# Az Európai Unió C 82/2006

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 82 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 49. évfolyam2006. április 5. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 82

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

49. évfolyam2006. április 5.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Tájékoztatások |
| | Tanács |
| 2006/C 082/1 | A Tanács véleménye (2006. március 14.) – Görögország 2005–2008-ra szóló aktualizált stabilitási programjáról | 1 |
| 2006/C 082/2 | A Tanács véleménye (2006. március 14.) – Németország 2005–2009-re szóló, aktualizált stabilitási programjáról | 6 |
| 2006/C 082/3 | A Tanács véleménye (2006. március 14.) – Spanyolország 2005–2008-ra szóló, aktualizált stabilitási programjáról | 10 |
| 2006/C 082/4 | A Tanács véleménye (2006. március 14.) – Franciaország 2005–2009-re szóló, aktualizált stabilitási programjáról | 14 |
| 2006/C 082/5 | A Tanács véleménye (2006. március 14.) – Írország 2005–2008-ra szóló, aktualizált stabilitási programjáról | 19 |
| 2006/C 082/6 | A Tanács véleménye (2006. március 14.) – Olaszország 2005–2009-re szóló, aktualizált stabilitási programjáról | 23 |
| 2006/C 082/7 | A Tanács véleménye (2006. március 14.) – Hollandia 2005–2008-ra szóló aktualizált stabilitási programjáról | 27 |
| 2006/C 082/8 | A Tanács véleménye (2006. március 14.) – Portugália 2005–2009-re szóló aktualizált stabilitási programjáról | 31 |
| 2006/C 082/9 | A Tanács véleménye (2006. március 14.) – Ciprus 2005–2009-re szóló, aktualizált konvergenciaprogramjáról | 36 |
| 2006/C 082/0 | A Tanács véleménye (2006. március 14.) – Litvánia 2005–2008-ra szóló, aktualizált konvergenciaprogramjáról | 40 |
| 2006/C 082/1 | A Tanács véleménye (2006. március 14.) – Málta 2005–2008-ra szóló, aktualizált konvergenciaprogramjáról | 44 |
| 2006/C 082/2 | A Tanács véleménye (2006. március 14.) – Lengyelországnak a 2005–2008. közötti időszakra szóló, aktualizált konvergenciaprogramjáról | 48 |
| 2006/C 082/3 | A Tanács véleménye (2006. március 14.) az Egyesült Királyság 2005–2006 és 2010–2011 közötti időszakra szóló aktualizált konvergenciaprogramjáról | 52 |
| | Bizottság |
| 2006/C 082/4 | Euro-átváltási árfolyamok | 57 |
| 2006/C 082/5 | Összefonódás bejelentésének visszavonása (Ügyszám COMP/M.4162 – Merck/Schering) (
  1
  ) | 58 |
| 2006/C 082/6 | Bejelentési eljárás – Műszaki szabályok (
  1
  ) | 59 |
| 2006/C 082/7 | Értesítés az Oroszországból származó szilícium behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatos részleges időközi felülvizsgálati eljárás megindításáról | 64 |
| 2006/C 082/8 | Tagállamok által közölt információk az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 68/2001/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásról (
  1
  ) | 66 |
| 2006/C 082/9 | Állami támogatás – Olaszország – Állami támogatás C 34/2005 (ex N 113/2005) – Legge Regionale n. 17/2004 Art. 60 – Regione Sicilia – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően (
  1
  ) | 71 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Tájékoztatások

Tanács

2006/C 082/1

A Tanács véleménye (2006. március 14.) – Görögország 2005–2008-ra szóló aktualizált stabilitási programjáról

1

2006/C 082/2

A Tanács véleménye (2006. március 14.) – Németország 2005–2009-re szóló, aktualizált stabilitási programjáról

6

2006/C 082/3

A Tanács véleménye (2006. március 14.) – Spanyolország 2005–2008-ra szóló, aktualizált stabilitási programjáról

10

2006/C 082/4

A Tanács véleménye (2006. március 14.) – Franciaország 2005–2009-re szóló, aktualizált stabilitási programjáról

14

2006/C 082/5

A Tanács véleménye (2006. március 14.) – Írország 2005–2008-ra szóló, aktualizált stabilitási programjáról

19

2006/C 082/6

A Tanács véleménye (2006. március 14.) – Olaszország 2005–2009-re szóló, aktualizált stabilitási programjáról

23

2006/C 082/7

A Tanács véleménye (2006. március 14.) – Hollandia 2005–2008-ra szóló aktualizált stabilitási programjáról

27

2006/C 082/8

A Tanács véleménye (2006. március 14.) – Portugália 2005–2009-re szóló aktualizált stabilitási programjáról

31

2006/C 082/9

A Tanács véleménye (2006. március 14.) – Ciprus 2005–2009-re szóló, aktualizált konvergenciaprogramjáról

36

2006/C 082/0

A Tanács véleménye (2006. március 14.) – Litvánia 2005–2008-ra szóló, aktualizált konvergenciaprogramjáról

40

2006/C 082/1

A Tanács véleménye (2006. március 14.) – Málta 2005–2008-ra szóló, aktualizált konvergenciaprogramjáról

44

2006/C 082/2

A Tanács véleménye (2006. március 14.) – Lengyelországnak a 2005–2008. közötti időszakra szóló, aktualizált konvergenciaprogramjáról

48

2006/C 082/3

A Tanács véleménye (2006. március 14.) az Egyesült Királyság 2005–2006 és 2010–2011 közötti időszakra szóló aktualizált konvergenciaprogramjáról

52

Bizottság

2006/C 082/4

Euro-átváltási árfolyamok

57

2006/C 082/5

Összefonódás bejelentésének visszavonása (Ügyszám COMP/M.4162 – Merck/Schering) (
  1
  )

1

58

2006/C 082/6

Bejelentési eljárás – Műszaki szabályok (
  1
  )

1

59

2006/C 082/7

Értesítés az Oroszországból származó szilícium behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatos részleges időközi felülvizsgálati eljárás megindításáról

64

2006/C 082/8

Tagállamok által közölt információk az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 68/2001/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásról (
  1
  )

1

66

2006/C 082/9

Állami támogatás – Olaszország – Állami támogatás C 34/2005 (ex N 113/2005) – Legge Regionale n. 17/2004 Art. 60 – Regione Sicilia – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően (
  1
  )

1

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Tájékoztatások

Tanács

| 5.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 82/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 82/1

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2006. március 14.)

Görögország 2005–2008-ra szóló aktualizált stabilitási programjáról

(2006/C 82/01)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | 2006. március 14-én a Tanács megvizsgálta Görögország aktualizált stabilitási programját, amely a 2005–2008. közötti időszakra vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

2006. március 14-én a Tanács megvizsgálta Görögország aktualizált stabilitási programját, amely a 2005–2008. közötti időszakra vonatkozik.

| (2) | Az elmúlt évtizedben a termelékenység erőteljes növekedésnek köszönhetően a görög reál GDP növekedése (átlagosan 3

   %) az egyik legmagasabb volt az EU-ban. A tartós erőteljes növekedés erőteljes reál-konvergenciát eredményezett, amit a HICP-infláció látványos csökkenése (bár ez még mindig jóval meghaladja az EU átlagát) és növekvő külső egyensúlytalanságok kísértek. A magas növekedés ellenére az államháztartási hiány átlagosan jóval meghaladta a GDP 5 %-át, 2004-ben pedig elérte a GDP 6,6 %-át. Ez, valamint a jelentős vonal alatti műveletek az államadósság felhalmozódásához vezettek, amely az elmúlt tíz évben a GDP 110 %-a közelében, vagy afelett volt. |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | 2004. július 5-én a Tanács úgy határozott, hogy a hiány Görögországban túlzott. 2005. február 17-én a Tanács úgy határozott, hogy felszólítja Görögországot túlzott hiánynak a 104. cikk (9) bekezdésével összhangban történő, 2006-ra való kiigazítására. A említett határozat alapját képező, a Bizottság szolgálatai által 2004 őszén készített előrejelzések azzal számoltak, hogy a hiány 2004-ben eléri a GDP 5,5 %-át. A stabilitási program 2005. márciusi, 2004–2007. közötti időszakot felölelő átdolgozott aktualizálásáról szóló 2005. április 6-i véleményében a Tanács felkérte Görögországot, hogy hajtson végre tartós intézkedéseket a túlzott hiány legkésőbb 2006-ra való kiigazítására, 2007-től kezdve a GDP legalább 0,5 %-ával csökkentse a ciklikus hatásoktól megtisztított hiányt, gondoskodjon az adósság gyorsabb csökkentéséről, hajtsa végre az életbe léptetett nyugdíjreformokat az államháztartás fenntarthatóságának biztosítására és javítsa tovább az államháztartási adatok gyűjtését és feldolgozását. |
| --- | --- |

(3)

2004. július 5-én a Tanács úgy határozott, hogy a hiány Görögországban túlzott. 2005. február 17-én a Tanács úgy határozott, hogy felszólítja Görögországot túlzott hiánynak a 104. cikk (9) bekezdésével összhangban történő, 2006-ra való kiigazítására. A említett határozat alapját képező, a Bizottság szolgálatai által 2004 őszén készített előrejelzések azzal számoltak, hogy a hiány 2004-ben eléri a GDP 5,5 %-át. A stabilitási program 2005. márciusi, 2004–2007. közötti időszakot felölelő átdolgozott aktualizálásáról szóló 2005. április 6-i véleményében a Tanács felkérte Görögországot, hogy hajtson végre tartós intézkedéseket a túlzott hiány legkésőbb 2006-ra való kiigazítására, 2007-től kezdve a GDP legalább 0,5 %-ával csökkentse a ciklikus hatásoktól megtisztított hiányt, gondoskodjon az adósság gyorsabb csökkentéséről, hajtsa végre az életbe léptetett nyugdíjreformokat az államháztartás fenntarthatóságának biztosítására és javítsa tovább az államháztartási adatok gyűjtését és feldolgozását.

| (4) | A 2005-ös hiány az aktualizálás becslése szerint a GDP 4,3 %-a (2), ez a megelőző aktualizálás és a Bizottság szolgálatai őszi előrejelzéseinek becslése szerint a GDP 3,7 %-a. A kettő különbözete elsősorban a 2002–2004-es hiányalakulás 2005. szeptemberi helyesbítéseinek áthozathatásait tükrözi (ez a 2004-es hiánynak a GDP 6,6 %-ra való módosítását eredményezi), míg a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzései figyelembe veszik a bejelentett értékpapírosítási műveletből származó egyszeri bevételeket, jóllehet e műveletre nem került sor. |
| --- | --- |

(4)

A 2005-ös hiány az aktualizálás becslése szerint a GDP 4,3 %-a (2), ez a megelőző aktualizálás és a Bizottság szolgálatai őszi előrejelzéseinek becslése szerint a GDP 3,7 %-a. A kettő különbözete elsősorban a 2002–2004-es hiányalakulás 2005. szeptemberi helyesbítéseinek áthozathatásait tükrözi (ez a 2004-es hiánynak a GDP 6,6 %-ra való módosítását eredményezi), míg a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzései figyelembe veszik a bejelentett értékpapírosítási műveletből származó egyszeri bevételeket, jóllehet e műveletre nem került sor.

| (5) | Az aktualizálást a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmáról és formájáról szóló új magatartási kódexben meghatározott határidő után három héttel, 2005. december 21-én nyújtották be. Az új program nagyjából követi a stabilitási és konvergenciaprogramok felépítésére vonatkozóan az új magatartási kódexben meghatározott mintát és adatszolgáltatási követelményeket (3). |
| --- | --- |

(5)

Az aktualizálást a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmáról és formájáról szóló új magatartási kódexben meghatározott határidő után három héttel, 2005. december 21-én nyújtották be. Az új program nagyjából követi a stabilitási és konvergenciaprogramok felépítésére vonatkozóan az új magatartási kódexben meghatározott mintát és adatszolgáltatási követelményeket (3).

| (6) | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv arra számít, hogy a reál GDP növekedés a 2005-ös 3,6 %-ról átlagosan 3,9 %-ra lassul a programidőszak fennmaradó részében. Ez a forgatókönyv a jelenleg rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy kedvező növekedési feltételezésekre épül, a növekedés előrejelzett középtávú alakulása (azaz a potenciális kibocsátás növekedésére tett becslés) pedig magasnak látszik. A program inflációs előrejelzései reálisnak tűnnek. |
| --- | --- |

(6)

A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv arra számít, hogy a reál GDP növekedés a 2005-ös 3,6 %-ról átlagosan 3,9 %-ra lassul a programidőszak fennmaradó részében. Ez a forgatókönyv a jelenleg rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy kedvező növekedési feltételezésekre épül, a növekedés előrejelzett középtávú alakulása (azaz a potenciális kibocsátás növekedésére tett becslés) pedig magasnak látszik. A program inflációs előrejelzései reálisnak tűnnek.

| (7) | Az aktualizálás költségvetési stratégiája a kiegyensúlyozott költségvetés irányába mutató költségvetési konszolidáció folytatására, valamint arra irányul, hogy a 104. cikk (9) bekezdése szerinti tanácsi felszólításnak megfelelően a hiányt 2006-ra a GDP 3 %-ában meghatározott határérték alá csökkentsék. A költségvetési kiigazítás 2006-ban az időszak elejére összpontosul. A hiány a GDP 4,3 %-ával egyenlő 2005-ös értékről 2006-ban 2,6 %-ra, majd 2008-ra 1,7 %-ra csökken. Az elsődleges többlet időbeli alakulása ehhez hasonló, a GDP 0,9 %-áról 2,8 %-ra javul. Az előrejelzett kiigazítást magasabb adóbevételekkel és kiadáscsökkentésekkel (kamatfizetések és állami fogyasztás) érik el. A 2006-ra tervezett egyszeri bevételek a GDP 0,6 %-át teszik ki. A kedvező makrogazdasági forgatókönyv részben megmagyarázza azt, hogy a jelenlegi aktualizálás szerinti kiigazítás a megelőző aktualizálásban szereplőhöz képest miért összpontosul a programidőszak elejére. |
| --- | --- |

(7)

Az aktualizálás költségvetési stratégiája a kiegyensúlyozott költségvetés irányába mutató költségvetési konszolidáció folytatására, valamint arra irányul, hogy a 104. cikk (9) bekezdése szerinti tanácsi felszólításnak megfelelően a hiányt 2006-ra a GDP 3 %-ában meghatározott határérték alá csökkentsék. A költségvetési kiigazítás 2006-ban az időszak elejére összpontosul. A hiány a GDP 4,3 %-ával egyenlő 2005-ös értékről 2006-ban 2,6 %-ra, majd 2008-ra 1,7 %-ra csökken. Az elsődleges többlet időbeli alakulása ehhez hasonló, a GDP 0,9 %-áról 2,8 %-ra javul. Az előrejelzett kiigazítást magasabb adóbevételekkel és kiadáscsökkentésekkel (kamatfizetések és állami fogyasztás) érik el. A 2006-ra tervezett egyszeri bevételek a GDP 0,6 %-át teszik ki. A kedvező makrogazdasági forgatókönyv részben megmagyarázza azt, hogy a jelenlegi aktualizálás szerinti kiigazítás a megelőző aktualizálásban szereplőhöz képest miért összpontosul a programidőszak elejére.

| (8) | A közösen megállapított módszertan használatával a Bizottság szolgálatai a programadatok alapján számításokat végeztek, ezek szerint a strukturális egyenleg (tehát a ciklikus hatásoktól megtisztított, valamint az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedéseket figyelmen kívül hagyó államháztartás) az előrejelzések szerint a GDP -4,8 %-ának megfelelő 2005-ös értékről 2008-ra a GDP 2,4 %-ára javul, így a GDP kb. 0,6 %-ának felel meg az éves csökkenés. A Stabilitási és Növekedési Paktumban előírtak szerint az aktualizálás egyértelműen azonosít egy középtávú célkitűzést a költségvetési egyenlegre nézve: ez strukturális értelemben véve kiegyensúlyozott költségvetést jelent, amelyet az aktualizálás szerint nem kívánnak 2008-ra elérni. Mivel a program középtávú célkitűzése meghaladja a minimálisan szükséges értéket (a becslések szerint a GDP kb. -1

  %-a), annak megvalósítása biztosítja a szükséges biztonsági sávot a túlzott hiány felmerülésével szemben. A program középtávú célkitűzése a jelenlegi értékelés szerint megfelelő szintű, mert az a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euró-övezet és az ERM II-ben résztvevő tagállamok vonatkozásában javasolt értéktartományon belülre esik és emiatt megfelelően tükrözi az adóssághányadot és az átlagos potenciális kibocsátás hosszú távú növekedését. |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | A költségvetés akár rosszabban is alakulhat a programban előrejelzettnél. A kedvező makrogazdasági forgatókönyvet kockázatok övezik, a programidőszak végére tervezett intézkedésekkel kapcsolatos információk pedig hiányoznak. Emellett még mindig vannak az Eurostattal függőben lévő kérdések (a társadalombiztosítási alapok és a helyi kormányzatok többleteinek becslése), amelyek a 2005-ig terjedő időszak hiányadatainak felfelé történő helyesbítését eredményezhetik, 2006-ra és az azt követő évekre nézve pedig áthozathatások jelentkezhetnek. A 2006-ra tervezett egyszeri tételek esetében még nem eldöntött, hogy azokat az Eurostat hiánycsökkentő tételekként sorolja-e be. |
| --- | --- |

(9)

A költségvetés akár rosszabban is alakulhat a programban előrejelzettnél. A kedvező makrogazdasági forgatókönyvet kockázatok övezik, a programidőszak végére tervezett intézkedésekkel kapcsolatos információk pedig hiányoznak. Emellett még mindig vannak az Eurostattal függőben lévő kérdések (a társadalombiztosítási alapok és a helyi kormányzatok többleteinek becslése), amelyek a 2005-ig terjedő időszak hiányadatainak felfelé történő helyesbítését eredményezhetik, 2006-ra és az azt követő évekre nézve pedig áthozathatások jelentkezhetnek. A 2006-ra tervezett egyszeri tételek esetében még nem eldöntött, hogy azokat az Eurostat hiánycsökkentő tételekként sorolja-e be.

| (10) | A jelenlegi információk alapján és a fenti kockázatok függvényében Görögország nagyjából úton van a túlzott hiány 2006-ra, azaz a Tanács által kijelölt határidőre történő kiigazítása felé. A 2005-re tervezett hiány összhangban van a 2005. évi költségvetés szigorú végrehajtásával, a 2006-os költségvetés pedig a GDP 2,6 %-ának megfelelő hiányt tervez. Mivel ez tartalmaz a GDP 0,6 %-ával egyenlő egyszeri bevételeket is, 2006-ban nem kerülne sor a túlzott hiány tartós kiigazításra. A 2006-os strukturális kiigazítás azonban meghaladja a Tanács által megkövetelt minimális értéket, a GDP 0,6 %-át. Ezzel szemben 2008-ban, amikor a görög gazdasági környezet várhatóan továbbra is kedvező, a kiigazítás kevesebb, mint a GDP 0,5 %-a. Ezen kívül a Bizottság szolgálatainak a programadatok alapján a közösen megállapított módszertan használatával végzett számításai szerint a ciklikus hatásoktól megtisztított költségvetési egyenleg a programidőszakban várhatóan nem felel meg a minimális határértéknek. |
| --- | --- |

(10)

A jelenlegi információk alapján és a fenti kockázatok függvényében Görögország nagyjából úton van a túlzott hiány 2006-ra, azaz a Tanács által kijelölt határidőre történő kiigazítása felé. A 2005-re tervezett hiány összhangban van a 2005. évi költségvetés szigorú végrehajtásával, a 2006-os költségvetés pedig a GDP 2,6 %-ának megfelelő hiányt tervez. Mivel ez tartalmaz a GDP 0,6 %-ával egyenlő egyszeri bevételeket is, 2006-ban nem kerülne sor a túlzott hiány tartós kiigazításra. A 2006-os strukturális kiigazítás azonban meghaladja a Tanács által megkövetelt minimális értéket, a GDP 0,6 %-át. Ezzel szemben 2008-ban, amikor a görög gazdasági környezet várhatóan továbbra is kedvező, a kiigazítás kevesebb, mint a GDP 0,5 %-a. Ezen kívül a Bizottság szolgálatainak a programadatok alapján a közösen megállapított módszertan használatával végzett számításai szerint a ciklikus hatásoktól megtisztított költségvetési egyenleg a programidőszakban várhatóan nem felel meg a minimális határértéknek.

| (11) | Az adóssághányad a becslések szerint 2005-ben elérte a GDP kb. 108 %-át, amely messze a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték felett van. Az elsődleges többlet előrejelzett javulásának, valamint a kisebb számú adósságnövelő pénzügyi műveletnek köszönhetően az adóssághányad a program előrejelzései szerint több, mint 11 százalékponttal csökken a programidőszak során. A (1) költségvetési célok fent említett kockázatai és (2) az állományalkalmazkodást (amely a múltban jellemzően jelentős és túlnyomóan adósságnövelő volt) övező bizonytalanság miatt az adóssághányad alakulása valószínűleg nem annyira kedvező, mint ahogy azt a programban előre jelezték. E kockázatértékelés fényében úgy tűnik, hogy az adóssághányad a referenciaérték irányában elegendő mértékben csökken. |
| --- | --- |

(11)

Az adóssághányad a becslések szerint 2005-ben elérte a GDP kb. 108 %-át, amely messze a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték felett van. Az elsődleges többlet előrejelzett javulásának, valamint a kisebb számú adósságnövelő pénzügyi műveletnek köszönhetően az adóssághányad a program előrejelzései szerint több, mint 11 százalékponttal csökken a programidőszak során. A (1) költségvetési célok fent említett kockázatai és (2) az állományalkalmazkodást (amely a múltban jellemzően jelentős és túlnyomóan adósságnövelő volt) övező bizonytalanság miatt az adóssághányad alakulása valószínűleg nem annyira kedvező, mint ahogy azt a programban előre jelezték. E kockázatértékelés fényében úgy tűnik, hogy az adóssághányad a referenciaérték irányában elegendő mértékben csökken.

| (12) | Az államháztartás fenntarthatóságának (4) tekintetében Görögország magas kockázattal szembesül a népességelöregedés becsült költségvetési terhei miatt. Az adóssághányad jelenleg a legmagasabb az EU-ban, és az előrejelzések szerint a 2050-ig tartó előrejelzési időszakban továbbra is magas marad. Az államháztartás fenntarthatósága kockázatainak csökkentésére emiatt a költségvetési egyenleg további erősítésére, valamint arra van szükség, hogy középtávon szigorúan hajtsák végre az államháztartás tervezett konszolidációját. Ezzel egy időben az állami kiadások, különösen a nyugdíjkiadások előrejelzések szerinti növekedése az előrejelzési időszakban várhatóan jelentős terhet jelentenek majd az államháztartás számára. E célból az államháztartás fenntarthatósága kockázatainak csökkentésére határozottan végre kell hajtani az életbe léptetett intézkedéseket, illetve további szerkezeti (elsősorban nyugdíj-) reformokat kell kidolgozni és végrehajtani. |
| --- | --- |

(12)

Az államháztartás fenntarthatóságának (4) tekintetében Görögország magas kockázattal szembesül a népességelöregedés becsült költségvetési terhei miatt. Az adóssághányad jelenleg a legmagasabb az EU-ban, és az előrejelzések szerint a 2050-ig tartó előrejelzési időszakban továbbra is magas marad. Az államháztartás fenntarthatósága kockázatainak csökkentésére emiatt a költségvetési egyenleg további erősítésére, valamint arra van szükség, hogy középtávon szigorúan hajtsák végre az államháztartás tervezett konszolidációját. Ezzel egy időben az állami kiadások, különösen a nyugdíjkiadások előrejelzések szerinti növekedése az előrejelzési időszakban várhatóan jelentős terhet jelentenek majd az államháztartás számára. E célból az államháztartás fenntarthatósága kockázatainak csökkentésére határozottan végre kell hajtani az életbe léptetett intézkedéseket, illetve további szerkezeti (elsősorban nyugdíj-) reformokat kell kidolgozni és végrehajtani.

| (13) | Az államháztartás terén tervezett intézkedések nagyjából összhangban vannak a 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó integrált iránymutatásokban szereplő átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. A program ugyanis összhangban van i. a gazdasági stabilitás biztosítására; ii. a gazdasági és költségvetési fenntarthatóság megőrzésére, valamint iii. az erőforrások hatékony, növekedés- és foglalkoztatásorientált felosztására vonatkozó iránymutatással. A nyugdíjrendszer jelentős kihívásainak kezelésére irányuló intézkedéseket azonban egy jövőbeli szociális megállapodás megkötéséig elhalasztják. |
| --- | --- |

(13)

Az államháztartás terén tervezett intézkedések nagyjából összhangban vannak a 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó integrált iránymutatásokban szereplő átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. A program ugyanis összhangban van i. a gazdasági stabilitás biztosítására; ii. a gazdasági és költségvetési fenntarthatóság megőrzésére, valamint iii. az erőforrások hatékony, növekedés- és foglalkoztatásorientált felosztására vonatkozó iránymutatással. A nyugdíjrendszer jelentős kihívásainak kezelésére irányuló intézkedéseket azonban egy jövőbeli szociális megállapodás megkötéséig elhalasztják.

| (14) | Görögország 2005. október 15-én – a növekedést és foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben – benyújtott nemzeti reformprogramja a következő – az államháztartást jelentősen érintő – kihívásokat azonosítja: i. az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága; ii. foglalkoztatás és oktatás; iii. üzleti környezet és verseny; valamint iv. K+F és innováció. Az aktualizálás teljes mértékben figyelembe veszi ezek költségvetési hatásait. A stabilitási program államháztartás területén tervezett intézkedései nagyjából összhangban vannak a nemzeti reformprogramban tervezett intézkedésekkel. A program többek között ismerteti azokat az intézkedéseket, amelyeknek a társasági adókulcs 2007-re 25 %-kal való csökkentése, az adócsalás elleni küzdelem, a vagyonadó megreformálása és az egészségügyi kiadások racionalizálása a célja. |
| --- | --- |

(14)

Görögország 2005. október 15-én – a növekedést és foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben – benyújtott nemzeti reformprogramja a következő – az államháztartást jelentősen érintő – kihívásokat azonosítja: i. az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága; ii. foglalkoztatás és oktatás; iii. üzleti környezet és verseny; valamint iv. K+F és innováció. Az aktualizálás teljes mértékben figyelembe veszi ezek költségvetési hatásait. A stabilitási program államháztartás területén tervezett intézkedései nagyjából összhangban vannak a nemzeti reformprogramban tervezett intézkedésekkel. A program többek között ismerteti azokat az intézkedéseket, amelyeknek a társasági adókulcs 2007-re 25 %-kal való csökkentése, az adócsalás elleni küzdelem, a vagyonadó megreformálása és az egészségügyi kiadások racionalizálása a célja.

A fenti értékelés fényében a Tanács üdvözli az eddig tett erőfeszítéseket és azt, hogy a kormány prioritásként kezeli a hiány tartós csökkentését. A Tanács megállapítja, hogy fenntartva a költségvetési adatok további lehetséges statisztikai helyesbítéseinek a tervezett hiányokra gyakorolt hatását, valamint feltéve, hogy a tervezett kiigazítást teljes mértékben végrehajtják, a program összességében összhangban van a túlzott hiány 2006-ra történő kiigazításával. A 104. cikk (9) bekezdése szerinti 2005. február 17-i tanácsi ajánlások fényében a Tanács felkéri Görögországot, hogy:

| i. | hajtsa végre azokat a szükséges, tartós hatású intézkedéseket, amelyek a túlzott hiány legkésőbb 2006-ra való kiigazítását eredményezik; |
| --- | --- |

i.

hajtsa végre azokat a szükséges, tartós hatású intézkedéseket, amelyek a túlzott hiány legkésőbb 2006-ra való kiigazítását eredményezik;

| ii. | folytassa tovább a strukturális hiány csökkentését a programban megállapított középtávú célkitűzés irányában azáltal, hogy a gazdaságilag kedvező időszakokat az elsődleges kiadások csökkentésére használja; |
| --- | --- |

ii.

folytassa tovább a strukturális hiány csökkentését a programban megállapított középtávú célkitűzés irányában azáltal, hogy a gazdaságilag kedvező időszakokat az elsődleges kiadások csökkentésére használja;

| iii. | fokozza azokat az erőfeszítéseket, amelyeken keresztül azonosítják és felügyelik az adósság szintjének változásait előidéző (a nettó kölcsönfelvételen kívüli) tényezőket, hogy biztosítani lehessen azt, hogy az adóssághányad elegendő mértékben csökken és kielégítő ütemben közelíti a referenciaértéket; |
| --- | --- |

iii.

fokozza azokat az erőfeszítéseket, amelyeken keresztül azonosítják és felügyelik az adósság szintjének változásait előidéző (a nettó kölcsönfelvételen kívüli) tényezőket, hogy biztosítani lehessen azt, hogy az adóssághányad elegendő mértékben csökken és kielégítő ütemben közelíti a referenciaértéket;

| iv. | tartsa ellenőrzés alatt az állami nyugdíjkiadásokat, hajtsa határozottan végre a jóváhagyott nyugdíjreformokat és további strukturális reformokat valósítson meg az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítására; |
| --- | --- |

iv.

tartsa ellenőrzés alatt az állami nyugdíjkiadásokat, hajtsa határozottan végre a jóváhagyott nyugdíjreformokat és további strukturális reformokat valósítson meg az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítására;

| v. | javítsa tovább az államháztartási adatok gyűjtését és feldolgozását főként azon mechanizmusok javításán keresztül, amelyek biztosítják a (különösen a szociális biztonságra vonatkozó) adatok azonnali és pontos rendelkezésre állását. |
| --- | --- |

v.

javítsa tovább az államháztartási adatok gyűjtését és feldolgozását főként azon mechanizmusok javításán keresztül, amelyek biztosítják a (különösen a szociális biztonságra vonatkozó) adatok azonnali és pontos rendelkezésre állását.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál GDP
  (%-os változás) | SP 2005. dec. | 4,7 | 3,6 | 3,8 | 3,8 | 4,0 |
| COM 2005. nov. | 4,7 | 3,5 | 3,4 | 3,4 | nincs adat |
| SP 2005. márc. | 4,2 | 2,9 | 3,0 | 3,0 | nincs adat |
| HICP-infláció
  (%) | SP 2005. dec. | 3,0 | 3,5 | 3,2 | 3,0 | 2,7 |
| COM 2005. nov. | 3,1 | 3,5 | 3,1 | 3,0 | nincs adat |
| SP 2005. márc. | 3,0 | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat |
| Kibocsátási rés
  (a potenciális GDP %-ában) | SP 2005. dec. (5) | 1,4 | 1,1 | 1,1 | 1,1 | 1,5 |
| COM 2005. nov. (9) | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,2 | nincs adat |
| SP 2005. márc. (5) | 2,1 | 1,6 | 1,5 | 1,5 | nincs adat |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2005. dec. | – 6,6 | – 4,3 | – 2,6 | – 2,3 | – 1,7 |
| COM 2005. nov. | – 6,6 | – 3,7 | – 3,8 | – 3,8 | nincs adat |
| SP 2005. márc. | – 6,1 | – 3,7 | – 2,9 | – 2,4 | nincs adat |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2005. dec. | – 0,9 | 0,9 | 2,3 | 2,4 | 2,8 |
| COM 2005. nov. | – 0,9 | 1,7 | 1,2 | 0,9 | nincs adat |
| SP 2005. márc. | – 0,4 | 1,8 | 2,7 | 3,3 | nincs adat |
| Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2005. dec. (5) | – 7,2 | – 4,8 | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 |
| COM 2005. nov. | – 7,5 | – 4,5 | – 4,6 | – 4,8 | nincs adat |
| SP 2005. márc. (5) | – 7,0 | – 4,4 | – 3,5 | – 3,0 | nincs adat |
| Strukturális egyenleg (6)

  (a GDP %-ában) | SP 2005. dec. (7) | – 7,2 | – 4,8 | – 3,7 | – 2,8 | – 2,4 |
| COM 2005. nov. (8) | – 7,5 | – 5,3 | – 4,6 | – 4,8 | nincs adat |
| SP 2005. márc. | – 7,0 | – 4,4 | – 3,5 | – 3,0 | nincs adat |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | SP 2005. dec. | 109,3 | 107,9 | 104,8 | 101,1 | 96,8 |
| COM 2005. nov. | 109,3 | 107,9 | 106,8 | 106 | nincs adat |
| SP 2005. márc. | 110,5 | 109,5 | 107,2 | 104,7 | nincs adat |
| Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai |

2004

2005

2006

2007

2008

Reál GDP

(%-os változás)

SP 2005. dec.

