programmām ir kopēja struktūra, kas ietver piecas jomas: īpaša arodizglītība (profesionālās iemaņas), mācību kursi un darba izvēles konsultācijas, izglītojošas konsultācijas par personīgajām un sociālajām iemaņām un papildpasākumi.

Šīs programmas var būt paredzētas īpašām grupām, piemēram, jauniešiem ar īpašām mācību vajadzībām; personām no mazākumtautībām, ieslodzītajiem utt. Pasākumus var īstenot vidusskolas, vietējās pašvaldības vai bezpeļņas organizācijas.

Kādi specifiski aspekti ietekmēja programmas efektivitāti? Informācijas izplatīšana par kursiem ar interneta, praktisko semināru, vēstuļu, reklāmas utt. starpniecību nodrošināja plašu sociālo garantiju programmu pazīstamību sabiedrībā. Revīzijā tika konstatēts, ka programmas veiksmīgā īstenošanā liela nozīme bija programmas īstenotāju lielajai ieinteresētībai un ieguldījumam. Tomēr viens no grūtību aspektiem bija tas, ka nebija pienācīgas analītiskās bāzes, lai risinātu mācību priekšlaicīgas pamešanas problēmu, un tas, ka pēc pasākuma īstenošanas nebija īpašo izvērtējumu un nesekoja turpmāka rīcība.

Katalonija – 3. darbības programmas mērķis, 4.4. pasākums

Kāda programma tā bija? Lai gan sociālas integrācijas programmas Spānijā ieviesa 1992. gadā, Katalonijas Izglītības un darba nodaļas bija īstenojušas līdzīgus kursus kopš 1986./87. gada, risinot to skolēnu vajadzības, kuriem nav apliecības par iegūto izglītību. SGP kursus parasti īsteno Izglītības ministrija sadarbībā ar pašvaldībām ārpus tradicionālās izglītības sistēmas.

Kādas darbības tika līdzfinansētas? Pirmkārt, kursi ietvēra pamatmācības, ko Izglītības ministrijas un pašvaldības norīkojumā pasniedza divi skolotāji; otrkārt, tie ietvēra arodmācības.

Kādi specifiski aspekti ietekmēja programmas efektivitāti? Izglītības ministrija katru gadu plāno un saskaņo kursus ar katru pašvaldību, pamatojoties uz vajadzību analīzi. Kursu minimālu nodrošinājumu un programmas stabilitāti garantē tas, ka šos SGP un citus kursus sadarbībā ar pašvaldībām tieši pārvalda Izglītības ministrija. Tā kā šos kursus vairāku gadu garumā nodrošina viena un tā pati speciālistu grupa, tas sniedz pievienoto vērtību pieredzes un know-how ziņā. Vērtēšana arī bija svarīga programmas sastāvdaļa, uzraugot un vērtējot skolēnu panākumus un sasniegumus.

Daži svarīgi programmas veiksmīgas īstenošanas faktori bija šādi: kursi bija izstrādāti, pamatojoties uz praktiskiem mācību priekšmetiem; kursus parasti īstenoja ārpusskolas izglītības sistēmas; tos pasniedza tikai divi pasniedzēji visu kursu laikā, un tajos piedalījās mazas skolēnu grupas (parasti 15 skolēni), kas ļāva izveidot tuvāku personisko kontaktu ar skolēniem. Tas, ka šos kursus vairākus gadus nodrošināja viena un tā pati pasniedzēju komanda, ļāva iegūt svarīgu know-how un izveidoja tīklu, kas savukārt sekmēja labas prakses apmaiņu un nodrošināja augsta līmeņa atbalstu un uzraudzību katram kursam.

FRANCIJA

Mūžizglītība, 3. mērķis, Vienotais plānošanas dokuments 2000.–2006. gadam

Kāda programma tā bija? ESF atbalstīja skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu skaita samazināšanu Francijā, īstenojot trīs atsevišķas darbības, kas ietvertas mūžizglītības politikas jomas 3. mērķī, Vienotajā plānošanas dokumentā 2000.-2006. gadam. Šīs darbības bija sagrupētas mērķī “sniegt otru iespēju jauniešiem, kuri priekšlaicīgi pametusi izglītības sistēmu”.

Galvenā pieeja bija atbalstīt esošos pasākumus, kuri noteikti saskaņā ar valsts tiesību aktiem un kuri paredzēti tam, lai palīdzētu skolēniem iegūt vidusskolas otrā līmeņa izglītību. Atkarībā no skolas priekšlaicīgas pamešanas definīcijas katru gadu bez kvalifikācijas iegūšanas skolu pamet no 60 000 līdz 150 000 jauniešu. Ir aprēķināts, ka 14,2 % jauniešu vecumā no 18 līdz 24 gadiem lielākoties ir zemākā līmeņa vidējā izglītība (2004. g (1)).

Kādas darbības tika līdzfinansētas?“Sociālās integrācijas plāns” (“Mission Générale d'Insertion” – MGI) ietver īpašus kursus, kuru mērķis ir motivēt un rosināt skolēnus sasniegt papildu kvalifikācijas līmeni. Skolēni, kuriem tika dota iespēja apmeklēt šos kursus, bija vecāki par 16 gadiem un nebija sākuši apgūt otrā līmeņa vidusskolas izglītību, kā arī saskārās ar problēmām skolā vai neapmeklēja skolu mazāk par vienu gadu. Saskaņā ar vietējiem noteikumiem šie skolēni varēja lūgt vērtēšanas interviju ar skolas grupu un izglītības psihologu. Tad kursa uzņemšanas komiteja attiecīgajam skolēnam ierosināja piemērotu atbalsta kursu, par kuru pēc intervijas ar kursa pasniedzēju grupu panāca vienošanos ar jaunieti.

“Īpašo vajadzību klases” (dispositifs relais) bija paredzētas skolēniem, kuri apmeklēja vidusskolu un kuriem bija problēmas ar mācībām. Tās bija skaitliski mazas klases, kurās skolēnu skaits nepārsniedza 12 skolēnus un kuru mērķis bija šo skolēnu īpašo vajadzību risināšana. Individuālas mācību programmas, grafiki un ārpusstundu nodarbības (piem., sports) palīdzēja integrēt nemotivētos jauniešus standarta mācību procesā.

“Izmēģinājuma pasākumi” (les actions pilotes) bija īpaši projekti, kas balstījās uz vietējām vajadzībām. Tie skolēniem nodrošināja ārpusstundu nodarbības (pēcstundu mājas darbu nodarbības; izbraucieni, kultūras, mākslas un sporta nodarbības utt.). Jauniešiem vecumā no 15 līdz 20 gadiem šādi pasākumi palīdzēja noteikt karjeras izvēli un iegūt darba pieredzi vietējos uzņēmumos. “Otrās iespējas skolas” izmēģinājuma projekta mērķis bija integrēt jauniešus ekonomikas pasaulē, piedāvājot gados vecākajiem skolēniem, kuri bija priekšlaicīgi pametuši mācības, kursus un darba pieredzi. Finansējums tika saņemts arī no uzņēmumu ienākuma nodokļa, kas iekasēts no uzņēmumiem. Kursi ilga no 8 līdz 10 mēnešiem.

Kādi specifiski aspekti ietekmē programmas efektivitāti? Viens svarīgs šo kursu un pasākumu aspekts bija mērogs, kādā tie bija pielāgoti skolēnu īpašajām vajadzībām. Metz Academy īstenoja MGI pasākumu ar nosaukumu “Profesionālās integrācijas atbalsta kursi”. Tas bija elastīgs pasākums, kur mācību priekšmetu izvēle nebija iepriekš noteikta, bet gan balstījās uz atlasīto skolēnu vajadzībām.

ĪRIJA

1. mērķis, 2000.-2003. g., Īrija, 5. pasākums, nodarbinātība un cilvēkresursi, skolas pabeigšanas programma

Kāda programma tā bija? Programmu centrāli pārvaldīja Izglītības un zinātnes ministrija. Pirmajā programmas posmā par pamatu detalizētai analīzei par pamatskolas un vidusskolas vecuma skolēniem (vecumā no 7 līdz 18 gadiem), kuri priekšlaicīgi pametuši mācības, bija valsts datubāze par skolēniem un skolām. Tad skolām tika piešķirta prioritāte, piemērojot vidējo svērto izglītības atpalicības formulu. Pēc uzaicinājuma skolas iesniedza rīcības plānus, detalizēti izklāstot izmaksas ierosinātajiem pasākumiem, kuru mērķis bija novērst skolas priekšlaicīgu pamešanu. Otrajā programmas posmā pieteikumi un finansējuma priekšlikumi tika saņemti no skolu konsorcijiem un organizācijām, kas vietējā mērogā iesaistītas jauniešu un vietējās sabiedrības attīstībā. Tad pieteikumus izskatīja, lai lemtu, vai tos virzīt tālāk jau kā finansējuma priekšlikumus saistībā ar Skolas pabeigšanas programmu. Pēc izvērtēšanas un apstiprināšanas, pamatojoties uz rīcības plāniem, tika piešķirts ikgadējais finansējums. Projekta vadošā skola pārvaldīja projektu kopumā un koordinēja citu skolu vajadzības un pasākumus, kā arī galvenās skolas tās apkārtnē.

Kādas darbības tika līdzfinansētas? Viens no konkrētākajiem un veiksmīgākajiem finansējuma izmantošanas gadījumiem bija mācību apmeklējuma reģistrācijas un uzraudzības sistēmas pilnveidošana skolās, datorizējot to un uzsākot turpmākas procedūras. Skolu direktori apgalvoja, ka tas pozitīvi ietekmējis ne tikai skolēnu uzvedību, bet arī vecāku attieksmi. Finansējums tika izmantots arī tam, lai skolās izveidotu skaitliski mazākas klases skolēniem ar īpašām vajadzībām, izveidotu brokastu klubus un nodrošinātu ārpusstundu nodarbības, kuru mērķis ir motivēt skolēnus un samazināt mācību nodarbību kavēšanu.

Kādi specifiski aspekti ietekmēja programmas efektivitāti? Lai gan programma tika pārvaldīta centralizēti, to pārvaldīja netieši vairākas aģentūras un tā aptvēra visu kopienu. Daudzu apmeklēto projektu gadījumā šāda integrēta pieeja bija jo īpaši efektīva, sniedzot svarīgu finansiālu un tehnisku atbalstu jo īpaši no vietējās pašvaldības aģentūrām un vietējiem partneriem. Piemēram, vienā gadījumā (2) vietējais partnerības projekts nodrošināja speciālas zināšanas, sagatavojot visaptverošu un profesionālu rīcības plānu.

Apmeklētie projekti arī liecināja par programmas veiksmīgu īstenošanu “procesa ieguvumu” ziņā. Viens no projekta pārstāvjiem teica: “Plāna īstenošanai ir ļoti svarīga motivācija, un tad vairs pat nav svarīgi, vai tiks saņemta visa nauda, ko vēlas saņemt”. Daži projekti iezīmēja arī pārmaiņas skolotāju un vecāku attieksmē pret to, kā skolas attiecas pret skolēnu skaita samazināšanos un lielu skaitu mācību priekšlaicīgas pamešanas gadījumiem – “apstākļi mājās varbūt būtiski nemainījās, taču apstākļi skolās gan mainījās”. Revīzijas laikā tika konstatēts, ka projektu īstenotāji patiešām bija ļoti ieinteresēti un daudz ieguldīja programmas īstenošanā. Šis bija viens no programmas panākumu svarīgākajiem faktoriem.