4,7

3,6

3,8

3,8

4,0

COM 2005. nov.

4,7

3,5

3,4

3,4

nincs adat

SP 2005. márc.

4,2

2,9

3,0

3,0

nincs adat

HICP-infláció

(%)

SP 2005. dec.

3,0

3,5

3,2

3,0

2,7

COM 2005. nov.

3,1

3,5

3,1

3,0

nincs adat

SP 2005. márc.

3,0

nincs adat

nincs adat

nincs adat

nincs adat

Kibocsátási rés

(a potenciális GDP %-ában)

SP 2005. dec. (5)

1,4

1,1

1,1

1,1

1,5

COM 2005. nov. (9)

2,0

2,0

2,0

2,2

nincs adat

SP 2005. márc. (5)

2,1

1,6

1,5

1,5

nincs adat

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2005. dec.

– 6,6

– 4,3

– 2,6

– 2,3

– 1,7

COM 2005. nov.

– 6,6

– 3,7

– 3,8

– 3,8

nincs adat

SP 2005. márc.

– 6,1

– 3,7

– 2,9

– 2,4

nincs adat

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2005. dec.

– 0,9

0,9

2,3

2,4

2,8

COM 2005. nov.

– 0,9

1,7

1,2

0,9

nincs adat

SP 2005. márc.

– 0,4

1,8

2,7

3,3

nincs adat

Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2005. dec. (5)

– 7,2

– 4,8

– 3,1

– 2,8

– 2,4

COM 2005. nov.

– 7,5

– 4,5

– 4,6

– 4,8

nincs adat

SP 2005. márc. (5)

– 7,0

– 4,4

– 3,5

– 3,0

nincs adat

Strukturális egyenleg (6)

(a GDP %-ában)

SP 2005. dec. (7)

– 7,2

– 4,8

– 3,7

– 2,8

– 2,4

COM 2005. nov. (8)

– 7,5

– 5,3

– 4,6

– 4,8

nincs adat

SP 2005. márc.

– 7,0

– 4,4

– 3,5

– 3,0

nincs adat

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

SP 2005. dec.

109,3

107,9

104,8

101,1

96,8

COM 2005. nov.

109,3

107,9

106,8

106

nincs adat

SP 2005. márc.

110,5

109,5

107,2

104,7

nincs adat

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az e szövegben említett dokumentumok megtalálhatók a következő internetes oldalon:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Ebben a számadatban nem szerepel az Európai Regionális Fejlesztési Alappal kapcsolatos visszatérítés, amely a GDP 0,3 %-ával (512 millió euró) egyenlő. Mivel ez azonban egy tisztán egyszeri kiadás, a figyelembe vétele nem befolyásolná sem a 2005-ös költségvetési erőfeszítéseket, sem a 2006–2008. közötti kiigazítási pályát.

(3)  A program hiányosságot mutat a kötelező adatok terén (a tényleges nominális árfolyamok helyett EUR/USD árfolyamok szerepelnek), és nem biztosítja az új magatartási kódexben előírt valamennyi opcionális adatot.

(4)  A hosszú távú fenntarthatósággal kapcsolatos részletek a program Bizottság szolgálatai által végzett technikai értékelésében találhatók:

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(5)  A Bizottság szolgálatainak számításai a program információi alapján

(6)  Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (ugyanúgy, mint a megelőző sorokban) az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések figyelmen kívül hagyása után

(7)  A program egyszeri és egyéb átmeneti intézkedései (2006-ban a GDP 0,6 %-a).

(8)  Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzéseiben (2005-ben a GDP 0,8 %-a)

(9)  A 2004–2007-es időszakra becsült, 3,2 %-os, 3,5 %-os, 3,4 %-os, illetőleg 3,2 %-os potenciális növekedési értékek alapján.

Forrás:

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai

---

| 5.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 82/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 82/6

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2006. március 14.)

Németország 2005–2009-re szóló, aktualizált stabilitási programjáról

(2006/C 82/02)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | A Tanács 2006. március 14-én megvizsgálta Németország aktualizált stabilitási programját. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2006. március 14-én megvizsgálta Németország aktualizált stabilitási programját.

| (2) | Az utóbbi tíz évben Németországban a GDP növekedése évente 1,4 %-os volt, ami az euro-övezet átlagánál több mint fél százalékponttal alacsonyabb. A növekedési potenciál ezen időszak alatt folyamatosan csökkent. A gazdasági aktivitást – bár azt élénk export vezérelte – visszafogta a pangó hazai kereslet. Az évtized elejei tartós stagnálást követően mind a kereslet, mind a reál-GDP 2000-ben és 2004-ben is rövid időre csúcsértéket ért el, majd ezt követően ismét gyengült. Miközben a munkahelyteremtés szintén visszafogott volt, a munkanélküliségi ráta a munkaerő 9

  %-ára emelkedett. A költségvetési hiány négy egymást követő évben – a negyedik alkalommal 2005-ben – lépte túl a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. A GDP 40 %-ához közelítő 1991. évi államadósság 2002 óta meghaladja a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaértéket. |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | 2003. január 21-én a Tanács úgy határozott, hogy Németországban túlzott hiány áll fenn, és a 104. cikk (7) bekezdése alapján ajánlotta a túlzott hiány 2004-re történő kiigazítását. A 2004. decemberi Tanácshoz intézett közleményében („Németország és Franciaország helyzete a túlzott hiány esetén követendő eljárás szerinti kötelezettségeikre vonatkozóan a Bíróság ítéletének megfelelően”) a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kiigazítás megfelelő határidejének 2005-öt kell tekinteni. 2005 januárjában a Tanács egyetértett ezzel az állásponttal. 2006. március 14-én a Tanács úgy határozott, hogy a 104. cikk (9) bekezdésével összhangban felszólítja Németországot, hogy tegyen intézkedéseket a túlzott hiány 2007-re történő kiigazítására. A 2004–2008 közötti időszakot lefedő stabilitási program 2004. decemberi aktualizálásáról szóló 2005. február 17-i véleményében a Tanács a következőkre kérte fel Németországot: a túlzott hiány 2005-re történő kiigazításához szükséges lépések megtétele; költségvetési kiigazítások végrehajtása a 2005 utáni években, valamint strukturális értelemben szükségesnek ítélt erőfeszítések megtétele annak érdekében, hogy a program által lefedett időszak végére elérjék az egyensúlyhoz közeli költségvetési egyenleget; valamint strukturális reformok folytatása az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítása érdekében, különös tekintettel az egészségügyi rendszerre. |
| --- | --- |

(3)

2003. január 21-én a Tanács úgy határozott, hogy Németországban túlzott hiány áll fenn, és a 104. cikk (7) bekezdése alapján ajánlotta a túlzott hiány 2004-re történő kiigazítását. A 2004. decemberi Tanácshoz intézett közleményében („Németország és Franciaország helyzete a túlzott hiány esetén követendő eljárás szerinti kötelezettségeikre vonatkozóan a Bíróság ítéletének megfelelően”) a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kiigazítás megfelelő határidejének 2005-öt kell tekinteni. 2005 januárjában a Tanács egyetértett ezzel az állásponttal. 2006. március 14-én a Tanács úgy határozott, hogy a 104. cikk (9) bekezdésével összhangban felszólítja Németországot, hogy tegyen intézkedéseket a túlzott hiány 2007-re történő kiigazítására. A 2004–2008 közötti időszakot lefedő stabilitási program 2004. decemberi aktualizálásáról szóló 2005. február 17-i véleményében a Tanács a következőkre kérte fel Németországot: a túlzott hiány 2005-re történő kiigazításához szükséges lépések megtétele; költségvetési kiigazítások végrehajtása a 2005 utáni években, valamint strukturális értelemben szükségesnek ítélt erőfeszítések megtétele annak érdekében, hogy a program által lefedett időszak végére elérjék az egyensúlyhoz közeli költségvetési egyenleget; valamint strukturális reformok folytatása az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítása érdekében, különös tekintettel az egészségügyi rendszerre.

| (4) | Az Eurostat által szolgáltatott adatok szerint 2005-ben Németországban az általános költségvetési hiány a GDP 3,3 %-át tette ki. Ezek az adatok, amelyek megbízhatósága további értékelés tárgyát képezi, a 3605/93/EK tanácsi rendelet szerinti, előzetes adatokra épülnek, amelyeket Németország 2006. február 24-én küldött meg a Bizottságnak. A stabilitási program korábbi aktualizálása 2005-re a GDP 2,9 %-ának megfelelő célt határozott meg. |
| --- | --- |

(4)

Az Eurostat által szolgáltatott adatok szerint 2005-ben Németországban az általános költségvetési hiány a GDP 3,3 %-át tette ki. Ezek az adatok, amelyek megbízhatósága további értékelés tárgyát képezi, a 3605/93/EK tanácsi rendelet szerinti, előzetes adatokra épülnek, amelyeket Németország 2006. február 24-én küldött meg a Bizottságnak. A stabilitási program korábbi aktualizálása 2005-re a GDP 2,9 %-ának megfelelő célt határozott meg.

| (5) | A német stabilitási programot 2006. február 22-én nyújtották be. A program a 2005–2009 közötti időszakra terjed ki. A program nagyjából követi a stabilitási és konvergenciaprogramok felépítésére vonatkozóan az új magatartási kódexben meghatározott mintát (2). |
| --- | --- |

(5)

A német stabilitási programot 2006. február 22-én nyújtották be. A program a 2005–2009 közötti időszakra terjed ki. A program nagyjából követi a stabilitási és konvergenciaprogramok felépítésére vonatkozóan az új magatartási kódexben meghatározott mintát (2).

| (6) | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv a 2005. évi 0,9 %-os értékről 2006-ban 1,4 %-ra növekvő reál-GDP-t tervez, élénkülő hazai kereslet mellett. Miután 2007-ben 1 %-ra csökkent, a növekedés a tervek szerint újra megindul, a 2005–2009 közötti időszakra átlagosan 1

  %-os növekedési rátát érve el. A növekedés ezen alakulását befolyásolják az új koalíciós kormány által elfogadott politikai irányok. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében a referencia-forgatókönyv valószínűnek tűnik, de kevéssé lehet kedvező a program későbbi éveiben. A program inflációs előrejelzései reálisnak tűnnek. |
| --- | --- |

(6)

Formula

| (7) | A programban bemutatott középtávú költségvetési stratégia fő célja az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát szolgálja. Ennek elérése érdekében a program javasolja a költségvetési konszolidáció folytatását, a növekedés és a foglalkoztatás feltételeinek javítása mellett. A program a túlzott hiány kiigazítását 2007-re tervezi. Az aktualizálás nominális hiányra vonatkozó előrejelzései különösen 2006-ra és 2007-re vonatkozóan rendre a GDP 3,3 %-ának és 2

  %-ának felelnek meg. Ezt követően a hiány az előrejelzések szerint évente a GDP

  százalékpontjával csökken, majd 2009-re eléri a GDP 1

  %-os szintjét. A költségvetési kiigazítás egyszerre épül a bevételi és kiadási oldalra. A program a konszolidációs stratégia legfontosabb elemeként a szociális kiadások csökkentését határozza meg. A bevételi oldalon az adóbevételek részesedésének növekedését nagyjából ellensúlyozza a szociális hozzájárulások részesedésének csökkenése. Az állami beruházások GDP-ből való részesedése ezen előrejelzések szerint változatlan marad. A korábbi aktualizáláshoz képest a kiigazítási pálya nagyjából azonos maradt. Ugyanakkor a hiányhányadot minden évre kereken

  százalékponttal magasabbra tervezik, 2006-ra még ennél is magasabbra, a korábbi aktualizálás során tervezetthez képest. |
| --- | --- |

(7)

Formula

Formula

Formula

Formula

| (8) | A túlzott hiány 2007-re való kiigazítása a program szerint maga után vonja a strukturális egyenleg (vagyis a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül) kumulatív, több, mint egy százalékpontos javulását 2005–2007 között, 2007-re koncentráltan. A programidőszak alatt a közösen megállapított módszertan szerint számított strukturális egyenleg a tervek szerint évente átlagosan a GDP kb.

  %-ával javul, noha 2008-ban és 2009-ben ennél kissé alacsonyabban alakul. A program a költségvetési egyenlegre vonatkozó középtávú célkitűzést strukturális értelemben vett egyensúlyban állapítja meg, ugyanakkor ezt nem a programidőszakban tervezik megvalósítani. Mivel a középtávú célkitűzés meghaladja a minimálisan szükséges értéket (a becslések szerint a GDP kb. 1

  %-ának megfelelő hiány), annak megvalósítása biztosítja a szükséges biztonsági sávot a túlzott hiány felmerülésével szemben. A program középtávú célkitűzése nem lépi túl az euro-övezet és az ERM II tagállamai számára a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben meghatározottakat, és kis mértékben szigorúbb követelményt támaszt az adóssághányad és a hosszú távú potenciális kibocsátás átlagos növekedése által indokolthoz képest. |
| --- | --- |

(8)

Formula

Formula

| (9) | 2006 vonatkozásában a költségvetés alakulását veszélyeztető kockázatok kiegyensúlyozottnak tekinthetők. Ugyanakkor 2007-től a költségvetés alakulása a programban tervezettnél rosszabb lehet. A szociális kiadások korlátozása – amelyet ugyan teljes részleteiben nem ismertetnek a programban, de a tervek szerint döntően hozzájárul a költségvetés kiigazításához – a tervek szigorú végrehajtásától függ. A szociális kiadások a korábbi programok összehasonlításában a költségvetési célok túllépésének legfőbb mozgatói. A költségvetési célokat veszélyeztetné, ha a társadalombiztosítási hozzájárulások tervezett enyhítését az idevágó kiadási célok teljesítése nélkül hajtanák teljes mértékben végre. Továbbá, a növekedés visszaesése a bevételek visszaesését eredményezné, amelyet a kiadások további, a hiányhányad tervezett pályájának fenntartását szolgáló csökkentésével csak nehezen lehetne ellensúlyozni. A program továbbá 2008-ra a társaságiadó-rendszerre, valamint az egészségbiztosítás és az ápolás-gondoskodás biztosítási rendszerére irányuló reformokat jelent be, amelyek rövid távon negatív hatást gyakorolhatnak a hiányra, amennyiben azokat nem finanszírozzák teljes körűen, ahogyan azt a program előirányozta. |
| --- | --- |

(9)

2006 vonatkozásában a költségvetés alakulását veszélyeztető kockázatok kiegyensúlyozottnak tekinthetők. Ugyanakkor 2007-től a költségvetés alakulása a programban tervezettnél rosszabb lehet. A szociális kiadások korlátozása – amelyet ugyan teljes részleteiben nem ismertetnek a programban, de a tervek szerint döntően hozzájárul a költségvetés kiigazításához – a tervek szigorú végrehajtásától függ. A szociális kiadások a korábbi programok összehasonlításában a költségvetési célok túllépésének legfőbb mozgatói. A költségvetési célokat veszélyeztetné, ha a társadalombiztosítási hozzájárulások tervezett enyhítését az idevágó kiadási célok teljesítése nélkül hajtanák teljes mértékben végre. Továbbá, a növekedés visszaesése a bevételek visszaesését eredményezné, amelyet a kiadások további, a hiányhányad tervezett pályájának fenntartását szolgáló csökkentésével csak nehezen lehetne ellensúlyozni. A program továbbá 2008-ra a társaságiadó-rendszerre, valamint az egészségbiztosítás és az ápolás-gondoskodás biztosítási rendszerére irányuló reformokat jelent be, amelyek rövid távon negatív hatást gyakorolhatnak a hiányra, amennyiben azokat nem finanszírozzák teljes körűen, ahogyan azt a program előirányozta.

| (10) | Ezen kockázatértékelés tekintetében úgy tűnik, hogy a program költségvetési irányvonala összhangban áll a túlzott hiány 2007-re történő kiigazításával. Ugyanakkor úgy tűnik, hogy a program költségvetési irányvonala nem nyújt elég széles biztonsági sávot ahhoz, hogy szokásos makrogazdasági ingadozások mellett ne lépjék túl a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-határértéket a programidőszak utolsó előtti évéig. A túlzott hiány kiigazítását követő években a program középtávú célkitűzése irányában történő kiigazításnak a programban foglalt üteme nagyjából megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktumnak, amely előírja, hogy az euro-övezetben és az ERM II-ben résztvevő tagállamokban a strukturális egyenleget évente a GDP 0,5 %-ával kell javítani, és a gazdaságilag kedvező időszakokban ennél magasabb, a gazdaságilag kedvezőtlen időszakokban pedig ennél alacsonyabb kiigazítást kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(10)

Ezen kockázatértékelés tekintetében úgy tűnik, hogy a program költségvetési irányvonala összhangban áll a túlzott hiány 2007-re történő kiigazításával. Ugyanakkor úgy tűnik, hogy a program költségvetési irányvonala nem nyújt elég széles biztonsági sávot ahhoz, hogy szokásos makrogazdasági ingadozások mellett ne lépjék túl a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-határértéket a programidőszak utolsó előtti évéig. A túlzott hiány kiigazítását követő években a program középtávú célkitűzése irányában történő kiigazításnak a programban foglalt üteme nagyjából megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktumnak, amely előírja, hogy az euro-övezetben és az ERM II-ben résztvevő tagállamokban a strukturális egyenleget évente a GDP 0,5 %-ával kell javítani, és a gazdaságilag kedvező időszakokban ennél magasabb, a gazdaságilag kedvezőtlen időszakokban pedig ennél alacsonyabb kiigazítást kell alkalmazni.

| (11) | A GDP-arányos államadósság-hányad becslések szerint 2005-ben elérte a 67

  %-ot, túllépve ezzel a Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaértéket. A program 2006-ra az adóssághányadnak a GDP 69 %-ára kerekített növekedését, majd ezt követően a programidőszak végére 67 %-ra való csökkenését jelzi előre. A költségvetési célok fent említett kockázatai miatt az adóssághányad alakulása lehet, hogy nem lesz annyira kedvező, mint ahogyan azt a program előre jelezte. E kockázatértékelés fényében az adóssághányad nem biztos, hogy elegendő mértékben csökken a referenciaérték irányába. |
| --- | --- |

(11)

Formula

| (12) | Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében Németország közepes mértékű kockázattal szembesül a népességelöregedés becsült költségvetési költségei folytán (3). A korábbi években végrehajtott strukturális reformok, különös tekintettel a nyugdíjrendszer területén végrehajtottakra, hozzájárultak az állami kiadások későbbi növekedésének visszaszorításához. A Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaértéket meghaladó bruttó államadósság jelenlegi szintjére, valamint a jelenleg magas strukturális hiányra figyelemmel, a hosszú távú fenntarthatóságot veszélyeztető kockázatok csökkentése érdekében a programidőszak alatt szigorúan végrehajtott, erőteljes költségvetési konszolidációra van szükség. |
| --- | --- |

(12)

Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében Németország közepes mértékű kockázattal szembesül a népességelöregedés becsült költségvetési költségei folytán (3). A korábbi években végrehajtott strukturális reformok, különös tekintettel a nyugdíjrendszer területén végrehajtottakra, hozzájárultak az állami kiadások későbbi növekedésének visszaszorításához. A Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaértéket meghaladó bruttó államadósság jelenlegi szintjére, valamint a jelenleg magas strukturális hiányra figyelemmel, a hosszú távú fenntarthatóságot veszélyeztető kockázatok csökkentése érdekében a programidőszak alatt szigorúan végrehajtott, erőteljes költségvetési konszolidációra van szükség.

| (13) | Az államháztartás terén tervezett intézkedések nagyjából összhangban vannak a 2005–2008-as időszakra vonatkozó integrált iránymutatásokban szereplő átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. Különösen, Németország több, az államháztartás közép-, illetve hosszú távú fenntarthatóságának javítását célzó strukturális reform végrehajtását tervezi. Amennyiben a társadalombiztosítási rendszerekben a tervek szerint hajtják végre a kiadások visszaszorítását, az állami kiadások összetétele a lisszaboni stratégiával összhangban kedvezőbb képet mutatna a növekedést ösztönző tényezők tekintetében. |
| --- | --- |

(13)

Az államháztartás terén tervezett intézkedések nagyjából összhangban vannak a 2005–2008-as időszakra vonatkozó integrált iránymutatásokban szereplő átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. Különösen, Németország több, az államháztartás közép-, illetve hosszú távú fenntarthatóságának javítását célzó strukturális reform végrehajtását tervezi. Amennyiben a társadalombiztosítási rendszerekben a tervek szerint hajtják végre a kiadások visszaszorítását, az állami kiadások összetétele a lisszaboni stratégiával összhangban kedvezőbb képet mutatna a növekedést ösztönző tényezők tekintetében.

| (14) | Németország nemzeti reformprogramja (NRP), amelyet a növekedést és foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben 2005. december 7-én nyújtottak be, hat fő kihívást azonosít: tudásalapú társadalom; a piac működése és versenyképesség; üzleti környezet; az államháztartás fenntarthatósága (beleértve a fenntartható fejlődést és a szociális biztonságot); ökológiai innováció; valamint a munkaerőpiac reformja. Összefoglalva, a stabilitási programban szereplő, az államháztartás területén tervezett intézkedések összhangban állnak a nemzeti reformprogramban előirányzott intézkedésekkel. A nemzeti reformprogramban bemutatott intézkedések költségvetési hatásait nagyjából tartalmazzák a stabilitási program költségvetési előrejelzései. Az NRP tartalma mellett a stabilitási program tervezi, hogy a szövetségi rendszer reformjának részeként a Stabilitási és Növekedési Paktumra visszavezethető szankciókat meghatározott szabály alapján a kormányzati szintek között osztanák fel. Ezt beleillesztenék a német alkotmányba. |
| --- | --- |

(14)

Németország nemzeti reformprogramja (NRP), amelyet a növekedést és foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben 2005. december 7-én nyújtottak be, hat fő kihívást azonosít: tudásalapú társadalom; a piac működése és versenyképesség; üzleti környezet; az államháztartás fenntarthatósága (beleértve a fenntartható fejlődést és a szociális biztonságot); ökológiai innováció; valamint a munkaerőpiac reformja. Összefoglalva, a stabilitási programban szereplő, az államháztartás területén tervezett intézkedések összhangban állnak a nemzeti reformprogramban előirányzott intézkedésekkel. A nemzeti reformprogramban bemutatott intézkedések költségvetési hatásait nagyjából tartalmazzák a stabilitási program költségvetési előrejelzései. Az NRP tartalma mellett a stabilitási program tervezi, hogy a szövetségi rendszer reformjának részeként a Stabilitási és Növekedési Paktumra visszavezethető szankciókat meghatározott szabály alapján a kormányzati szintek között osztanák fel. Ezt beleillesztenék a német alkotmányba.

A fenti értékelésre figyelemmel a Tanács üdvözli, hogy a programban foglaltak szerint a kormány a költségvetési konszolidációt prioritásként kezeli, azonban megállapítja, hogy a költségvetési célok eléréséhez és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságához kockázatok kapcsolódnak. Továbbá a Szerződés 104. cikkének (9) bekezdése szerinti, 2006. március 14-i tanácsi határozat fényében a Tanács felkéri Németországot, hogy:

| — | 2006-ban és 2007-ben biztosítsa a legalább egy százalékpontnak megfelelő, tervezett, kumulatív strukturális kiigazítást, amely a költségvetési hiányt legkésőbb 2007-re hiteles és fenntartható módon a GDP 3 %-a alá csökkentené; |
| --- | --- |

—

2006-ban és 2007-ben biztosítsa a legalább egy százalékpontnak megfelelő, tervezett, kumulatív strukturális kiigazítást, amely a költségvetési hiányt legkésőbb 2007-re hiteles és fenntartható módon a GDP 3 %-a alá csökkentené;

| — | A túlzott hiány kiigazítását követően gyorsan érje el a középtávú költségvetési célkitűzést a strukturális egyensúly évi legalább 0,5 százalékpontos csökkentésén keresztül, nevezetesen a kiadások tervezett, a szociális hozzájárulások tervezett könnyítése érdekében történő visszafogásának szigorú végrehajtása, valamint annak biztosítása által, hogy a társasági adóra irányulóan bejelentett reform ne veszélyeztesse a költségvetési konszolidációt; |
| --- | --- |

—

A túlzott hiány kiigazítását követően gyorsan érje el a középtávú költségvetési célkitűzést a strukturális egyensúly évi legalább 0,5 százalékpontos csökkentésén keresztül, nevezetesen a kiadások tervezett, a szociális hozzájárulások tervezett könnyítése érdekében történő visszafogásának szigorú végrehajtása, valamint annak biztosítása által, hogy a társasági adóra irányulóan bejelentett reform ne veszélyeztesse a költségvetési konszolidációt;

| — | A költségvetési keret javítása érdekében hajtsa végre a szövetségi rendszer reformjára irányuló terveket, hozzájárulva így annak biztosításához, hogy a költségvetési célok valamennyi kormányzati szinten megvalósuljanak. |
| --- | --- |

—

A költségvetési keret javítása érdekében hajtsa végre a szövetségi rendszer reformjára irányuló terveket, hozzájárulva így annak biztosításához, hogy a költségvetési célok valamennyi kormányzati szinten megvalósuljanak.

A legfontosabb makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (változás %-ban) | SP 2006. febr. | 1,6 | 0,9 | 1,5 | 1 | 1,75 | 1,75 |
| COM 2005. nov. (9) | 1,6 | 0,8 | 1,2 | 1,6 | — | — |
| SP 2004. dec. | 1,8 | 1,7 | 1,75 | 2 | — | — |
| HICP-infláció
  (%) | SP 2006. febr. | — | — | — | — | — | — |
| COM 2005. nov. | 1,8 | 2,0 | 1,6 | 1,1 | — | — |
| SP 2004. dec. | — | — | — | — | — | — |
| Kibocsátási rés
  (a potenciális GDP %-ában) | SP 2006. febr. (4) | – 0,6 | – 0,9 | – 0,7 | – 1,1 | – 0,7 | – 0,4 |
| COM 2005. nov. (8) | – 0,6 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,4 | — | — |
| SP 2004. dec. (4) | – 1,2 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,3 | – 0,0 | — |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2006. febr. | – 3,7 | – 3,3 | – 3,3 | – 2,5 | – 2 | – 1,5 |
| COM 2005. nov. | – 3,7 | – 3,9 | – 3,7 | – 3,3 | — | — |
| SP 2004. dec. | – 3,75 | – 2,9 | – 2,5 | – 2 | – 1,5 | — |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2006. febr. | – 0,8 | – 0,5 | – 0,5 | 0,5 | 1,25 | 1,5 |
| COM 2005. nov. | – 0,8 | – 0,9 | – 0,9 | – 0,4 | — | — |
| SP 2004. dec. | – 0,5 | 0 | 0,5 | 1,5 | 2 | — |
| Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2006. febr. (4) | – 3,4 | – 2,9 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 1,1 |
| COM 2005. nov. | – 3,3 | – 3,2 | – 3,2 | – 3,0 | — | — |
| SP 2004. dec. (4) | – 3,0 | – 2,4 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,3 | — |
| Strukturális egyenleg (5)

  (a GDP %-ában) | SP 2006. febr. (6) | – 3,4 | – 3,0 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 1,1 |
| COM 2005. nov. (7) | – 3,3 | – 3,2 | – 3,2 | – 3,0 | — | — |
| SP 2004. dec. | — | — | — | — | — | — |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | SP 2006. febr. | 65,5 | 67,5 | 69 | 68,5 | 68 | 67 |
| COM 2005. nov. (10) | 66,4 | 68,6 | 70,0 | 71,4 | — | — |
| SP 2004. dec. | 65,5 | 66 | 66 | 65,5 | 65 | — |
| Stabilitási program (SP); A Bizottság szolgálatai által az új kormány 2005 novemberi hivatalba lépését megelőzően készített, változatlan politikákra épülő 2005. őszi gazdasági előrejelzések (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Reál-GDP

(változás %-ban)

SP 2006. febr.

1,6

0,9

1,5

1

1,75

1,75

COM 2005. nov. (9)

1,6

0,8

1,2

1,6

—

—

SP 2004. dec.

1,8

1,7

1,75

2

—

—

HICP-infláció

(%)

SP 2006. febr.

—

—

—

—

—

—

COM 2005. nov.

1,8

2,0

1,6

1,1

—

—

SP 2004. dec.

—

—

—

—

—

—

Kibocsátási rés

(a potenciális GDP %-ában)

SP 2006. febr. (4)

– 0,6

– 0,9

– 0,7

– 1,1

– 0,7

– 0,4

COM 2005. nov. (8)

– 0,6

– 0,9

– 0,8

– 0,4

—

—

SP 2004. dec. (4)

– 1,2

– 0,9

– 0,7

– 0,3

– 0,0

—

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2006. febr.

– 3,7

– 3,3

– 3,3

– 2,5

– 2

– 1,5

COM 2005. nov.

– 3,7

– 3,9

– 3,7

– 3,3

—

—

SP 2004. dec.

– 3,75

– 2,9

– 2,5

– 2

– 1,5

—

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2006. febr.

– 0,8

– 0,5

– 0,5

0,5

1,25

1,5

COM 2005. nov.

– 0,8

– 0,9

– 0,9

– 0,4

—

—

SP 2004. dec.

– 0,5

0

0,5

1,5

2

—

Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2006. febr. (4)

– 3,4

– 2,9

– 2,9

– 1,8

– 1,5

– 1,1

COM 2005. nov.

– 3,3

– 3,2

– 3,2

– 3,0

—

—

SP 2004. dec. (4)

– 3,0

– 2,4

– 1,9

– 1,6

– 1,3

—

Strukturális egyenleg (5)

(a GDP %-ában)

SP 2006. febr. (6)

– 3,4

– 3,0

– 2,9

– 1,8

– 1,5

– 1,1

COM 2005. nov. (7)

– 3,3

– 3,2

– 3,2

– 3,0

—

—

SP 2004. dec.

—

—

—

—

—

—

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

SP 2006. febr.

65,5

67,5

69

68,5

68

67

COM 2005. nov. (10)

66,4

68,6

70,0

71,4

—

—

SP 2004. dec.

65,5

66

66

65,5

65

—

Stabilitási program (SP); A Bizottság szolgálatai által az új kormány 2005 novemberi hivatalba lépését megelőzően készített, változatlan politikákra épülő 2005. őszi gazdasági előrejelzések (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az e szövegben említett összes dokumentum megtalálható a következő weboldalon:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  A korábbi évekhez hasonlóan az aktualizálás csak kerekített adatokat és esetenként adott időszakra vonatkozó átlagokat tartalmaz a programidőszak későbbi éveire. A program hiányos a kötelező adatok tekintetében, valamint nem foglalja magában a magatartási kódexben előírt valamennyi választható adat (hiányoznak különösen a munkanélküliségre, az ágazati egyenlegekre vonatkozó adatok, valamint az adóbevételek bontása).

(3)  A hosszú távú fenntarthatósággal kapcsolatos részletek a program Bizottság szolgálatai által végzett technikai értékelésében találhatók:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(4)  A Bizottság szolgálatainak számításai a program információi alapján.

(5)  Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (ugyanúgy, mint a megelőző sorokban) az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések figyelmen kívül hagyása után.

(6)  Egyszeri és más átmeneti intézkedések a programból (2005-ben a GDP 0,1 %-a).

(7)  Egyszeri és más átmeneti intézkedések a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzéséből.

(8)  A 2004–2007. közötti időszak lehetséges becsült növekedési értékei alapján (rendre 1,1 %, 1,1 %, 1,1 % és 1,2%).

(9)  Az első becslések szerint a növekedés 2005-ben 0,9 %-os volt. A Bizottság szolgálatainak 2006. február 21-i előzetes előrejelzése szerint a növekedés 2006-ban 1,5 %-os lesz.

(10)  Az arányt a FISIM (közvetett módon mért pénzközvetítői szolgáltatások) felosztásának régi módszerével készült GDP adatsorok alapján számították, az adatok emiatt közvetlenül nem hasonlíthatók össze.

Forrás:

Stabilitási program (SP); A Bizottság szolgálatai által az új kormány 2005 novemberi hivatalba lépését megelőzően készített, változatlan politikákra épülő 2005. őszi gazdasági előrejelzések (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

| 5.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 82/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 82/10

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2006. március 14.)

Spanyolország 2005–2008-ra szóló, aktualizált stabilitási programjáról

(2006/C 82/03)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | 2006. március 14-én a Tanács megvizsgálta Spanyolország aktualizált stabilitási programját, amely a 2005–2008-as időszakot fedi le. |
| --- | --- |

(1)

2006. március 14-én a Tanács megvizsgálta Spanyolország aktualizált stabilitási programját, amely a 2005–2008-as időszakot fedi le.

| (2) | 3

  %-os átlagos évi növekedési rátával Spanyolországban a reál-GDP növekedés az EU-belül az elmúlt tíz év alatt mért legmagasabb értékek között helyezkedik el. Évi 3 

  %-os növekedés mellett a munkahelyteremtés jelentős mértékben megerősítette a növekedést. Ezzel szemben Spanyolország a termelékenység növekedése tekintetében elmaradt az euro-övezettől (

  % az euro-övezet 1 %-ával szemben). A HICP-infláció, miközben 2004-ben 3 %-os szintet megközelítően csökkent, az euro-övezet átlaga felett maradt. A magasabb infláció és a termelékenységnek Spanyolország főbb (kereskedelmi) partnereihez képest mért alacsonyabb növekedése a versenyképesség gyengüléséhez vezetett, ami az erőteljes hazai kereslettel együtt hozzájárult a külső helyzet folyamatos romlásához, amely 2005-ben a GDP 6 

  %-ának megfelelő hiányt ért el. A kilencvenes évek második felétől kezdve a költségvetési konszolidáció hozzájárult az ilyen fejlemények feltartóztatásához. |
| --- | --- |

(2)

Formula

Formula

Formula

Formula

| (3) | A stabilitási program megelőző, szintén a 2004–2008-as időszakot átfogó aktualizálásáról megfogalmazott, 2005. március 8-i véleményében a Tanács felkérte Spanyolországot, hogy fogadjon el a nem fenntartható trendek megelőzését szolgáló intézkedéseket, különösen a nyugdíjrendszer átfogó, a befizetések és a nyugdíjból származó hasznok szorosabb közelítését szolgáló reformját. |
| --- | --- |

(3)

A stabilitási program megelőző, szintén a 2004–2008-as időszakot átfogó aktualizálásáról megfogalmazott, 2005. március 8-i véleményében a Tanács felkérte Spanyolországot, hogy fogadjon el a nem fenntartható trendek megelőzését szolgáló intézkedéseket, különösen a nyugdíjrendszer átfogó, a befizetések és a nyugdíjból származó hasznok szorosabb közelítését szolgáló reformját.

| (4) | A 2005. évi költségvetés végrehajtása tekintetében, az általános költségvetési többletet a GDP 1 %-ára becsülik, ami a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzéseitől 0,2 %-kal, és a megelőző aktualizálástól 0,1 %-kal tér el. A 2005. év céljának túllépését a vártnál jobban alakuló bevételek magyarázzák, a központi kormány kiadási plafonjait pedig nagy valószínűséggel elérik. |
| --- | --- |

(4)

A 2005. évi költségvetés végrehajtása tekintetében, az általános költségvetési többletet a GDP 1 %-ára becsülik, ami a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzéseitől 0,2 %-kal, és a megelőző aktualizálástól 0,1 %-kal tér el. A 2005. év céljának túllépését a vártnál jobban alakuló bevételek magyarázzák, a központi kormány kiadási plafonjait pedig nagy valószínűséggel elérik.

| (5) | Az új program nagyjából követi a stabilitási és konvergenciaprogramoknak az új magatartási kódexben meghatározott modelljét és adatszolgáltatási követelményeit (2). Az aktualizálást négy héttel a magatartási kódexben megszabott december 1-jei határidő után küldték meg. |
| --- | --- |

(5)

Az új program nagyjából követi a stabilitási és konvergenciaprogramoknak az új magatartási kódexben meghatározott modelljét és adatszolgáltatási követelményeit (2). Az aktualizálást négy héttel a magatartási kódexben megszabott december 1-jei határidő után küldték meg.

| (6) | A programidőszak alatt a GDP-növekedést kb. 3

  %-ra jelzik előre. Az előrejelzések szerint GDP alakulását a hazai kereslet vezérli, bár a magán- és közfogyasztás növekedése, valamint a lakásépítés üteme várhatóan lassul. A várakozások szerint a külkereskedelem negatív hozzájárulása megszűnik, míg a külső nettó hitelfelvétel 2008-ra a GDP 8 %-a fölé emelkedik. Az infláció 2008-ra várhatóan 2

  %-ra esik a 2005. évi 3

  %-ról. A Bizottság 2005. őszi előrejelzései alapján ez a makrogazdasági forgatókönyv valószínűnek tűnik, bár a külgazdasági szektor növekedéshez való negatív hozzájárulása nagyobb mértékű lehet, ami a külső helyzet gyorsabb romlásához vezetne, az infláció pedig nőhet. |
| --- | --- |

(6)

Formula

Formula

Formula

| (7) | Az aktualizálás céljai: i. fenntartani az államháztartás stabilitását a gazdasági ciklus egészében, a költségvetési stabilitást célzó jogszabályok folyamatban levő reformjával összhangban, ii. hangsúlyt fektetni a produktív állami kiadásokra és a közfinanszírozás minőségének javítására irányuló politikákra, és iii. biztosítani az állami költségvetés hosszú távú, – a szociális kiadások hatékonysága és fenntarthatósága garantálásának szükséges eszközét jelentő – fenntarthatóságát. A tervek szerint az általános költségvetési egyenleg többlete csökken, a 2005. évi 1 %-ról 2008-ra

  %-ra. Az elsődleges többlet időbeni alakulása hasonló, a 2005. évi 2

  %-ról 2008-ra 2 %-ra esik. Miközben a bejelentett, de részleteiben még meg nem határozott közvetlen adóreform a programidőszak alatt a GDP

  %-ával csökkentené az adóbevételeket, a GDP-arányos kiadási hányad nagyjából változatlan marad. A korábbi aktualizálás alacsonyabb, ámbár növekvő többleteket jelzett előre. A két aktualizálás közötti különbség a 2004. évi, az egy évvel korábban tervezettnél sokkal jobban alakuló hiányban mutatkozik meg, a programidőszak alatt jelentkező átviteli hatásokkal együtt. |
| --- | --- |

(7)

Formula

Formula

Formula

| (8) | A program alapján a Bizottság szolgálatai által a közösen megállapított módszertannak megfelelően elvégzett számítások szerint a strukturális egyenleg (vagyis a ciklikus hatásoktól megtisztított általános költségvetés, az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül) a becslések szerint a GDP kb. 1

  %-át kitevő többletet ér el, ami 2005–2007 között állandó marad. 2008-ra a többlet a becsült negatív kibocsátási rés hirtelen csökkenése mellett kb. 1 %-ra esik. A program egy kiegyensúlyozott költségvetés középtávú célkitűzését állapítja meg, strukturális értelemben, és olyan strukturális egyenleg fenntartását tervezi, amely széles biztonsági sáv mellett kielégíti a program középtávú célkitűzését a programidőszak egészében. A megfelelőség tekintetében a program középtávú célkitűzése nem lépi túl az euro-övezet és az ERM II tagállamai számára a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben meghatározottakat, és szigorúbb követelményt támaszt az adóssághányad és a hosszú távú átlagos kibocsátás potenciális növekedése által indokolthoz képest. |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | Általánosságban, a költségvetési célokat veszélyeztető kockázatok nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek. Az aktualizálás költségvetési előrejelzései valószínű növekedési feltételezéseken alapulnak, amelyek a potenciális GDP-növekedés jelenlegi becslései alattiak, és összhangban állnak a Bizottság szolgálatainak 2005. évi őszi előrejelzéseivel. |
| --- | --- |

(9)

Általánosságban, a költségvetési célokat veszélyeztető kockázatok nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek. Az aktualizálás költségvetési előrejelzései valószínű növekedési feltételezéseken alapulnak, amelyek a potenciális GDP-növekedés jelenlegi becslései alattiak, és összhangban állnak a Bizottság szolgálatainak 2005. évi őszi előrejelzéseivel.

| (10) | A kockázatértékelés tekintetében a program költségvetési irányvonala elégségesnek tűnik ahhoz, hogy 2008-ig fenntartsák a program középtávú célkitűzéseit, a programban tervezettek szerint. Továbbá, a költségvetési irányvonal elég széles biztonsági sávot nyújt ahhoz, hogy 2005–2008 között szokásos makrogazdasági ingadozások mellett ne lépjék túl a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-határértéket. A költségvetési politika irányvonala összhangban áll a Stabilitási és Növekedési Paktummal olyan értelemben, hogy az nem prociklikus. |
| --- | --- |

(10)

A kockázatértékelés tekintetében a program költségvetési irányvonala elégségesnek tűnik ahhoz, hogy 2008-ig fenntartsák a program középtávú célkitűzéseit, a programban tervezettek szerint. Továbbá, a költségvetési irányvonal elég széles biztonsági sávot nyújt ahhoz, hogy 2005–2008 között szokásos makrogazdasági ingadozások mellett ne lépjék túl a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-határértéket. A költségvetési politika irányvonala összhangban áll a Stabilitási és Növekedési Paktummal olyan értelemben, hogy az nem prociklikus.

| (11) | Az adóssághányad az előrejelzések szerint a 2005. évi GDP 43 %-áról 2008-ra a GDP 36 %-ára esik, ami jóval a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték alatt marad. A programban előrejelzett magas elsődleges egyenleg-többletek az adósságcsökkentés legfontosabb mozgatói. Összefoglalva, az aktualizálásban bemutatott adósságcsökkentési pálya valószínűnek tűnik. |
| --- | --- |

(11)

Az adóssághányad az előrejelzések szerint a 2005. évi GDP 43 %-áról 2008-ra a GDP 36 %-ára esik, ami jóval a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték alatt marad. A programban előrejelzett magas elsődleges egyenleg-többletek az adósságcsökkentés legfontosabb mozgatói. Összefoglalva, az aktualizálásban bemutatott adósságcsökkentési pálya valószínűnek tűnik.

| (12) | Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében úgy tűnik, Spanyolországnak közepes mértékű kockázattal kell számolnia a népességelöregedés becsült költségvetési költségei kapcsán. A költségvetési egyenleg jelenleg kedvező helyzete, beleértve az adósságot és a társadalombiztosítási tartalékalapban felhalmozott eszközöket, hozzájárul a nyugdíjkiadások előrejelzett növekedésének némi visszatartásához. Ugyanakkor, ezen kiadásoknak az előrejelzési időszak alatti jelentős megnövekedése azt sugallja, hogy a népességelöregedés – nevezetesen a nyugdíjkiadások – költségvetésre gyakorolt hatásainak visszaszorítására irányuló, bejelentett társadalmi jóléti reform intézkedéseinek végrehajtása fontos szerepet játszhat az államháztartás fenntarthatóságát veszélyeztető kockázatok csökkentésében. |
| --- | --- |

(12)

Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében úgy tűnik, Spanyolországnak közepes mértékű kockázattal kell számolnia a népességelöregedés becsült költségvetési költségei kapcsán. A költségvetési egyenleg jelenleg kedvező helyzete, beleértve az adósságot és a társadalombiztosítási tartalékalapban felhalmozott eszközöket, hozzájárul a nyugdíjkiadások előrejelzett növekedésének némi visszatartásához. Ugyanakkor, ezen kiadásoknak az előrejelzési időszak alatti jelentős megnövekedése azt sugallja, hogy a népességelöregedés – nevezetesen a nyugdíjkiadások – költségvetésre gyakorolt hatásainak visszaszorítására irányuló, bejelentett társadalmi jóléti reform intézkedéseinek végrehajtása fontos szerepet játszhat az államháztartás fenntarthatóságát veszélyeztető kockázatok csökkentésében.

| (13) | Az államháztartás területén tervezett intézkedések nagyjából megfelelnek a 2005 és 2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak. Különösen, a program költségvetési irányvonala biztosítja a középtávú célkitűzés tiszteletben tartását, elkerüli a prociklikusságot, és hozzájárul a külső egyensúlyhiányokhoz kapcsolódó kockázatok kezeléséhez. A költségvetési irányvonal prioritásként kezeli a termelékenység növelését, valamint a fizikai, humán- és tudástőke felhalmozását ösztönző intézkedéseket. A szociális partnereknek a társadalombiztosítási rendszer átfogó reformcsomagját 2005. november 10-én küldték meg. |
| --- | --- |

(13)

Az államháztartás területén tervezett intézkedések nagyjából megfelelnek a 2005 és 2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak. Különösen, a program költségvetési irányvonala biztosítja a középtávú célkitűzés tiszteletben tartását, elkerüli a prociklikusságot, és hozzájárul a külső egyensúlyhiányokhoz kapcsolódó kockázatok kezeléséhez. A költségvetési irányvonal prioritásként kezeli a termelékenység növelését, valamint a fizikai, humán- és tudástőke felhalmozását ösztönző intézkedéseket. A szociális partnereknek a társadalombiztosítási rendszer átfogó reformcsomagját 2005. november 10-én küldték meg.

| (14) | Spanyolországnak a gazdasági növekedést és munkahelyteremtést célzó, megújult lisszaboni stratégia keretében 2005. október 13-én benyújtott Nemzeti Reformprogramja a következő, az államháztartásra jelentős hatást gyakorló kihívásokat azonosítja: i. a GDP-arányos adóssághányad 34 %-ra való csökkentése 2010-re, és ii. a produktív kiadások relatív növelése (mint pl. infrastruktúra, K+F, az oktatás javítása, humántőke). A Nemzeti Reformprogramban körvonalazott intézkedések költségvetési hatásait a stabilitási program költségvetési előrejelzései megfelelően tükrözik. A stabilitási programban szereplő, az államháztartás területén tervezett intézkedések összhangban állnak a Nemzeti Reformprogramban előirányzott intézkedésekkel. |
| --- | --- |

(14)

Spanyolországnak a gazdasági növekedést és munkahelyteremtést célzó, megújult lisszaboni stratégia keretében 2005. október 13-én benyújtott Nemzeti Reformprogramja a következő, az államháztartásra jelentős hatást gyakorló kihívásokat azonosítja: i. a GDP-arányos adóssághányad 34 %-ra való csökkentése 2010-re, és ii. a produktív kiadások relatív növelése (mint pl. infrastruktúra, K+F, az oktatás javítása, humántőke). A Nemzeti Reformprogramban körvonalazott intézkedések költségvetési hatásait a stabilitási program költségvetési előrejelzései megfelelően tükrözik. A stabilitási programban szereplő, az államháztartás területén tervezett intézkedések összhangban állnak a Nemzeti Reformprogramban előirányzott intézkedésekkel.

A fenti értékelésre tekintettel a Tanács megállapítja, hogy a költségvetési egyenleg összességében stabil, a költségvetési stratégia jó példája a Paktummal összhangban folytatott költségvetési politikáknak. A növekedő külső egyensúlyhiányok fényében fontos a szilárd költségvetési helyzet fenntartása. A Tanács felkéri Spanyolországot, hogy hajtson végre a népességelöregedés költségvetésre gyakorolt hosszú távú hatásait kezelő intézkedéseket.

A legfontosabb makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (%-os változás) | SP 2005. dec. | 3,1 | 3,4 | 3,3 | 3,2 | 3,2 |
| COM 2005. nov. (6) | 3,1 | 3,4 | 3,2 | 3,0 | Nincs adat |
| SP 2004. dec. | 2,6 | 2,9 | 3,0 | 3,0 | 3,0 |
| HICP-infláció (7)

  (%) | SP 2005. dec. (7) | 3,4 | 3,4 | 2,8 | 2,5 | 2,2 |
| COM 2005. nov. | 3,4 | 3,7 | 3,4 | 2,9 | Nincs adat |
| SP 2004. dec. | 3,0 | 3,1 | 2,9 | 2,7 | 2,4 |
| Kibocsátási rés
  (a potenciális GDP %-ában) | SP 2005. dec. (3) | 0,0 | – 0,5 | – 0,8 | – 1,1 | – 0,7 |
| COM 2005. nov. | 0,2 | 0,0 | – 0,2 | – 0,5 | Nincs adat |
| SP 2004. dec. (3) | – 0,2 | – 0,2 | – 0,2 | – 0,2 | – 0,1 |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2005. dec. | – 0,1 | 1,0 | 0,9 | 0,7 | 0,6 |
| COM 2005. nov. | – 0,3 | 0,2 | 0,1 | – 0,4 | Nincs adat |
| SP 2004. dec. | – 0,8 | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,4 |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2005. dec. | 1,9 | 2,8 | 2,6 | 2,2 | 2,0 |
| COM 2005. nov. | 2,0 | 2,1 | 1,9 | 1,3 | Nincs adat |
| SP 2004. dec. | 1,5 | 2,2 | 2,2 | 2,3 | 2,3 |
| Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2005. dec. (3) | – 0,1 | 1,2 | 1,2 | 1,2 | 0,9 |
| COM 2005. nov. | – 0,3 | 0,2 | 0,2 | – 0,1 | Nincs adat |
| SP 2004. dec. (3) | – 0,7 | 0,2 | 0,3 | 0,5 | 0,4 |
| Strukturális egyenleg (4)

  (a GDP %-ában) | SP 2005. dec. (5) | 0,7 | 1,2 | 1,2 | 1,2 | 0,9 |
| COM 2005. nov. (5) | 0,5 | 0,2 | 0,2 | – 0,1 | Nincs adat |
| SP 2004. dec. (5) | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,5 | 0,4 |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | SP 2005. dec. | 46,6 | 43,1 | 40,3 | 38,0 | 36,0 |
| COM 2005. nov. | 46,9 | 44,2 | 41,9 | 40,7 | Nincs adat |
| SP 2004. dec. | 49,1 | 46,7 | 44,3 | 42,0 | 40,0 |
| Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reál-GDP

(%-os változás)

SP 2005. dec.

3,1

3,4

3,3

3,2

3,2

COM 2005. nov. (6)

3,1

3,4

3,2

3,0

Nincs adat

SP 2004. dec.

2,6

2,9

3,0

3,0

3,0

HICP-infláció (7)

(%)

SP 2005. dec. (7)

3,4

3,4

2,8

2,5

2,2

COM 2005. nov.

3,4

3,7

3,4

2,9

Nincs adat

SP 2004. dec.

3,0

3,1

2,9

2,7

2,4

Kibocsátási rés

(a potenciális GDP %-ában)

SP 2005. dec. (3)

0,0

– 0,5

– 0,8

– 1,1

– 0,7

COM 2005. nov.

0,2

0,0

– 0,2

– 0,5

Nincs adat

SP 2004. dec. (3)

– 0,2

– 0,2

– 0,2

– 0,2

– 0,1

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2005. dec.

– 0,1

1,0

0,9

0,7

0,6

COM 2005. nov.

– 0,3

0,2

0,1

– 0,4

Nincs adat

SP 2004. dec.

– 0,8

0,1

0,2

0,4

0,4

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2005. dec.

1,9

2,8

2,6

2,2

2,0

COM 2005. nov.

2,0

2,1

1,9

1,3

Nincs adat

SP 2004. dec.

1,5

2,2

2,2

2,3

2,3

Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2005. dec. (3)

– 0,1

1,2

1,2

1,2

0,9

COM 2005. nov.

– 0,3

0,2

0,2

– 0,1

Nincs adat

SP 2004. dec. (3)

– 0,7

0,2

0,3

0,5

0,4

Strukturális egyenleg (4)

(a GDP %-ában)

SP 2005. dec. (5)

0,7

1,2

1,2

1,2

0,9

COM 2005. nov. (5)

0,5

0,2

0,2

– 0,1

Nincs adat

SP 2004. dec. (5)

0,1

0,2

0,3

0,5

0,4

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

SP 2005. dec.

46,6

43,1

40,3

38,0

36,0

COM 2005. nov.

46,9

44,2

41,9

40,7

Nincs adat

SP 2004. dec.

49,1

46,7

44,3

42,0

40,0

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az e szövegben említett dokumentumok megtalálhatók a következő internetes oldalon:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  A programban hiányosak a kötelező adatok (kamatlábra, teljes fogyasztásra és teljes társadalmi transzferekre vonatkozó előrejelzések) és nem található meg benne az új magatartási kódex által előírt valamennyi választható adat.

(3)  A Bizottság szolgálatainak számításai a programban megadott információk alapján.

(4)  Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg, az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül (hasonlóan a megelőző sorokhoz).

(5)  A program egyszeri és egyéb átmeneti intézkedései (a RENFE nemzeti vasúttársaság-, valamint az RTVE köztelevízió adósságának átvétele 2004-ben, rendre a GDP 0,7 %-ában,, a GDP 0,1 %-ában)

(6)  Első becslések szerint 2005-ben a növekedés 3,4 % volt. A Bizottság szolgálatainak 2006. február 21-i átmeneti előrejelzése 2006-ra 3,1 %-os növekedést jósol.

(7)  Magánfogyasztás-deflátor

Forrás:

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

| 5.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 82/14 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 82/14

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2006. március 14.)

Franciaország 2005–2009-re szóló, aktualizált stabilitási programjáról

(2006/C 82/04)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | 2006. március 14-én a Tanács megvizsgálta Franciaország aktualizált stabilitási programját, amely a 2005–2009. közötti időszakra vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

2006. március 14-én a Tanács megvizsgálta Franciaország aktualizált stabilitási programját, amely a 2005–2009. közötti időszakra vonatkozik.

| (2) | A francia GDP növekedése az elmúlt tíz évben az euró-övezet 2,3 %-os átlaga közelében volt. 1998. óta pedig kb. fél százalékponttal magasabb volt, amit a viszonylag élénk belföldi kereslet segített elő. Ezen időszak viszonylag jó teljesítménye ellenére a foglalkoztatottság aránya csak kis mértékben növekedett, a munkanélküliségi ráta pedig magas maradt, bár a közelmúltban csökkenés volt tapasztalható, a 2005. márciusi 10,2 %-ról 2006. januárra 9,5 %-ra. A hiány 1993-ban rekordmagasságú, a GDP 6 %-a volt, de a költségvetési helyzet ezután javult, és a hiány 1997-től kezdve ismét a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alatt volt. A költségvetési helyzet romlásával párhuzamosan azonban 2002-től kezdve ismét meghaladták a referenciaértéket, amit részben magyaráz a növekedés lelassulása. A hiány aránya 2004. óta csökken. |
| --- | --- |

(2)

A francia GDP növekedése az elmúlt tíz évben az euró-övezet 2,3 %-os átlaga közelében volt. 1998. óta pedig kb. fél százalékponttal magasabb volt, amit a viszonylag élénk belföldi kereslet segített elő. Ezen időszak viszonylag jó teljesítménye ellenére a foglalkoztatottság aránya csak kis mértékben növekedett, a munkanélküliségi ráta pedig magas maradt, bár a közelmúltban csökkenés volt tapasztalható, a 2005. márciusi 10,2 %-ról 2006. januárra 9,5 %-ra. A hiány 1993-ban rekordmagasságú, a GDP 6 %-a volt, de a költségvetési helyzet ezután javult, és a hiány 1997-től kezdve ismét a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alatt volt. A költségvetési helyzet romlásával párhuzamosan azonban 2002-től kezdve ismét meghaladták a referenciaértéket, amit részben magyaráz a növekedés lelassulása. A hiány aránya 2004. óta csökken.

| (3) | A Tanács 2003. június 3-án úgy határozott, hogy a hiány Franciaországban túlzott, és a 104. cikk (7) bekezdésének alapján azt ajánlotta, hogy azt 2004-re igazítsák ki. A 2004. decemberi Tanácshoz intézett közleményében („Németország és Franciaország helyzete a túlzott hiány esetén követendő eljárás szerinti kötelezettségeikre vonatkozóan a Bíróság ítéletének megfelelően”) a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kiigazítás megfelelő határidejének 2005-öt kell tekinteni. 2005 januárjában a Tanács egyetértett ezzel a nézettel. A stabilitási program – 2004–2008. közötti időszakot felölelő – 2004. decemberi aktualizálásáról szóló, 2005. február 17-i véleményében a Tanács felkérte Franciaországot, hogy gondoskodjon a túlzott hiány 2005-re történő kiigazításáról, majd ezt követően a folyamatos költségvetési konszolidációról, hajtson végre strukturális reformokat és tartsa ellenőrzés alatt a kiadásokat a többéves kiadási célkitűzések tiszteletben tartásának érdekében. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2003. június 3-án úgy határozott, hogy a hiány Franciaországban túlzott, és a 104. cikk (7) bekezdésének alapján azt ajánlotta, hogy azt 2004-re igazítsák ki. A 2004. decemberi Tanácshoz intézett közleményében („Németország és Franciaország helyzete a túlzott hiány esetén követendő eljárás szerinti kötelezettségeikre vonatkozóan a Bíróság ítéletének megfelelően”) a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kiigazítás megfelelő határidejének 2005-öt kell tekinteni. 2005 januárjában a Tanács egyetértett ezzel a nézettel. A stabilitási program – 2004–2008. közötti időszakot felölelő – 2004. decemberi aktualizálásáról szóló, 2005. február 17-i véleményében a Tanács felkérte Franciaországot, hogy gondoskodjon a túlzott hiány 2005-re történő kiigazításáról, majd ezt követően a folyamatos költségvetési konszolidációról, hajtson végre strukturális reformokat és tartsa ellenőrzés alatt a kiadásokat a többéves kiadási célkitűzések tiszteletben tartásának érdekében.

| (4) | Ami a 2005-ös költségvetés-végrehajtást illeti, az államháztartási hiány a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzéseinek becslése szerint a GDP 3,2 %-ával egyenlő, szemben a megelőző (a GDP 2,9 %-a) és a jelen aktualizálás (a GDP 3 %-a) tervezett hiányával. A megelőző programhoz képest kedvezőtlenebb makrogazdasági feltételek ellenére a közelmúlt részadatai arra mutatnak, hogy a hiány 2005-ben valószínűleg a GDP kb. 3 % alá csökkent, különösen a közkiadások nagyobb fokú korlátozásának, a nem adójellegű bevételek és az eszközár alapú adók igen kedvező alakulásának, valamint december végén a társasági adószabályozás változásához kapcsolódó pótlólagos bevételeknek köszönhetően. Meg kell azt is említeni, hogy a hiánycsökkentés 2005-ben jelentős egyszeri tételeket tartalmazott. |
| --- | --- |

(4)

Ami a 2005-ös költségvetés-végrehajtást illeti, az államháztartási hiány a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzéseinek becslése szerint a GDP 3,2 %-ával egyenlő, szemben a megelőző (a GDP 2,9 %-a) és a jelen aktualizálás (a GDP 3 %-a) tervezett hiányával. A megelőző programhoz képest kedvezőtlenebb makrogazdasági feltételek ellenére a közelmúlt részadatai arra mutatnak, hogy a hiány 2005-ben valószínűleg a GDP kb. 3 % alá csökkent, különösen a közkiadások nagyobb fokú korlátozásának, a nem adójellegű bevételek és az eszközár alapú adók igen kedvező alakulásának, valamint december végén a társasági adószabályozás változásához kapcsolódó pótlólagos bevételeknek köszönhetően. Meg kell azt is említeni, hogy a hiánycsökkentés 2005-ben jelentős egyszeri tételeket tartalmazott.

| (5) | A program nagyjából követi a stabilitási és konvergenciaprogramok felépítésére vonatkozóan az új magatartási kódexben meghatározott mintát és adatszolgáltatási követelményeket. (2) Az aktualizálást a magatartási kódexben előírt december 1-i határidő után hat héttel nyújtották be, mivel a hatóságok a fokozott adósságcsökkentő stratégiájukba bele kívánták foglalni a „Pébereau jelentés” (3) egyes adósságcsökkentésre irányuló javaslatait. |
| --- | --- |

(5)

A program nagyjából követi a stabilitási és konvergenciaprogramok felépítésére vonatkozóan az új magatartási kódexben meghatározott mintát és adatszolgáltatási követelményeket. (2) Az aktualizálást a magatartási kódexben előírt december 1-i határidő után hat héttel nyújtották be, mivel a hatóságok a fokozott adósságcsökkentő stratégiájukba bele kívánták foglalni a „Pébereau jelentés” (3) egyes adósságcsökkentésre irányuló javaslatait.

| (6) | A program a makrogazdasági és költségvetési előrejelzések tekintetében két különböző forgatókönyvet tartalmaz: egy „kis növekedés” és egy „nagy növekedés” forgatókönyvet. A kis növekedés forgatókönyvet a költségvetési előrejelzések értékelése szempontjából a referencia forgatókönyvnek lehet tekinteni, mert a jelenleg rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy valószínűsíthető növekedési feltételezéseken alapul. Ez a forgatókönyv azt tervezi, hogy a reál GDP növekedés a 2005-ös 1,5–2,0 %-ról átlagosan 2

   %-ra gyorsul a programidőszak fennmaradó részében. A program inflációra tett becslései szintén valószerűnek tűnnek. |
| --- | --- |

(6)

Formula

| (7) | Az aktualizálás az államháztartás újbóli egyensúlyára, valamint arra törekszik, hogy az állami adósság/GDP arányát 2010-re a 60 %-os referenciaérték alá csökkentse. Emellett azt is megerősíti, hogy a hiányt 2005-ben a 3 %-os referenciaértékre, majd 2006-tól kezdve az alá kell csökkenteni. A programidőszakra az államháztartási hiánynak a GDP 2 százalékpontjával való csökkentését tervezik (2009-re a GDP 1,0 %-ára). 2007-től kezdve ismét lenne elsődleges többlet. A korábbi aktualizálásokhoz hasonlóan a tervezett konszolidáció elsősorban a kiadási oldalra összpontosít. A középtávú stratégia a kormányzati kiadások reálértéken való emelkedését célzó többéves tervadatokon alapul, amelyek a kiadások/GDP arány csökkentését implikálják. A megelőző programhoz képest az új aktualizálás elhalasztja a hiány tervezett csökkentését, ami részben a kedvezőtlenebb makrogazdasági forgatókönyvet és az előre ütemezett adócsökkentéseket tükrözi. Az egyszeri intézkedéseknek 2006-ban továbbra is hiánycsökkentő hatásuk lesz, ám a 2005. évinél kisebb mértékben. |
| --- | --- |

(7)

Az aktualizálás az államháztartás újbóli egyensúlyára, valamint arra törekszik, hogy az állami adósság/GDP arányát 2010-re a 60 %-os referenciaérték alá csökkentse. Emellett azt is megerősíti, hogy a hiányt 2005-ben a 3 %-os referenciaértékre, majd 2006-tól kezdve az alá kell csökkenteni. A programidőszakra az államháztartási hiánynak a GDP 2 százalékpontjával való csökkentését tervezik (2009-re a GDP 1,0 %-ára). 2007-től kezdve ismét lenne elsődleges többlet. A korábbi aktualizálásokhoz hasonlóan a tervezett konszolidáció elsősorban a kiadási oldalra összpontosít. A középtávú stratégia a kormányzati kiadások reálértéken való emelkedését célzó többéves tervadatokon alapul, amelyek a kiadások/GDP arány csökkentését implikálják. A megelőző programhoz képest az új aktualizálás elhalasztja a hiány tervezett csökkentését, ami részben a kedvezőtlenebb makrogazdasági forgatókönyvet és az előre ütemezett adócsökkentéseket tükrözi. Az egyszeri intézkedéseknek 2006-ban továbbra is hiánycsökkentő hatásuk lesz, ám a 2005. évinél kisebb mértékben.