NĪDERLANDE

3.3. E pasākums “Skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošana”

Kāda programma tā bija? Izglītības, kultūras un zinātnes ministrija, kas bija vienīgā līdzekļu saņēmēja saistībā ar šo pasākumu, piedāvāja finansējumu skolām un organizācijām, kas nodrošina arodmācības, lai atbalstītu tādus projektus, kuru mērķis ir apkarot skolas priekšlaicīgu pamešanu. Tā kā Nīderlandē skolas ir autonomas, tām pastāv izvēles brīvība piedalīties vai nepiedalīties šādos projektos. Skolu un organizāciju dalība šādos projektos līdz 2004. gadam bija gausa, taču ir sagaidāms, ka tagad iestāžu pieteikumi ESF līdzfinansējumam saistībā ar šo pasākumu ļaus apgūt līdzekļus, kas pieejami laika posmam no 2000. līdz 2006. gadam.

Kādas darbības tika līdzfinansētas? Skolas tika aicinātas sagatavot projektus par vienu vai vairākām tēmām, kas minētas valsts tiesību aktos. Tās ietvēra skolēnu karjeras izvēles izstrādi un koordināciju, skolēnu konsultācijas un aprūpes grupas; procedūru un instrumentu izstrādi skolēnu uzņemšanai un vērtēšanai; skolu sadarbības tīklu izveidi, pārejas pasākumus no sagatavošanas līmeņa arodizglītības līdz vidusskolas līmeņa arodizglītībai; saskaņošanu ar vietējās pašvaldības rīcības plāniem skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanai; mācību kursu sertificēšanu jauniem vietējā darba tirgus segmentiem sadarbībā ar vietējiem un reģionālajiem tirdzniecības un rūpniecības uzņēmumiem; skolu atbalstu vecākiem, kuru bērni ir pakļauti skolas priekšlaicīgas pamešanas riskam. Valsts tiesību aktos tika definēti kritēriji skolēnu izvēlei, arī un tie bija: skolēni, kas jaunāki par 23 gadiem un apgūst profesiju skolā, bet nav saņēmuši “pamata kvalifikāciju” (arodizglītības 2. līmenis), un pēc skolu ieskatiem ir pakļauti skolas priekšlaicīgas pamešanas riskam.

Kādi specifiski aspekti ietekmēja programmas efektivitāti? Skolām bija brīva izvēle, kā izstrādāt savus ESF projektus, ņemot vērā valsts tiesību aktos noteiktos tematus. Ministrija nepiemēroja nekādus citus noteikumus, ne arī sniedza norādījumus konkrētajiem projektiem. Taču tā veicināja labāko praksi, publicējot pētījumus par skolas priekšlaicīgu pamešanu un izveidojot diskusiju platformas skolām, kā arī izplatot informāciju ar interneta mājas lapas starpniecību. Lai gan kopumā projektu tēmas jau bija ietvertas skolu ikdienas pasākumos, ESF projekti paplašināja šos pasākumus, kas nāca par labu skolēniem, kuri, iespējams, gatavojās pamest mācības. Tā rezultātā projekti bija cieši savienoti ar skolu ikdienas pasākumiem. Tā kā skolas ir neatkarīgas un skolēnu skaits tajās atšķiras, skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanai izvēlētās pieejas apmeklētajās skolās bija diezgan dažādas. Dažas skolas pievērsa uzmanību sadarbībai ar vietējās pašvaldības dienestiem un vietējiem uzņēmumiem, savukārt citas skolas risināja problēmas pašu spēkiem. Ļoti atšķīrās arī mērogs, kādā skolas bija iesaistītas informācijas apmaiņā (svarīgs resurss ESF projektu sagatavošanā). Statistikas datu ticamība ir svarīgs faktors, nosakot ESF projektu rezultātus. Lai uzlabotu statistikas datu ticamību par skolas priekšlaicīgu pamešanu, ministrija 1999. gadā ieviesa likumu par skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu reģistrēšanu, un tādējādi tika iegūti ticami un pilnīgi statistikas dati, uz kuru pamata ministrija varēja pieņemt lēmumus.

PORTUGĀLE

III PRODEP 1.2. darbība “Alternatīvu kursu nodrošināšana pamatizglītības līmenī”

Kāda programma tā bija? Galvenā pieeja, ko Portugāle izvēlējās, lai apkarotu skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumus, bija dažādu vidusskolas līmeņa un arodmācību kursu nodrošināšana skolās. Šie kursi bija veidoti saskaņā ar valsts tiesību aktiem un īpaši paredzēti skolēniem, kuri ir vecāki par 15 gadiem un kuriem nav pirmās pakāpes vidusskolas izglītības. Aplēses liecina, ka Portugālē aptuveni 45,5 % jauniešu (2004. g. (3)), kas ir vecumā no 18 līdz 24 gadiem, nav vairāk kā pirmā līmeņa vidusskolas izglītība.

Kādas darbības tika līdzfinansētas? Astoņu revīzijai atlasīto skolu paraugā tika konstatēts, ka kursi tika īstenoti, ievērojot skolu skolēnu un skolu apkaimē dzīvojošo jauniešu vajadzības, kas deva iespēju viņiem pabeigt devīto klasi (zemākā līmeņa vidusskolas izglītība) un saņemt profesionālo kvalifikāciju. Skolēni, kas apmeklēja kursus, bija vecumā no 15 līdz 18 gadiem, un, lai gan tie bija vecāki par obligāto skolas vecumu (15 gadi), tie vēl nebija saņēmuši apliecību par deviņu klašu pabeigšanu. Šie skolēni pārsvarā bija nesekmīgi vai bija palikuši uz otru gadu. Kursi bija izstrādāti tā, lai atbilstu šo skolēnu vajadzībām, lielāku uzmanību pievēršot specifisku profesionālo iemaņu apguvei, nevis akadēmiskiem mācību priekšmetiem. Šie kursi ietvēra arī darba pieredzi uzņēmumos, tādējādi rosinot skolēnus pašiem praktiski pieteikties darbā. Šis kursu aspekts bija svarīgs tādēļ, ka šie skolēni parasti gribēja pārtraukt mācības un uzsākt darba gaitas, jo nebija motivēti mācīties vai arī tādēļ, ka bija vecāki par saviem klasesbiedriem.

Kādi specifiski aspekti ietekmēja programmas efektivitāti? Dažu Lisabonas centra skolu gadījumā kursi piedāvāja jaunu finansētu pasākumu tādu skolu atbalstam, kur skolēnu skaits samazinājās demogrāfisku izmaiņu dēļ. Piemēram, Escola Secundária Marquês de Pombal (valsts vidusskola Lisabonā ar specializāciju elektrotehnikā) atrodas vecā pilsētas daļā, kurā dzīvo gados veci cilvēki, īstenoja arodmācību kursus, kas izmantoja tai piederošo tehnisko aprīkojumu.

Lai gan skolas iesniedza pieteikumus apstiprinājuma un finansējuma saņemšanai, lai īstenotu šādus kursus, pamatojoties uz atbilstīgu dalībnieku pieejamību, šā procesa daļa bija arī sistemātiska diagnostika un mērķtiecīga riskam pakļauto skolēnu izvēle. Tomēr, lai gan pastāvēja valsts iniciatīvas apkarot bērnu nodarbināšanu, nekādas īpašas iniciatīvas netika īstenotas skolās, kur mācījās skolēni, kas ir jaunāki par 15 gadiem un iespējams gatavojas pamest mācības.

Portugāles valsts nodarbinātības rīcības plāna (2003.-2006. g.) mērķis ir līdz 2006. gadam samazināt skolas priekšlaicīgu pamešanu līdz 35 %, bet līdz 2010. gadam panākt, ka šis rādītājs ir 25 %, kas būtībā ir saskaņā ar Lisabonas stratēģiju. Šo mērķu sasniegšana var būt grūta, ņemot vērā to, ka nepastāv saskaņota stratēģija, lai izpētītu un risinātu skolas priekšlaicīgas pamešanas parādību to skolēnu vidū, kas ir jaunāki par 15 gadiem. Tas ir tieši tas laika posms, kad izveidojas skolas priekšlaicīgas pamešanas cēloņi. Tomēr Portugāles valsts rīcības programmā ir ierosināts izveidot agrīno novērošanas sistēmu skolēniem, kuri, iespējams, gatavojas pamest mācības, kā arī tuvākajā nākotnē izstrādāt īpašu atbalstu šādiem skolēniem.

APVIENOTĀ KARALISTE

3. mērķis, darbības programma Anglijai un Gibraltāram, 2000.-2006. gads, 2.2. pasākums

Kāda programma tā bija? Saistībā ar darbības programmas 3. mērķi vairumam darbību mērķis mazināt skolas priekšlaicīgu pamešanu bija ietverts sociālās integrācijas politikas jomas 2.2. pasākumā, kura nolūks bija “izstrādāt atbildes pasākumus vietējā un konkrētā apvidū, lai sniegtu atbalstu personām, kuras vairākos aspektos nav konkurētspējīgas darba tirgū un ir pakļautas sociālās atstumtības riskam”. Sākotnējā mērķa grupa bija jaunieši vecumā no 13 līdz 17 gadiem, kuri, iespējams, gatavojās pamest mācības. Pēc starpposma vērtējuma jauniešu mērķa grupas vecuma kritērijs tika grozīts uz 16-18 gadus veciem jauniešiem, kuri nemācījās, nestrādāja un neapmeklēja mācību kursus. ESF finansējums tika piešķirts reģionālajiem valdības dienestiem, kas savukārt sadalīja piešķirto finansējumu, organizējot tiešu projektu konkursu un noslēdzot konkurētspējīgus līdzfinansējuma nolīgumus ar valsts finansētām izglītības iestādēm.

Kādas darbības tika līdzfinansētas? Projekti bija dažādi, un tos galvenokārt īstenoja labdarības organizācijas, skolas un citi mācību un karjeras konsultāciju centri. Projektā iesaistītās skolas parasti kursiem atlasīja skolēnus pēc to sekmēm, piemērotības un mācību vēstures. Kursu ilgums bija no 15 dienām līdz vienam gadam, tostarp skolēni dažkārt tika iekārtoti darbā, kā arī tiem tika piedāvāts apgūt pastāvīgai dzīvei vajadzīgās iemaņas, profesionālās iemaņas, tika sniegtas konsultācijas un personisks atbalsts, notika grupu darbs, skolas un ārpusskolas nodarbības un alternatīva mācību programma. Skolēni turpināja apmeklēt skolu ārpus kursu grafika. Visu pārbaudīto kursu mērķis bija nodrošināt izglītību tā, lai skolēni iegūtu pamatiemaņas.

Kādi specifiski aspekti ietekmēja programmas efektivitāti? Viena no līdzfinansēto darbību grūtībām saistībā ar 2.2. pasākumu bija tāda, ka nebija vienotas programmas vai bāzes kopēji nosakāmiem raksturlielumiem. Ņemot vērā ļoti daudzās valsts iniciatīvas, kas paredzētas jaunatnes izglītībai un citām mērķgrupām, kuras ietvertas vienā pasākumā, nevarēja izšķirt vienu noteiktu vietu vai lomu ESF finansējumam. Šādas vienotas pieejas trūkums arī bija redzams mērķu noteikšanā un projektiem pievienotajos riska novērtējumos. Turklāt pienācīgas analītiskās bāzes trūkums skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmas risināšanai, kā arī tas, ka nebija informācijas apmaiņas starp atbildīgajam organizācijām reģionālā un vietējā līmenī, arī ietekmēja darbību efektivitāti. Tomēr atsevišķos projektos tika konstatēta laba prakse saistībā ar projektā iesaistīto skolu koordinēšanu un vērtēšanas metodēm. Turklāt ESF finansējums piesaistīja labdarības organizāciju atbalstu kursu un pasākumu norisei.

---

(1)  Eurostat darba tirgus apsekojums, 2004. gads.

(2)  Mullingar Community College.

(3)  Eurostat darba tirgus apsekojums, 2004. gads.