| (8) | A közösen megállapított módszertan használatával számított strukturális egyenleg (a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések figyelmen kívül hagyása után) a tervek szerint évente átlagosan a GDP 0,6 %-ával javul. A hatóságok a költségvetési egyenlegre vonatkozó középtávú célkitűzést strukturális egyenlegként állapítják meg, amelyet nem a programidőszakban, hanem 2010-re terveznek megvalósítani. Mivel ez meghaladja a minimálisan szükséges értéket (a becslések szerint a GDP kb. 1

   %-ának megfelelő hiány), annak megvalósítása biztosítja a szükséges biztonsági sávot a túlzott hiány felmerülésével szemben. A program középtávú célkitűzése a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euró-övezetben és az ERM II-ben résztvevő tagállamok vonatkozásában javasolt értéktartományon belülre esik, és megfelelően tükrözi az adóssághányadot, valamint a hosszú távú átlagos potenciális kibocsátás-növekedést. |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | A költségvetés akár rosszabban is alakulhat a programban előrejelzettnél. 2006 vonatkozásában a negatív kockázatok a makrogazdasági forgatókönyvből erednek, valamint abból a tényből, hogy a bevételek alacsonyabbak lehetnek, a helyi közigazgatási és egészségügyi kiadások pedig magasabbak. Az aktualizálásban az időszak fennmaradó részére nézve meghatározott ambiciózus célkitűzések örvendetesek. A kiadások növekedésére vonatkozó szabályok javítása az államháztartás különböző szintjein megkönnyíti majd az államháztartás áttekintését és hozzájárul majd ahhoz, hogy a kiadások ellenőrzése tekintetében fokozódik az államháztartásban résztvevő valamennyi érdekelt fél elszámolási felelőssége. Megelégedéssel nyugtázták az állami kiadások erőteljes megszorítását és az egészségügyi kiadások végrehajtási mechanizmusának megerősítését, úgy is, mint az államháztartásban érdekelt feleket összesítő állandó bizottság létrehozását, amelynek feladata a közkiadások korlátozására és az adósság csökkentésére vonatkozó javaslatok elkészítése. A kiadások korlátozását azonban szigorúan végre kell hajtani, tekintettel a költségvetési egyenlegre vonatkozó átfogó célkitűzések elérésével kapcsolatos múltbeli eredményekre. Az új célkitűzések a megelőzőekhez képest a kiadások drasztikus megszorítását tartalmazzák, amelyekhez jelentős strukturális reformokra lesz szükség, amelyeket a jövőben részletesebben ki kell fejteni, különösen a helyi hatóságok esetében. |
| --- | --- |

(9)

A költségvetés akár rosszabban is alakulhat a programban előrejelzettnél. 2006 vonatkozásában a negatív kockázatok a makrogazdasági forgatókönyvből erednek, valamint abból a tényből, hogy a bevételek alacsonyabbak lehetnek, a helyi közigazgatási és egészségügyi kiadások pedig magasabbak. Az aktualizálásban az időszak fennmaradó részére nézve meghatározott ambiciózus célkitűzések örvendetesek. A kiadások növekedésére vonatkozó szabályok javítása az államháztartás különböző szintjein megkönnyíti majd az államháztartás áttekintését és hozzájárul majd ahhoz, hogy a kiadások ellenőrzése tekintetében fokozódik az államháztartásban résztvevő valamennyi érdekelt fél elszámolási felelőssége. Megelégedéssel nyugtázták az állami kiadások erőteljes megszorítását és az egészségügyi kiadások végrehajtási mechanizmusának megerősítését, úgy is, mint az államháztartásban érdekelt feleket összesítő állandó bizottság létrehozását, amelynek feladata a közkiadások korlátozására és az adósság csökkentésére vonatkozó javaslatok elkészítése. A kiadások korlátozását azonban szigorúan végre kell hajtani, tekintettel a költségvetési egyenlegre vonatkozó átfogó célkitűzések elérésével kapcsolatos múltbeli eredményekre. Az új célkitűzések a megelőzőekhez képest a kiadások drasztikus megszorítását tartalmazzák, amelyekhez jelentős strukturális reformokra lesz szükség, amelyeket a jövőben részletesebben ki kell fejteni, különösen a helyi hatóságok esetében.

| (10) | Amennyiben a fent említett kockázatok beigazolódnának, 2006-ban pótlólagos intézkedésekre lenne szükség ahhoz, hogy a hiány tartós és fenntartható módon a GDP 3 %-a alá csökkenjen. 2006-ban a tervezett strukturális kiigazítás kevéssel a GDP 0,5 %-a alatt van. Ezt követően a középtávú célkitűzés irányában történő kiigazításnak a programban ismertetett üteme megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktumnak, amely előírja, hogy az euró-övezetben és az ERM II-ben résztvevő tagállamokban a strukturális egyenleget évente a GDP 0,5 %-ával kell javítani. Ha azonban beigazolódnának a fenti kockázatok, nem biztosított a középtávú célkitűzések 2010-ig való elérése. Úgy tűnik, hogy a program költségvetési irányvonala elég széles biztonsági sávot biztosít ahhoz, hogy szokásos makrogazdasági ingadozások mellett ne lépjék túl a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-határértéket a programidőszak végén. |
| --- | --- |

(10)

Amennyiben a fent említett kockázatok beigazolódnának, 2006-ban pótlólagos intézkedésekre lenne szükség ahhoz, hogy a hiány tartós és fenntartható módon a GDP 3 %-a alá csökkenjen. 2006-ban a tervezett strukturális kiigazítás kevéssel a GDP 0,5 %-a alatt van. Ezt követően a középtávú célkitűzés irányában történő kiigazításnak a programban ismertetett üteme megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktumnak, amely előírja, hogy az euró-övezetben és az ERM II-ben résztvevő tagállamokban a strukturális egyenleget évente a GDP 0,5 %-ával kell javítani. Ha azonban beigazolódnának a fenti kockázatok, nem biztosított a középtávú célkitűzések 2010-ig való elérése. Úgy tűnik, hogy a program költségvetési irányvonala elég széles biztonsági sávot biztosít ahhoz, hogy szokásos makrogazdasági ingadozások mellett ne lépjék túl a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-határértéket a programidőszak végén.

| (11) | Az adóssághányad a becslések szerint 2005-ben elérte a GDP 66 %-át volt, amely a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték felett van. A program előrejelzése szerint az adóssághányad 3 százalékponttal csökken a programidőszak során. Az adóssághányad a programban előrejelzettnél kedvezőtlenebbül is alakulhat, különösen a költségvetési célkitűzéseket övező, korábban már említett kockázatok miatt. E kockázatértékelés fényében előfordulhat, hogy az adóssághányad nem csökken elegendő mértékben a referenciaérték irányában. Mindazonáltal, a kormány a közelmúltban bejelentette, hogy a növekedéshez kapcsolódó esetleges adón kívüli bevételeket a hiánycsökkentésre fogják fordítani, ami kedvező fejlemény. |
| --- | --- |

(11)

Az adóssághányad a becslések szerint 2005-ben elérte a GDP 66 %-át volt, amely a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték felett van. A program előrejelzése szerint az adóssághányad 3 százalékponttal csökken a programidőszak során. Az adóssághányad a programban előrejelzettnél kedvezőtlenebbül is alakulhat, különösen a költségvetési célkitűzéseket övező, korábban már említett kockázatok miatt. E kockázatértékelés fényében előfordulhat, hogy az adóssághányad nem csökken elegendő mértékben a referenciaérték irányában. Mindazonáltal, a kormány a közelmúltban bejelentette, hogy a növekedéshez kapcsolódó esetleges adón kívüli bevételeket a hiánycsökkentésre fogják fordítani, ami kedvező fejlemény.

| (12) | Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében Franciaország közepes mértékű kockázattal szembesül a népességelöregedés becsült költségvetési költségei folytán. A közelmúltbeli reformok, különösen a 2003-as nyugdíjreform, jelentősen segítették kordában tartani az állami kiadások jövőbeli emelkedését, és e reformok teljes körű végrehajtása elengedhetetlen lesz a várt eredmények biztosításához. A bruttó államadósság jelenlegi szintje a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott érték felett van, a jelenleg magas strukturális hiány pedig – amennyiben az nem változik – megakadályozza az adósság szükséges csökkenését a népességelöregedés jövőbeli költsége miatt. További reformok hiányában éppen ezért erős költségvetési konszolidációra van szükség a hosszú távú fenntarthatóság kockázatainak csökkentésére. |
| --- | --- |

(12)

Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében Franciaország közepes mértékű kockázattal szembesül a népességelöregedés becsült költségvetési költségei folytán. A közelmúltbeli reformok, különösen a 2003-as nyugdíjreform, jelentősen segítették kordában tartani az állami kiadások jövőbeli emelkedését, és e reformok teljes körű végrehajtása elengedhetetlen lesz a várt eredmények biztosításához. A bruttó államadósság jelenlegi szintje a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott érték felett van, a jelenleg magas strukturális hiány pedig – amennyiben az nem változik – megakadályozza az adósság szükséges csökkenését a népességelöregedés jövőbeli költsége miatt. További reformok hiányában éppen ezért erős költségvetési konszolidációra van szükség a hosszú távú fenntarthatóság kockázatainak csökkentésére.

| (13) | Az államháztartás terén tervezett intézkedések nagyjából összhangban vannak a 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó integrált iránymutatásokban szereplő átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. Franciaország számos strukturális reform végrehajtását tervezi a kormányzati kiadások emelkedésének lassítására és az államháztartás fenntarthatóságának közép- illetve hosszú távú javítására, a túlzott hiány kiigazítása pedig további intézkedéseket igényelhet. |
| --- | --- |

(13)

Az államháztartás terén tervezett intézkedések nagyjából összhangban vannak a 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó integrált iránymutatásokban szereplő átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. Franciaország számos strukturális reform végrehajtását tervezi a kormányzati kiadások emelkedésének lassítására és az államháztartás fenntarthatóságának közép- illetve hosszú távú javítására, a túlzott hiány kiigazítása pedig további intézkedéseket igényelhet.

| (14) | Franciaország 2005. november 7-én – a növekedést és foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben – benyújtott nemzeti reformprogramja három fő prioritást azonosít: a) az erős gazdasági növekedés (ideértve a fenntartható államháztartást is) szükséges feltételeinek megteremtése, b) a munkanélküliség csökkentése és a foglalkoztatottság növelése valamint c) tudásalapú gazdaság felépítése. Ugyanígy, a potenciális kibocsátás növelése – elsősorban a foglalkoztatásra irányuló ún. sürgősségi tervnek és az egyéb munkaerőpiaci reformoknak köszönhetően – az aktualizálásban említett francia költségvetési stratégia három pillérének egyike. Összességében a stabilitási program államháztartás területén tervezett intézkedései nagyjából összhangban vannak a nemzeti reformprogramban tervezett intézkedésekkel. A stabilitási program kiegészíti ezeket az intézkedéseket az államháztartás intézményi jellemzőinek változtatásával, ugyanis meghatározza és javítja a kiadások növekedésére vonatkozó szabályokat az államháztartás alszektorainak valamennyi szintjére nézve, és megteremti az érdekelt felek közötti jobb koordináció alapjait. A stabilitási program költségvetési előrejelzései azonban nem részletezik megfelelően a nemzeti reformprogramban körvonalazott fellépések valamennyi költségvetési hatását. |
| --- | --- |

(14)

Franciaország 2005. november 7-én – a növekedést és foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben – benyújtott nemzeti reformprogramja három fő prioritást azonosít: a) az erős gazdasági növekedés (ideértve a fenntartható államháztartást is) szükséges feltételeinek megteremtése, b) a munkanélküliség csökkentése és a foglalkoztatottság növelése valamint c) tudásalapú gazdaság felépítése. Ugyanígy, a potenciális kibocsátás növelése – elsősorban a foglalkoztatásra irányuló ún. sürgősségi tervnek és az egyéb munkaerőpiaci reformoknak köszönhetően – az aktualizálásban említett francia költségvetési stratégia három pillérének egyike. Összességében a stabilitási program államháztartás területén tervezett intézkedései nagyjából összhangban vannak a nemzeti reformprogramban tervezett intézkedésekkel. A stabilitási program kiegészíti ezeket az intézkedéseket az államháztartás intézményi jellemzőinek változtatásával, ugyanis meghatározza és javítja a kiadások növekedésére vonatkozó szabályokat az államháztartás alszektorainak valamennyi szintjére nézve, és megteremti az érdekelt felek közötti jobb koordináció alapjait. A stabilitási program költségvetési előrejelzései azonban nem részletezik megfelelően a nemzeti reformprogramban körvonalazott fellépések valamennyi költségvetési hatását.

A fenti értékelés fényében a Tanács üdvözli, hogy a francia stabilitási programban az adósságcsökkentésnek adnak prioritást, de megállapítja, hogy a költségvetési célkitűzések elérését és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát kockázatok övezik. Tekintettel a Tanács által 2005. januárban elfogadott 2004. decemberi bizottsági közleményre is, a Tanács felkéri Franciaországot, hogy:

| — | Gondoskodjon a szükséges strukturális kiigazításról, hogy az államháztartási hiányt 2006-ban hiteles és fenntartható módon a GDP 3 %-a alá csökkentsék; |
| --- | --- |

—

Gondoskodjon a szükséges strukturális kiigazításról, hogy az államháztartási hiányt 2006-ban hiteles és fenntartható módon a GDP 3 %-a alá csökkentsék;

| — | Hajtsa végre a szükséges intézkedéseket, hogy biztosítsák a tervezett költségvetési kiigazítást a középtávú célkitűzés irányában és javítsák a hosszú távú fenntarthatóságot; valamint |
| --- | --- |

—

Hajtsa végre a szükséges intézkedéseket, hogy biztosítsák a tervezett költségvetési kiigazítást a középtávú célkitűzés irányában és javítsák a hosszú távú fenntarthatóságot; valamint

| — | Erősítse az államháztartás alszektoraira nézve meghatározott kiadási szabályok nyomon követését és betartatását, hogy ne lépjék át az ambiciózus többéves kiadási plafonokat. |
| --- | --- |

—

Erősítse az államháztartás alszektoraira nézve meghatározott kiadási szabályok nyomon követését és betartatását, hogy ne lépjék át az ambiciózus többéves kiadási plafonokat.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál GDP
  (%-os változás) | SP 2006. jan. (4) | 2,3 | 1,5–2,0 | 2,0–2,5 | 2,25 | 2,25 | 2,25 |
| COM 2005. nov. (11) | 2,3 | 1,5 | 1,8 | 2,3 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2004. dec. | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | nincs adat |
| HICP-infláció
  (%) | SP 2006. jan. (4) | 2,3 | 1,9 | 1,8 | 1,75 | 1,75 | 1,75 |
| COM 2005. nov. | 2,3 | 2,0 | 2,1 | 1,9 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2004. dec. (10) | 2,2 | 1,8 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | nincs adat |
| Kibocsátási rés
  (a potenciális GDP %-ában) | SP 2006. jan. (5) | – 0,3 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,9 |
| COM 2005. nov. (9) | – 0,2 | – 0,5 | – 0,9 | – 1,0 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2004. dec. | – 0,5 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,4 | nincs adat |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2006. jan. | – 3,7 | – 3,0 | – 2,9 | – 2,6 | – 1,9 | – 1,0 |
| COM 2005. nov. | – 3,7 | – 3,2 | – 3,5 | – 3,5 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2004. dec. | – 3,6 | – 2,9 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,9 | nincs adat |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2006. jan. | – 0,8 | – 0,3 | – 0,3 | 0,0 | 0,6 | 1,6 |
| COM 2005. nov. | – 0,8 | – 0,5 | – 0,7 | – 0,7 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2004. dec. | – 0,7 | 0,1 | 0,8 | 1,5 | 2,2 | nincs adat |
| Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2006. jan. (5) | – 3,5 | – 2,8 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,5 | – 0,6 |
| COM 2005. nov. | – 3,6 | – 3,0 | – 3,0 | – 3,1 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2004. dec. (6) | – 3,4 | – 2,7 | – 2,0 | – 1,4 | – 0,7 | nincs adat |
| Strukturális egyenleg (5)

  (a GDP %-ában) | SP 2006. jan. (7) | – 3,5 | – 3,3 | – 2,9 | – 2,3 | – 1,5 | – 0,6 |
| COM 2005. nov. (8) | – 3,6 | – 3,5 | – 3,3 | – 3,1 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2004. dec. | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | SP 2006. jan. | 65,1 | 65,8 | 66,0 | 65,6 | 64,6 | 62,8 |
| COM 2005. nov. | 65,1 | 66,5 | 67,1 | 68,0 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2004. dec. | 64,8 | 65,0 | 64,6 | 63,6 | 62,0 | nincs adat |
| Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Reál GDP

(%-os változás)

SP 2006. jan. (4)

2,3

1,5–2,0

2,0–2,5

2,25

2,25

2,25

COM 2005. nov. (11)

2,3

1,5

1,8

2,3

nincs adat

nincs adat

SP 2004. dec.

2,5

2,5

2,5

2,5

2,5

nincs adat

HICP-infláció

(%)

SP 2006. jan. (4)

2,3

1,9

1,8

1,75

1,75

1,75

COM 2005. nov.

2,3

2,0

2,1

1,9

nincs adat

nincs adat

SP 2004. dec. (10)

2,2

1,8

1,5

1,5

1,5

nincs adat

Kibocsátási rés

(a potenciális GDP %-ában)

SP 2006. jan. (5)

– 0,3

– 0,5

– 0,4

– 0,6

– 0,8

– 0,9

COM 2005. nov. (9)

– 0,2

– 0,5

– 0,9

– 1,0

nincs adat

nincs adat

SP 2004. dec.

– 0,5

– 0,4

– 0,4

– 0,4

– 0,4

nincs adat

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2006. jan.

– 3,7

– 3,0

– 2,9

– 2,6

– 1,9

– 1,0

COM 2005. nov.

– 3,7

– 3,2

– 3,5

– 3,5

nincs adat

nincs adat

SP 2004. dec.

– 3,6

– 2,9

– 2,2

– 1,6

– 0,9

nincs adat

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2006. jan.

– 0,8

– 0,3

– 0,3

0,0

0,6

1,6

COM 2005. nov.

– 0,8

– 0,5

– 0,7

– 0,7

nincs adat

nincs adat

SP 2004. dec.

– 0,7

0,1

0,8

1,5

2,2

nincs adat

Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2006. jan. (5)

– 3,5

– 2,8

– 2,7

– 2,3

– 1,5

– 0,6

COM 2005. nov.

– 3,6

– 3,0

– 3,0

– 3,1

nincs adat

nincs adat

SP 2004. dec. (6)

– 3,4

– 2,7

– 2,0

– 1,4

– 0,7

nincs adat

Strukturális egyenleg (5)

(a GDP %-ában)

SP 2006. jan. (7)

– 3,5

– 3,3

– 2,9

– 2,3

– 1,5

– 0,6

COM 2005. nov. (8)

– 3,6

– 3,5

– 3,3

– 3,1

nincs adat

nincs adat

SP 2004. dec.

nincs adat

nincs adat

nincs adat

nincs adat

nincs adat

nincs adat

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

SP 2006. jan.

65,1

65,8

66,0

65,6

64,6

62,8

COM 2005. nov.

65,1

66,5

67,1

68,0

nincs adat

nincs adat

SP 2004. dec.

64,8

65,0

64,6

63,6

62,0

nincs adat

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az e szövegben említett dokumentumok megtalálhatók a következő internetes oldalon:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  A program hiányosságokat mutat az új magatartási kódex által előírt kötelező adatok biztosításának terén, illetve hiányoznak az ott meghatározott opcionális adatok. A hiányzó kötelező adatok főként a rövid- illetve hosszú távú kamatláb-feltételezéseket érintik. A hiányzó opcionális adatok a feladatkörök szerint megosztott államháztartási kiadásokkal, az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságával és a munkaerőpiaci fejleményekkel kapcsolatosak.

(3)  Ezt a 2005 közepén közzétett jelentést egy a francia kormány által kijelölt független bizottság készítette, a jelentés elemzi az államadósságot és meghatározza az adósságcsökkentési lehetőségeket.

(4)  A további számításokban a megfelelő pontbecslés került felhasználásra.

(5)  A Bizottság szolgálatainak számításai a program információi alapján

(6)  Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (ugyanúgy, mint a megelőző sorokban) az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések figyelmen kívül hagyása után

(7)  A Bizottság szolgálatai által számított egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések (2005-ben a GDP 0,6 %-a (a strukturális és a ciklikus hatásoktól megtisztított érték közötti nyilvánvaló különbözet kerekítés miatt adódik), 2006-ban pedig a GDP 0,2 %-a; valamennyi hiánycsökkentő hatású)).

(8)  Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzéseiben (2005-ben a GDP 0,5 %-a, 2006-ban 0,2 %-a, mindegyik hiánycsökkentő hatású).

(9)  A potenciális növekedés becsült értékei alapján: 2004-ben 2,3 %, 2005-ben 1,9 %, 2006-ban 2,2 % és a 2007-2009. közötti időszakban 2,4 %.

(10)  A HICP helyett fogyasztói árindex szerepel.

(11)  A növekedés a legelső becslések szerint 2005-ben 1,4 % volt. A Bizottság szolgálatainak 2006. február 21-i időközi előrejelzése szerint a 2006-os növekedés 1,9 %.

Forrás:

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

| 5.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 82/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 82/19

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2006. március 14.)

Írország 2005–2008-ra szóló, aktualizált stabilitási programjáról

(2006/C 82/05)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | 2006. március 14-én a Tanács megvizsgálta Írországnak a 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját. |
| --- | --- |

(1)

2006. március 14-én a Tanács megvizsgálta Írországnak a 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját.

| (2) | Írországban az elmúlt évtized alatt az egy főre jutó GDP és a foglalkoztatási szint látványosan gyors növekedést mutatott. Az utóbbi években az ír gazdaság növekedésének éves mértéke enyhén 5 % alatti volt — a legmagasabb az euro-övezetben —, a foglalkoztatás növekedése, valamint az infláció euro-övezeti átlaghoz való gyors konvergálása mellett. A költségvetés alakulása tekintetében a költségvetés egyenlegének helyzete nagyjából rendezett volt, az általános költségvetési egyenleg az elmúlt évtized legtöbb évében többleteket mutatott, az adóssághányad pedig jelentősen csökkent (2005-ben a GDP 30 %-a alá). |
| --- | --- |

(2)

Írországban az elmúlt évtized alatt az egy főre jutó GDP és a foglalkoztatási szint látványosan gyors növekedést mutatott. Az utóbbi években az ír gazdaság növekedésének éves mértéke enyhén 5 % alatti volt — a legmagasabb az euro-övezetben —, a foglalkoztatás növekedése, valamint az infláció euro-övezeti átlaghoz való gyors konvergálása mellett. A költségvetés alakulása tekintetében a költségvetés egyenlegének helyzete nagyjából rendezett volt, az általános költségvetési egyenleg az elmúlt évtized legtöbb évében többleteket mutatott, az adóssághányad pedig jelentősen csökkent (2005-ben a GDP 30 %-a alá).

| (3) | 2005. február 17-i véleményében a Tanács jóváhagyta a 2004–2007 közötti időszakot átfogó stabilitási program legutóbbi aktualizálásában bemutatott költségvetési stratégiát. A költségvetés 2005. évi végrehajtása tekintetében a megelőző aktualizálás a GDP 0,8 %-ának megfelelő államháztartási hiányt célzott meg, miközben a jelenlegi aktualizálás 0,3 %-os többletet becsül a lefelé korrigált növekedés ellenére. A 2005. évi költségvetés az eredetileg megcélzotthoz képest sokkal jobban alakult, annak legfőbb oka a bevételi oldalon található. |
| --- | --- |

(3)

2005. február 17-i véleményében a Tanács jóváhagyta a 2004–2007 közötti időszakot átfogó stabilitási program legutóbbi aktualizálásában bemutatott költségvetési stratégiát. A költségvetés 2005. évi végrehajtása tekintetében a megelőző aktualizálás a GDP 0,8 %-ának megfelelő államháztartási hiányt célzott meg, miközben a jelenlegi aktualizálás 0,3 %-os többletet becsül a lefelé korrigált növekedés ellenére. A 2005. évi költségvetés az eredetileg megcélzotthoz képest sokkal jobban alakult, annak legfőbb oka a bevételi oldalon található.

| (4) | A program nagyjából követi a stabilitási és konvergenciaprogramoknak az új magatartási kódexben meghatározott modelljét és az adatszolgáltatásra vonatkozó követelményeket (2). |
| --- | --- |

(4)

A program nagyjából követi a stabilitási és konvergenciaprogramoknak az új magatartási kódexben meghatározott modelljét és az adatszolgáltatásra vonatkozó követelményeket (2).

| (5) | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyvben tervezettek szerint a reál-GDP a programidőszak alatt 4

  % és 5 % közötti szűk sávban marad. Ez a forgatókönyv a jelenleg rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy valószínűsíthető növekedési feltételezésekre épül. Miközben a jelenlegi helyzet a gazdaság számára nagyjából kiegyensúlyozott feltételeket és erőteljesen folytatódó növekedést sejtet, a középtávú makrogazdasági kitekintéshez néhány negatív kockázat társul. Ezek a kockázatok a gazdaság nyitottsága miatt elsősorban a globális gazdasági kilátásokhoz kapcsolódnak; illetve hazai vonatkozásban az építési ipar jelentős megerősödésének lehetséges, hirtelen bekövetkező visszaeséséhez. A program HICP-inflációs előrejelzései alacsonyak lehetnek. |
| --- | --- |

(5)

Formula

| (6) | Az aktualizálás megerősíti az ír kormánynak a rendezett államháztartás fenntartása iránti elkötelezettségét. A 2005. év GDP-jének

  %-át kitevő többletéből kiindulva a költségvetési stratégia 2006-ra 0,6 %-os, a program utolsó két évére vonatkozóan pedig 0,8 %-os általános költségvetési hiányt céloz meg. Az elsődleges többlet a 2006–2008 közötti években a GDP

  %-ára esik a 2005. évi 1

   %-os értékről. A bevétel-GDP arány csökkenő trendet követ, miközben a kiadási hányad kezdetben növekedik, majd a 2005. év szintjére csak a programidőszak végére esik vissza. A beruházás-GDP hányad az előrejelzések szerint a 2005–2008 közötti időszakban a GDP

  százalékpontjával növekedik. A 2005. évi költségvetés vártnál kedvezőbb alakulásától eltekintve az új aktualizálás nagyjából megerősíti a megelőző program költségvetési céljait. |
| --- | --- |

(6)

Formula

Formula

Formula

Formula

| (7) | A 2006-ra tervezett költségvetési expanziót követően, a közösen megállapított módszertan alapján számított strukturális egyenleg (vagyis a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül) a programidőszak fennmaradó részében a tervek szerint a GDP kb. 0,1 %-án stabilizálódik. A program a költségvetési egyenleg helyzetére vonatkozó középtávú célkitűzést egyensúlyhoz közeli strukturális egyenlegben állapítja meg, és a programidőszak alatt a program középtávú célkitűzését kielégítő strukturális egyenleg fenntartását tervezi. Mivel a program középtávú célkitűzése meghaladja a minimálisan szükséges értéket (a becslések szerint a GDP kb. 1

   %-ának megfelelő hiány), annak megvalósítása biztosítja a szükséges biztonsági sávot a túlzott hiány felmerülésével szemben. A megfelelőség tekintetében a program középtávú célkitűzése nem lépi túl az euro-övezet és az ERM II tagállamai számára a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben meghatározottakat, és szigorúbb követelményt támaszt az adóssághányad és a hosszú távú átlagos potenciális kibocsátás növekedése által indokolthoz képest. |
| --- | --- |

(7)

Formula

| (8) | A költségvetés a programban előrejelzettnél kedvezőbben alakulhat, különösen 2006-ban. A bevétel-előrejelzések az adóbevételre vonatkozóan óvatos feltételezéseket sejtet a programban, a kiadási oldalon pedig a tőkeráfordítások a tervezett allokációknál alacsonyabban alakulhatnak. Az aktualizálás makrogazdasági előrejelzéseire épülő költségvetési célokhoz kapcsolódó kockázatok semlegesnek tűnnek és nagyjából megfelelnek a Bizottság szolgálatai által készített értékelésnek; azonban a költségvetési előrejelzések, amennyiben középtávon bekövetkeznek a negatív makrogazdasági kockázatok, instabilak lehetnek. |
| --- | --- |

(8)

A költségvetés a programban előrejelzettnél kedvezőbben alakulhat, különösen 2006-ban. A bevétel-előrejelzések az adóbevételre vonatkozóan óvatos feltételezéseket sejtet a programban, a kiadási oldalon pedig a tőkeráfordítások a tervezett allokációknál alacsonyabban alakulhatnak. Az aktualizálás makrogazdasági előrejelzéseire épülő költségvetési célokhoz kapcsolódó kockázatok semlegesnek tűnnek és nagyjából megfelelnek a Bizottság szolgálatai által készített értékelésnek; azonban a költségvetési előrejelzések, amennyiben középtávon bekövetkeznek a negatív makrogazdasági kockázatok, instabilak lehetnek.

| (9) | A kockázatértékelés tekintetében a program költségvetési irányvonala elégségesnek tűnik ahhoz, hogy a programidőszak egészén át fenntartsák a program középtávú célkitűzéseit, a programban tervezettek szerint. Ezen kívül elég széles biztonsági sávot nyújt ahhoz, hogy szokásos makrogazdasági ingadozások mellett ne lépjék túl a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-határértéket egyik évben sem. |
| --- | --- |

(9)

A kockázatértékelés tekintetében a program költségvetési irányvonala elégségesnek tűnik ahhoz, hogy a programidőszak egészén át fenntartsák a program középtávú célkitűzéseit, a programban tervezettek szerint. Ezen kívül elég széles biztonsági sávot nyújt ahhoz, hogy szokásos makrogazdasági ingadozások mellett ne lépjék túl a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-határértéket egyik évben sem.

| (10) | Az adóssághányad, amely az 1990-es évek korai szakaszában továbbra is csak kissé maradt el a GDP 100 %-ától, a becslések szerint 2005-re elérte a GDP 28 %-át, ami jóval a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték alatti. A program előrejelzései szerint az adóssághányad ezen a szinten stabilizálódik a programidőszak alatt. Amennyiben a National Pensions Reserve Fund (Nemzeti Nyugdíj Tartalék Alap-NPRF) nem szerzett volna meg nem államháztartási vagyoni eszközöket, úgy az adóssághányad jelentős mértékben csökkenne a programidőszak egészén keresztül. |
| --- | --- |

(10)

Az adóssághányad, amely az 1990-es évek korai szakaszában továbbra is csak kissé maradt el a GDP 100 %-ától, a becslések szerint 2005-re elérte a GDP 28 %-át, ami jóval a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték alatti. A program előrejelzései szerint az adóssághányad ezen a szinten stabilizálódik a programidőszak alatt. Amennyiben a National Pensions Reserve Fund (Nemzeti Nyugdíj Tartalék Alap-NPRF) nem szerzett volna meg nem államháztartási vagyoni eszközöket, úgy az adóssághányad jelentős mértékben csökkenne a programidőszak egészén keresztül.

| (11) | Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében Írország közepes mértékű kockázattal szembesül a népességelöregedés előrejelzett költségvetési költségei folytán. A jelenleg rendezett költségvetési egyenleg, együtt az alacsony adósságszinttel és a Nemzeti Nyugdíj Tartalék Alapban felhalmozott eszközökkel, részben hozzájárul ahhoz, hogy hosszútávon ellensúlyozza az elöregedéshez kapcsolódó költségvetési kiadások – nevezetesen a nyugdíjkiadások – jelentős növekedését. Írország nemrég a közalkalmazottak nyugdíjrendszerére irányuló reformokat foganatosított, emellett a hatóságok további, a közalkalmazottaknak járó nyugdíjak fenntarthatóbbá tételéhez hozzájáruló intézkedéseket terveznek. Célravezetőnek tűnik az arra irányuló kötelezettségvállalás, hogy a hozzájárulási ráták megfelelőségét nyomonkövetését rendszeres aktuáriusi ellenőrzéssekkel végezzék. A népességelöregedés költségvetésre gyakorolt, hosszútávon jelentkező hatásainak enyhítését célzó további intézkedések végrehajtása mindazonáltal fontos elemét képezné az államháztartás fenntarthatóságát veszélyeztető kockázatok csökkentésének. |
| --- | --- |

(11)

Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében Írország közepes mértékű kockázattal szembesül a népességelöregedés előrejelzett költségvetési költségei folytán. A jelenleg rendezett költségvetési egyenleg, együtt az alacsony adósságszinttel és a Nemzeti Nyugdíj Tartalék Alapban felhalmozott eszközökkel, részben hozzájárul ahhoz, hogy hosszútávon ellensúlyozza az elöregedéshez kapcsolódó költségvetési kiadások – nevezetesen a nyugdíjkiadások – jelentős növekedését. Írország nemrég a közalkalmazottak nyugdíjrendszerére irányuló reformokat foganatosított, emellett a hatóságok további, a közalkalmazottaknak járó nyugdíjak fenntarthatóbbá tételéhez hozzájáruló intézkedéseket terveznek. Célravezetőnek tűnik az arra irányuló kötelezettségvállalás, hogy a hozzájárulási ráták megfelelőségét nyomonkövetését rendszeres aktuáriusi ellenőrzéssekkel végezzék. A népességelöregedés költségvetésre gyakorolt, hosszútávon jelentkező hatásainak enyhítését célzó további intézkedések végrehajtása mindazonáltal fontos elemét képezné az államháztartás fenntarthatóságát veszélyeztető kockázatok csökkentésének.

| (12) | Az államháztartás területén tervezett intézkedések nagyjából megfelelnek a 2005 és 2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak. Írország tiszteletben tartja középtávú célkitűzését és az aktualizálás áttekintést nyújt a kormány strukturális reformprogramjáról, amely hozzájárul a közszolgáltatások minőségének javulásához, az állami kiadások hatékonyságának növeléséhez, valamint az ír gazdaság infrastrukturális igényeinek kezeléséhez. |
| --- | --- |

(12)

Az államháztartás területén tervezett intézkedések nagyjából megfelelnek a 2005 és 2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak. Írország tiszteletben tartja középtávú célkitűzését és az aktualizálás áttekintést nyújt a kormány strukturális reformprogramjáról, amely hozzájárul a közszolgáltatások minőségének javulásához, az állami kiadások hatékonyságának növeléséhez, valamint az ír gazdaság infrastrukturális igényeinek kezeléséhez.

| (13) | Írország 2005. október 28-én, a növekedést és foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben benyújtott Nemzeti Reformprogramja különösképpen az államháztartást jelentősen érintő, következő kihívásokat azonosítja: i. a gazdasági és szociális infrastruktúrába való állami, illetve más, a növekedést szolgáló beruházások további hangsúlyozása; és ii. stabil makrogazdasági környezet megőrzése, valamint fenntartható államháztartás és visszafogott inflációs szintek biztosítása. A Nemzeti Reformprogramban bemutatott politikai irányvonalak költségvetési hatásait a stabilitási program költségvetési előrejelzései tartalmazzák. A stabilitási programban szereplő, az államháztartás területén tervezett intézkedések összhangban állnak a Nemzeti Reformprogramban előirányzott intézkedésekkel. A stabilitási program ezen intézkedéseket az államháztartás intézményi részleteire irányuló javasolt változtatásokkal egészíti ki, beleértve a költségvetési és becslési eljárás néhány újítását. |
| --- | --- |

(13)

Írország 2005. október 28-én, a növekedést és foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben benyújtott Nemzeti Reformprogramja különösképpen az államháztartást jelentősen érintő, következő kihívásokat azonosítja: i. a gazdasági és szociális infrastruktúrába való állami, illetve más, a növekedést szolgáló beruházások további hangsúlyozása; és ii. stabil makrogazdasági környezet megőrzése, valamint fenntartható államháztartás és visszafogott inflációs szintek biztosítása. A Nemzeti Reformprogramban bemutatott politikai irányvonalak költségvetési hatásait a stabilitási program költségvetési előrejelzései tartalmazzák. A stabilitási programban szereplő, az államháztartás területén tervezett intézkedések összhangban állnak a Nemzeti Reformprogramban előirányzott intézkedésekkel. A stabilitási program ezen intézkedéseket az államháztartás intézményi részleteire irányuló javasolt változtatásokkal egészíti ki, beleértve a költségvetési és becslési eljárás néhány újítását.

A Tanács véleménye szerint általánosságban a költségvetési egyenleg helyzete rendezett, és a költségvetési stratégia jó példája a Paktummal összhangban irányított költségvetési politikának. Ugyanakkor a Tanács felkéri Írországot, hogy folytassa a népességelöregedés költségvetésre gyakorolt hosszú távú hatásait kezelő intézkedések végrehajtását.

A legfontosabb makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (%-os változás) | SP 2005. dec. | 4,5 | 4,6 | 4,8 | 5,0 | 4,8 |
| COM 2005. nov. (4) | 4,5 | 4,4 | 4,8 | 5,0 | nincs adat |
| SP 2004. dec. | 5,3 | 5,1 | 5,2 | 5,4 | nincs adat |
| HICP-infláció
  (%) | SP 2005. dec. | 2,3 | 2,2 | 2,0 | 2,0 | 1,8 |
| COM 2005. nov. | 2,3 | 2,2 | 2,5 | 2,4 | nincs adat |
| SP 2004. dec. | 2,3 | 2,1 | 2,0 | 1,9 | nincs adat |
| Kibocsátási rés
  (a potenciális GDP %-ában) | SP 2005. dec. (3) | 0,1 | – 1,3 | – 1,9 | – 2,2 | – 2,1 |
| COM 2005. nov. (8) | 0,1 | – 1,6 | – 2,2 | – 2,6 | nincs adat |
| SP 2004. dec. (3) | – 1,0 | – 1,8 | – 2,3 | – 2,0 | nincs adat |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2005. dec. | 1,4 | 0,3 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,8 |
| COM 2005. nov. (4) | 1,4 | – 0,4 | – 0,3 | – 0,1 | nincs adat |
| SP 2004. dec. | 0,9 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 | nincs adat |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2005. dec. | 2,6 | 1,5 | 0,6 | 0,4 | 0,5 |
| COM 2005. nov. (4) | 2,7 | 0,8 | 0,8 | 0,9 | nincs adat |
| SP 2004. dec. | 2,1 | 0,6 | 0,6 | 0,7 | nincs adat |
| Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2005. dec. (3) | 1,4 | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 |
| COM 2005. nov. (4) | 1,4 | 0,2 | 0,6 | 0,9 | nincs adat |
| SP 2004. dec. (3) | 1,2 | – 0,2 | 0,1 | 0,0 | nincs adat |
| Strukturális egyenleg (5)

  (a GDP %-ában) | SP 2005. dec. (6) | 0,7 | 1,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 |
| COM 2005. nov. (4)
   (7) | 0,7 | 0,6 | 0,6 | 0,9 | nincs adat |
| SP 2004. dec. | n.d. | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | SP 2005. dec. | 29,4 | 28,0 | 28,0 | 28,2 | 28,3 |
| COM 2005. nov. (4) | 29,8 | 29,0 | 28,7 | 28,2 | nincs adat |
| SP 2004. dec. | 30,5 | 30,1 | 30,1 | 30,0 | nincs adat |
| Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reál-GDP

(%-os változás)

SP 2005. dec.

4,5

4,6

4,8

5,0

4,8

COM 2005. nov. (4)

4,5

4,4

4,8

5,0

nincs adat

SP 2004. dec.

5,3

5,1

5,2

5,4

nincs adat

HICP-infláció

(%)

SP 2005. dec.

2,3

2,2

2,0

2,0

1,8

COM 2005. nov.

2,3

2,2

2,5

2,4

nincs adat

SP 2004. dec.

2,3

2,1

2,0

1,9

nincs adat

Kibocsátási rés

(a potenciális GDP %-ában)

SP 2005. dec. (3)

0,1

– 1,3

– 1,9

– 2,2

– 2,1

COM 2005. nov. (8)

0,1

– 1,6

– 2,2

– 2,6

nincs adat

SP 2004. dec. (3)

– 1,0

– 1,8

– 2,3

– 2,0

nincs adat

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2005. dec.

1,4

0,3

– 0,6

– 0,8

– 0,8

COM 2005. nov. (4)

1,4

– 0,4

– 0,3

– 0,1

nincs adat

SP 2004. dec.

0,9

– 0,8

– 0,6

– 0,6

nincs adat

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2005. dec.

2,6

1,5

0,6

0,4

0,5

COM 2005. nov. (4)

2,7

0,8

0,8

0,9

nincs adat

SP 2004. dec.

2,1

0,6

0,6

0,7

nincs adat

Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2005. dec. (3)

1,4

0,8

0,2

0,1

0,1

COM 2005. nov. (4)

1,4

0,2

0,6

0,9

nincs adat

SP 2004. dec. (3)

1,2

– 0,2

0,1

0,0

nincs adat

Strukturális egyenleg (5)

(a GDP %-ában)

SP 2005. dec. (6)

0,7

1,1

0,1

0,1

0,1

COM 2005. nov. (4)
   (7)

0,7

0,6

0,6

0,9

nincs adat

SP 2004. dec.

n.d.

nincs adat

nincs adat

nincs adat

nincs adat

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

SP 2005. dec.

29,4

28,0

28,0

28,2

28,3

COM 2005. nov. (4)

29,8

29,0

28,7

28,2

nincs adat

SP 2004. dec.

30,5

30,1

30,1

30,0

nincs adat

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az e szövegben említett dokumentumok megtalálhatók a következő internetes oldalon:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  A programban megtalálható valamennyi, az új magatartási kódexben előírt kötelező adat, azonban a választható adatok hiányosak.

(3)  A Bizottság szolgálatainak számításai a programban lévő információk alapján

(4)  A Bizottság szolgálatainak 2005 őszi előrejelzése megelőzte a 2005. évi költségvetést, amelyre az aktualizált stabilitási program épül.

(5)  Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (ugyanúgy, mint a megelőző sorokban) az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések figyelmen kívül hagyása után

(6)  A program egyszeri és más átmeneti intézkedései (2005-ben a GDP 0,3 %-a, többletet csökkentő). Az ír pénzügyminisztérium becslései a 2004. és 2006. évi egyszeri intézkedésekre: 2004-ben a GDP 0,7 %-a és 2006-ban a GDP 0,1 %-a (mindkét esetben többletnövelő hatással).

(7)  Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzéseiben (2005-ben a GDP 0,4 %-a; többletcsökkentő hatás)

(8)  A 2004–2007. közötti időszak lehetséges becsült növekedési értékei alapján, rendre 5,8 %, 6,1 %, 5,5 % és 5,3 %.

Forrás:

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

| 5.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 82/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 82/23

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2006. március 14.)

Olaszország 2005–2009-re szóló, aktualizált stabilitási programjáról

(2006/C 82/06)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | A Tanács 2006. március 14-én megvizsgálta Olaszország aktualizált stabilitási programját, amely a 2005–2009 időszakra vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2006. március 14-én megvizsgálta Olaszország aktualizált stabilitási programját, amely a 2005–2009 időszakra vonatkozik.

| (2) | 1995 és 2004 között az olasz GDP évente átlagosan 1

   %-kal nőtt, amely az euró-övezetre jellemző 2 % alatt volt. Olaszországban az elmúlt évtizedben érezhetően lassult a termelékenység növekedése, fokozatosan romlott a versenyképesség, ami az exportpiaci-részesedések tartós csökkenését és 2000-től pedig a gyártási tevékenységek összeszűkülését eredményezte. Az 1990-es évek során Olaszország jelentős költségvetési konszolidációs erőfeszítéseket tett, az államháztartási hiányt a GDP 12 %-ának megfelelő 1990-es értékről az évtized végére 2 % alá csökkentette. 2001-ben, 2003-ban és 2004-ben azonban ismét a GDP 3 %-a fölé emelkedett a hiány és csak jelentős egyszeri intézkedéseknek köszönhetően maradt 3 % közelében (2). Az elsődleges többlet a GDP 5 %-ának megfelelő 1999-es értékről 2004-re a GDP 1,8 %-ára esett, az adósság/GDP arány csökkenése pedig, amely 1994-ben 125 %-on tetőzött, jelentősen lelassult. Az adósság 2004 végén a GDP 106

   %-ával volt egyenlő. |
| --- | --- |

(2)

Formula

Formula

| (3) | A stabilitási program megelőző aktualizálásáról szóló, 2005. február 17-i véleményében a Tanács felkérte Olaszországot, hogy: gondoskodjon a 2005-re tervezett hiány eléréséről; 2008-ra érjen el egyensúlyközeli költségvetési egyenleget; biztosítsa, hogy az adósság/GDP arány gyorsabb ütemben csökkenjen, különös figyelmet fordítva a nettó kölcsönfelvételen kívüli adósságnövelő tényezőkre. 2005. július 28-án a Tanács úgy határozott, hogy a hiány Olaszországban túlzott. A 104. cikk (7) bekezdése szerinti – ugyanezen a napon kelt – tanácsi ajánlásnak megfelelően ezt a túlzott hiányt 2007-ig ki kell igazítani. A Bizottság a február 22-én elfogadott közleményében arra a következtetésre jutott, hogy az Olaszország által a Tanács által megállapított 2006. január 12-i határidő előtt foganatosított intézkedések konzisztensek a tanácsi ajánlásban szereplő kiigazítási pályával, amennyiben azokat teljes mértékben végrehajtják. |
| --- | --- |

(3)

A stabilitási program megelőző aktualizálásáról szóló, 2005. február 17-i véleményében a Tanács felkérte Olaszországot, hogy: gondoskodjon a 2005-re tervezett hiány eléréséről; 2008-ra érjen el egyensúlyközeli költségvetési egyenleget; biztosítsa, hogy az adósság/GDP arány gyorsabb ütemben csökkenjen, különös figyelmet fordítva a nettó kölcsönfelvételen kívüli adósságnövelő tényezőkre. 2005. július 28-án a Tanács úgy határozott, hogy a hiány Olaszországban túlzott. A 104. cikk (7) bekezdése szerinti – ugyanezen a napon kelt – tanácsi ajánlásnak megfelelően ezt a túlzott hiányt 2007-ig ki kell igazítani. A Bizottság a február 22-én elfogadott közleményében arra a következtetésre jutott, hogy az Olaszország által a Tanács által megállapított 2006. január 12-i határidő előtt foganatosított intézkedések konzisztensek a tanácsi ajánlásban szereplő kiigazítási pályával, amennyiben azokat teljes mértékben végrehajtják.

| (4) | A 2005-ös hiány a becslések szerint a GDP 4,3 %-a, míg a megelőző aktualizálás a GDP 2,7 %-át tűzte ki célul. Az eltérést a következő tényezők magyarázzák: i. kisebb GDP növekedés; ii. csúszások az elsődleges kiadások és az ingatlanértékesítések terén, amelyeket nem teljesen kompenzáltak a magasabb bevételek és az alacsonyabb kamatkiadások; valamint iii. áthozathatások 2004-ből, elsősorban a statisztikai helyesbítések miatt. |
| --- | --- |

(4)

A 2005-ös hiány a becslések szerint a GDP 4,3 %-a, míg a megelőző aktualizálás a GDP 2,7 %-át tűzte ki célul. Az eltérést a következő tényezők magyarázzák: i. kisebb GDP növekedés; ii. csúszások az elsődleges kiadások és az ingatlanértékesítések terén, amelyeket nem teljesen kompenzáltak a magasabb bevételek és az alacsonyabb kamatkiadások; valamint iii. áthozathatások 2004-ből, elsősorban a statisztikai helyesbítések miatt.

| (5) | A program általánosságban követi a mintaként megadott felépítést, de lényeges pontokon eltér a stabilitási és konvergenciaprogramokra vonatkozóan az új magatartási kódexben meghatározott adatszolgáltatási követelményektől (3). Az aktualizálást a magatartási kódexben meghatározott december 1-i határidő után három héttel nyújtották be, mivel abba a hatóságok bele kívánták venni a 2006-os költségvetési törvény végleges változatát. |
| --- | --- |

(5)

A program általánosságban követi a mintaként megadott felépítést, de lényeges pontokon eltér a stabilitási és konvergenciaprogramokra vonatkozóan az új magatartási kódexben meghatározott adatszolgáltatási követelményektől (3). Az aktualizálást a magatartási kódexben meghatározott december 1-i határidő után három héttel nyújtották be, mivel abba a hatóságok bele kívánták venni a 2006-os költségvetési törvény végleges változatát.

| (6) | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv úgy tervezi, hogy a reál GDP növekedés a 2005-ös nulla értékről átlagosan kicsivel 1

   % fölé nő a programidőszak fennmaradó részében. Ez a szcenárió a jelenleg rendelkezésre álló információk alapján valószínűsíthető tűnik. A program inflációra tett becslései nagyjából valószerűnek tűnnek. |
| --- | --- |

(6)

Formula

| (7) | A program költségvetési stratégiája a hiányt 2007-re a GDP 3 %-a alá kívánja csökkenteni, majd az ezt követő években további, a kiegyensúlyozott költségvetés irányába mutató költségvetési konszolidációt óhajt folytatni. Az elsődleges egyenleg a GDP 0,6 %-ának megfelelő 2005-ös értékről a tervek szerint 2009-re 3,2 %-ra nő. A 2006-os költségvetési kiigazítás elsősorban a kiadási oldalra összpontosít. 2007–2009 vonatkozásában csak azt adták meg, hogy milyen mértékben kell a jelenlegi jogszabályok melletti trendhiányt kiigazítani ahhoz, hogy elérjék a költségvetési célkitűzéseket. A megelőző programhoz képest az új aktualizálás a programidőszak elejére több kiigazítási erőfeszítést tervez, kevésbé kedvező makrogazdasági szcenárió mellett. A 2008-ra tervezett új hiány (a GDP 1,2 %-a) azonban rosszabb a megelőző aktualizáláshoz képest, mivel a program elejének terhelése nem ellensúlyozza teljes mértékben a sokkal gyengébb 2005-ös kiindulási helyzet hatását. |
| --- | --- |

(7)

A program költségvetési stratégiája a hiányt 2007-re a GDP 3 %-a alá kívánja csökkenteni, majd az ezt követő években további, a kiegyensúlyozott költségvetés irányába mutató költségvetési konszolidációt óhajt folytatni. Az elsődleges egyenleg a GDP 0,6 %-ának megfelelő 2005-ös értékről a tervek szerint 2009-re 3,2 %-ra nő. A 2006-os költségvetési kiigazítás elsősorban a kiadási oldalra összpontosít. 2007–2009 vonatkozásában csak azt adták meg, hogy milyen mértékben kell a jelenlegi jogszabályok melletti trendhiányt kiigazítani ahhoz, hogy elérjék a költségvetési célkitűzéseket. A megelőző programhoz képest az új aktualizálás a programidőszak elejére több kiigazítási erőfeszítést tervez, kevésbé kedvező makrogazdasági szcenárió mellett. A 2008-ra tervezett új hiány (a GDP 1,2 %-a) azonban rosszabb a megelőző aktualizáláshoz képest, mivel a program elejének terhelése nem ellensúlyozza teljes mértékben a sokkal gyengébb 2005-ös kiindulási helyzet hatását.

| (8) | A közösen megállapított módszertan használatával számított strukturális egyenleg (vagyis a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések figyelmen kívül hagyása után) a tervek szerint évente átlagosan a GDP kb.

   %-ával javul. A Stabilitási és Növekedési Paktumban előírtak szerint a program a költségvetési egyenlegre nézve középtávú célkitűzést határoz meg: ez kiegyensúlyozott költségvetésnek felel meg, amelyet nem kívánnak a programidőszakban elérni. Mivel a program középtávú célkitűzése meghaladja a minimálisan szükséges értéket (a becslések szerint a GDP kb. 1

   %-ának megfelelő hiány), annak megvalósítása biztosítja a szükséges biztonsági sávot a túlzott hiány felmerülésével szemben. A minimális határértéket azonban csak 2009-ben érik el. A program középtávú célkitűzése megfelelő szintű, mert az a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euró-övezet és az ERM II-ben résztvevő tagállamok vonatkozásában javasolt értéktartományon belülre esik és megfelelően tükrözi az adóssághányadot és az átlagos potenciális kibocsátás hosszú távú növekedését. |
| --- | --- |

(8)

Formula

Formula

| (9) | A költségvetés akár rosszabban is alakulhat a programban előrejelzettnél. A 2006-os költségvetés – így különösen a nagymértékű kiadási megtakarítások – végrehajtását jelentős bizonytalanságok övezik. 2006-on túlra azonban hiányoznak a tervezett intézkedésekre vonatkozó információk, a szükséges költségvetési kiigazítás mértékét pedig lehet, hogy alulbecsülték. |
| --- | --- |

(9)

A költségvetés akár rosszabban is alakulhat a programban előrejelzettnél. A 2006-os költségvetés – így különösen a nagymértékű kiadási megtakarítások – végrehajtását jelentős bizonytalanságok övezik. 2006-on túlra azonban hiányoznak a tervezett intézkedésekre vonatkozó információk, a szükséges költségvetési kiigazítás mértékét pedig lehet, hogy alulbecsülték.

| (10) | Figyelembe véve a kockázatok egyenlegét, a túlzott hiánynak a Tanács által kitűzött határidőre, azaz 2007-re való kiigazítása alapvetően attól függ, hogy teljes mértékben és eredményesen végrehajtják-e a 2006-os költségvetést, valamint, hogy 2007-re nézve meghatároznak és végrehajtanak-e jelentős kiigazítási intézkedéseket (4). A 2009-es biztonsági sáv megvalósítása szintén ezektől a kockázatoktól, valamint attól függ, hogy a 2007-et követő évekre meghatároznak és végrehajtanak-e kiigazítási intézkedéseket. A túlzott hiány kiigazítását követő években a program középtávú célkitűzése irányában történő kiigazításnak a program által implikált üteme megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktumnak, amely előírja, hogy az euró-övezetben és az ERM II-ben résztvevő tagállamokban a strukturális egyenleget évente a GDP 0,5 %-ával kell javítani, és a gazdaságilag kedvező időszakokban ennél magasabb, a gazdaságilag kedvezőtlen időszakokban pedig ennél alacsonyabb kiigazítást kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(10)

Figyelembe véve a kockázatok egyenlegét, a túlzott hiánynak a Tanács által kitűzött határidőre, azaz 2007-re való kiigazítása alapvetően attól függ, hogy teljes mértékben és eredményesen végrehajtják-e a 2006-os költségvetést, valamint, hogy 2007-re nézve meghatároznak és végrehajtanak-e jelentős kiigazítási intézkedéseket (4). A 2009-es biztonsági sáv megvalósítása szintén ezektől a kockázatoktól, valamint attól függ, hogy a 2007-et követő évekre meghatároznak és végrehajtanak-e kiigazítási intézkedéseket. A túlzott hiány kiigazítását követő években a program középtávú célkitűzése irányában történő kiigazításnak a program által implikált üteme megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktumnak, amely előírja, hogy az euró-övezetben és az ERM II-ben résztvevő tagállamokban a strukturális egyenleget évente a GDP 0,5 %-ával kell javítani, és a gazdaságilag kedvező időszakokban ennél magasabb, a gazdaságilag kedvezőtlen időszakokban pedig ennél alacsonyabb kiigazítást kell alkalmazni.

| (11) | Az adóssághányad 2005-ben a becslések szerint elérte a GDP 108

   %-át, amely jóval a Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaérték felett van: ez a legmagasabb érték az EU-ban. A program előrejelzése szerint az adóssághányad 7 százalékponttal csökken a programidőszak során. A költségvetési célok fent említett kockázatai és az állományalkalmazkodást övező bizonytalanság miatt az adóssághányad alakulása lehet, hogy nem annyira kedvező, mint ahogy azt a programban előre jelezték. E kockázatértékelés fényében a költségvetési egyenleg további erősítése lenne szükséges annak biztosításához, hogy az adóssághányad a referenciaérték irányában elegendő mértékben csökkenjen. |
| --- | --- |

(11)

Formula

| (12) | Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében Olaszország közepes mértékű kockázattal szembesül a népességelöregedés becsült költségvetési költségei folytán. A múltban végrehajtott reformok segítették kordában tartani az állami kiadások jövőbeli emelkedését, és e reformok – különösen a 2004-es nyugdíjreform – teljes körű végrehajtása elengedhetetlen lesz a várt eredmények eléréséhez. A bruttó adósság jelenlegi magas szintje és a gyenge költségvetési pozíció azt jelzi, hogy az államháztartás középtávú, jelentős konszolidálására van szükség az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok csökkentéséhez (5). |
| --- | --- |

(12)

Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében Olaszország közepes mértékű kockázattal szembesül a népességelöregedés becsült költségvetési költségei folytán. A múltban végrehajtott reformok segítették kordában tartani az állami kiadások jövőbeli emelkedését, és e reformok – különösen a 2004-es nyugdíjreform – teljes körű végrehajtása elengedhetetlen lesz a várt eredmények eléréséhez. A bruttó adósság jelenlegi magas szintje és a gyenge költségvetési pozíció azt jelzi, hogy az államháztartás középtávú, jelentős konszolidálására van szükség az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok csökkentéséhez (5).

| (13) | Az államháztartás terén tervezett intézkedések általánosságban összhangban vannak a 2005–2008-as időszakra vonatkozó integrált iránymutatásokban szereplő átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. Különösen, Olaszország lépéseket tesz a túlzott hiány kiigazítására és elkötelezett az egyszeri intézkedésektől mentes átlagos éves strukturális kiigazítás biztosítására a Stabilitási és Növekedési Paktumnak megfelelően. Helyénvaló lenne azonban gyorsabb ütemű államadósság-csökkentést tervezni. |
| --- | --- |

(13)

Az államháztartás terén tervezett intézkedések általánosságban összhangban vannak a 2005–2008-as időszakra vonatkozó integrált iránymutatásokban szereplő átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. Különösen, Olaszország lépéseket tesz a túlzott hiány kiigazítására és elkötelezett az egyszeri intézkedésektől mentes átlagos éves strukturális kiigazítás biztosítására a Stabilitási és Növekedési Paktumnak megfelelően. Helyénvaló lenne azonban gyorsabb ütemű államadósság-csökkentést tervezni.

| (14) | Olaszország 2005. október 14-én – a növekedést és foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben – benyújtott nemzeti reformprogramja a öt kihívást azonosít: azon területek kiterjesztése (az energiapiacok és a szolgáltatások piacainak megnyitásán keresztül), amelyeken a polgárok és a vállalatok szabad választási lehetőséggel rendelkeznek; ösztönzők biztosítása a tudományos kutatáshoz és a technológiai innovációhoz; az oktatás és a képzés erősítése; az infrastruktúra korszerűsítése; a környezet védelme. Az államháztartásra vonatkozó hatodik prioritással – a hosszú távú költségvetési fenntarthatósággal – a 2005. júliusi gazdasági és pénzügyi tervezési dokumentum (DPEF) foglalkozik. A nemzeti reformprogram valamint a gazdasági és pénzügyi tervezési dokumentum államháztartás területén tervezett intézkedései nagyjából összhangban vannak a stabilitási programban tervezett intézkedésekkel. Az aktualizálás ismerteti a társadalombiztosítási hozzájárulások csökkentését, a magánynyugdíj-megtakarítások bátorítását és az egészségügyi szektor hiányának csökkentését szolgáló intézkedéseket. |
| --- | --- |

(14)

Olaszország 2005. október 14-én – a növekedést és foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben – benyújtott nemzeti reformprogramja a öt kihívást azonosít: azon területek kiterjesztése (az energiapiacok és a szolgáltatások piacainak megnyitásán keresztül), amelyeken a polgárok és a vállalatok szabad választási lehetőséggel rendelkeznek; ösztönzők biztosítása a tudományos kutatáshoz és a technológiai innovációhoz; az oktatás és a képzés erősítése; az infrastruktúra korszerűsítése; a környezet védelme. Az államháztartásra vonatkozó hatodik prioritással – a hosszú távú költségvetési fenntarthatósággal – a 2005. júliusi gazdasági és pénzügyi tervezési dokumentum (DPEF) foglalkozik. A nemzeti reformprogram valamint a gazdasági és pénzügyi tervezési dokumentum államháztartás területén tervezett intézkedései nagyjából összhangban vannak a stabilitási programban tervezett intézkedésekkel. Az aktualizálás ismerteti a társadalombiztosítási hozzájárulások csökkentését, a magánynyugdíj-megtakarítások bátorítását és az egészségügyi szektor hiányának csökkentését szolgáló intézkedéseket.

A fenti értékelés fényében a programot konzisztensnek lehet tekinteni a túlzott hiány 2007-re történő kiigazításával, amennyiben teljes körűen és eredményesen végrehajtják a 2006. évi költségvetést, valamint 2007-re nézve további lényeges intézkedéseket határoznak meg és fogadnak el. A Szerződés 104. cikkének (7) bekezdése szerinti 2005. július 28-i tanácsi ajánlások fényében, valamint az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága erősítésének érdekében a Tanács felkéri Olaszországot, hogy:

| i. | valósítsa meg a programban 2006–2007-re tervezett strukturális erőfeszítéseket, hogy biztosítani lehessen a túlzott hiány 2007-re való, hiteles és fenntartható módon történő kiigazítását; |
| --- | --- |

i.

valósítsa meg a programban 2006–2007-re tervezett strukturális erőfeszítéseket, hogy biztosítani lehessen a túlzott hiány 2007-re való, hiteles és fenntartható módon történő kiigazítását;

| ii. | részletezze a 2007. év és a programidőszak utolsó évei kiigazítási pályájának alapját képező átfogó intézkedéseket, és gondoskodjon arról, hogy a középtávú célkitűzés felé vezető kiigazítási pálya továbbra is összhangban legyen a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeivel; |
| --- | --- |

ii.

részletezze a 2007. év és a programidőszak utolsó évei kiigazítási pályájának alapját képező átfogó intézkedéseket, és gondoskodjon arról, hogy a középtávú célkitűzés felé vezető kiigazítási pálya továbbra is összhangban legyen a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeivel;

| iii. | gondoskodjon arról, hogy az adósság/GDP arány gyorsabb ütemben csökkenjen a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték felé, biztosítva ezt azzal is, hogy különös figyelmet fordít az olyan – nettó kölcsönfelvételen kívüli – tényezőkre, amelyek hozzájárulnak az adósság szintjének változásához; valamint |
| --- | --- |

iii.

gondoskodjon arról, hogy az adósság/GDP arány gyorsabb ütemben csökkenjen a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték felé, biztosítva ezt azzal is, hogy különös figyelmet fordít az olyan – nettó kölcsönfelvételen kívüli – tényezőkre, amelyek hozzájárulnak az adósság szintjének változásához; valamint

| iv. | javítsa a költségvetési eljárást, fokozva annak áttekinthetőségét, illetve eredményesen végrehajtva a kiadások nyomon követésének, ellenőrzésének és jelentésének régi és új mechanizmusait. |
| --- | --- |

iv.

javítsa a költségvetési eljárást, fokozva annak áttekinthetőségét, illetve eredményesen végrehajtva a kiadások nyomon követésének, ellenőrzésének és jelentésének régi és új mechanizmusait.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása (6)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál GDP
  (%-os változás) | SP 2005. december | 1,2 | 0,0 | 1,5 | 1,5 | 1,7 | 1,8 |
| COM 2005. nov. (11) | 1,2 | 0,2 | 1,5 | 1,4 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2004. november | 1,2 | 2,1 | 2,2 | 2,3 | 2,3 | nincs adat |
| HICP-infláció
  (%) | SP 2005. december | 2,3 | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,0 | 2,0 |
| COM 2005. nov. | 2,3 | 2,2 | 2,1 | 1,9 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2004. november | 2,2 | 1,6 | 1,5 | 1,4 | 1,4 | nincs adat |
| Kibocsátási rés
  (a potenciális GDP %-ában) | SP 2005. december (7) | – 0,4 | – 1,5 | – 1,2 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,6 |
| COM 2005. nov. (12) | – 0,5 | – 1,5 | – 1,2 | – 1,2 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2004. november (7) | – 1,6 | – 1,2 | – 0,8 | – 0,3 | 0,0 | nincs adat |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2005. december | – 3,2 | – 4,3 | – 3,5 | – 2,8 | – 2,1 | – 1,5 |
| COM 2005. nov. | – 3,2 | – 4,3 | – 4,2 | – 4,6 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2004. november | – 2,9 | – 2,7 | – 2,0 | – 1,4 | – 0,9 | nincs adat |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2005. december | 1,8 | 0,6 | 1,3 | 1,9 | 2,6 | 3,2 |
| COM 2005. nov. | 1,8 | 0,6 | 0,6 | 0,3 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2004. november | 2,4 | 2,4 | 3,3 | 4,0 | 4,7 | nincs adat |
| Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2005. december (7) | – 3,0 | – 3,5 | – 2,9 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 |
| COM 2005. nov. | – 3,0 | – 3,5 | – 3,6 | – 4,0 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2004. november (7) | – 2,1 | – 2,1 | – 1,6 | – 1,2 | – 1,0 | nincs adat |
| Strukturális egyenleg (8)

  (a GDP %-ában) | SP 2005. december (9) | – 4,4 | – 4,1 | – 3,2 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 |
| COM 2005. nov. (10) | – 4,4 | – 4,0 | – 4,0 | – 4,0 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2004. november | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | SP 2005. december | 106,5 | 108,5 | 108,0 | 106,1 | 104,4 | 101,7 |
| COM 2005. nov. | 106,5 | 108,6 | 108,3 | 107,9 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2004. november | 106,0 | 104,1 | 101,9 | 99,2 | 98,0 | n.d. |
| Forrás:

  Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Reál GDP

(%-os változás)

SP 2005. december

1,2

0,0

1,5

1,5

1,7

1,8

COM 2005. nov. (11)

1,2

0,2

1,5

1,4

nincs adat

nincs adat

SP 2004. november

1,2

2,1

2,2

2,3

2,3

nincs adat

HICP-infláció

(%)

SP 2005. december

2,3

2,3

2,3

2,2

2,0

2,0

COM 2005. nov.