---

3. PIELIKUMS

PĀRBAUDĪTĀS DARBĪBAS PROGRAMMAS, ĪSTENOTĀJSTRUKTŪRAS UN PROJEKTI

| Spānija | Francija | Īrija | Nīderlande | Portugāle | Apvienotā Karaliste |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbības programmas |
| Andalūzija – 2000.ES.16.1.PO.003 – Andalūzija, darbības programmas 1. mērķis, Eje 4A medida 15 A- “Programas de Garantía Social para jóvenes con fracaso escolar”
  Katalonija – 2000.ES.05.3.PO.303 – Katalonija, darbības programmas 3. mērķis; Eje 4 actuación 4.4.1 – Programas de Garantía Social para jóvenes con fracaso escolar | 4. pasākuma 1. darbība (“Donner une nouvelle chance aux jeunes pour éviter qu'ils quittent prématurément le système scolaire sans qualification” [Jaunu iespēju nodrošināšana jauniešiem, lai novērstu to, ka viņi priekšlaicīgi pamet izglītības sistēmu, neiegūstot kvalifikāciju]), 3. prioritāte (“Faciliter le passage de l'école au travail“[Pārejas sekmēšana no skolas uz darbavietu]); ESF, Francija, 3. mērķis 2000.–2006. g. (”Education et formation tout au long de la vie” [Izglītība un mūžizglītība]) | Nodarbinātība un cilvēkresursi, darbības programmas 1. mērķis, 2000.-2006. g., Īrija, 5. pasākums | SPD Eiropas Sociālais fonds [ESF], 3. mērķis “Aktīva darba tirgus politika un mūžizglītība”, 2. prioritāte, pasākums “Mācību pamešanas apkarošana” jeb “Bestrijding Voortijdig Schoolverlaten” [Pretdarbība skolas priekšlaicīgai pamešanai], 2000.-2006. g. periods | III PRODEP, 1.2. darbība | Darbības programmas 3. mērķis, Anglija un Gibraltārs, 2000.–2006. gads, 2.2. pasākums |
| Pārbaudītās īstenotājstruktūras |
| UAFSE (Izglītības ministrija)

  Andalūzija:


  Consejería de Hacienda


  Consejería de Educación


  Delegación Provincial de Sevilla


  Katalonija:


  Departament de Treball


  Departament d'Ensenyament | ESF departments (Darba ministrija);

  DAF, DEP, DESCO, DRIC (Izglītības ministrija);

  Direction Régionale du Travail, de l'Emploi et de la Formation Professionnelle (Ile-de-France un Lorraine)

  Académies of Créteil un Metz-Nancy | Vadošā iestāde (Uzņēmējdarbības, tirdzniecības un nodarbinātības departaments);
  Maksātāja iestāde (Uzņēmējdarbības, tirdzniecības un nodarbinātības departaments);
  Īstenotājstruktūra (Izglītības un zinātnes departaments);
  Starpposma struktūra (Dublinas pilsētas Arodizglītības komiteja, [City of Dublin Vocational Educational Committee]) | Vadošā iestāde (Agentschap SZW)
  Izglītības, kultūras un zinātnes ministrija | III PRODEP centrāli un reģionāli (Lisabona un Oporto) departamenti | Department of Work and Pensions;


  Department for Education and Skills;


  Government Office West Midlands;


  Learning and Skills Council Staffordshire;


  Learning and Education Authority Staffordshire;


  Connexions Service;


  Government Office South East;


  Department for Education and Science, Statistics Department;


  Learning and Skills Council Surrey;


  Learning and Skills Council Hampshire;


  Connexions Service South East |
| Pārbaudītie projekti |
| I.E.S. Andrés Benitez (Andalūzija) | Ecole de la deuxième Chance, La Courneuve | Tullamore College | ROC Asa (Amersfoort) | E. S. Marquês de Pombal (Lisabona) | Youth Inc, Staffordshire Consortium of Colleges, Cannock |
| I.E.S. San Severiano (Andalūzija) | Lycée professionnel J. P Timbaud | Mullingar Community College | ROC Hoornbeeck (Amersfoort) | E.S. D. José I (Lisabona) | Employability Plus, Solent Skill Quest, Portsmouth |
| I.E.S. Bahía de Cádiz (Andalūzija) | Association Pierre Kohlmann,


  Antony | Colaiste Eoin Secondary school | ROC Oost-Nederland (Hengelo) | Provincia Portuguesa da Companhía de Jesus (Santo Tirso) | VT Career Management Southern, Portsmouth |
| I.E.S. Virgen de Consolación (Andalūzija) | Collège Paul Verlaine, Malzeville | Jobstown Community College | ROC Twente Plus (Almelo) | E. S. Stuart de Carvalhais (Massamá) | The Glide Project, Education Business Partnership, Gosport |
| I.E.S. Polígono Sur (Andalūzija) | Collège Jean Moulin, Tomblaine | St. Thomas SR national school | ROC Koning Willem I ('s-Hertogenbosch) | E. S. de Linda-a-Velha (Linda-a-Velha) | Future Train, Stoke Learning and Education Authority |
| PTT Palau-Solità i Plegamans (Katalonija) | LP Fülgence Bienvenüe, Auboué | St. Paul's secondary school | ROC Aventus (Apeldoorn) | Ensiprof (Barcelos) | Skillway, Surrey Care Trust, Surrey |
| PTT Molins de Rei, (Katalonija) | College Paul Valéry, Metz | David's CBS Artane | ROC de Graafschap (Doetinchem) | Escola Profissional de Santo Tirso (Santo Tirso). | |
| PTT Barcelona Nou Barris (Katalonija) | | Gorey Community School, Wexford. | ROC Nijmegen (Nijmegen) | E.S. Anselmo de Andrade (Almada) | |
| PTT Martorell (Katalonija) | | Abbey Community College, Wicklow | ROC A12 (Ede) | | |
| | | Ballymun Comprehensive school | ROC Arcus (Heerlen) | | |

Spānija

Francija

Īrija

Nīderlande

Portugāle

Apvienotā Karaliste

Darbības programmas

Andalūzija – 2000.ES.16.1.PO.003 – Andalūzija, darbības programmas 1. mērķis, Eje 4A medida 15 A- “Programas de Garantía Social para jóvenes con fracaso escolar”

Katalonija – 2000.ES.05.3.PO.303 – Katalonija, darbības programmas 3. mērķis; Eje 4 actuación 4.4.1 – Programas de Garantía Social para jóvenes con fracaso escolar

4. pasākuma 1. darbība (“Donner une nouvelle chance aux jeunes pour éviter qu'ils quittent prématurément le système scolaire sans qualification” [Jaunu iespēju nodrošināšana jauniešiem, lai novērstu to, ka viņi priekšlaicīgi pamet izglītības sistēmu, neiegūstot kvalifikāciju]), 3. prioritāte (“Faciliter le passage de l'école au travail“[Pārejas sekmēšana no skolas uz darbavietu]); ESF, Francija, 3. mērķis 2000.–2006. g. (”Education et formation tout au long de la vie” [Izglītība un mūžizglītība])

Nodarbinātība un cilvēkresursi, darbības programmas 1. mērķis, 2000.-2006. g., Īrija, 5. pasākums

SPD Eiropas Sociālais fonds [ESF], 3. mērķis “Aktīva darba tirgus politika un mūžizglītība”, 2. prioritāte, pasākums “Mācību pamešanas apkarošana” jeb “Bestrijding Voortijdig Schoolverlaten” [Pretdarbība skolas priekšlaicīgai pamešanai], 2000.-2006. g. periods

III PRODEP, 1.2. darbība

Darbības programmas 3. mērķis, Anglija un Gibraltārs, 2000.–2006. gads, 2.2. pasākums

Pārbaudītās īstenotājstruktūras

UAFSE (Izglītības ministrija)

Andalūzija:

Consejería de Hacienda

Consejería de Educación

Delegación Provincial de Sevilla

Katalonija:

Departament de Treball

Departament d'Ensenyament

ESF departments (Darba ministrija);

DAF, DEP, DESCO, DRIC (Izglītības ministrija);

Direction Régionale du Travail, de l'Emploi et de la Formation Professionnelle (Ile-de-France un Lorraine)

Académies of Créteil un Metz-Nancy

Vadošā iestāde (Uzņēmējdarbības, tirdzniecības un nodarbinātības departaments);

Maksātāja iestāde (Uzņēmējdarbības, tirdzniecības un nodarbinātības departaments);

Īstenotājstruktūra (Izglītības un zinātnes departaments);

Starpposma struktūra (Dublinas pilsētas Arodizglītības komiteja, [City of Dublin Vocational Educational Committee])

Vadošā iestāde (Agentschap SZW)

Izglītības, kultūras un zinātnes ministrija

III PRODEP centrāli un reģionāli (Lisabona un Oporto) departamenti

Department of Work and Pensions;

Department for Education and Skills;

Government Office West Midlands;

Learning and Skills Council Staffordshire;

Learning and Education Authority Staffordshire;

Connexions Service;

Government Office South East;

Department for Education and Science, Statistics Department;

Learning and Skills Council Surrey;

Learning and Skills Council Hampshire;

Connexions Service South East

Pārbaudītie projekti

I.E.S. Andrés Benitez (Andalūzija)

Ecole de la deuxième Chance, La Courneuve

Tullamore College

ROC Asa (Amersfoort)

E. S. Marquês de Pombal (Lisabona)

Youth Inc, Staffordshire Consortium of Colleges, Cannock

I.E.S. San Severiano (Andalūzija)

Lycée professionnel J. P Timbaud

Mullingar Community College

ROC Hoornbeeck (Amersfoort)

E.S. D. José I (Lisabona)

Employability Plus, Solent Skill Quest, Portsmouth

I.E.S. Bahía de Cádiz (Andalūzija)

Association Pierre Kohlmann,

Antony

Colaiste Eoin Secondary school

ROC Oost-Nederland (Hengelo)

Provincia Portuguesa da Companhía de Jesus (Santo Tirso)

VT Career Management Southern, Portsmouth

I.E.S. Virgen de Consolación (Andalūzija)

Collège Paul Verlaine, Malzeville

Jobstown Community College

ROC Twente Plus (Almelo)

E. S. Stuart de Carvalhais (Massamá)

The Glide Project, Education Business Partnership, Gosport

I.E.S. Polígono Sur (Andalūzija)

Collège Jean Moulin, Tomblaine

St. Thomas SR national school

ROC Koning Willem I ('s-Hertogenbosch)

E. S. de Linda-a-Velha (Linda-a-Velha)

Future Train, Stoke Learning and Education Authority

PTT Palau-Solità i Plegamans (Katalonija)

LP Fülgence Bienvenüe, Auboué

St. Paul's secondary school

ROC Aventus (Apeldoorn)

Ensiprof (Barcelos)

Skillway, Surrey Care Trust, Surrey

PTT Molins de Rei, (Katalonija)

College Paul Valéry, Metz

David's CBS Artane

ROC de Graafschap (Doetinchem)

Escola Profissional de Santo Tirso (Santo Tirso).

PTT Barcelona Nou Barris (Katalonija)

Gorey Community School, Wexford.