2,3

2,2

2,1

1,9

nincs adat

nincs adat

SP 2004. november

2,2

1,6

1,5

1,4

1,4

nincs adat

Kibocsátási rés

(a potenciális GDP %-ában)

SP 2005. december (7)

– 0,4

– 1,5

– 1,2

– 1,0

– 0,8

– 0,6

COM 2005. nov. (12)

– 0,5

– 1,5

– 1,2

– 1,2

nincs adat

nincs adat

SP 2004. november (7)

– 1,6

– 1,2

– 0,8

– 0,3

0,0

nincs adat

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2005. december

– 3,2

– 4,3

– 3,5

– 2,8

– 2,1

– 1,5

COM 2005. nov.

– 3,2

– 4,3

– 4,2

– 4,6

nincs adat

nincs adat

SP 2004. november

– 2,9

– 2,7

– 2,0

– 1,4

– 0,9

nincs adat

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2005. december

1,8

0,6

1,3

1,9

2,6

3,2

COM 2005. nov.

1,8

0,6

0,6

0,3

nincs adat

nincs adat

SP 2004. november

2,4

2,4

3,3

4,0

4,7

nincs adat

Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2005. december (7)

– 3,0

– 3,5

– 2,9

– 2,3

– 1,7

– 1,2

COM 2005. nov.

– 3,0

– 3,5

– 3,6

– 4,0

nincs adat

nincs adat

SP 2004. november (7)

– 2,1

– 2,1

– 1,6

– 1,2

– 1,0

nincs adat

Strukturális egyenleg (8)

(a GDP %-ában)

SP 2005. december (9)

– 4,4

– 4,1

– 3,2

– 2,3

– 1,7

– 1,2

COM 2005. nov. (10)

– 4,4

– 4,0

– 4,0

– 4,0

nincs adat

nincs adat

SP 2004. november

nincs adat

nincs adat

nincs adat

nincs adat

nincs adat

nincs adat

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

SP 2005. december

106,5

108,5

108,0

106,1

104,4

101,7

COM 2005. nov.

106,5

108,6

108,3

107,9

nincs adat

nincs adat

SP 2004. november

106,0

104,1

101,9

99,2

98,0

n.d.

Forrás:

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az e szövegben említett dokumentumok megtalálhatók a következő internetes oldalon:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Az egyszeri intézkedések költségvetési hatása 2001-ben a GDP 0,6 %-ával, 2003-ban 1,9 %-ával, 2004-ben pedig 1,4 %-ával volt egyenlő. A hiány 2002-ben a GDP 2,7 %-ával volt egyenlő, az egyszeri intézkedések a GDP 1,3 %-át tették ki.

(3)  Hiányzik ugyanis az államháztartás intézményi jellemzőit tárgyaló választható fejezet, a program hiányosságokat mutat az új magatartási kódex által előírt kötelező adatok terén, és nem adja meg valamennyi választható adatot (különösen, a költségvetés megbontása nem konzisztens a 2007–2009-re tervezett hiányokkal).

(4)  Az olasz parlament jelenleg a mezőgazdasági szektor meg nem fizetett társadalombiztosítási hozzájárulásainak amnesztiáját vitatja meg. Amennyiben ezt elfogadják, úgy a statisztikai ellenőrzés függvényében korlátozott mértékben felfelé módosulhat a hiány- és/vagy adósságarány.

(5)  A hosszú távú fenntarthatósággal kapcsolatos részletek a program Bizottság szolgálatai által végzett technikai értékelésében találhatók:

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(6)  A Bizottság szolgálatai 2005. őszi előrejelzéseinek alapját a 2005. november 7-i határnapig rendelkezésre álló információk képezik. Emiatt a 2006-os költségvetés tervezetére épült.

(7)  A Bizottság szolgálatainak számításai a program információi alapján

(8)  Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (ugyanúgy, mint a megelőző sorokban) az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések figyelmen kívül hagyása után

(9)  Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a Bizottság szolgálatainak számításai szerint (2004-ben a GDP 1,4 %-a, 2005-ben 0,6 %-a és 2006-ban a GDP 0,3 %-a; hiánycsökkentő hatásúak)

(10)  Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzéseiben (2004-ben a GDP 1,4 %-a, 2005-ben 0,5 %-a és 2006-ban 0,4 %-a; mindegyik hiánycsökkentő hatású).

(11)  A Bizottság szolgálatainak 2006. február 21-i időközi előrejelzése szerint a 2006-os növekedés 1,3 %.

(12)  A 2004–2007. közötti időszak lehetséges becsült növekedési értékei alapján (rendre 1,4 %, 1,2 %, 1,2 % és 1,3 %).

Forrás:

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

| 5.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 82/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 82/27

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2006. március 14.)

Hollandia 2005–2008-ra szóló aktualizált stabilitási programjáról

(2006/C 82/07)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | 2006. március 14-én a Tanács megvizsgálta Hollandia aktualizált stabilitási programját, amely a 2005–2008. közötti időszakra vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

2006. március 14-én a Tanács megvizsgálta Hollandia aktualizált stabilitási programját, amely a 2005–2008. közötti időszakra vonatkozik.

| (2) | Az 1990-es évek második felének élénk gazdasági növekedését követően, amikor a GDP növekedése évente átlagosan 3

  % volt (amit a lakáspiac erősödése és az emelkedő részvényárfolyamok is elősegítettek), a növekedés 2002-ben és 2003-ban, majd 2005 elején újra elakadt. A 2000. év biztonságos többletét követően az államháztartási egyenleg élesen romlott, 2001-ben és 2002-ben hiányba fordult, 2003-ban pedig túllépte a 3 %-os GDP határértéket. A Tanács 2004. június 2-án úgy határozott, hogy a hiány Hollandiában túlzott, és azt ajánlotta, hogy azt 2005-re igazítsák ki. Jelentős költségvetési konszolidációra már 2004-ben is sor került, a hiány így 2004-ben a GDP 2,1 %-ára csökkent. 2005. június 7-én a Tanács úgy határozott, hogy a holland túlzott hiányt 2004-ben kiigazították és emiatt hatályon kívül helyezte a túlzott hányról szóló határozatát. |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | A stabilitási program – 2004–2007. közötti időszakot felölelő – megelőző aktualizálásáról szóló, 2005. január 18-i véleményében a Tanács felkérte Hollandiát, hogy 2005-re gondoskodjon a hiánynak a GDP 3 %-a alá való csökkentéséről, és ezt követően – tekintettel a prociklikusság kockázatára valamint a népességelöregedés kihívásaira – hozza meg a szükséges intézkedéseket az egyensúlyközeli költségvetési egyenleg elérésére. |
| --- | --- |

(3)

A stabilitási program – 2004–2007. közötti időszakot felölelő – megelőző aktualizálásáról szóló, 2005. január 18-i véleményében a Tanács felkérte Hollandiát, hogy 2005-re gondoskodjon a hiánynak a GDP 3 %-a alá való csökkentéséről, és ezt követően – tekintettel a prociklikusság kockázatára valamint a népességelöregedés kihívásaira – hozza meg a szükséges intézkedéseket az egyensúlyközeli költségvetési egyenleg elérésére.

| (4) | Ami a 2005-ös költségvetés-végrehajtást illeti, a 2005. decemberi aktualizálás becslése szerint az államháztartási hiány a GDP 1,2 %-ára esett, míg a stabilitási program 2004. novemberi aktualizálásában a GDP 2,6 %-ának megfelelő hiányt terveztek, a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzései pedig a GDP 1,8 %-ának megfelelő hiányt jeleztek előre. A javulás legnagyobb része a vártnál jobb bevételeknek tudható be, amelyek fő forrásai a következők voltak: magasabb gázárak, magasabb osztalékok, HÉA- és társasági adóbevételek. A parlamentnek előterjesztett legfrissebb becslések szerint a 2005-ös hiány valószínűleg még ettől is alacsonyabb, a GDP

  %-a körül lehet, ami lényegesen alacsonyabb a programaktualizálásban előrejelzett értéktől. |
| --- | --- |

(4)

Formula

| (5) | A holland stabilitási program 2005. decemberi, a 2005–2008. közötti időszakot felölelő aktualizálását 2005. december 22-én (azaz a magatartási kódexben előírt december 1-i határidő után három héttel) nyújtották be a Bizottságnak. A kései benyújtást a hatóságok azzal magyarázták, hogy új gazdasági előrejelzéseket valamint esetleg kiegészítő politikákat kívántak figyelembe venni. A program nagyjából követi a stabilitási és konvergenciaprogramok felépítésére vonatkozóan az új magatartási kódexben meghatározott mintát. (2) |
| --- | --- |

(5)

A holland stabilitási program 2005. decemberi, a 2005–2008. közötti időszakot felölelő aktualizálását 2005. december 22-én (azaz a magatartási kódexben előírt december 1-i határidő után három héttel) nyújtották be a Bizottságnak. A kései benyújtást a hatóságok azzal magyarázták, hogy új gazdasági előrejelzéseket valamint esetleg kiegészítő politikákat kívántak figyelembe venni. A program nagyjából követi a stabilitási és konvergenciaprogramok felépítésére vonatkozóan az új magatartási kódexben meghatározott mintát. (2)

| (6) | A reál GDP növekedése a program előrejelzése szerint a

  %-ra becsült 2005-ös értékről 2006-ban és 2007-ben egyaránt 2

   -ra nő, majd 2008-ban 2

  %-ra lassul. A növekedés előrejelzett gyorsulását a belföldi kereslet és a kivitel fellendülése magyarázza. A gazdasági növekedési előrejelzések valamint a negatív kibocsátási rés ezekből adódó fokozatos csökkenése valószínűsíthető, tekintettel a közelmúlt kedvező gazdasági adataira is. Az infláció 2006-ban várhatóan 1,5 % körül stabilizálódik, majd 2007-ben kicsivel 1 % fölé süllyed, ami a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzéseihez képest is alacsonynak tűnik. |
| --- | --- |

(6)

Formula

Formula

Formula

| (7) | A hatóságok fő stratégiai célkitűzését a rendezett államháztartás elérése jelenti a fenntartható gazdasági növekedés támogatása és a népességelöregedés költségeinek felfogása érdekében. A 2004-ben és 2005-ben elért jelentős konszolidációt követően a stabilitási program 2005-ös aktualizálásának előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2006-ban 1,5 %-ra emelkedik, majd ezt követően a GDP kb. 1,1 %-a körül stabilizálódik, az elsődleges többlet pedig ehhez hasonlóan alakul. A megelőző programhoz képest, amely a hiány folyamatos csökkenésére számított, az új aktualizálás figyelembe veszi a vártnál jobb, 2005-ben a GDP 1,2 %-ának megfelelő hiányt, és arra számít, hogy a hiány 2006-tól kezdődően hasonló makrogazdasági forgatókönyv mellett nagyjából ezen a szinten stabilizálódik (kivéve a 2006-os romlást). |
| --- | --- |

(7)

A hatóságok fő stratégiai célkitűzését a rendezett államháztartás elérése jelenti a fenntartható gazdasági növekedés támogatása és a népességelöregedés költségeinek felfogása érdekében. A 2004-ben és 2005-ben elért jelentős konszolidációt követően a stabilitási program 2005-ös aktualizálásának előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2006-ban 1,5 %-ra emelkedik, majd ezt követően a GDP kb. 1,1 %-a körül stabilizálódik, az elsődleges többlet pedig ehhez hasonlóan alakul. A megelőző programhoz képest, amely a hiány folyamatos csökkenésére számított, az új aktualizálás figyelembe veszi a vártnál jobb, 2005-ben a GDP 1,2 %-ának megfelelő hiányt, és arra számít, hogy a hiány 2006-tól kezdődően hasonló makrogazdasági forgatókönyv mellett nagyjából ezen a szinten stabilizálódik (kivéve a 2006-os romlást).

| (8) | A közösen megállapított módszertan használatával a Bizottság szolgálatai a program alapján számításokat végeztek, ezek szerint a strukturális egyenleg a GDP 2

  %-ának megfelelő 2003-as hiányról (a túlzott hiány ebben az évben merült fel) jelentősen javult (tükrözve a Stabilitási és Növekedési Paktumnak megfelelő nagymértékű kiigazítási erőfeszítést), így 2005-ben kiegyensúlyozott volt az egyenleg. Ugyanezen számítások alapján a strukturális egyenleg 2006-ra csökkenő, de még mindig negatív kibocsátási rés mellett a GDP majdnem

  %-ának megfelelő hiányra romlik. E strukturális romlás fele azt tükrözi, hogy a vállalatok 2005-ben a vártnál több adóelőleget fizettek azért, hogy kihasználják az állam által fizetett, a piaci kamatlábaktól magasabb kamatok előnyeit. Ez 2006-ban várhatóan ellentétes előjelű hatást gyakorol majd. A strukturális hiányegyenleg ezt követően kicsivel a GDP fél százalékpontja felett stabilizálódik. A program a költségvetési egyenlegre nézve középtávú célkitűzést azonosít, amely ebben az esetben a GDP -0.5 %-a és -1 %-a közötti strukturális (azaz a ciklikus hatásoktól megtisztított, valamint az egyszeri és átmeneti intézkedéseket figyelmen kívül hagyó) egyenlegnek felel meg. A középtávú célkitűzés megfelelő szintű, mert az a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euró-övezet és az ERM II-ben résztvevő tagállamok vonatkozásában javasolt értéktartományon belülre esik és megfelelően tükrözi az adóssághányadot és az átlagos potenciális kibocsátás hosszú távú növekedését. A költségvetés 2006-ra előrejelzett romlása ellenére a hiány várhatóan a középtávú célkitűzés programban meghatározott intervallumában marad. |
| --- | --- |

(8)

Formula

Formula

| (9) | A költségvetési stratégiát övező kockázatok nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek és a költségvetés 2006-on túl valamelyest jobban is alakulhat a vártnál. A jelenlegi mutatók egyfelől a gazdasági tevékenység erőteljes fellendülését jelzik; a 2005-ös hiány várhatóan jóval alacsonyabb lesz, és 2006-on túl pozitív kockázat övezi a program költségvetési előrejelzéseit, ha az olaj ára magasabb lesz a programban vártnál (a magasabb gázértékesítési bevételek ugyanis kedvezőek lennének a költségvetés szempontjából). A növekedési előrejelzések már magasabb olajárral számolnak. Másrészt, a vártnál jobb 2005-ös eredmények közül egyeseknek negatív áthozathatásai lehetnek. Ezen kívül még nem világos az, hogy az egészségügyi és szociális biztonsági rendszerek 2006 elején hatályba lépett reformjaiból származó várható költségvetési megtakarításokat teljes mértékben realizálják, hiszen nem lehet még pontosan felmérni a reformok magatartási hatásait. |
| --- | --- |

(9)

A költségvetési stratégiát övező kockázatok nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek és a költségvetés 2006-on túl valamelyest jobban is alakulhat a vártnál. A jelenlegi mutatók egyfelől a gazdasági tevékenység erőteljes fellendülését jelzik; a 2005-ös hiány várhatóan jóval alacsonyabb lesz, és 2006-on túl pozitív kockázat övezi a program költségvetési előrejelzéseit, ha az olaj ára magasabb lesz a programban vártnál (a magasabb gázértékesítési bevételek ugyanis kedvezőek lennének a költségvetés szempontjából). A növekedési előrejelzések már magasabb olajárral számolnak. Másrészt, a vártnál jobb 2005-ös eredmények közül egyeseknek negatív áthozathatásai lehetnek. Ezen kívül még nem világos az, hogy az egészségügyi és szociális biztonsági rendszerek 2006 elején hatályba lépett reformjaiból származó várható költségvetési megtakarításokat teljes mértékben realizálják, hiszen nem lehet még pontosan felmérni a reformok magatartási hatásait.

| (10) | Figyelembe véve a fenti kockázatértékelést, a programban körvonalazott költségvetési stratégia elegendőnek tűnik annak biztosításához, hogy fenntartsák a program középtávú célkitűzését a programidőszakban. Az előrejelzett strukturális egyenleg minden évben a középtávú célkitűzés programban meghatározott intervallumába esik és meghaladja a GDP kb. 1 %-ának megfelelő strukturális hiányként kifejezett minimális határértéket, amely a ciklus kedvezőtlen alakulása esetén elegendő biztonsági sávot nyújt a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-határérték megsértésével szemben. Az erőteljes gazdasági fellendülés ellenére azonban a strukturális egyenleg 2006-ban a GDP

  %-ának megfelelő mértékben romlik, bár ezt részben rendkívüli tényezők magyarázzák. Amennyiben a 2005-ös év pozitív eredményére vonatkozó legfrissebb információk beigazolódnak, úgy a 2006-os célkitűzés a költségvetés még nagyobb romlását implikálhatja, ha a hatóságok nem hoznak ezzel ellentétes irányban ható intézkedéseket. |
| --- | --- |

(10)

Formula

| (11) | A program előrejelzése szerint az államadósság 2006-ban nagyjából a GDP 54,5 %-án stabilizálódik, majd 2008-ra fokozatosan kb. 53 %-ra csökken. Ezek az előrejelzések nagyon közel állnak a Bizottság szolgálatainak előrejelzéseihez. Az adósság-előrejelzések kockázatai elsősorban a hiány-előrejelzések kockázataiból erednek, amelyek – amint azt korábban említettük – nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek. |
| --- | --- |

(11)

A program előrejelzése szerint az államadósság 2006-ban nagyjából a GDP 54,5 %-án stabilizálódik, majd 2008-ra fokozatosan kb. 53 %-ra csökken. Ezek az előrejelzések nagyon közel állnak a Bizottság szolgálatainak előrejelzéseihez. Az adósság-előrejelzések kockázatai elsősorban a hiány-előrejelzések kockázataiból erednek, amelyek – amint azt korábban említettük – nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek.

| (12) | Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében Hollandia közepes mértékű kockázattal szembesül a népességelöregedés becsült költségvetési költségei folytán. Az adósság jelenlegi szintje a Szerződésben a GDP 60 %-ában megállapított referenciaérték alatt van, a holland költségvetési helyzet közelmúltban történt javulása pedig segítette csökkenteni a hosszú távú fenntarthatóság kockázatait. A munkaképtelenséggel kapcsolatos szabályozás nemrégiben hozott reformjainak végrehajtása szintén hozzájárul majd a hosszú távú állami kiadások visszafogásához. A bevételek előrejelzett jövőbeli emelkedésének teljes mértékű figyelembe vétele mellett is előfordul, hogy azok nem elegendők az állami kiadások hosszú távú emelkedésének kiegyenlítésére, aminek elsősorban a nyugdíjak adóztatásának késése magyaráz. A népességelöregedés hatásának teljes ellensúlyozására emiatt további költségvetési konszolidációra lehet szükség. |
| --- | --- |

(12)

Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében Hollandia közepes mértékű kockázattal szembesül a népességelöregedés becsült költségvetési költségei folytán. Az adósság jelenlegi szintje a Szerződésben a GDP 60 %-ában megállapított referenciaérték alatt van, a holland költségvetési helyzet közelmúltban történt javulása pedig segítette csökkenteni a hosszú távú fenntarthatóság kockázatait. A munkaképtelenséggel kapcsolatos szabályozás nemrégiben hozott reformjainak végrehajtása szintén hozzájárul majd a hosszú távú állami kiadások visszafogásához. A bevételek előrejelzett jövőbeli emelkedésének teljes mértékű figyelembe vétele mellett is előfordul, hogy azok nem elegendők az állami kiadások hosszú távú emelkedésének kiegyenlítésére, aminek elsősorban a nyugdíjak adóztatásának késése magyaráz. A népességelöregedés hatásának teljes ellensúlyozására emiatt további költségvetési konszolidációra lehet szükség.

| (13) | Az államháztartás terén tervezett intézkedések nagyjából összhangban vannak a 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó integrált iránymutatásokban szereplő átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. Összhangban vannak ugyanis azzal az integrált iránymutatással, amely szerint a gazdasági stabilitást a középtávú költségvetési célkitűzés gazdasági ciklus során való fenntartásán keresztül kell biztosítani. A népességelöregedés előrejelzett költségeinek tekintetében a program teljesíti a gazdasági fenntarthatóság megőrzésére vonatkozó integrált iránymutatást is. |
| --- | --- |

(13)

Az államháztartás terén tervezett intézkedések nagyjából összhangban vannak a 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó integrált iránymutatásokban szereplő átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. Összhangban vannak ugyanis azzal az integrált iránymutatással, amely szerint a gazdasági stabilitást a középtávú költségvetési célkitűzés gazdasági ciklus során való fenntartásán keresztül kell biztosítani. A népességelöregedés előrejelzett költségeinek tekintetében a program teljesíti a gazdasági fenntarthatóság megőrzésére vonatkozó integrált iránymutatást is.

| (14) | Hollandia 2005. október 14-én – a növekedést és foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben – benyújtott nemzeti reformprogramja a következő kihívásokat azonosítja: a munkaerőkínálat javítása; a K+F és az innováció erősítésén keresztül a munkaerő-termelékenység gyorsabb növekedése; az ár-versenyképesség javítása a munkaerő költségeinek visszafogásán keresztül. Az államháztartásra ezek közül várhatóan a K+F és az innováció erősítése gyakorol jelentős hatást. Mivel azonban korlátozottan állnak rendelkezésre különösen azok az információk, amelyek az e területeket érintő strukturális reformok időzítésére vonatkoznak, nehéz meggyőződni arról, hogy a stabilitási program költségvetési előrejelzései teljes mértékben figyelembe veszik-e a nemzeti reformprogramban körvonalazott intézkedéseket. A stabilitási program államháztartás területén tervezett intézkedései nagyjából összhangban vannak a nemzeti reformprogramban tervezett intézkedésekkel. |
| --- | --- |

(14)

Hollandia 2005. október 14-én – a növekedést és foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben – benyújtott nemzeti reformprogramja a következő kihívásokat azonosítja: a munkaerőkínálat javítása; a K+F és az innováció erősítésén keresztül a munkaerő-termelékenység gyorsabb növekedése; az ár-versenyképesség javítása a munkaerő költségeinek visszafogásán keresztül. Az államháztartásra ezek közül várhatóan a K+F és az innováció erősítése gyakorol jelentős hatást. Mivel azonban korlátozottan állnak rendelkezésre különösen azok az információk, amelyek az e területeket érintő strukturális reformok időzítésére vonatkoznak, nehéz meggyőződni arról, hogy a stabilitási program költségvetési előrejelzései teljes mértékben figyelembe veszik-e a nemzeti reformprogramban körvonalazott intézkedéseket. A stabilitási program államháztartás területén tervezett intézkedései nagyjából összhangban vannak a nemzeti reformprogramban tervezett intézkedésekkel.

Tekintettel a fenti értékelésre, a Tanács üdvözli azt, hogy a holland kormány a túlzott hiány azonnali korrekcióját követően 2005-ben erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy a hiányt tovább, a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alá csökkentse, valamint üdvözli azt, hogy a hatóságok a programidőszak során be kívánják tartani a középtávú célkitűzést. Tekintettel arra is, hogy az eredmények 2005-ben a vártnál jobban alakulnak, a Tanács felkéri Hollandiát, hogy 2006-ban és azt követően stabil költségvetési egyenleget tartson fenn.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál GDP
  (%-os változás) | SP 2005, dec, (3) | 1,7 | 0,75 | 2,5 | 2,5 | 2,25 |
| COM 2005, nov, | 1,7 | 0,5 | 2,0 | 2,4 | nincs adat |
| SP 2004, nov, | 1,25 | 1,5 | 2,5 | 2,5 | nincs adat |
| HICP-infláció
  (%) | SP 2005, dec, | 1,4 | 1,5 | 1,5 | 1,1 | nincs adat |
| COM 2005, nov, | 1,4 | 1,7 | 2,0 | 1,9 | nincs adat |
| SP 2004, nov, | 1,25 | 1,25 | 1,5 | 1,5 | nincs adat |
| Kibocsátási rés
  (a potenciális GDP %-ában) | SP 2005, dec, (4) | – 1,5 | – 2,3 | – 1,5 | – 1,1 | – 0,9 |
| COM 2005, nov, (6) | – 1,3 | – 2,2 | – 1,9 | – 1,4 | nincs adat |
| SP 2004, nov, | – 2,1 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,9 | nincs adat |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2005, dec, | – 2,1 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,2 | – 1,1 |
| COM 2005, nov, | – 2,1 | – 1,8 | – 1,9 | – 1,5 | nincs adat |
| SP 2004, nov, | – 3,0 | – 2,6 | – 2,1 | – 1,9 | nincs adat |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2005, dec, | 0,6 | 1,4 | 1,1 | 1,4 | 1,5 |
| COM 2005, nov, | 0,5 | 0,7 | 0,6 | 1,0 | nincs adat |
| SP 2004, nov, | – 0,1 | 0,3 | 0,7 | 0,8 | nincs adat |
| Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg = strukturális egyenleg (5)

  (a GDP %-ában) | SP 2005, dec, (4) | – 1,3 | 0,0 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,6 |
| COM 2005, nov, | – 1,4 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,7 | nincs adat |
| SP 2004, nov, | – 1,6 | – 1,2 | – 1,2 | – 1,3 | nincs adat |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | SP 2005, dec, | 53,1 | 54,4 | 54,5 | 53,9 | 53,1 |
| COM 2005, nov, | 53,1 | 54,0 | 54,2 | 53,8 | nincs adat |
| SP 2004, nov, | 56,3 | 58,1 | 58,6 | 58,3 | nincs adat |
| Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reál GDP

(%-os változás)

SP 2005, dec, (3)

1,7

0,75

2,5

2,5

2,25

COM 2005, nov,

1,7

0,5

2,0

2,4

nincs adat

SP 2004, nov,

1,25

1,5

2,5

2,5

nincs adat

HICP-infláció

(%)

SP 2005, dec,

1,4

1,5

1,5

1,1

nincs adat

COM 2005, nov,

1,4

1,7

2,0

1,9

nincs adat

SP 2004, nov,

1,25

1,25

1,5

1,5

nincs adat

Kibocsátási rés

(a potenciális GDP %-ában)

SP 2005, dec, (4)

– 1,5

– 2,3

– 1,5

– 1,1

– 0,9

COM 2005, nov, (6)

– 1,3

– 2,2

– 1,9

– 1,4

nincs adat

SP 2004, nov,

– 2,1

– 2,2

– 1,5

– 0,9

nincs adat

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2005, dec,

– 2,1

– 1,2

– 1,5

– 1,2

– 1,1

COM 2005, nov,

– 2,1

– 1,8

– 1,9

– 1,5

nincs adat

SP 2004, nov,

– 3,0

– 2,6

– 2,1

– 1,9

nincs adat

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2005, dec,

0,6

1,4

1,1

1,4

1,5

COM 2005, nov,

0,5

0,7

0,6

1,0

nincs adat

SP 2004, nov,

– 0,1

0,3

0,7

0,8

nincs adat

Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg = strukturális egyenleg (5)

(a GDP %-ában)

SP 2005, dec, (4)

– 1,3

0,0

– 0,7

– 0,6

– 0,6

COM 2005, nov,

– 1,4

– 0,6

– 0,8

– 0,7

nincs adat

SP 2004, nov,

– 1,6

– 1,2

– 1,2

– 1,3

nincs adat

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

SP 2005, dec,

53,1

54,4

54,5

53,9

53,1

COM 2005, nov,

53,1

54,0

54,2

53,8

nincs adat

SP 2004, nov,

56,3

58,1

58,6

58,3

nincs adat

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az e szövegben említett dokumentumok megtalálhatók a következő internetes oldalon:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Egyes fejezetek hiányoznak (átfogó politikai keret) vagy hiányosak (az államháztartás minősége, strukturális reformok). A programból hiányoztak az alapfeltételezésekre vonatkozó kötelező adatok, de a holland hatóságok a későbbiekben rendelkezésre bocsátották azokat. Hiányzik az új magatartási kódexben előírt opcionális adatok jelentős része.

(3)  A további számításokban a megfelelő pontbecslések kerültek felhasználásra.

(4)  Bizottság szolgálatainak számításai a program információi alapján.

(5)  Mivel a programban nem szerepelnek egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések, a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg megegyezik a strukturális egyenleggel.

(6)  A 2004–2007. közötti időszak lehetséges becsült növekedési értékei alapján (rendre 1,5 %, 1,6 %, 1,7 % és 1,8 %)

Forrás:

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

| 5.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 82/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 82/31

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2006. március 14.)