ROC Nijmegen (Nijmegen)

E.S. Anselmo de Andrade (Almada)

PTT Martorell (Katalonija)

Abbey Community College, Wicklow

ROC A12 (Ede)

Ballymun Comprehensive school

ROC Arcus (Heerlen)

---

KOMISIJAS ATBILDES

KOPSAVILKUMS

| III. | a) | Vairākas revidētās dalībvalstis varēja dažādā līmenī novērtēt, kādā veidā un cik lielā mērā tajās vērojama priekšlaicīgas skolas pamešanas problēma, pamatojoties uz vispilnīgāko informāciju, kas bija to rīcībā. |
| --- | --- | --- |

III.

a)

Vairākas revidētās dalībvalstis varēja dažādā līmenī novērtēt, kādā veidā un cik lielā mērā tajās vērojama priekšlaicīgas skolas pamešanas problēma, pamatojoties uz vispilnīgāko informāciju, kas bija to rīcībā.

| b) | Vairākas revidētās dalībvalstis dažādā līmenī varēja noteikt finansēšanas līmeni, pamatojoties uz aplēsēm un izmantojot labākos informācijas avotus, kas bija to rīcībā. Līdzekļu sadale vienas programmas ietvaros starp vienas dalībvalsts dažādiem reģioniem vai starp dažādiem pasākumiem ir valsts kompetence. Šī sadale notiek pēc dažiem kritērijiem, tostarp politiskajiem kritērijiem, ņemot vērā faktiskās vajadzības. Vairākos revidētajos gadījumos kritērijus tāpat izmantoja, lai noteiktu līdzekļu sadalījumu starp reģioniem un/vai pasākumiem. |
| --- | --- |

b)

Vairākas revidētās dalībvalstis dažādā līmenī varēja noteikt finansēšanas līmeni, pamatojoties uz aplēsēm un izmantojot labākos informācijas avotus, kas bija to rīcībā. Līdzekļu sadale vienas programmas ietvaros starp vienas dalībvalsts dažādiem reģioniem vai starp dažādiem pasākumiem ir valsts kompetence. Šī sadale notiek pēc dažiem kritērijiem, tostarp politiskajiem kritērijiem, ņemot vērā faktiskās vajadzības. Vairākos revidētajos gadījumos kritērijus tāpat izmantoja, lai noteiktu līdzekļu sadalījumu starp reģioniem un/vai pasākumiem.

| d) | Principā dalībvalstu pieeja bija tāda, ka tās definēja mērķgrupas, kuras atšķīrās dažādo valstu izglītības sistēmu un īpašo problēmu dēļ. Šīs mērķgrupas dažādā mērā tika izteiktas skaitliski, lai iegūtu pārskatu pār kopainu. Vairākās pārbaudītajās dalībvalstīs bija noteikti valsts līmeņa mērķi, kas skaitliskā veidā rādīja, kā paredzēts samazināt skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu skaitu, un tie atbilda Eiropas mērķim. Skatīt atbildes a) un b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

d)

Principā dalībvalstu pieeja bija tāda, ka tās definēja mērķgrupas, kuras atšķīrās dažādo valstu izglītības sistēmu un īpašo problēmu dēļ. Šīs mērķgrupas dažādā mērā tika izteiktas skaitliski, lai iegūtu pārskatu pār kopainu. Vairākās pārbaudītajās dalībvalstīs bija noteikti valsts līmeņa mērķi, kas skaitliskā veidā rādīja, kā paredzēts samazināt skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu skaitu, un tie atbilda Eiropas mērķim. Skatīt atbildes a) un b) apakšpunktā.

| e) | Starpposma vērtējuma nolūks nav novērtēt ietekmi, jo tā ir atkarīga no rezultātiem un no tā, kādā mērā programmas beigās ir sasniegti skaitliskie mērķi. Lai gan starpposma pārskatu veic darbības programmas līmenī (kā tas paredzēts Regulā (EK) Nr. 1260/1999), starpposma novērtējumos bija atsauces uz īpašiem pasākumiem, kas attiecās uz skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanu, un pasākumiem, kas tika veikti, lai vajadzības gadījumā pielāgotu galvenās līnijas un stratēģiju.
  Vidēja termiņa un ilgtermiņa perspektīvā pasākumu ietekmei jāsamazina to jauniešu skaits, kas priekšlaicīgi pamet skolu. To apstiprina 2000-2004. gada perioda tendence, kas minēta Komisijas Paziņojumā par izglītības un apmācības modernizēšanu KOM(2005) 549. |
| --- | --- |

e)

Starpposma vērtējuma nolūks nav novērtēt ietekmi, jo tā ir atkarīga no rezultātiem un no tā, kādā mērā programmas beigās ir sasniegti skaitliskie mērķi. Lai gan starpposma pārskatu veic darbības programmas līmenī (kā tas paredzēts Regulā (EK) Nr. 1260/1999), starpposma novērtējumos bija atsauces uz īpašiem pasākumiem, kas attiecās uz skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanu, un pasākumiem, kas tika veikti, lai vajadzības gadījumā pielāgotu galvenās līnijas un stratēģiju.

Vidēja termiņa un ilgtermiņa perspektīvā pasākumu ietekmei jāsamazina to jauniešu skaits, kas priekšlaicīgi pamet skolu. To apstiprina 2000-2004. gada perioda tendence, kas minēta Komisijas Paziņojumā par izglītības un apmācības modernizēšanu KOM(2005) 549.

| IV. | Pastāv piemērots uzraudzības un kontroles mehānisms, lai nodrošinātu racionālas finanšu pārvaldības ievērošanu atbilstoši Komisijas kompetencei un proporcionāli Eiropas Savienības atbalsta līmenim, kaut arī to var uzlabot, labāk izmantojot informāciju. |
| --- | --- |

IV.

Pastāv piemērots uzraudzības un kontroles mehānisms, lai nodrošinātu racionālas finanšu pārvaldības ievērošanu atbilstoši Komisijas kompetencei un proporcionāli Eiropas Savienības atbalsta līmenim, kaut arī to var uzlabot, labāk izmantojot informāciju.

| V. | Bez jau esošā mehānisma Komisija savas kompetences robežās īstenos šos ieteikumus un uzlabos darbu šajā jomā.






  a) | Piemēram, saistībā ar novērtēšanas organizēšanu “Vadlīnijas, kā uzraudzīt un novērtēt Eiropas Sociālā fonda (ESF) darbību 2000.-2006. gadā” sniedz pietiekamu vispārēju ievirzi, turklāt tās var piemērot dažādiem īpašiem gadījumiem. |
| --- | --- | --- |

V.

Bez jau esošā mehānisma Komisija savas kompetences robežās īstenos šos ieteikumus un uzlabos darbu šajā jomā.

a)

Piemēram, saistībā ar novērtēšanas organizēšanu “Vadlīnijas, kā uzraudzīt un novērtēt Eiropas Sociālā fonda (ESF) darbību 2000.-2006. gadā” sniedz pietiekamu vispārēju ievirzi, turklāt tās var piemērot dažādiem īpašiem gadījumiem.

| b) | Kas attiecas uz dalībvalstu pārvaldības sistēmu pārbaudi, rodoties atbilstošiem apstākļiem, tiek izteikti revīzijas ieteikumi par racionālu finanšu pārvaldību. |
| --- | --- |

b)

Kas attiecas uz dalībvalstu pārvaldības sistēmu pārbaudi, rodoties atbilstošiem apstākļiem, tiek izteikti revīzijas ieteikumi par racionālu finanšu pārvaldību.

| VI. | Šie ieteikumi būs jāievēro attiecībā uz dalībvalstu īpašo atbildību struktūrfondu vadības un kontroles plānošanas jomā. ESF darbība, cīnoties ar skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmu, ietilpst plašākā valsts mēroga politikā, un tā jāanalizē no šāda viedokļa. Definējot un īstenojot pasākumus, lai novērstu skolas priekšlaicīgu pamešanu, tiek ievērotas izglītības jomā pastāvošo politiku un stratēģiju valstij raksturīgās īpatnības. |
| --- | --- |

VI.

Šie ieteikumi būs jāievēro attiecībā uz dalībvalstu īpašo atbildību struktūrfondu vadības un kontroles plānošanas jomā. ESF darbība, cīnoties ar skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmu, ietilpst plašākā valsts mēroga politikā, un tā jāanalizē no šāda viedokļa. Definējot un īstenojot pasākumus, lai novērstu skolas priekšlaicīgu pamešanu, tiek ievērotas izglītības jomā pastāvošo politiku un stratēģiju valstij raksturīgās īpatnības.

REVĪZIJAS KONSTATĒJUMI

| 14. | Revīzijas palātas minētie mehānismi un instrumenti ir jālieto plašāk, lai nodrošinātu racionālu finanšu pārvaldību, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1260/1999.
  Dažas no procedūrām, kas aprakstītas saistībā ar Regulas (EK) Nr. 438/2001 5. panta piemērošanu, ir paredzētas arī tam, lai garantētu sistēmu efektīvu un iedarbīgu funkcionēšanu (piemēram, procedūras, kas attiecas uz projektu novērtēšanu un atlasi, uz projektu uzraudzību un īstenošanu atbilstoši to mērķiem, un uz norādījumu par izsoles uzaicinājumiem ievērošanu).
  Tas, kā īstenot iepriekšminētos atbilstošos pienākumus, kuru mērķis ir nodrošināt labu finanšu pārvaldību, ir sīki aprakstīts procedūru rokasgrāmatās, ko sagatavojušas dalībvalstu atbildīgās iestādes. Turklāt valstu pamatnostādnes par īstenošanu paredz, ka jāaplūko atlases, racionālas finanšu pārvaldības un pievienotās vērtības jautājumi. Par racionālas finanšu pārvaldības nodrošināšanai paredzēto procedūru revīziju skatīt atbildi uz 15. punktu. |
| --- | --- |

14.

Revīzijas palātas minētie mehānismi un instrumenti ir jālieto plašāk, lai nodrošinātu racionālu finanšu pārvaldību, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1260/1999.

Dažas no procedūrām, kas aprakstītas saistībā ar Regulas (EK) Nr. 438/2001 5. panta piemērošanu, ir paredzētas arī tam, lai garantētu sistēmu efektīvu un iedarbīgu funkcionēšanu (piemēram, procedūras, kas attiecas uz projektu novērtēšanu un atlasi, uz projektu uzraudzību un īstenošanu atbilstoši to mērķiem, un uz norādījumu par izsoles uzaicinājumiem ievērošanu).

Tas, kā īstenot iepriekšminētos atbilstošos pienākumus, kuru mērķis ir nodrošināt labu finanšu pārvaldību, ir sīki aprakstīts procedūru rokasgrāmatās, ko sagatavojušas dalībvalstu atbildīgās iestādes. Turklāt valstu pamatnostādnes par īstenošanu paredz, ka jāaplūko atlases, racionālas finanšu pārvaldības un pievienotās vērtības jautājumi. Par racionālas finanšu pārvaldības nodrošināšanai paredzēto procedūru revīziju skatīt atbildi uz 15. punktu.

| 15. | Racionālas finanšu pārvaldības principu pareiza piemērošana, ciktāl tas attiecas uz projektu atlasi un to turpmākās uzraudzības procedūrām, ietilpst Komisijas revīzijas stratēģijā, un ir jāuzlabo tās īstenošana.
  Attiecībā uz citiem informācijas avotiem, kas saistīti ar darbības programmu īstenošanu (uzraudzības komiteju sanāksmes, ziņojumi par īstenošanu, divpusējas tikšanās ar dalībvalstīm utt.), Komisija uzskata, ka jau īstenotais mehānisms dod iespēju pienācīgi apstrādāt pārvaldības informāciju, kaut arī dažos gadījumos to vēl varētu uzlabot. |
| --- | --- |

15.

Racionālas finanšu pārvaldības principu pareiza piemērošana, ciktāl tas attiecas uz projektu atlasi un to turpmākās uzraudzības procedūrām, ietilpst Komisijas revīzijas stratēģijā, un ir jāuzlabo tās īstenošana.

Attiecībā uz citiem informācijas avotiem, kas saistīti ar darbības programmu īstenošanu (uzraudzības komiteju sanāksmes, ziņojumi par īstenošanu, divpusējas tikšanās ar dalībvalstīm utt.), Komisija uzskata, ka jau īstenotais mehānisms dod iespēju pienācīgi apstrādāt pārvaldības informāciju, kaut arī dažos gadījumos to vēl varētu uzlabot.

| 16. | Atbildīgie dienesti ir novērtējuši un apsprieduši starpposma vērtēšanas ziņojuma ieteikumus, kā arī pārraudzījuši to izpildi (vadošā iestāde un uzraudzības komitejas sadarbībā ar Komisiju). Atbilstoši ieteikumiem ir veikta šāda rīcība: plānošanā, īstenošanā un uzraudzībā pēc vajadzības ir iestrādāti ieteikumi un konstatētie fakti. Visbeidzot, Komisija ir arī īstenojusi starpposma vērtējumus, apstiprinot starpposma pārskata lēmumus. |
| --- | --- |

16.