Portugália 2005–2009-re szóló aktualizált stabilitási programjáról

(2006/C 82/08)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | 2006. március 14-én a Tanács megvizsgálta Portugália aktualizált stabilitási programját, amely a 2005–2009. közötti időszakra vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

2006. március 14-én a Tanács megvizsgálta Portugália aktualizált stabilitási programját, amely a 2005–2009. közötti időszakra vonatkozik.

| (2) | A portugál gazdasági növekedés az 1995–2000. közötti időszakban prociklikus költségvetési expanzió mellett évente átlagosan 4 % volt, majd 2001–2005. között jelentős mértékben, évi

   %-ra csökkent, ami elmarad az euró-övezet átlagától. A vásárlóerő-egyenértéken számított egy főre eső GDP 2005-ben várhatóan az övezet átlagának 70 %-a alá esett. A hátrányos külső ciklikus hatások mellett ez a csökkent teljesítmény a gyenge versenyhelyzetet tükrözi, amely felel a jelentős méretű külső hiányért és az alacsony potenciális növekedésért. A költségvetési egyenleg az ezredforduló óta gyenge, a strukturális hiány folyamatosan magas. |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | 2005. szeptember 20-án a Tanács úgy határozott, hogy a hiány Portugáliában túlzott. A 104. cikk (7) bekezdése szerinti – ugyanezen a napon kelt – tanácsi ajánlásnak megfelelően ezt a túlzott hiányt 2008-ig ki kell igazítani. Az ajánlásban meghatározott hat hónap hosszú időszak elteltét követően a Bizottság értékeli a portugál hatóságok azon intézkedéseit, amelyeket a 2006-ra tervezett hiány elérése érdekében hoztak. A stabilitási program – 2005–2009. közötti időszakot felölelő – megelőző aktualizálásáról szóló, 2005. július 12-i véleményében a Tanács felkérte Portugáliát, hogy 2005-ben tartsa korlátok között a költségvetési egyenleg romlását; valósítsa meg a túlzott hiány fenntartható kiigazítását, és 2006-ban tegyen jelentős lépést ebben az irányban; állítsa a bruttó adósság arányát határozottan csökkenő pályára; tartsa ellenőrzés alatt a kiadásokat, javítsa az államháztartás minőségét és biztosítsa annak hosszú távú fenntarthatóságát; valamint javítsa tovább az államháztartási adatok feldolgozását. |
| --- | --- |

(3)

2005. szeptember 20-án a Tanács úgy határozott, hogy a hiány Portugáliában túlzott. A 104. cikk (7) bekezdése szerinti – ugyanezen a napon kelt – tanácsi ajánlásnak megfelelően ezt a túlzott hiányt 2008-ig ki kell igazítani. Az ajánlásban meghatározott hat hónap hosszú időszak elteltét követően a Bizottság értékeli a portugál hatóságok azon intézkedéseit, amelyeket a 2006-ra tervezett hiány elérése érdekében hoztak. A stabilitási program – 2005–2009. közötti időszakot felölelő – megelőző aktualizálásáról szóló, 2005. július 12-i véleményében a Tanács felkérte Portugáliát, hogy 2005-ben tartsa korlátok között a költségvetési egyenleg romlását; valósítsa meg a túlzott hiány fenntartható kiigazítását, és 2006-ban tegyen jelentős lépést ebben az irányban; állítsa a bruttó adósság arányát határozottan csökkenő pályára; tartsa ellenőrzés alatt a kiadásokat, javítsa az államháztartás minőségét és biztosítsa annak hosszú távú fenntarthatóságát; valamint javítsa tovább az államháztartási adatok feldolgozását.

| (4) | Az államháztartási hiány a Bizottság szolgálatai 2005. őszi előrejelzéseinek becslése szerint 2005-ben elérte a GDP 6 %-át, míg a megelőző, 2005. júniusi aktualizálásban a GDP 6,2 %-át tűzték ki célul. Ez a kis különbözet teljes mértékben annak köszönhető, hogy a GDP adatsorokat felfelé módosították. Az előző évekhez képesti éles romlást a kiadások emelkedése mellett jelentősrészt az magyarázza, hogy a kormány már nem jutott olyan bevételekhez, amelyek egyszeri, jelentős intézkedésből származnak. |
| --- | --- |

(4)

Az államháztartási hiány a Bizottság szolgálatai 2005. őszi előrejelzéseinek becslése szerint 2005-ben elérte a GDP 6 %-át, míg a megelőző, 2005. júniusi aktualizálásban a GDP 6,2 %-át tűzték ki célul. Ez a kis különbözet teljes mértékben annak köszönhető, hogy a GDP adatsorokat felfelé módosították. Az előző évekhez képesti éles romlást a kiadások emelkedése mellett jelentősrészt az magyarázza, hogy a kormány már nem jutott olyan bevételekhez, amelyek egyszeri, jelentős intézkedésből származnak.

| (5) | A program biztosítja a stabilitási és konvergenciaprogramokra nézve az új magatartási kódexben előírt kötelező adatokat, bár lényeges pontokon eltér a programok felépítésére vonatkozóan meghatározott mintától (2). |
| --- | --- |

(5)

A program biztosítja a stabilitási és konvergenciaprogramokra nézve az új magatartási kódexben előírt kötelező adatokat, bár lényeges pontokon eltér a programok felépítésére vonatkozóan meghatározott mintától (2).

| (6) | Az aktualizálásban bemutatott makrogazdasági forgatókönyv előrejelzése szerint a reál GDP növekedés a programidőszak során gyorsulni fog, a 2005-ös 0,5 %-ról 2006-ban 1,1 %-ra, 2007-ben 1,8 %-ra, majd végül 2009-re 3 %-ra. A feltételezések szerint a növekedést a belföldi kereslet és a kivitel generálja, bár a külső hozzájárulás hatása várhatóan majdnem semleges lesz a programidőszak során. A negatív kibocsátási rés a tervek szerint a GDP -2

   %-ának megfelelő 2006–2007-es értékről kevesebb, mint -1 %-ra csökken a programidőszakban. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján a program növekedési feltételezései kedvezőek, különösen a program utolsó éveinek esetében. Az inflációs nyomások előreláthatóan alacsonyak maradnak, de 2006-ot, valamint a programidőszak végét kockázatok övezik. A nagymértékű külső hiány várhatóan nagyjából változatlan marad. |
| --- | --- |

(6)

Formula

| (7) | A program a jelentős költségvetési egyensúlytalanság tartós kiigazítására törekszik, 2008-ban a GDP 3 %-ában megadott referenciaérték alá kívánják csökkenteni az államháztartási hiányt, majd ezt követően további költségvetési konszolidáció folytatása a cél. Az államháztartás konszolidációját a program szerint strukturális intézkedések segítik elő, minden évben jelentős lépésekre kerül sor. Az államháztartási hiányra nézve, amely 2005-ben a GDP 6 %-ára nőtt, azt tervezik, hogy az 2006-ban a GDP 4,6 %-ára, 2007-ben a GDP 3,7 %-ára, 2008-ban a GDP 2,6 %-ára, majd 2009-ben a GDP 1,5 %-ára csökken. Az elsődleges egyenleg az előrejelzések szerint időben hasonlóan alakul, 2005–2009. között a GDP 3,2 %-ának megfelelő hiányról a GDP 1,5 %-ának megfelelő többletre javul. A költségvetési kiigazítást a bevételi és a kiadási oldal egyaránt támogatja. Rövidtávon a konszolidáció elsősorban a magasabb adókulcsok és a javított adóbeszedés által generált pótlólagos bevételekre támaszkodik. A valamennyi lényeges elsődleges kiadási kategóriára kiterjedő kiadáskorlátozás várhatóan progresszív módon támogatja a költségvetési konszolidációt a programidőszak során, a legjelentősebb megtakarítások az államigazgatást (ideértve az alkalmazottakat is), valamint a szociális védelmi rendszereket érintő változtatásokból adódnak. A stabilitási program 2005. decemberi aktualizálása a megelőző aktualizáláshoz képest kisebb, bár a jelenleg rendelkezésre álló információk alapján még mindig kedvező növekedési feltételezések mellett összességében megerősíti a tervezett kiigazítást. |
| --- | --- |

(7)

A program a jelentős költségvetési egyensúlytalanság tartós kiigazítására törekszik, 2008-ban a GDP 3 %-ában megadott referenciaérték alá kívánják csökkenteni az államháztartási hiányt, majd ezt követően további költségvetési konszolidáció folytatása a cél. Az államháztartás konszolidációját a program szerint strukturális intézkedések segítik elő, minden évben jelentős lépésekre kerül sor. Az államháztartási hiányra nézve, amely 2005-ben a GDP 6 %-ára nőtt, azt tervezik, hogy az 2006-ban a GDP 4,6 %-ára, 2007-ben a GDP 3,7 %-ára, 2008-ban a GDP 2,6 %-ára, majd 2009-ben a GDP 1,5 %-ára csökken. Az elsődleges egyenleg az előrejelzések szerint időben hasonlóan alakul, 2005–2009. között a GDP 3,2 %-ának megfelelő hiányról a GDP 1,5 %-ának megfelelő többletre javul. A költségvetési kiigazítást a bevételi és a kiadási oldal egyaránt támogatja. Rövidtávon a konszolidáció elsősorban a magasabb adókulcsok és a javított adóbeszedés által generált pótlólagos bevételekre támaszkodik. A valamennyi lényeges elsődleges kiadási kategóriára kiterjedő kiadáskorlátozás várhatóan progresszív módon támogatja a költségvetési konszolidációt a programidőszak során, a legjelentősebb megtakarítások az államigazgatást (ideértve az alkalmazottakat is), valamint a szociális védelmi rendszereket érintő változtatásokból adódnak. A stabilitási program 2005. decemberi aktualizálása a megelőző aktualizáláshoz képest kisebb, bár a jelenleg rendelkezésre álló információk alapján még mindig kedvező növekedési feltételezések mellett összességében megerősíti a tervezett kiigazítást.

| (8) | A közösen megállapított módszertan használatával a Bizottság szolgálatai által a program adatai alapján számított strukturális egyenleg (azaz a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések figyelmen kívül hagyása után) várhatóan mintegy 3

  százalékponttal javul a programidőszak során. A szigorú költségvetési irányvonal – amelynek súlypontja az időszak elejére esik – előreláthatóan a teljes programidőszakra nézve jellemző marad: a strukturális hiány a GDP 5 %-ának megfelelő 2005-ös értékről a tervek szerint 2006-ra a GDP kb. 3

   %-ára, 2007-ben majdnem 2

   %-ára, 2008-ban 1

   %-ára, 2009-ben pedig 1

   %-ára csökken. A tervezett költségvetési erőfeszítésekre az előrejelzések szerint szűkülő negatív kibocsátási rés mellett kerül sor. A Stabilitási és Növekedési Paktumban előírtak szerint a program a költségvetési egyenlegre nézve a „GDP legalább -0,5 %-ának megfelelő” középtávú célkitűzést azonosít, amelyet nem kívánnak a programidőszakban elérni. Mivel a program középtávú célkitűzése meghaladja a minimálisan szükséges értéket (a becslések szerint a GDP kb. 1 %-ának megfelelő hiány), annak megvalósítása biztosítja a szükséges biztonsági sávot a túlzott hiány felmerülésével szemben. A program középtávú célkitűzése megfelelő szintű a jelenlegi értékelés szerint, mert az a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euró-övezet és az ERM II-ben résztvevő tagállamok vonatkozásában javasolt értéktartományon belülre esik és megfelelően tükrözi az adóssághányadot és az átlagos potenciális kibocsátás hosszú távú növekedését. |
| --- | --- |

(8)

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

| (9) | A költségvetés akár rosszabban is alakulhat a programban előrejelzettnél. Bár a gazdasági tevékenység adóintenzitására vonatkozó program-feltételezések nagyjából valószínűnek tűnnek, a költségvetési célkitűzések alapját képező növekedési kilátás kedvező, különösen a program utolsó éveiben. Az aktualizálás emellett ambiciózus középtávú tervet mutat be a kiadások növekedésének megfékezésére és számos intézkedést nemrégiben életbe is léptettek, azonban számos fontos, a stratégiához kapcsolódó intézkedést még definiálni kell és végre kell hajtani (itt elsősorban az államigazgatást érintő változtatásokról van szó), amelyek várhatóan 2007-től eredményeznek jelentős megtakarításokat. Ezek teljes körű végrehajtása elengedhetetlen lesz a költségvetési célkitűzések eléréséhez. A program végezetül körvonalazza a költségvetésvégrehajtás és -ellenőrzés keretét javítani hivatott intézkedéseket, amelyek megfelelő végrehajtásuk esetén várhatóan elősegítik a költségvetési célkitűzések megvalósítását. |
| --- | --- |

(9)

A költségvetés akár rosszabban is alakulhat a programban előrejelzettnél. Bár a gazdasági tevékenység adóintenzitására vonatkozó program-feltételezések nagyjából valószínűnek tűnnek, a költségvetési célkitűzések alapját képező növekedési kilátás kedvező, különösen a program utolsó éveiben. Az aktualizálás emellett ambiciózus középtávú tervet mutat be a kiadások növekedésének megfékezésére és számos intézkedést nemrégiben életbe is léptettek, azonban számos fontos, a stratégiához kapcsolódó intézkedést még definiálni kell és végre kell hajtani (itt elsősorban az államigazgatást érintő változtatásokról van szó), amelyek várhatóan 2007-től eredményeznek jelentős megtakarításokat. Ezek teljes körű végrehajtása elengedhetetlen lesz a költségvetési célkitűzések eléréséhez. A program végezetül körvonalazza a költségvetésvégrehajtás és -ellenőrzés keretét javítani hivatott intézkedéseket, amelyek megfelelő végrehajtásuk esetén várhatóan elősegítik a költségvetési célkitűzések megvalósítását.

| (10) | Figyelembe véve a kockázatok egyenlegét, a túlzott hiánynak a Tanács által kitűzött határidőre, azaz 2008-ra való kiigazítása attól függ, hogy eredményesen végrehajtják-e a programban 2006-ra nézve bejelentett valamennyi intézkedést, illetve, hogy 2007-ben és azt követően eredményesen végrehajtanak-e jelentős kiigazítási intézkedéseket. Amennyiben a költségvetési célkitűzéseket övező, az előbbiekben megvilágított kockázatokat megfelelően kezelik, úgy a program középtávú célkitűzése irányában történő kiigazítás üteme teljes mértékben megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktumnak. A program középtávú célkitűzése azonban nem teljesül a programidőszak végére. Elegendően széles biztonsági sáv biztosítása ahhoz, hogy szokásos makrogazdasági ingadozások mellett ne lépjék túl a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-határértéket a túlzott hiány tervezett kiigazítását követő évben, azt igényli, hogy a költségvetési célkitűzések kockázatait megfelelően figyelembe vegyék . |
| --- | --- |

(10)

Figyelembe véve a kockázatok egyenlegét, a túlzott hiánynak a Tanács által kitűzött határidőre, azaz 2008-ra való kiigazítása attól függ, hogy eredményesen végrehajtják-e a programban 2006-ra nézve bejelentett valamennyi intézkedést, illetve, hogy 2007-ben és azt követően eredményesen végrehajtanak-e jelentős kiigazítási intézkedéseket. Amennyiben a költségvetési célkitűzéseket övező, az előbbiekben megvilágított kockázatokat megfelelően kezelik, úgy a program középtávú célkitűzése irányában történő kiigazítás üteme teljes mértékben megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktumnak. A program középtávú célkitűzése azonban nem teljesül a programidőszak végére. Elegendően széles biztonsági sáv biztosítása ahhoz, hogy szokásos makrogazdasági ingadozások mellett ne lépjék túl a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-határértéket a túlzott hiány tervezett kiigazítását követő évben, azt igényli, hogy a költségvetési célkitűzések kockázatait megfelelően figyelembe vegyék .

| (11) | Az adóssághányad a becslések szerint 2005-ben elérte a GDP 65,5 %-át, amely a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték felett van. Az adóssághányad a program előrejelzése szerint 2007-ben tovább, a GDP mintegy 69 %-ára nő, majd ezt követően csökken, és 2009-re kicsivel a GDP 66 %-a feletti értéket ér el. Az adóssághányad a programban előrejelzettnél kedvezőtlenebbül is alakulhat, figyelembe véve a költségvetési célkitűzéseket övező, korábban már említett kockázatokat, az állományalkalmazkodással kapcsolatos bizonytalanságot, valamint a vártnál esetleg alacsonyabb gazdasági növekedést. E kockázatértékelés fényében el kell érni a programban meghatározott költségvetési célokat ahhoz, hogy az adóssághányad a referenciaérték irányában elegendő mértékben csökkenjen. |
| --- | --- |

(11)

Az adóssághányad a becslések szerint 2005-ben elérte a GDP 65,5 %-át, amely a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték felett van. Az adóssághányad a program előrejelzése szerint 2007-ben tovább, a GDP mintegy 69 %-ára nő, majd ezt követően csökken, és 2009-re kicsivel a GDP 66 %-a feletti értéket ér el. Az adóssághányad a programban előrejelzettnél kedvezőtlenebbül is alakulhat, figyelembe véve a költségvetési célkitűzéseket övező, korábban már említett kockázatokat, az állományalkalmazkodással kapcsolatos bizonytalanságot, valamint a vártnál esetleg alacsonyabb gazdasági növekedést. E kockázatértékelés fényében el kell érni a programban meghatározott költségvetési célokat ahhoz, hogy az adóssághányad a referenciaérték irányában elegendő mértékben csökkenjen.

| (12) | Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében Portugália magas kockázattal szembesül a népességelöregedés becsült költségvetési terhei miatt. A bruttó adósság jelenlegi magas szintje és a gyenge költségvetési pozíció azt jelzi, hogy az államháztartás középtávon tervezett konszolidációját szigorúan végre kell hajtani, az államháztartás fenntarthatósága kockázatainak csökkentésére pedig biztosítani kell a költségvetési célkitűzések elérését. A nyugdíj- és az egészségügyi kiadások programidőszakra előrejelzett növekedése egyértelműen azt jelzi, hogy a népességelöregedés jelentette kihívás kezelésére olyan átfogó stratégiára van szükség, amely túlmutat a jelenleg gyenge költségvetési pozíció egyszerű javításán. A nyugdíj- és egészségügyi rendszerek aktuális változtatásai előrelépést jelentenek e rendszerek fenntarthatóbbá tételének irányában. További reformokra van szükség azonban a népességelöregedéssel kapcsolatos kiadások előrejelzett növekedésének megfékezésére. |
| --- | --- |

(12)

Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében Portugália magas kockázattal szembesül a népességelöregedés becsült költségvetési terhei miatt. A bruttó adósság jelenlegi magas szintje és a gyenge költségvetési pozíció azt jelzi, hogy az államháztartás középtávon tervezett konszolidációját szigorúan végre kell hajtani, az államháztartás fenntarthatósága kockázatainak csökkentésére pedig biztosítani kell a költségvetési célkitűzések elérését. A nyugdíj- és az egészségügyi kiadások programidőszakra előrejelzett növekedése egyértelműen azt jelzi, hogy a népességelöregedés jelentette kihívás kezelésére olyan átfogó stratégiára van szükség, amely túlmutat a jelenleg gyenge költségvetési pozíció egyszerű javításán. A nyugdíj- és egészségügyi rendszerek aktuális változtatásai előrelépést jelentenek e rendszerek fenntarthatóbbá tételének irányában. További reformokra van szükség azonban a népességelöregedéssel kapcsolatos kiadások előrejelzett növekedésének megfékezésére.

| (13) | Az államháztartás terén tervezett intézkedések nagyjából összhangban vannak a 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó integrált iránymutatásokban szereplő átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. Ezek az intézkedések a túlzott hiány strukturális kiigazítására irányulnak, ahogy azt a 104. cikk (7) bekezdése szerinti 2005. szeptember 20-i tanácsi ajánlás közelebbről is ismerteti, a körvonalazott költségvetési politika pedig várhatóan segíti majd a külső hiány kiigazítását. Megjegyzendő, hogy az államadósságnak a programidőszak első felében való tervezett alakulása azonban eltérést jelent az iránymutatásokban elvártakhoz képest. |
| --- | --- |

(13)

Az államháztartás terén tervezett intézkedések nagyjából összhangban vannak a 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó integrált iránymutatásokban szereplő átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. Ezek az intézkedések a túlzott hiány strukturális kiigazítására irányulnak, ahogy azt a 104. cikk (7) bekezdése szerinti 2005. szeptember 20-i tanácsi ajánlás közelebbről is ismerteti, a körvonalazott költségvetési politika pedig várhatóan segíti majd a külső hiány kiigazítását. Megjegyzendő, hogy az államadósságnak a programidőszak első felében való tervezett alakulása azonban eltérést jelent az iránymutatásokban elvártakhoz képest.

| (14) | Portugália 2005. október 21-én – a növekedést és foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben – benyújtott nemzeti reformprogramja a következő kihívásokat azonosítja az államháztartás terén: i. a gazdasági növekedés fokozása, az államháztartás fenntarthatóságának előmozdítása; valamint ii. az államigazgatás reformja. A stabilitási program tervezett intézkedései összhangban vannak a nemzeti reformprogramban az államháztartás területén tervezett intézkedésekkel. A nemzeti reformprogram ugyanis teljes mértékben átvette a 2005. júniusi aktualizálás lényegi részeit. Az ott szereplő stratégiát a stabilitási program legutóbbi aktualizálása megerősíti, nem részletezi azonban a nemzeti reformprogramban körvonalazott különféle szakpolitikai intézkedések költségvetési hatásait. |
| --- | --- |

(14)

Portugália 2005. október 21-én – a növekedést és foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben – benyújtott nemzeti reformprogramja a következő kihívásokat azonosítja az államháztartás terén: i. a gazdasági növekedés fokozása, az államháztartás fenntarthatóságának előmozdítása; valamint ii. az államigazgatás reformja. A stabilitási program tervezett intézkedései összhangban vannak a nemzeti reformprogramban az államháztartás területén tervezett intézkedésekkel. A nemzeti reformprogram ugyanis teljes mértékben átvette a 2005. júniusi aktualizálás lényegi részeit. Az ott szereplő stratégiát a stabilitási program legutóbbi aktualizálása megerősíti, nem részletezi azonban a nemzeti reformprogramban körvonalazott különféle szakpolitikai intézkedések költségvetési hatásait.

A fenti értékelés fényében a Tanács megállapítja, hogy a program nagyjából összhangban van a túlzott hiány 2008-ra való kiigazításával, feltéve, hogy teljes mértékben végrehajtják a programban bejelentett intézkedéseket, melyeket meg kell erősíteni 2007-re és az utána következő évekre annak érdekében, hogy a költségvetési célokat érintő kockázatok csökkenjenek. A 104. cikk (7) bekezdése szerinti 2005. szeptember 20-i ajánlások fényében a Tanács felkéri Portugáliát, hogy:

| i. | fogadja el és hajtsa szigorúan végre a programban tervezett strukturális intézkedéseket, hogy biztosítani lehessen a túlzott hiány 2008-ra való, hiteles és fenntartható módon történő kiigazítását; mikor a túlzott hiányt már kijavították, biztosítsa a program középtávú célkitűzéseihez való igazodást a Stabilitási és Növekedési Paktumban előírtak szerint; és hozzon létre biztonsági sávot az előrejelzettnél esetleg alacsonyabb gazdasági növekedés költségvetési hatásának kezelésére; |
| --- | --- |

i.

fogadja el és hajtsa szigorúan végre a programban tervezett strukturális intézkedéseket, hogy biztosítani lehessen a túlzott hiány 2008-ra való, hiteles és fenntartható módon történő kiigazítását; mikor a túlzott hiányt már kijavították, biztosítsa a program középtávú célkitűzéseihez való igazodást a Stabilitási és Növekedési Paktumban előírtak szerint; és hozzon létre biztonsági sávot az előrejelzettnél esetleg alacsonyabb gazdasági növekedés költségvetési hatásának kezelésére;

| ii. | határozott módon léptesse életbe a tervezett kiadásellenőrzési intézkedéseket; javítsa a költségvetési eljárást az államháztartás valamennyi szintjén, esetleg a kötelező kiadási plafonok szélesebb körű használatán keresztül, valamint – a programban ismertetettekkel összhangban – a kiadásokkal és bevételekkel kapcsolatos nyomonkövetési, ellenőrzési és jelentési mechanizmusok erősítésén keresztül; |
| --- | --- |

ii.

határozott módon léptesse életbe a tervezett kiadásellenőrzési intézkedéseket; javítsa a költségvetési eljárást az államháztartás valamennyi szintjén, esetleg a kötelező kiadási plafonok szélesebb körű használatán keresztül, valamint – a programban ismertetettekkel összhangban – a kiadásokkal és bevételekkel kapcsolatos nyomonkövetési, ellenőrzési és jelentési mechanizmusok erősítésén keresztül;

| iii. | javítsa az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát, elsősorban a programban már tervezett intézkedések végrehajtásán, illetve a további nyugdíj- és egészségügyi reformok életbe léptetésén keresztül; |
| --- | --- |

iii.

javítsa az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát, elsősorban a programban már tervezett intézkedések végrehajtásán, illetve a további nyugdíj- és egészségügyi reformok életbe léptetésén keresztül;

| iv. | állítsa a bruttó államadósság arányát határozottan csökkenő pályára annak biztosításával, hogy ez az arány az államháztartási hiány csökkenésének menetét és az előrejelzett privatizációs bevételeket egyaránt tükrözi, valamint azáltal, hogy körültekintően figyelembe veszik a főbb állami beruházási projektek (ideértve a magánszektorral partnerségben végzett projekteket is) adósságra gyakorolt hatását. |
| --- | --- |

iv.

állítsa a bruttó államadósság arányát határozottan csökkenő pályára annak biztosításával, hogy ez az arány az államháztartási hiány csökkenésének menetét és az előrejelzett privatizációs bevételeket egyaránt tükrözi, valamint azáltal, hogy körültekintően figyelembe veszik a főbb állami beruházási projektek (ideértve a magánszektorral partnerségben végzett projekteket is) adósságra gyakorolt hatását.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál GDP
  (%-os változás) | SP 2005. dec. | 1,2 | 0,5 | 1,1 | 1,8 | 2,4 | 3,0 |
| COM 2005. nov. | 1,2 | 0,4 | 0,8 | 1,2 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2005. jún. | 1,0 | 0,8 | 1,4 | 2,2 | 2,6 | 3,0 |
| HICP-infláció
  (%) | SP 2005. dec. (9) | 2,4 | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,2 | 2,1 |
| COM 2005. nov. | 2,5 | 2,2 | 2,7 | 2,2 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2005. jún. | 2,5 | 2,5 | 2,9 | 2,5 | 2,5 | 2,4 |
| Kibocsátási rés
  (a potenciális GDP %-ában) | SP 2005. dec. (3) | – 1,5 | – 2,3 | – 2,7 | – 2,5 | – 1,8 | – 0,7 |
| COM 2005. nov. (8) | – 1,3 | – 2,0 | – 2,4 | – 2,6 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2005. jún. (3) | – 2,1 | – 2,7 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,6 | – 0,7 |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2005. dec. | – 3,0 | – 6,0 | – 4,6 | – 3,7 | – 2,6 | – 1,5 |
| COM 2005. nov. | – 3,0 | – 6,0 | – 5,0 | – 4,8 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2005. jún. | – 2,9 | – 6,2 | – 4,8 | – 3,9 | – 2,8 | – 1,6 |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2005. dec. | – 0,3 | – 3,2 | – 1,7 | – 0,6 | 0,6 | 1,5 |
| COM 2005. nov. | – 0,3 | – 3,1 | – 2,0 | – 1,6 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2005. jún. | – 0,1 | – 3,3 | – 1,6 | – 0,5 | 0,7 | 1,8 |
| Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2005. dec. (3) | – 2,3 | – 5,0 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 |
| COM 2005. nov. | – 2,4 | – 5,1 | – 3,8 | – 3,6 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2005. jún. (3) | – 2,2 | – 5,3 | – 3,8 | – 3,1 | – 2,3 | – 1,4 |
| Strukturális egyenleg (4)

  (a GDP %-ában) | SP 2005. dec. (5) | nincs adat | – 5,0 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 |
| COM 2005. nov. (6) | – 4,6 | – 5,5 | – 4,2 | – 3,7 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2005. jún. (7) | – 4,5 | – 5,5 | – 3,8 | – 3,1 | – 2,3 | – 1,4 |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | SP 2005. dec. | 59,4 | 65,5 | 68,7 | 69,3 | 68,4 | 66,2 |
| COM 2005. nov. | 59,4 | 65,9 | 69,8 | 72,1 | nincs adat | nincs adat |
| SP 2005. jún. | 61,9 | 66,5 | 67,5 | 67,8 | 66,8 | 64,5 |
| Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Reál GDP

(%-os változás)

SP 2005. dec.

1,2

0,5

1,1

1,8

2,4

3,0

COM 2005. nov.

1,2

0,4

0,8

1,2

nincs adat

nincs adat

SP 2005. jún.

1,0

0,8

1,4

2,2

2,6

3,0

HICP-infláció

(%)

SP 2005. dec. (9)

2,4

2,3

2,3

2,2

2,2

2,1

COM 2005. nov.

2,5

2,2

2,7

2,2

nincs adat

nincs adat

SP 2005. jún.

2,5

2,5

2,9

2,5

2,5

2,4

Kibocsátási rés

(a potenciális GDP %-ában)

SP 2005. dec. (3)

– 1,5

– 2,3

– 2,7

– 2,5

– 1,8

– 0,7

COM 2005. nov. (8)

– 1,3

– 2,0

– 2,4

– 2,6

nincs adat

nincs adat

SP 2005. jún. (3)

– 2,1

– 2,7

– 2,8

– 2,3

– 1,6

– 0,7

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2005. dec.

– 3,0

– 6,0

– 4,6

– 3,7

– 2,6

– 1,5

COM 2005. nov.

– 3,0

– 6,0

– 5,0

– 4,8

nincs adat

nincs adat

SP 2005. jún.

– 2,9

– 6,2

– 4,8

– 3,9

– 2,8

– 1,6

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2005. dec.

– 0,3

– 3,2

– 1,7

– 0,6

0,6

1,5

COM 2005. nov.

– 0,3

– 3,1

– 2,0

– 1,6

nincs adat

nincs adat

SP 2005. jún.

– 0,1

– 3,3

– 1,6

– 0,5

0,7

1,8

Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2005. dec. (3)

– 2,3

– 5,0

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

COM 2005. nov.

– 2,4

– 5,1

– 3,8

– 3,6

nincs adat

nincs adat

SP 2005. jún. (3)

– 2,2

– 5,3

– 3,8

– 3,1

– 2,3

– 1,4

Strukturális egyenleg (4)

(a GDP %-ában)

SP 2005. dec. (5)

nincs adat

– 5,0

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

COM 2005. nov. (6)

– 4,6

– 5,5

– 4,2

– 3,7

nincs adat

nincs adat

SP 2005. jún. (7)

– 4,5

– 5,5

– 3,8

– 3,1

– 2,3

– 1,4

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

SP 2005. dec.

59,4

65,5

68,7

69,3

68,4

66,2

COM 2005. nov.

59,4

65,9

69,8

72,1

nincs adat

nincs adat

SP 2005. jún.

61,9

66,5

67,5

67,8

66,8

64,5

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az e szövegben említett dokumentumok megtalálhatók a következő internetes oldalon:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  A program ugyanis az új magatartási kódex szerinti mintától eltérve négy szakaszra oszlik: Összefoglalás; Gazdasági és költségvetési háttér; Gazdasági és költségvetési kitekintés, valamint az államháztartás fenntarthatósága. A program biztosítja az új magatartási kódexben előírt valamennyi kötelező és a legtöbb opcionális adatot.

(3)  A Bizottság szolgálatainak számításai a program információi alapján.

(4)  Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (ugyanúgy, mint a megelőző sorokban) az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések figyelmen kívül hagyása után.

(5)  A programban nincsenek egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések.

(6)  Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzései alapján: 2004-ben a GDP 2,2 %-a, 2005-ben a GDP 0,4 %-a, 2006-ban a GDP 0,4 %-a és 2007-ben a GDP 0,1 %-a; valamennyi hiánycsökkentő hatású.

(7)  A 2005. júniusi program egyszeri műveletei: 2004-ben a GDP 2,3 %-a, 2005-ben a GDP 0,2 %-a; valamennyi hiánycsökkentő hatású.

(8)  A 2004–2007. közötti időszak lehetséges becsült növekedési értékei alapján (rendre 1,3 %, 1,1 %, 1,2 % és 1,4 %).

(9)  A magánfogyasztás deflátora

Forrás:

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai

---

| 5.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 82/36 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 82/36

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2006. március 14.)