Atbildīgie dienesti ir novērtējuši un apsprieduši starpposma vērtēšanas ziņojuma ieteikumus, kā arī pārraudzījuši to izpildi (vadošā iestāde un uzraudzības komitejas sadarbībā ar Komisiju). Atbilstoši ieteikumiem ir veikta šāda rīcība: plānošanā, īstenošanā un uzraudzībā pēc vajadzības ir iestrādāti ieteikumi un konstatētie fakti. Visbeidzot, Komisija ir arī īstenojusi starpposma vērtējumus, apstiprinot starpposma pārskata lēmumus.

| 17. | Pastāv piemērots uzraudzības un kontroles mehānisms, lai nodrošinātu racionālas finanšu pārvaldības principu ievērošanu atbilstoši Komisijas kompetencei un proporcionāli Eiropas Savienības atbalsta līmenim, kaut arī to var uzlabot, labāk izmantojot informāciju. Kā aprakstīts iepriekš atbildēs uz 14. līdz 16. punktu, racionālas finanšu pārvaldības mehānismi un instrumenti ir iestrādāti un aprakstīti noteikumos par struktūrfondiem; Komisijai un dalībvalstīm jāuzrauga projektu īstenošana atbilstoši minētajiem noteikumiem, un tās var izmantot dažādus līdzekļus, lai sasniegtu minēto mērķi. |
| --- | --- |

17.

Pastāv piemērots uzraudzības un kontroles mehānisms, lai nodrošinātu racionālas finanšu pārvaldības principu ievērošanu atbilstoši Komisijas kompetencei un proporcionāli Eiropas Savienības atbalsta līmenim, kaut arī to var uzlabot, labāk izmantojot informāciju. Kā aprakstīts iepriekš atbildēs uz 14. līdz 16. punktu, racionālas finanšu pārvaldības mehānismi un instrumenti ir iestrādāti un aprakstīti noteikumos par struktūrfondiem; Komisijai un dalībvalstīm jāuzrauga projektu īstenošana atbilstoši minētajiem noteikumiem, un tās var izmantot dažādus līdzekļus, lai sasniegtu minēto mērķi.

| 18. | Vairākas minētās dalībvalstis spēja dažādā līmenī novērtēt to, kādā veidā un kādā mērā izpaužas šī problēma, izmantojot labāko tām pieejamo informāciju (vēsturiskie dati un sīki statistikas dati, apsekojumi un īpaši pētījumi, iepriekšējās programmas periodā paveiktā novērtējums, pašreizējās programmas perioda provizorisks novērtējums). |
| --- | --- |

18.

Vairākas minētās dalībvalstis spēja dažādā līmenī novērtēt to, kādā veidā un kādā mērā izpaužas šī problēma, izmantojot labāko tām pieejamo informāciju (vēsturiskie dati un sīki statistikas dati, apsekojumi un īpaši pētījumi, iepriekšējās programmas periodā paveiktā novērtējums, pašreizējās programmas perioda provizorisks novērtējums).

| 19. | Vairākas minētās dalībvalstis varēja ar dažādu precizitāti norādīt finansējuma līmeni, balstoties uz aplēsēm, kurās tika izmantoti labākie tiem pieejamie informācijas avoti. |
| --- | --- |

19.

Vairākas minētās dalībvalstis varēja ar dažādu precizitāti norādīt finansējuma līmeni, balstoties uz aplēsēm, kurās tika izmantoti labākie tiem pieejamie informācijas avoti.

| 20. | Lai gan būtu jāuzlabo vajadzību analīze, rezultātu rādītāji ir noteikti plānošanas dokumentos, un tos izmanto turpmākajai uzraudzībai gada pārskatos. Iepriekšējā periodā paveiktā novērtējumi un pašreizējā perioda provizoriskie novērtējumi tāpat noder, sagatavojot rīcību un nodrošinot atbilstību starp stratēģiju un īpašajiem mērķiem, kā arī paredzēto pasākumu pienācīgu ietekmi. Novērtējumos, kas seko plānošanas ciklā, pārbauda, vai ir īstenoti iepriekš noteiktie mērķi.
  Dalībvalstīm tāpat ir dažādi uzraudzības mehānismi, kuru pamatā ir rādītāji, īpaši saistībā ar rezultātiem. |
| --- | --- |

20.

Lai gan būtu jāuzlabo vajadzību analīze, rezultātu rādītāji ir noteikti plānošanas dokumentos, un tos izmanto turpmākajai uzraudzībai gada pārskatos. Iepriekšējā periodā paveiktā novērtējumi un pašreizējā perioda provizoriskie novērtējumi tāpat noder, sagatavojot rīcību un nodrošinot atbilstību starp stratēģiju un īpašajiem mērķiem, kā arī paredzēto pasākumu pienācīgu ietekmi. Novērtējumos, kas seko plānošanas ciklā, pārbauda, vai ir īstenoti iepriekš noteiktie mērķi.

Dalībvalstīm tāpat ir dažādi uzraudzības mehānismi, kuru pamatā ir rādītāji, īpaši saistībā ar rezultātiem.

| 21.-22. | Stratēģijas ir izstrādātas vai tiek izstrādātas, lai cīnītos ar priekšlaicīgas skolas pamešanas dažādajiem aspektiem dažādās minētajās dalībvalstīs, kaut arī dažos gadījumos varētu uzlabot to saskanīgumu.
  Regulas (EK) Nr. 1260/1999 8. pantā ir noteikts, ka “Kopienas rīcība papildina vai atbalsta attiecīgo darbību valsts līmenī”. Turklāt ESF atbalsts ir vajadzīgs pasākumā, kurā tas ļauj panākt labāku rīcības kvalitāti un darbojas kā dzinējspēks, lai šos mehānismus varētu izmantot iespējami vairāk saņēmēju. |
| --- | --- |

21.-22.

Stratēģijas ir izstrādātas vai tiek izstrādātas, lai cīnītos ar priekšlaicīgas skolas pamešanas dažādajiem aspektiem dažādās minētajās dalībvalstīs, kaut arī dažos gadījumos varētu uzlabot to saskanīgumu.

Regulas (EK) Nr. 1260/1999 8. pantā ir noteikts, ka “Kopienas rīcība papildina vai atbalsta attiecīgo darbību valsts līmenī”. Turklāt ESF atbalsts ir vajadzīgs pasākumā, kurā tas ļauj panākt labāku rīcības kvalitāti un darbojas kā dzinējspēks, lai šos mehānismus varētu izmantot iespējami vairāk saņēmēju.

| 23. | Apvienotajā Karalistē kopš 2005. gada ir paredzēti pasākumi, lai nodrošinātu saskanīgu un koncentrētu stratēģiju (t. i., stratēģiskie teritorijas pārskati Stars). Katra pasākuma uzdevums tika sīkāk izskaidrots vidēja termiņa perspektīvā, lai novērstu iespējamo sajukumu. Saistībā ar ziņojumiem par pētījumiem tika konstatēts, ka pastāvēja arī citi līdzekļi, kā ietekmēt saņēmēju grupas adresēšanu vai pāragras skolas pamešanas apkarošanas darbību izvēli (piemēram, savienotas reģistrācijas sistēmas). |
| --- | --- |

23.

Apvienotajā Karalistē kopš 2005. gada ir paredzēti pasākumi, lai nodrošinātu saskanīgu un koncentrētu stratēģiju (t. i., stratēģiskie teritorijas pārskati Stars). Katra pasākuma uzdevums tika sīkāk izskaidrots vidēja termiņa perspektīvā, lai novērstu iespējamo sajukumu. Saistībā ar ziņojumiem par pētījumiem tika konstatēts, ka pastāvēja arī citi līdzekļi, kā ietekmēt saņēmēju grupas adresēšanu vai pāragras skolas pamešanas apkarošanas darbību izvēli (piemēram, savienotas reģistrācijas sistēmas).

| 25. | Kopumā dalībvalstu pieeja bija tāda, ka tās definēja mērķgrupas, kuras atšķīrās atbilstoši valstu izglītības sistēmām un īpašajām problēmām. Šīs mērķgrupas ar dažādu precizitāti tika izteiktas skaitliski, lai iegūtu pārskatu pār kopainu. |
| --- | --- |

25.

Kopumā dalībvalstu pieeja bija tāda, ka tās definēja mērķgrupas, kuras atšķīrās atbilstoši valstu izglītības sistēmām un īpašajām problēmām. Šīs mērķgrupas ar dažādu precizitāti tika izteiktas skaitliski, lai iegūtu pārskatu pār kopainu.

| 27. | Izmaiņas, kas tika ieviestas mērķgrupu definējumā Apvienotajā Karalistē pēc starpposma pārskata, skaidrāk atklāj prioritāšu mērķi. |
| --- | --- |

27.

Izmaiņas, kas tika ieviestas mērķgrupu definējumā Apvienotajā Karalistē pēc starpposma pārskata, skaidrāk atklāj prioritāšu mērķi.

| 31. | Francijā Novērtējuma un perspektīvu direkcija reizi gadā publicē galvenos statistikas rādītājus. Ņemot vērā izkliedēto organizācijas veidu, rektoriem vajadzēja noteikt stratēģijas un principus, kā organizēt priekšlaicīgas skolas pamešanas apkarošanu, un reizi gadā tos publiskot, papildinot Novērtējuma un perspektīvu direkcijas analīzi par situāciju, kādā nokļūst nekvalificēti jaunieši, un par centrālas pārvaldības īstenošanas politiku. Katru gadu tiek veikts arī kopsavilkuma apsekojums, kurā tiek apkopotas ziņas par vairāk nekā 16 gadus veciem jauniešiem, kas beiguši mācīties, nebūdami kvalificēti. Portugālē valsts iestādes ir noteikušas dažādus statistikas rādītājus, kas tika izmantoti starpposma pārskatā, un tā rezultātā tika ievērojami uzlaboti priekšlaicīgas skolas pamešanas apkarošanai paredzētie pasākumi. |
| --- | --- |

31.

Francijā Novērtējuma un perspektīvu direkcija reizi gadā publicē galvenos statistikas rādītājus. Ņemot vērā izkliedēto organizācijas veidu, rektoriem vajadzēja noteikt stratēģijas un principus, kā organizēt priekšlaicīgas skolas pamešanas apkarošanu, un reizi gadā tos publiskot, papildinot Novērtējuma un perspektīvu direkcijas analīzi par situāciju, kādā nokļūst nekvalificēti jaunieši, un par centrālas pārvaldības īstenošanas politiku. Katru gadu tiek veikts arī kopsavilkuma apsekojums, kurā tiek apkopotas ziņas par vairāk nekā 16 gadus veciem jauniešiem, kas beiguši mācīties, nebūdami kvalificēti. Portugālē valsts iestādes ir noteikušas dažādus statistikas rādītājus, kas tika izmantoti starpposma pārskatā, un tā rezultātā tika ievērojami uzlaboti priekšlaicīgas skolas pamešanas apkarošanai paredzētie pasākumi.

| 32.-33. | ESF aktivitātes kopumā pievērsās tādu skolēnu grupām, kas vecāki par 15-16 gadiem, un to mērķis bija atvieglot viņu iestāšanos darbā. Tomēr divās no sešām pārbaudītajām valstīm (Portugālē un Francijā) līdzfinansētie pasākumi ietvēra arī vecuma kategorijas līdz 16 gadiem. |
| --- | --- |

32.-33.

ESF aktivitātes kopumā pievērsās tādu skolēnu grupām, kas vecāki par 15-16 gadiem, un to mērķis bija atvieglot viņu iestāšanos darbā. Tomēr divās no sešām pārbaudītajām valstīm (Portugālē un Francijā) līdzfinansētie pasākumi ietvēra arī vecuma kategorijas līdz 16 gadiem.

| 34. | Tā kā Eiropas Savienības Padomes līmenī ir noteikts politiskais mērķis līdz 2010. gadam uz pusi samazināt priekšlaicīgas skolas pamešanas gadījumu skaitu, katrā dalībvalstī var izmērīt panākumus, kas sasniegti, tiecoties uz šo mērķi, ņemot vērā dažādās tajās pastāvošās situācijas.
  Visi valstu mērķi, kas saistīti ar priekšlaicīgas skolas pamešanas apkarošanu, atbilst Eiropas līmeņa mērķim.
  2001. gadā Nīderlandes iestādes par valsts līmeņa mērķi pieņēma Lisabonas mērķa atbalstīšanu (līdz 2010. gadam uz pusi samazināt priekšlaicīgas skolas pamešanas gadījumu skaitu). |
| --- | --- |

34.

Tā kā Eiropas Savienības Padomes līmenī ir noteikts politiskais mērķis līdz 2010. gadam uz pusi samazināt priekšlaicīgas skolas pamešanas gadījumu skaitu, katrā dalībvalstī var izmērīt panākumus, kas sasniegti, tiecoties uz šo mērķi, ņemot vērā dažādās tajās pastāvošās situācijas.

Visi valstu mērķi, kas saistīti ar priekšlaicīgas skolas pamešanas apkarošanu, atbilst Eiropas līmeņa mērķim.

2001. gadā Nīderlandes iestādes par valsts līmeņa mērķi pieņēma Lisabonas mērķa atbalstīšanu (līdz 2010. gadam uz pusi samazināt priekšlaicīgas skolas pamešanas gadījumu skaitu).

| 35. | Līdzekļu sadalīšana vienas programmas ietvaros starp vienas dalībvalsts dažādiem reģioniem vai starp dažādiem pasākumiem ir valsts kompetence. Šī sadale atbilst kritērijiem, tostarp politiskajiem, lai ņemtu vērā konkrētās valsts vajadzības. |
| --- | --- |

35.

Līdzekļu sadalīšana vienas programmas ietvaros starp vienas dalībvalsts dažādiem reģioniem vai starp dažādiem pasākumiem ir valsts kompetence. Šī sadale atbilst kritērijiem, tostarp politiskajiem, lai ņemtu vērā konkrētās valsts vajadzības.

| 36. | Šajā jomā ir veiktas vairākas aptaujas, novērtējumi, pētījumi un apkopoti citi statistikas dati. To efektīvu izmantošanu varētu sistematizēt. |
| --- | --- |

36.

Šajā jomā ir veiktas vairākas aptaujas, novērtējumi, pētījumi un apkopoti citi statistikas dati. To efektīvu izmantošanu varētu sistematizēt.

| 37. | Komisija ar gandarījumu atzīmē Revīzijas palātas minēto labo praksi Īrijā un Apvienotajā Karalistē, izveidojot skolu konsorcijus, kas darbojas saskaņā ar rakstisku vienošanos, lai uzlabotu projektu un programmu pārvaldības efektivitāti.
  Lai novērstu dublēšanos ar iepriekšējo projektu (pētniecības un novērtējuma daļa iniciatīvā par jauniešiem, kas priekšlaicīgi pametuši skolu,) un panāktu sinerģiju, Īrijas iestādes uzskatīja, ka piemērotāk būtu turpināt darbu, paplašinot iepriekšējā projekta iestrādes Pamatizglītības posma skolēnu datu bāzes projektā. |
| --- | --- |

37.

Komisija ar gandarījumu atzīmē Revīzijas palātas minēto labo praksi Īrijā un Apvienotajā Karalistē, izveidojot skolu konsorcijus, kas darbojas saskaņā ar rakstisku vienošanos, lai uzlabotu projektu un programmu pārvaldības efektivitāti.

Lai novērstu dublēšanos ar iepriekšējo projektu (pētniecības un novērtējuma daļa iniciatīvā par jauniešiem, kas priekšlaicīgi pametuši skolu,) un panāktu sinerģiju, Īrijas iestādes uzskatīja, ka piemērotāk būtu turpināt darbu, paplašinot iepriekšējā projekta iestrādes Pamatizglītības posma skolēnu datu bāzes projektā.

| 38. | Francijā apstiprināšanas procedūras notiek, izskatot atbalsta pieprasījuma veidlapu, ko izmanto izglītības iestādes.
  Ja vien iespējams, dalībvalsts iestādei Revīzijas palātas revidētajos projektos identificētā labākā prakse (Apvienotajā Karalistē Surrey Care Trust, Youth Inc. utt.) jāievieš attiecībā uz citām atlases procedūrām. Izmantojot sīki izstrādātu atlases kritērijus, ir vieglāk identificēt to iedzīvotāju daļu, ko visvairāk skar risks. |
| --- | --- |

38.

Francijā apstiprināšanas procedūras notiek, izskatot atbalsta pieprasījuma veidlapu, ko izmanto izglītības iestādes.

Ja vien iespējams, dalībvalsts iestādei Revīzijas palātas revidētajos projektos identificētā labākā prakse (Apvienotajā Karalistē Surrey Care Trust, Youth Inc. utt.) jāievieš attiecībā uz citām atlases procedūrām. Izmantojot sīki izstrādātu atlases kritērijus, ir vieglāk identificēt to iedzīvotāju daļu, ko visvairāk skar risks.

| 39. | Apvienotā Karaliste pēc starpposma pārskata ir izskatījusi Revīzijas palātas minēto jautājumu. |
| --- | --- |

39.

Apvienotā Karaliste pēc starpposma pārskata ir izskatījusi Revīzijas palātas minēto jautājumu.

| 40.-41. | Vairākos minētajos gadījumos pašlaik izmanto objektīvus saņēmēju atlases kritērijus. Piemēram, Īrijā pamatnostādnes par skolēnu mērķgrupas adresēšanu (priekšlaicīgas skolas pamešanas riska novērtējums) tagad ir pieejamas visos projektos un tiek aplūkotas vietējo koordinatoru darba vietā veiktajās apmācībās. Visos projektos tiek izmantota skolēnu profila veidlapa. Turklāt projektu līmenī pastāv taisnīgs un vienlīdzīgs pamats, lai pārskatāmā veidā resursus piesaistītu vajadzībām, tas attiecas uz projektiem, kuri tiek īstenoti iniciatīvā par jauniešiem, kas priekšlaicīgi pamet skolu, – tajos izmanto iepriekš noteiktus atlases kritērijus ar novērtēšanas sistēmu.
  Apvienotajā Karalistē dažādas sīki izstrādātas datu bāzes Connexions līmenī (dati tiek ievadīti pēc skolas profila veidošanas uzdevumiem, skolēnu intervijas), kā arī dažādas labas metodes saistībā ar saņēmēju atlases kritērijiem palīdz uzlabot resursu izmantošanu.
  Francijā katra akadēmiskā teritorija veido risinājumus atbilstoši vajadzībām, kas paustas intervijās par situāciju un atbilstoši stratēģiskajiem mērķiem, kas noteikti izglītības projektā, tomēr dažādām akadēmijām var būt dažādi kritēriji.
  Nīderlandē skolēni, kuri atbilst obligātajām prasībām, ietver skolēnus, kas nav ieguvuši atzītu kvalifikāciju iepriekšējā izglītības līmenī, skolēnus, kuru “izglītības laiks” ir beidzies, skolēnus no sociālā riska grupām vai jauniešus, kas agrāk priekšlaicīgi pametuši skolu, bet tagad atsāk mācīties kuratīvās programmas iespaidā. Šo iemeslu dēļ gandrīz visiem skolēniem pēc to veida un raksturīgajām iezīmēm draud ievērojams risks pāragri pamest skolu. To apstiprina izglītības inspekcija savā gada pārskatā par stāvokli izglītības jomā.
  Skolas iesniedz savus projektu pieteikumus, ko pārbauda no formas un pārvaldības viedokļa, kā arī pēc to satura, izmantojot atsauces pamatprincipus, piemēram, standarta protokolus un novērtējuma matricas. Vajadzības gadījumā pieprasa papildu informāciju, ko sniedz pieteikuma iesniedzēji. Turklāt finansēšanas sistēmā iekļauts rezultāta rādītājs arī garantē atlases efektivitāti, un notiek projektu salīdzināšana ar atskaites rādītāju, balstoties uz datiem par izmaksām. |
| --- | --- |

40.-41.

Vairākos minētajos gadījumos pašlaik izmanto objektīvus saņēmēju atlases kritērijus. Piemēram, Īrijā pamatnostādnes par skolēnu mērķgrupas adresēšanu (priekšlaicīgas skolas pamešanas riska novērtējums) tagad ir pieejamas visos projektos un tiek aplūkotas vietējo koordinatoru darba vietā veiktajās apmācībās. Visos projektos tiek izmantota skolēnu profila veidlapa. Turklāt projektu līmenī pastāv taisnīgs un vienlīdzīgs pamats, lai pārskatāmā veidā resursus piesaistītu vajadzībām, tas attiecas uz projektiem, kuri tiek īstenoti iniciatīvā par jauniešiem, kas priekšlaicīgi pamet skolu, – tajos izmanto iepriekš noteiktus atlases kritērijus ar novērtēšanas sistēmu.

Apvienotajā Karalistē dažādas sīki izstrādātas datu bāzes Connexions līmenī (dati tiek ievadīti pēc skolas profila veidošanas uzdevumiem, skolēnu intervijas), kā arī dažādas labas metodes saistībā ar saņēmēju atlases kritērijiem palīdz uzlabot resursu izmantošanu.

Francijā katra akadēmiskā teritorija veido risinājumus atbilstoši vajadzībām, kas paustas intervijās par situāciju un atbilstoši stratēģiskajiem mērķiem, kas noteikti izglītības projektā, tomēr dažādām akadēmijām var būt dažādi kritēriji.

Nīderlandē skolēni, kuri atbilst obligātajām prasībām, ietver skolēnus, kas nav ieguvuši atzītu kvalifikāciju iepriekšējā izglītības līmenī, skolēnus, kuru “izglītības laiks” ir beidzies, skolēnus no sociālā riska grupām vai jauniešus, kas agrāk priekšlaicīgi pametuši skolu, bet tagad atsāk mācīties kuratīvās programmas iespaidā. Šo iemeslu dēļ gandrīz visiem skolēniem pēc to veida un raksturīgajām iezīmēm draud ievērojams risks pāragri pamest skolu. To apstiprina izglītības inspekcija savā gada pārskatā par stāvokli izglītības jomā.

Skolas iesniedz savus projektu pieteikumus, ko pārbauda no formas un pārvaldības viedokļa, kā arī pēc to satura, izmantojot atsauces pamatprincipus, piemēram, standarta protokolus un novērtējuma matricas. Vajadzības gadījumā pieprasa papildu informāciju, ko sniedz pieteikuma iesniedzēji. Turklāt finansēšanas sistēmā iekļauts rezultāta rādītājs arī garantē atlases efektivitāti, un notiek projektu salīdzināšana ar atskaites rādītāju, balstoties uz datiem par izmaksām.

| 42. | Francijā informācijas sistēma, kuras uzdevums ir apkopot datus par vispārējās integrācijas pasākuma darbību, tiek reformēta, tādējādi tiks uzlabota analīzes uzticamība. Jaunā versija būs pieejama 2007. gadā. Pagaidām tiks ieviestas izmaiņas saistībā ar pasākumos iesaistīto skolēnu uzskaiti, lai uzlabotu informācijas uzticamību. |
| --- | --- |

42.

Francijā informācijas sistēma, kuras uzdevums ir apkopot datus par vispārējās integrācijas pasākuma darbību, tiek reformēta, tādējādi tiks uzlabota analīzes uzticamība. Jaunā versija būs pieejama 2007. gadā. Pagaidām tiks ieviestas izmaiņas saistībā ar pasākumos iesaistīto skolēnu uzskaiti, lai uzlabotu informācijas uzticamību.

| 43. | Komisija atzīst, cik svarīgi ir dalīties informācijā (jo īpaši starp pamatizglītības posma skolām un nākamā izglītības līmeņa skolām). Tomēr skolas nevēlas ar citām skolām dalīties informācijā par skolēniem, īpaši par skolēnu psiholoģisko novērtējumu un skolēnu profilu, jo tās baidās, ka nākotnē šāda informācijas izpaušana varētu radīt juridiski nepatīkamas sekas. Īrijā valsts koordinācijas komanda 2003. gada oktobrī izsūtīja vēstuli visiem projektiem, lai noteiktu mērķus un dalītos informācijā. Šis jautājums turpmāk tiks aplūkots vispārējā Pārvaldības komitejā, un Izglītības un zinātnes ministrija arī ir sākusi izstrādāt protokolus darba integrācijai (tādējādi veicinot arī informācijas apmaiņu) starp Valsts Izglītības labklājības padomi un koordinatoriem, kas strādā ar citām trūkumu novēršanas programmām, piemēram, Skolas pabeigšanas programmu.
  Apvienotajā Karalistē Valsts Revīzijas biroja ziņojumā par sadarbību starp Lielbritānijas aģentūrām bija arī pierādījumi par labo gribu, kad struktūras vēlas sadarboties un dalīties informācijā. Komisija uzsver, ka tiesību akti par datu aizsardzību var ierobežot personiskās informācijas apmaiņu starp dažāda līmeņa skolām un izglītības iestādēm. |
| --- | --- |

43.

Komisija atzīst, cik svarīgi ir dalīties informācijā (jo īpaši starp pamatizglītības posma skolām un nākamā izglītības līmeņa skolām). Tomēr skolas nevēlas ar citām skolām dalīties informācijā par skolēniem, īpaši par skolēnu psiholoģisko novērtējumu un skolēnu profilu, jo tās baidās, ka nākotnē šāda informācijas izpaušana varētu radīt juridiski nepatīkamas sekas. Īrijā valsts koordinācijas komanda 2003. gada oktobrī izsūtīja vēstuli visiem projektiem, lai noteiktu mērķus un dalītos informācijā. Šis jautājums turpmāk tiks aplūkots vispārējā Pārvaldības komitejā, un Izglītības un zinātnes ministrija arī ir sākusi izstrādāt protokolus darba integrācijai (tādējādi veicinot arī informācijas apmaiņu) starp Valsts Izglītības labklājības padomi un koordinatoriem, kas strādā ar citām trūkumu novēršanas programmām, piemēram, Skolas pabeigšanas programmu.

Apvienotajā Karalistē Valsts Revīzijas biroja ziņojumā par sadarbību starp Lielbritānijas aģentūrām bija arī pierādījumi par labo gribu, kad struktūras vēlas sadarboties un dalīties informācijā. Komisija uzsver, ka tiesību akti par datu aizsardzību var ierobežot personiskās informācijas apmaiņu starp dažāda līmeņa skolām un izglītības iestādēm.

| 45. | Īrijā, ņemot vērā to, ka atbildība par programmu tagad ir nodota paplašinātajai Sociālās integrācijas vienībai un to īsteno vispārējā Pārvaldības komiteja, savstarpējās saziņas un informācijas apmaiņas jautājumi nākotnē vairs nebūs problemātiski. Pamatnostādnes par skolēnu mērķauditorijas adresēšanu (priekšlaicīgas skolas pamešanas riska novērtējums) tagad ir pieejamas visos projektos. Jaunā vispārējā Pārvaldības komiteja turpmāk sīkāk izstrādās galvenos riska rādītājus un izplatīs rezultātus visiem projektiem valstī.
  Nīderlandē jau esošiem mehānismiem jāsamazina Revīzijas palātas minētais risks. Izmantojot tīklu, ko veido pāragras skolas pamešanas programmu koordinatori, platformas, dažādas darba apvienības, novērtējumi un interneta vietnes, notiek informācijas apmaiņa, kas ļauj skolām izmantot savstarpējo pieredzi un “otrreiz neizgudrot velosipēdu”, ja notiek salīdzināmas darbības. |
| --- | --- |

45.

Īrijā, ņemot vērā to, ka atbildība par programmu tagad ir nodota paplašinātajai Sociālās integrācijas vienībai un to īsteno vispārējā Pārvaldības komiteja, savstarpējās saziņas un informācijas apmaiņas jautājumi nākotnē vairs nebūs problemātiski. Pamatnostādnes par skolēnu mērķauditorijas adresēšanu (priekšlaicīgas skolas pamešanas riska novērtējums) tagad ir pieejamas visos projektos. Jaunā vispārējā Pārvaldības komiteja turpmāk sīkāk izstrādās galvenos riska rādītājus un izplatīs rezultātus visiem projektiem valstī.

Nīderlandē jau esošiem mehānismiem jāsamazina Revīzijas palātas minētais risks. Izmantojot tīklu, ko veido pāragras skolas pamešanas programmu koordinatori, platformas, dažādas darba apvienības, novērtējumi un interneta vietnes, notiek informācijas apmaiņa, kas ļauj skolām izmantot savstarpējo pieredzi un “otrreiz neizgudrot velosipēdu”, ja notiek salīdzināmas darbības.

| 46. | Tā kā priekšlaicīgas skolas pamešanas novēršana ir preventīvs pasākums, iespēja izmērīt tā efektivitāti ir ierobežota. Vidēja termiņa un ilgtermiņa perspektīvā pasākumu ietekmes rezultātā jāsamazinās to jauniešu skaitam, kas priekšlaicīgi pamet skolu. To apstiprina 2000.–2004. gada tendence, kas minēta Komisijas Paziņojumā KOM(2005) 549 par izglītības un apmācības modernizēšanu. Vienmēr, pat novērtētājam, būs grūti nodalīt priekšlaicīgas skolas pamešanas apkarošanas projekta radīto ietekmi no citu valsts politikas pasākumu ietekmes, kuri arī tiecas novērst priekšlaicīgu skolas pamešanu.
  Apvienotajā Karalistē valstu iestādes pārveido sistēmu, lai būtu iespējama tūlītēja datu savākšana (papildus datu savākšanai projekta noslēgumā). |
| --- | --- |

46.

Tā kā priekšlaicīgas skolas pamešanas novēršana ir preventīvs pasākums, iespēja izmērīt tā efektivitāti ir ierobežota. Vidēja termiņa un ilgtermiņa perspektīvā pasākumu ietekmes rezultātā jāsamazinās to jauniešu skaitam, kas priekšlaicīgi pamet skolu. To apstiprina 2000.–2004. gada tendence, kas minēta Komisijas Paziņojumā KOM(2005) 549 par izglītības un apmācības modernizēšanu. Vienmēr, pat novērtētājam, būs grūti nodalīt priekšlaicīgas skolas pamešanas apkarošanas projekta radīto ietekmi no citu valsts politikas pasākumu ietekmes, kuri arī tiecas novērst priekšlaicīgu skolas pamešanu.

Apvienotajā Karalistē valstu iestādes pārveido sistēmu, lai būtu iespējama tūlītēja datu savākšana (papildus datu savākšanai projekta noslēgumā).

| 47. | Starpposma vērtējuma nolūks nav izmērīt ietekmi, jo tā ir atkarīga no rezultātiem un no tā, kādā mērā ir izdevies sasniegt programmas beigās minētos skaitliskos mērķus. Lai gan starpposma pārskatu izstrādā darbības programmas līmenī (kā to paredz Regula (EK) Nr. 1260/1999), starpposma vērtējumā bija atsauces uz īpašiem pasākumiem, kas attiecās uz skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanu, un rīcību, kas ir veikta, lai vajadzības gadījumā pielāgotu galvenās līnijas un stratēģiju. Komisijas dienesti, sazinoties ar dalībvalstu iestādēm, ir atkārtoti aplūkojuši starpposma vērtējumos atklātās problēmas.
  Attiecībā uz Apvienotās Karalistes pasākumu Revīzijas palātas atzīmētais jautājums (risks, ka pārklāsies mērķgrupas pasākumos 3.1. Priority 3 un 2.2. Priority 2, vairākas mērķgrupas, kas apgrūtina datu vākšanu un rada sajukumu) ir aplūkots pēc starpposma pārskata. |
| --- | --- |

47.

Starpposma vērtējuma nolūks nav izmērīt ietekmi, jo tā ir atkarīga no rezultātiem un no tā, kādā mērā ir izdevies sasniegt programmas beigās minētos skaitliskos mērķus. Lai gan starpposma pārskatu izstrādā darbības programmas līmenī (kā to paredz Regula (EK) Nr. 1260/1999), starpposma vērtējumā bija atsauces uz īpašiem pasākumiem, kas attiecās uz skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanu, un rīcību, kas ir veikta, lai vajadzības gadījumā pielāgotu galvenās līnijas un stratēģiju. Komisijas dienesti, sazinoties ar dalībvalstu iestādēm, ir atkārtoti aplūkojuši starpposma vērtējumos atklātās problēmas.

Attiecībā uz Apvienotās Karalistes pasākumu Revīzijas palātas atzīmētais jautājums (risks, ka pārklāsies mērķgrupas pasākumos 3.1. Priority 3 un 2.2. Priority 2, vairākas mērķgrupas, kas apgrūtina datu vākšanu un rada sajukumu) ir aplūkots pēc starpposma pārskata.

| 48. | Par Īriju tas tika minēts jau 24. punktā. Kas attiecas uz Portugāli, īpašais 2002. gada novērtējums un starpposma vērtējums dod iespēju Eiropas Savienības un dalībvalsts partnerībā īpašu uzmanību pievērst priekšlaicīgas skolas pamešanas problēmas uzraudzībai. Tas izpaudās, būtiski pārskatot mērķus un finansējumu PRODEP 1. pasākumā, pārplānojot 2004. gadu. |
| --- | --- |

48.

Par Īriju tas tika minēts jau 24. punktā. Kas attiecas uz Portugāli, īpašais 2002. gada novērtējums un starpposma vērtējums dod iespēju Eiropas Savienības un dalībvalsts partnerībā īpašu uzmanību pievērst priekšlaicīgas skolas pamešanas problēmas uzraudzībai. Tas izpaudās, būtiski pārskatot mērķus un finansējumu PRODEP 1. pasākumā, pārplānojot 2004. gadu.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 52. | Pastāv piemērots uzraudzības un kontroles mehānisms, lai nodrošinātu pareizas finanšu pārvaldības principu ievērošanu atbilstoši Komisijas kompetencei un proporcionāli Eiropas Savienības atbalsta līmenim, kaut arī to var uzlabot, labāk izmantojot informāciju. Komisija atsaucas uz dažādiem procesiem, kas īstenoti, lai to nodrošinātu, un ir aprakstīti atbildēs uz 14.-16. punktu.
  Bez jau esošā mehānisma Komisija savas kompetences robežās turpinās īstenot šos ieteikumus. Piemēram, saistībā ar vērtēšanas organizēšanu “Vadlīnijas, kā uzraudzīt un novērtēt Eiropas Sociālā fonda (ESF) darbību 2000.–2006. gadā” sniedz pietiekamu vispārēju ievirzi, turklāt tās var piemērot dažādiem īpašiem gadījumiem. Tāpat notiks labākās prakses apmaiņa racionālas finanšu pārvaldības jomā.
  Kas attiecas uz dalībvalstu pārvaldības sistēmu pārbaudi, rodoties atbilstošiem apstākļiem, tiek izteikti revīzijas ieteikumi attiecībā uz racionālu finanšu pārvaldību. |
| --- | --- |

52.

Pastāv piemērots uzraudzības un kontroles mehānisms, lai nodrošinātu pareizas finanšu pārvaldības principu ievērošanu atbilstoši Komisijas kompetencei un proporcionāli Eiropas Savienības atbalsta līmenim, kaut arī to var uzlabot, labāk izmantojot informāciju. Komisija atsaucas uz dažādiem procesiem, kas īstenoti, lai to nodrošinātu, un ir aprakstīti atbildēs uz 14.-16. punktu.

Bez jau esošā mehānisma Komisija savas kompetences robežās turpinās īstenot šos ieteikumus. Piemēram, saistībā ar vērtēšanas organizēšanu “Vadlīnijas, kā uzraudzīt un novērtēt Eiropas Sociālā fonda (ESF) darbību 2000.–2006. gadā” sniedz pietiekamu vispārēju ievirzi, turklāt tās var piemērot dažādiem īpašiem gadījumiem. Tāpat notiks labākās prakses apmaiņa racionālas finanšu pārvaldības jomā.

Kas attiecas uz dalībvalstu pārvaldības sistēmu pārbaudi, rodoties atbilstošiem apstākļiem, tiek izteikti revīzijas ieteikumi attiecībā uz racionālu finanšu pārvaldību.

| 53. | Ieteikumi, kas sniegti turpmākajos punktos (54. līdz 60. punktā), būs jāievēro, ņemot vērā dalībvalstu īpašo atbildību struktūrfondu vadības un kontroles plānošanas jomā. ESF darbības skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanā ir daļa no plašākas valsts politikas, un tās jāanalizē no šāda viedokļa. Definējot un īstenojot rīcību, lai cīnītos ar priekšlaicīgu skolas pamešanu, tiek ievērots izglītības jomā pastāvošo politiku un stratēģiju nacionālais raksturs. |
| --- | --- |

53.

Ieteikumi, kas sniegti turpmākajos punktos (54. līdz 60. punktā), būs jāievēro, ņemot vērā dalībvalstu īpašo atbildību struktūrfondu vadības un kontroles plānošanas jomā. ESF darbības skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanā ir daļa no plašākas valsts politikas, un tās jāanalizē no šāda viedokļa. Definējot un īstenojot rīcību, lai cīnītos ar priekšlaicīgu skolas pamešanu, tiek ievērots izglītības jomā pastāvošo politiku un stratēģiju nacionālais raksturs.

| 54. | Kopumā dalībvalstu pieeja bija tāda, ka tās definēja mērķgrupas, kuras atšķīrās atbilstoši valstu izglītības sistēmām un īpašajām problēmām. Šīs mērķgrupas ar dažādu precizitāti tika izteiktas skaitliski, lai iegūtu pārskatu pār kopainu. (Skatīt atbildes uz 18. līdz 25. punktu.) |
| --- | --- |

54.

Kopumā dalībvalstu pieeja bija tāda, ka tās definēja mērķgrupas, kuras atšķīrās atbilstoši valstu izglītības sistēmām un īpašajām problēmām. Šīs mērķgrupas ar dažādu precizitāti tika izteiktas skaitliski, lai iegūtu pārskatu pār kopainu. (Skatīt atbildes uz 18. līdz 25. punktu.)

| 55. | Komisija atsaucas uz savu atbildi uz 54. punktu. Kas attiecas uz Nīderlandes spēju aplēst iedzīvotāju skaitu, uz kuru attiecas priekšlaicīgas skolas pamešanas apkarošanas pasākumi, tad Revīzijas palātas norādītie trūkumi tagad ir novērsti, izmantojot valsts līmeņa datubāzes.
  Vairākās minētajās dalībvalstīs bija noteikti valsts līmeņa mērķi, kas skaitliskā izteiksmē rādīja, kā paredzēts samazināt skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu skaitu, un tie atbilda Eiropas mērķim. Vidēja termiņa un ilgtermiņa perspektīvā pasākumu ietekmei jāsamazina to jauniešu skaits, kas priekšlaicīgi pamet skolu. To apstiprina 2000.–2004. gada tendence, kas minēta Komisijas Paziņojumā par izglītības un apmācības modernizēšanu (KOM(2005) 549). |
| --- | --- |

55.

Komisija atsaucas uz savu atbildi uz 54. punktu. Kas attiecas uz Nīderlandes spēju aplēst iedzīvotāju skaitu, uz kuru attiecas priekšlaicīgas skolas pamešanas apkarošanas pasākumi, tad Revīzijas palātas norādītie trūkumi tagad ir novērsti, izmantojot valsts līmeņa datubāzes.

Vairākās minētajās dalībvalstīs bija noteikti valsts līmeņa mērķi, kas skaitliskā izteiksmē rādīja, kā paredzēts samazināt skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu skaitu, un tie atbilda Eiropas mērķim. Vidēja termiņa un ilgtermiņa perspektīvā pasākumu ietekmei jāsamazina to jauniešu skaits, kas priekšlaicīgi pamet skolu. To apstiprina 2000.–2004. gada tendence, kas minēta Komisijas Paziņojumā par izglītības un apmācības modernizēšanu (KOM(2005) 549).

| 56. | Līdzekļu sadalīšana vienas programmas ietvaros starp vienas dalībvalsts dažādiem reģioniem vai starp dažādiem pasākumiem ir valsts kompetence. Šī sadale notiek pēc dažiem kritērijiem, tostarp politiskajiem kritērijiem, ņemot vērā faktiskās vajadzības.
  Komisija piekrīt šim ieteikumam, bet vajadzētu ņemt vērā to, ka līdzekļu sadali nosaka politiski motīvi. |
| --- | --- |

56.

Līdzekļu sadalīšana vienas programmas ietvaros starp vienas dalībvalsts dažādiem reģioniem vai starp dažādiem pasākumiem ir valsts kompetence. Šī sadale notiek pēc dažiem kritērijiem, tostarp politiskajiem kritērijiem, ņemot vērā faktiskās vajadzības.

Komisija piekrīt šim ieteikumam, bet vajadzētu ņemt vērā to, ka līdzekļu sadali nosaka politiski motīvi.

| 57. | Komisija ar gandarījumu atzīmē Revīzijas palātas minēto labo praksi saistībā ar Īriju un Apvienoto Karalisti, kur tiek veidoti skolu konsorciji, kas darbojas saskaņā ar rakstisku vienošanos, lai uzlabotu projektu un programmu pārvaldības efektivitāti. Vairākos minētajos gadījumos pašlaik izmanto objektīvus saņēmēju atlases kritērijus. Francijā apstiprināšanas procedūras notiek, izskatot atbalsta pieprasījuma veidlapu, ko izmanto izglītības iestādes. Tādi līdzekļi kā standartprotokoli un novērtējuma matricas, ko izmanto Nīderlandē, arī nodrošina pienācīgu projektu atlasi.
  Racionālas finanšu pārvaldības principu pareiza piemērošana, ciktāl tas attiecas uz projektu atlasi un kontroles procedūrām, ietilpst Komisijas revīzijas stratēģijā, un ir jāuzlabo to īstenošana. |
| --- | --- |

57.

Komisija ar gandarījumu atzīmē Revīzijas palātas minēto labo praksi saistībā ar Īriju un Apvienoto Karalisti, kur tiek veidoti skolu konsorciji, kas darbojas saskaņā ar rakstisku vienošanos, lai uzlabotu projektu un programmu pārvaldības efektivitāti. Vairākos minētajos gadījumos pašlaik izmanto objektīvus saņēmēju atlases kritērijus. Francijā apstiprināšanas procedūras notiek, izskatot atbalsta pieprasījuma veidlapu, ko izmanto izglītības iestādes. Tādi līdzekļi kā standartprotokoli un novērtējuma matricas, ko izmanto Nīderlandē, arī nodrošina pienācīgu projektu atlasi.

Racionālas finanšu pārvaldības principu pareiza piemērošana, ciktāl tas attiecas uz projektu atlasi un kontroles procedūrām, ietilpst Komisijas revīzijas stratēģijā, un ir jāuzlabo to īstenošana.

| 58. | Divās attiecīgajās dalībvalstīs (Īrijā un Nīderlandē) bija veikti pasākumi, lai nodrošinātu labāku pasākumu koordināciju un pētījumu rezultātu izplatīšanu. Starpposma vērtējumos ir atsauce uz īpašiem pasākumiem, kas paredzēti, lai cīnītos pret priekšlaicīgu skolas pamešanu revidētajās dalībvalstīs. Vajadzības gadījumā pasākumi tika veikti pēc šiem vērtējumiem, lai pielāgotu stratēģiju un pasākumu mērķgrupu adresēšanu. |
| --- | --- |

58.

Divās attiecīgajās dalībvalstīs (Īrijā un Nīderlandē) bija veikti pasākumi, lai nodrošinātu labāku pasākumu koordināciju un pētījumu rezultātu izplatīšanu. Starpposma vērtējumos ir atsauce uz īpašiem pasākumiem, kas paredzēti, lai cīnītos pret priekšlaicīgu skolas pamešanu revidētajās dalībvalstīs. Vajadzības gadījumā pasākumi tika veikti pēc šiem vērtējumiem, lai pielāgotu stratēģiju un pasākumu mērķgrupu adresēšanu.

| 60. | Priekšlaicīgas skolas pamešanas tēma ir Eiropas Nodarbinātības stratēģijā noteikta prioritāte. Eiropas Nodarbinātības stratēģijā ir iesaistītas visas dalībvalstis, tās strādā kopīgā satvarā. Ik gadus Komisija un dalībvalstis vienojas par virkni pamatnostādņu rīcībai. Visas dalībvalstis šo mērķu sasniegšanai izstrādā savus gada nodarbinātības rīcības plānus. Katru gadu Komisija sava Kopīgā nodarbinātības ziņojuma projektā norāda, kādu progresu dalībvalstis panākušas attiecībā pret iepriekšējā gadā pieņemtajām pamatnostādnēm. Tādējādi ESF transformē valstu prioritātes, ko tās noteikušas Eiropas Nodarbinātības stratēģijas ietvaros, pārvēršot tās par konkrētām prioritātēm un finansējamiem pasākumiem.
  ESF programmas tiek īstenotas, ievērojot decentralizācijas principu, kas ir labākais veids, kā risināt katras dalībvalsts konkrētās problēmas priekšlaicīgas skolas pamešanas jomā.
  Skatīt arī atbildi uz 53. punktu.
  Runājot par pareizu pārvaldību, Komisija piekrīt vispārīgajam Revīzijas palātas norādītajam principam.
  Bez jau esošā mehānisma Komisija turpinās savas kompetences robežās īstenot ieteikumus un uzlabos darbu šajā jomā. |
| --- | --- |

60.

Priekšlaicīgas skolas pamešanas tēma ir Eiropas Nodarbinātības stratēģijā noteikta prioritāte. Eiropas Nodarbinātības stratēģijā ir iesaistītas visas dalībvalstis, tās strādā kopīgā satvarā. Ik gadus Komisija un dalībvalstis vienojas par virkni pamatnostādņu rīcībai. Visas dalībvalstis šo mērķu sasniegšanai izstrādā savus gada nodarbinātības rīcības plānus. Katru gadu Komisija sava Kopīgā nodarbinātības ziņojuma projektā norāda, kādu progresu dalībvalstis panākušas attiecībā pret iepriekšējā gadā pieņemtajām pamatnostādnēm. Tādējādi ESF transformē valstu prioritātes, ko tās noteikušas Eiropas Nodarbinātības stratēģijas ietvaros, pārvēršot tās par konkrētām prioritātēm un finansējamiem pasākumiem.

ESF programmas tiek īstenotas, ievērojot decentralizācijas principu, kas ir labākais veids, kā risināt katras dalībvalsts konkrētās problēmas priekšlaicīgas skolas pamešanas jomā.

Skatīt arī atbildi uz 53. punktu.

Runājot par pareizu pārvaldību, Komisija piekrīt vispārīgajam Revīzijas palātas norādītajam principam.

Bez jau esošā mehānisma Komisija turpinās savas kompetences robežās īstenot ieteikumus un uzlabos darbu šajā jomā.

---