Ciprus 2005–2009-re szóló, aktualizált konvergenciaprogramjáról

(2006/C 82/09)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | 2006. március 14-én a Tanács megvizsgálta Ciprusnak a 2005–2009-re szóló, aktualizált konvergenciaprogramját. |
| --- | --- |

(1)

2006. március 14-én a Tanács megvizsgálta Ciprusnak a 2005–2009-re szóló, aktualizált konvergenciaprogramját.

| (2) | Ciprus reál-GDP növekedésének mértéke (3

  %) – amelyet a termelékenység és a foglalkoztatás szilárd növekedése kísért – az elmúlt évtizedben az EU-ban a legmagasabbak között volt. A nettó hitelfelvétel (külső hiány) több tényezőnek – többek között az erőteljes hazai keresletnek, a Ciprus néhány főbb exportágazatában tapasztalható megnövekedett versenyhez kapcsolódó gyengülő versenyképességnek, a ciprusi font felértékelődésének, valamint az újrabefektetett jövedelem megnövekedett arányának – köszönhetően növekedett (2004-ben a GDP 4,8 %-a). Ennek nagyjából megfelelt az állami szektor hitelszükséglete, amely 2004-ban a GDP 4,1 %-ának megfelelő hiányt regisztrált. A HICP- infláció az évtized túlnyomó részében 3 % alatt maradt. |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | 2004. július 5-én a Tanács úgy határozott, hogy a Cipruson túlzott hiány áll fenn. A 104. cikk (7) bekezdése szerinti – ugyanezen a napon kelt – tanácsi ajánlásnak megfelelően ezt a túlzott hiányt 2005-ig ki kell igazítani. A 2004–2008 közötti időszakot lefedő konvergenciaprogram utóbbi aktualizálásáról hozott, 2005. március 8-i véleményében a Tanács felkérte Ciprust azon tervezett intézkedések szigorú végrehajtására, amelyektől 2005-re a hiánynak a GDP 3 %-a alá történő csökkenését várják, felkérte továbbá annak biztosítására, hogy az adóssághányad ettől az évtől kezdve csökkenjen, továbbá a nyugdíj- és egészségügyi rendszer reformjára. |
| --- | --- |

(3)

2004. július 5-én a Tanács úgy határozott, hogy a Cipruson túlzott hiány áll fenn. A 104. cikk (7) bekezdése szerinti – ugyanezen a napon kelt – tanácsi ajánlásnak megfelelően ezt a túlzott hiányt 2005-ig ki kell igazítani. A 2004–2008 közötti időszakot lefedő konvergenciaprogram utóbbi aktualizálásáról hozott, 2005. március 8-i véleményében a Tanács felkérte Ciprust azon tervezett intézkedések szigorú végrehajtására, amelyektől 2005-re a hiánynak a GDP 3 %-a alá történő csökkenését várják, felkérte továbbá annak biztosítására, hogy az adóssághányad ettől az évtől kezdve csökkenjen, továbbá a nyugdíj- és egészségügyi rendszer reformjára.

| (4) | A jelenlegi aktualizálás a költségvetési hiány 2005. évi alakulását a GDP 2

  %-ára jelzi előre, szemben a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzése szerinti, a GDP 2

  %-át kitevő értékkel, illetve a korábbi aktualizálás enyhén 3 % alatti értékével. Az aktualizálással szembeni eltérés elsősorban a GDP

  %-ának megfelelő, a vártnál jobban alakuló kamatkiadásokat tükröz. |
| --- | --- |

(4)

Formula

Formula

Formula

| (5) | Az új program nagyjából követi a stabilitási és konvergenciaprogramoknak az új magatartási kódexben meghatározott modelljét (2). Az aktualizálást két héttel a magatartási kódexben meghatározott december 1-jei határidő után küldték meg, ami a hatóságok azon szándékát mutatja, hogy az aktualizálásba belefoglalják a december második hetén bejelentett költségvetési intézkedéseket. |
| --- | --- |

(5)

Az új program nagyjából követi a stabilitási és konvergenciaprogramoknak az új magatartási kódexben meghatározott modelljét (2). Az aktualizálást két héttel a magatartási kódexben meghatározott december 1-jei határidő után küldték meg, ami a hatóságok azon szándékát mutatja, hogy az aktualizálásba belefoglalják a december második hetén bejelentett költségvetési intézkedéseket.

| (6) | A program alapját képező makrogazdasági forgatókönyv a 2005–2009 közötti időszakra enyhén 4 % fölötti reál-GDP növekedést tervez. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján végzett értékelés szerint a forgatókönyv 2007-ig valószínű, 2008-ra és 2009-re vonatkozóan pedig kissé optimistább növekedési feltételezésekre épül. Ennek eredményeként a kibocsátási réssel mért ciklikus feltételek a program előrejelzéseiben foglaltakhoz képest kedvezőbbek. A program inflációs előrejelzései reálisnak tűnnek. |
| --- | --- |

(6)

A program alapját képező makrogazdasági forgatókönyv a 2005–2009 közötti időszakra enyhén 4 % fölötti reál-GDP növekedést tervez. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján végzett értékelés szerint a forgatókönyv 2007-ig valószínű, 2008-ra és 2009-re vonatkozóan pedig kissé optimistább növekedési feltételezésekre épül. Ennek eredményeként a kibocsátási réssel mért ciklikus feltételek a program előrejelzéseiben foglaltakhoz képest kedvezőbbek. A program inflációs előrejelzései reálisnak tűnnek.

| (7) | Az aktualizálás, amely arra épül, hogy a hiányt 2005-re a GDP 3 %-a alá csökkentik, 2009-ig az államháztartás további konszolidációját célozza, amely évben a hiány várhatóan eléri a GDP

  %-át. Az elsődleges többlet, miután 2005-re eléri a GDP

  %-át, ez előrejelzések szerint 2009-re fokozatosan a GDP 1

  %-ára nő. A hiány csökkenése a kiadási hányadnak a GDP 4 %-a körüli csökkentését tükrözi, amelyet nem ellensúlyoz teljes mértékben a bevételi hányad csökkenése (2 %-kal). A kiigazítás az elsődleges folyó kiadások strukturális csökkentésére, a kamatkiadások megtakarítására, valamint a bevételi oldalon a strukturális és egyszeri intézkedések kombinációjára épül. A korábbi programhoz képest a 2006–2008 közötti fokozatosabb kiigazítás a GDP-növekedés kissé alacsonyabb mértékét tükrözi. |
| --- | --- |

(7)

Formula

Formula

Formula

| (8) | A programidőszak alatt a közösen megállapított módszertan használatával számított strukturális egyenleg (vagyis a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések figyelmen kívül hagyása után) várhatóan évente átlagosan a GDP több, mint

  %-ának megfelelő mértékben javul, a 2005. év GDP-jének 3 %-a körüli hiányról 2009-re kb.

  %-ra. 2007-ben a strukturális egyenleg javulásának elmaradása Ciprus uniós költségvetéssel szembeni nettó pozíciójának várható romlását tükrözi, mivel 2006-ban az EU-csatlakozáshoz köthető átmeneti, kiegyenlítő támogatások megszűnnek. A program a költségvetési egyenleg helyzetére vonatkozó középtávú célkitűzést a GDP

  %-ának megfelelő strukturális hiányban állapítja meg, amelyet 2009-re kívánnak megvalósítani. Mivel ez a középtávú célkitűzés meghaladja a minimálisan szükséges értéket (a GDP kb. 2 %-ára becsülik), annak megvalósítása biztosítja a szükséges biztonsági sávot a túlzott hiány fellépése ellen. A program középtávú célkitűzése megfelelő szintű, mert az a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euro-övezet és az ERM II-ben résztvevő tagállamok vonatkozásában javasolt értéktartományon belülre esik és hosszú távon megfelelően tükrözi az adóssághányadot és az átlagos potenciális kibocsátás-növekedést. |
| --- | --- |

(8)

Formula

Formula

Formula

| (9) | A program költségvetési előrejelzéseinek kockázatai nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek. Tekintettel arra, hogy a ciprusi gazdaság jelentős mértékben a turizmusra épül, a makrogazdasági forgatókönyvet veszélyeztető kockázatok elsősorban a térség geopolitikai fejleményeihez kapcsolódnak. Továbbá, a 2008-ra és 2009-re vonatkozó makrogazdasági kitekintés enyhén optimista, az adóra vonatkozó előrejelzések valamelyest kedvezőek. Ugyanakkor a ciprusi kormány eddig túlteljesítette költségvetési célkitűzéseit, az aktualizálásban pedig megerősíti arra irányuló elkötelezettségét, hogy amennyiben szükséges, további intézkedéseket fogad el az tervezett kiigazítás megvalósítása érdekében. |
| --- | --- |

(9)

A program költségvetési előrejelzéseinek kockázatai nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek. Tekintettel arra, hogy a ciprusi gazdaság jelentős mértékben a turizmusra épül, a makrogazdasági forgatókönyvet veszélyeztető kockázatok elsősorban a térség geopolitikai fejleményeihez kapcsolódnak. Továbbá, a 2008-ra és 2009-re vonatkozó makrogazdasági kitekintés enyhén optimista, az adóra vonatkozó előrejelzések valamelyest kedvezőek. Ugyanakkor a ciprusi kormány eddig túlteljesítette költségvetési célkitűzéseit, az aktualizálásban pedig megerősíti arra irányuló elkötelezettségét, hogy amennyiben szükséges, további intézkedéseket fogad el az tervezett kiigazítás megvalósítása érdekében.

| (10) | Az eredmények 2005-re becsült alakulása alapján és a költségvetési célokat veszélyeztető kockázatok egyenlegének figyelembe vétele mellett úgy tűnik, hogy a program költségvetési irányvonala összhangban áll a túlzott hiány 2005-re történő kiigazításával, a Tanács ajánlásának megfelelően. Továbbá úgy tűnik, elég széles biztonsági sávot nyújt ahhoz, hogy 2008-tól a szokásos makrogazdasági ingadozások mellett ne lépjék túl a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-határértéket. Elégségesnek tűnik ezenfelül ahhoz, hogy a program középtávú célkitűzése 2009-re majdnem teljes mértékben megvalósítható legyen, a programban előirányzottaknak megfelelően. A túlzott hiány kiigazítását követő években a program középtávú célkitűzése irányában történő kiigazításnak a programban foglalt üteme nagyjából megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktumnak, amely előírja, hogy az euro-övezetben és az ERM II-ben résztvevő tagállamokban a strukturális egyenleget évente a GDP 0,5 %-ával kell javítani, és a gazdaságilag kedvező időszakokban ennél magasabb, a gazdaságilag kedvezőtlen időszakokban pedig ennél alacsonyabb kiigazítást kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(10)

Az eredmények 2005-re becsült alakulása alapján és a költségvetési célokat veszélyeztető kockázatok egyenlegének figyelembe vétele mellett úgy tűnik, hogy a program költségvetési irányvonala összhangban áll a túlzott hiány 2005-re történő kiigazításával, a Tanács ajánlásának megfelelően. Továbbá úgy tűnik, elég széles biztonsági sávot nyújt ahhoz, hogy 2008-tól a szokásos makrogazdasági ingadozások mellett ne lépjék túl a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-határértéket. Elégségesnek tűnik ezenfelül ahhoz, hogy a program középtávú célkitűzése 2009-re majdnem teljes mértékben megvalósítható legyen, a programban előirányzottaknak megfelelően. A túlzott hiány kiigazítását követő években a program középtávú célkitűzése irányában történő kiigazításnak a programban foglalt üteme nagyjából megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktumnak, amely előírja, hogy az euro-övezetben és az ERM II-ben résztvevő tagállamokban a strukturális egyenleget évente a GDP 0,5 %-ával kell javítani, és a gazdaságilag kedvező időszakokban ennél magasabb, a gazdaságilag kedvezőtlen időszakokban pedig ennél alacsonyabb kiigazítást kell alkalmazni.

| (11) | Az adóssághányad a becslések szerint 2005-ben elérte a GDP 70,5 %-át, amely a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték felett van. A program szerint az adóssághányad 2009-re a GDP 53

  %-ára csökken. Az adóssághányad tervezett alakulását veszélyeztető kockázatok nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek. Ezen kockázatértékelés fényében úgy tűnik, hogy az adóssághányad elégségesen csökken a referenciaérték irányába. |
| --- | --- |

(11)

Formula

| (12) | Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében Ciprus magas kockázattal szembesül a népességelöregedés becsült költségvetési terhei miatt. Az államháztartás tervezett konszolidációjának szigorú végrehajtása középtávon csökkenti a hosszú távú fenntarthatóság kockázatait és amint azt a programban is elismerik, alapvető reformintézkedésekre lesz szükség a nyugdíjrendszer területén is, annak érdekében, hogy visszaszorítsák az elöregedéssel kapcsolatos kiadásoknak a 2050-ig tartó időszakra előrejelzett jelentős növekedését, valamint, hogy csökkentsék a hosszú távú fenntarthatóságot veszélyeztető kockázatot. |
| --- | --- |

(12)

Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében Ciprus magas kockázattal szembesül a népességelöregedés becsült költségvetési terhei miatt. Az államháztartás tervezett konszolidációjának szigorú végrehajtása középtávon csökkenti a hosszú távú fenntarthatóság kockázatait és amint azt a programban is elismerik, alapvető reformintézkedésekre lesz szükség a nyugdíjrendszer területén is, annak érdekében, hogy visszaszorítsák az elöregedéssel kapcsolatos kiadásoknak a 2050-ig tartó időszakra előrejelzett jelentős növekedését, valamint, hogy csökkentsék a hosszú távú fenntarthatóságot veszélyeztető kockázatot.

| (13) | Az államháztartás területén tervezett intézkedések nagyjából megfelelnek a 2005–2008-as időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak. Ciprus jó úton halad túlzott hiányának a Tanács által megállapított határidőre történő kiigazítása felé, valamint megteszi a szükséges intézkedéseket a középtávú célkitűzés elérése érdekében, miközben az adóssághányad 2005-től kezdődően csökkenő pályán halad. |
| --- | --- |

(13)

Az államháztartás területén tervezett intézkedések nagyjából megfelelnek a 2005–2008-as időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak. Ciprus jó úton halad túlzott hiányának a Tanács által megállapított határidőre történő kiigazítása felé, valamint megteszi a szükséges intézkedéseket a középtávú célkitűzés elérése érdekében, miközben az adóssághányad 2005-től kezdődően csökkenő pályán halad.

| (14) | Ciprusnak a 2005. november 11-én, a gazdasági növekedést és munkahelyteremtést célzó, megújult lisszaboni stratégia keretében benyújtott Nemzeti Reformprogramja a következő, az államháztartásra jelentős hatást gyakorló kihívásokat azonosítja: i. a K+F és az innováció előmozdítása és az infokommunikációs technológiák (IKT) terjedésének megkönnyítése; ii. az alapvető infrastruktúrák fejlesztése; iii. a humántőke fejlesztésének fokozása, valamint, iv. a szociális kohézió. A Nemzeti Reformprogramban bemutatott intézkedések költségvetési hatásait a konvergenciaprogram aktualizálásának költségvetési előrejelzései tartalmazzák. Az államháztartás területén tervezett intézkedések nagyjából megfelelnek a Nemzeti Reformprogramban előirányzott prioritásoknak. Különösen, az aktualizálás az állami kiadások nyomonkövetését és hatékonyabb ellenőrzését szolgáló intézkedéseket körvonalaz. |
| --- | --- |

(14)

Ciprusnak a 2005. november 11-én, a gazdasági növekedést és munkahelyteremtést célzó, megújult lisszaboni stratégia keretében benyújtott Nemzeti Reformprogramja a következő, az államháztartásra jelentős hatást gyakorló kihívásokat azonosítja: i. a K+F és az innováció előmozdítása és az infokommunikációs technológiák (IKT) terjedésének megkönnyítése; ii. az alapvető infrastruktúrák fejlesztése; iii. a humántőke fejlesztésének fokozása, valamint, iv. a szociális kohézió. A Nemzeti Reformprogramban bemutatott intézkedések költségvetési hatásait a konvergenciaprogram aktualizálásának költségvetési előrejelzései tartalmazzák. Az államháztartás területén tervezett intézkedések nagyjából megfelelnek a Nemzeti Reformprogramban előirányzott prioritásoknak. Különösen, az aktualizálás az állami kiadások nyomonkövetését és hatékonyabb ellenőrzését szolgáló intézkedéseket körvonalaz.

A fenti értékelés alapján a Tanács üdvözli a programidőszakra tervezett, a hiánynak 2005-ben a GDP 3 %-a alá történő csökkentését követő strukturális kiigazítást. A 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlásai fényében a Tanács felkéri Ciprust, hogy:

| i. | Az aktualizált konvergenciaprogrammal összhangban, állandó jellegű intézkedések útján biztosítsa, hogy a program középtávú célkitűzése felé vezető költségvetési konszolidáció a túlzott hiány kiigazítását követően fenntartható legyen; |
| --- | --- |

i.

Az aktualizált konvergenciaprogrammal összhangban, állandó jellegű intézkedések útján biztosítsa, hogy a program középtávú célkitűzése felé vezető költségvetési konszolidáció a túlzott hiány kiigazítását követően fenntartható legyen;

| ii. | Ellenőrizze az állami nyugdíjkiadásokat, valamint hajtson végre további reformokat a nyugdíjrendszer és az egészségügy területén az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítása érdekében. |
| --- | --- |

ii.

Ellenőrizze az állami nyugdíjkiadásokat, valamint hajtson végre további reformokat a nyugdíjrendszer és az egészségügy területén az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítása érdekében.

A legfontosabb makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (%-os változás) | KP 2005. december | 3,8 | 4,1 | 4,2 | 4,2 | 4,2 | 4,3 |
| COM 2005. nov. | 3,8 | 3,9 | 4,0 | 4,2 | nincs adat | nincs adat |
| KP 2004. december | 3,6 | 4,0 | 4,4 | 4,5 | 4,5 | nincs adat |
| HICP-infláció
  (%) | KP 2005. december | 1,9 | 2,1 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |
| COM 2005. nov. | 1,9 | 2,3 | 2,1 | 2,1 | nincs adat | nincs adat |
| KP 2004. december | 2,1 | 2,6 | 2,2 | 2,1 | 2,0 | nincs adat |
| Kibocsátási rés
  (a potenciális GDP %-ában) | KP 2005. december (3) | – 1,3 | – 0,8 | – 0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,1 |
| COM 2005 nov. (7) | – 1,1 | – 0,7 | – 0,2 | 0,4 | nincs adat | nincs adat |
| KP 2004. december (3) | – 1,5 | – 1,1 | – 0,6 | 0,0 | + 0,5 | nincs adat |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2005. december | – 4,1 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,6 |
| COM 2005. nov. | – 4,1 | – 2,8 | – 2,8 (8) | – 2,4 (8) | nincs adat | nincs adat |
| KP 2004. december | – 4,8 | – 2,9 | – 1,7 | – 1,5 | – 0,9 | nincs adat |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2005. december | – 0,9 | 0,7 | 1,2 | 1,2 | 1,4 | 1,7 |
| COM 2005. nov. | – 0,9 | 0,5 | 0,3 | 0,7 | nincs adat | nincs adat |
| KP 2004. december | – 1,3 | 0,7 | 1,8 | 2,0 | 2,5 | nincs adat |
| Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2005. december (3) | – 3,6 | – 2,2 | – 1,8 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,6 |
| COM 2005. nov. | – 3,9 | – 2,5 | – 2,7 | – 2,6 | nincs adat | nincs adat |
| KP 2004. december | – 4,3 | – 2,7 | – 1,7 | – 1,5 | – 0,9 | nincs adat |
| Strukturális egyenleg (4)

  (a GDP %-ában) | KP 2005. december (5) | – 4,6 | – 3,1 | – 2,1 | – 2,1 | – 1,5 | – 0,6 |
| COM 2005. nov. (6) | – 4,9 | – 3,1 | – 2,7 | – 2,6 | nincs adat | nincs adat |
| KP 2004. december | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | KP 2005. december | 71,3 | 70,5 | 67,0 | 64,0 | 56,9 | 53,5 |
| COM 2005. nov. | 72,0 | 70,4 | 69,1 | 67,4 | nincs adat | nincs adat |
| KP 2004. december | 74,9 | 71,9 | 69,2 | 65,7 | 58,1 | nincs adat |
| Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Reál-GDP

(%-os változás)

KP 2005. december

3,8

4,1

4,2

4,2

4,2

4,3

COM 2005. nov.

3,8

3,9

4,0

4,2

nincs adat

nincs adat

KP 2004. december

3,6

4,0

4,4

4,5

4,5

nincs adat

HICP-infláció

(%)

KP 2005. december

1,9

2,1

2,0

2,0

2,0

2,0

COM 2005. nov.

1,9

2,3

2,1

2,1

nincs adat

nincs adat

KP 2004. december

2,1

2,6

2,2

2,1

2,0

nincs adat

Kibocsátási rés

(a potenciális GDP %-ában)

KP 2005. december (3)

– 1,3

– 0,8

– 0,3

0,1

0,0

0,1

COM 2005 nov. (7)

– 1,1

– 0,7

– 0,2

0,4

nincs adat

nincs adat

KP 2004. december (3)

– 1,5

– 1,1

– 0,6

0,0

- 0,5

nincs adat

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2005. december

– 4,1

– 2,5

– 1,9

– 1,8

– 1,2

– 0,6

COM 2005. nov.

– 4,1

– 2,8

– 2,8 (8)

– 2,4 (8)

nincs adat

nincs adat

KP 2004. december

– 4,8

– 2,9

– 1,7

– 1,5

– 0,9

nincs adat

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2005. december

– 0,9

0,7

1,2

1,2

1,4

1,7

COM 2005. nov.

– 0,9

0,5

0,3

0,7

nincs adat

nincs adat

KP 2004. december

– 1,3

0,7

1,8

2,0

2,5

nincs adat

Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2005. december (3)

– 3,6

– 2,2

– 1,8

– 1,8

– 1,2

– 0,6

COM 2005. nov.

– 3,9

– 2,5

– 2,7

– 2,6

nincs adat

nincs adat

KP 2004. december

– 4,3

– 2,7

– 1,7

– 1,5

– 0,9

nincs adat

Strukturális egyenleg (4)

(a GDP %-ában)

KP 2005. december (5)

– 4,6

– 3,1

– 2,1

– 2,1

– 1,5

– 0,6

COM 2005. nov. (6)

– 4,9

– 3,1

– 2,7

– 2,6

nincs adat

nincs adat

KP 2004. december

nincs adat

nincs adat

nincs adat

nincs adat

nincs adat

nincs adat

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

KP 2005. december

71,3

70,5

67,0

64,0

56,9

53,5

COM 2005. nov.

72,0

70,4

69,1

67,4

nincs adat

nincs adat

KP 2004. december

74,9

71,9

69,2

65,7

58,1

nincs adat

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel módosított rendelet (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  A program tartalmazza valamennyi, a magatartási kódex által előírt kötelező adatot, valamint a választható adatok többségét. Hiányoznak a munkaerőpiac alakulására (különösen foglalkoztatásra (ledolgozott munkaórában) és a munkatermelékenységre (ledolgozott munkaórában)), valamint a potenciális GDP növekedéshez való hozzájárulásra vonatkozó adatok.

(3)  A Bizottság szolgálatainak számításai a programban megadott információk alapján

(4)  Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (ugyanúgy, mint a megelőző sorokban) az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések figyelmen kívül hagyása után

(5)  A program egyszeri és egyéb átmeneti intézkedései (2004-ben a GDP 1,0 %-át, 2005-ben a GDP 0,9 %-át, és 2006–2008 között a GDP 0,3 %-át kitevő egyszeri bevételek)

(6)  Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzéséből (2004-ben a GDP 1,0 %-a, 2005-ben a GDP 0,6 %-a)

(7)  A 2004–2007-es időszakra becsült, 4,0%-os, 3,5%-os, 3,5%-os, illetőleg 3,5%-os potenciális növekedési értékek alapján

(8)  A 2006. évre vonatkozó hiány előrejelzése változatlan politikát feltételező forgatókönyvre épül, mivel a 2006. évi költségvetés-tervezet még nem állt rendelkezésre a Bizottság szolgálatainak 2005. évi őszi előrejelzésének elkészülésekor, ami szintén részben magyarázza a 2007-re szóló magasabb hiány-előrejelzést.

Forrás:

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

| 5.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 82/40 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 82/40

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2006. március 14.)

Litvánia 2005–2008-ra szóló, aktualizált konvergenciaprogramjáról

(2006/C 82/10)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT HOZTA:

| (1) | 2006. március 14-én a Tanács megvizsgálta Litvániának a 2005–2008-ra szóló, aktualizált konvergenciaprogramját. |
| --- | --- |

(1)

2006. március 14-én a Tanács megvizsgálta Litvániának a 2005–2008-ra szóló, aktualizált konvergenciaprogramját.

| (2) | Az elmúlt évtizedben Litvánia sikerrel tért át a működőképes piacgazdaságra, és a növekedési ütem Litvániában az egyik legmagasabb az EU-n belül. A strukturális reformok 2001-től kezdve jelentős mértékben hozzájárultak a foglalkoztatási arány növeléséhez. A reál GDP növekedés 2001–2004-ben átlagosan majdnem 8 % volt. A vásárlóerő-egyenértéken számított, egy főre eső GDP 2004-ben az EU-25-ök átlagának kb. 48 %-át tette ki. Jelentős makrogazdasági egyensúlyhiány nem volt, de továbbra fontos marad a strukturális munkanélküliség gyors csökkentésének folytatása, valamint a gyors bankhitelbővítés késleltetett és folyamatban lévő hatásaihoz kapcsolódó keresleti nyomások kockázatának kezelése. Az államháztartási hiány jelentős romlását az 1998-as orosz válság által gerjesztett külső megrázkódtatás okozta. Ezt követően költségvetési konszolidációs terv végrehajtására került sor. 2001. óta a hiány továbbra is a GDP 2 %-a vagy annál kevesebb volt, a ciklikus hatásoktól megtisztított hiányt 2002-ben a GDP 1 %-ára csökkentették. |
| --- | --- |

(2)

Az elmúlt évtizedben Litvánia sikerrel tért át a működőképes piacgazdaságra, és a növekedési ütem Litvániában az egyik legmagasabb az EU-n belül. A strukturális reformok 2001-től kezdve jelentős mértékben hozzájárultak a foglalkoztatási arány növeléséhez. A reál GDP növekedés 2001–2004-ben átlagosan majdnem 8 % volt. A vásárlóerő-egyenértéken számított, egy főre eső GDP 2004-ben az EU-25-ök átlagának kb. 48 %-át tette ki. Jelentős makrogazdasági egyensúlyhiány nem volt, de továbbra fontos marad a strukturális munkanélküliség gyors csökkentésének folytatása, valamint a gyors bankhitelbővítés késleltetett és folyamatban lévő hatásaihoz kapcsolódó keresleti nyomások kockázatának kezelése. Az államháztartási hiány jelentős romlását az 1998-as orosz válság által gerjesztett külső megrázkódtatás okozta. Ezt követően költségvetési konszolidációs terv végrehajtására került sor. 2001. óta a hiány továbbra is a GDP 2 %-a vagy annál kevesebb volt, a ciklikus hatásoktól megtisztított hiányt 2002-ben a GDP 1 %-ára csökkentették.

| (3) | A konvergenciaprogram (2004–2007-es időszakot felölelő) megelőző aktualizálásáról szóló, 2005. március 8-i véleményében a Tanács felkérte Litvániát, hogy tegyen további lépéseket az egyensúlyhoz közeli költségvetési egyenleg irányában, különösen a belföldi keresleti nyomások kezelésének érdekében, továbbá – a 3 %-ban meghatározott referenciaérték túllépése kockázatának csökkentése érdekében – szigorú módon hajtsa végre a 2005-ös költségvetést, a hiánycsökkentés érdekében pedig számoljon az előrejelzésekhez képest jobb, vagy pótlólagos bevételekkel, illetve fel nem használt kiadási tételekkel. |
| --- | --- |

(3)

A konvergenciaprogram (2004–2007-es időszakot felölelő) megelőző aktualizálásáról szóló, 2005. március 8-i véleményében a Tanács felkérte Litvániát, hogy tegyen további lépéseket az egyensúlyhoz közeli költségvetési egyenleg irányában, különösen a belföldi keresleti nyomások kezelésének érdekében, továbbá – a 3 %-ban meghatározott referenciaérték túllépése kockázatának csökkentése érdekében – szigorú módon hajtsa végre a 2005-ös költségvetést, a hiánycsökkentés érdekében pedig számoljon az előrejelzésekhez képest jobb, vagy pótlólagos bevételekkel, illetve fel nem használt kiadási tételekkel.

| (4) | Ami a 2005-ös költségvetés-végrehajtást illeti, az államháztartási hiány a Bizottság szolgálatai 2005. őszi előrejelzéseinek becslése szerint 2005-ben a GDP 2 %-ával egyenlő, míg a konvergenciaprogram megelőző aktualizálásában a GDP 2,1 %-át tűzték ki célul (2). Az aktualizált program a GDP 1,5 %-ára becsüli a hiányt. A 2005. év egészére vonatkozó előzetes adatok azonban a hiány még ennél is jobb alakulására (a GDP kb. 1 %-a) mutatnak. A tervezettnél jobb eredményt az magyarázza, hogy a költségvetési teljesítmény az államháztartás valamennyi szintjén jó volt, amelyek a becslések szerint a tervezettnél több bevételt könyveltek el amellett, hogy a kiadási terveket nagyjából teljesítették. |
| --- | --- |

(4)

Ami a 2005-ös költségvetés-végrehajtást illeti, az államháztartási hiány a Bizottság szolgálatai 2005. őszi előrejelzéseinek becslése szerint 2005-ben a GDP 2 %-ával egyenlő, míg a konvergenciaprogram megelőző aktualizálásában a GDP 2,1 %-át tűzték ki célul (2). Az aktualizált program a GDP 1,5 %-ára becsüli a hiányt. A 2005. év egészére vonatkozó előzetes adatok azonban a hiány még ennél is jobb alakulására (a GDP kb. 1 %-a) mutatnak. A tervezettnél jobb eredményt az magyarázza, hogy a költségvetési teljesítmény az államháztartás valamennyi szintjén jó volt, amelyek a becslések szerint a tervezettnél több bevételt könyveltek el amellett, hogy a kiadási terveket nagyjából teljesítették.

| (5) | A program nagyjából követi a stabilitási és konvergenciaprogramok felépítésére vonatkozóan az új magatartási kódexben meghatározott mintát és adatszolgáltatási követelményeket (3). |
| --- | --- |

(5)

A program nagyjából követi a stabilitási és konvergenciaprogramok felépítésére vonatkozóan az új magatartási kódexben meghatározott mintát és adatszolgáltatási követelményeket (3).

| (6) | A programban bemutatott makrogazdasági forgatókönyv várakozásai szerint a reál GDP növekedés 2005-ben eléri a 7 %-ot, 2007-re fokozatosan 5,3 %-ra lassul, majd 2008-ban 6,8 %-ra nő. Ez a forgatókönyv a jelenleg rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy hitelt érdemlő növekedési feltételezésekre (2007 vonatkozásában pedig óvatos feltételezésekre) épül. A program inflációs előrejelzései – a keresleti nyomások növekedése esetén – alacsonyak lehetnek. |
| --- | --- |

(6)

A programban bemutatott makrogazdasági forgatókönyv várakozásai szerint a reál GDP növekedés 2005-ben eléri a 7 %-ot, 2007-re fokozatosan 5,3 %-ra lassul, majd 2008-ban 6,8 %-ra nő. Ez a forgatókönyv a jelenleg rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy hitelt érdemlő növekedési feltételezésekre (2007 vonatkozásában pedig óvatos feltételezésekre) épül. A program inflációs előrejelzései – a keresleti nyomások növekedése esetén – alacsonyak lehetnek.

| (7) | A program fő célja, hogy a programidőszak végére a strukturális (azaz a ciklikus hatásoktól megtisztított, valamint az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedéseket figyelmen kívül hagyó) államháztartási hiányt a GDP 1 %-ára, vagy az alá csökkentsék. Ez egyben az ország költségvetési egyenlegre vonatkozó, a Stabilitási és Növekedési Paktumnak megfelelő középtávú célkitűzése. Az aktualizálás úgy tervezi, hogy az államháztartási hiány a GDP 1,5 %-ának megfelelő 2005-os értékről 2008-ra fokozatosan 1,0 %-ra csökken. Az elsődleges hiány időbeli alakulása hasonló ehhez, a GDP 0,6 %-ának megfelelő 2005-ös értékről a programidőszak végére 0,2 %-ra csökken. A program összességében kedvező gazdasági kilátásokon alapul, amelyek jó feltételeket teremtenek a költségvetési megszorításokhoz. A programban tervezett konszolidáció a kiadási oldalra összpontosít, és azt elsősorban a közösségi fogyasztás és a társadalmi transzferek (a GDP százalékos arányában való) csökkentésén keresztül kívánják megvalósítani. Az állami beruházások szintje a tervek szerint jelentősen emelkedni fog, a GDP 4,1 %-ának megfelelő 2005-ös szintről 2008-ra 5,2 %-ot ér el, amely jóval az EU átlaga (a GDP 2,5 %-a) felett marad. Figyelembe véve a megtakarítások és az ingatlan-visszaszolgáltatások átsorolását, a költségvetési kiigazítás (nagyjából változatlan makrogazdasági forgatókönyv mellett) lassabb a megelőző kiigazításhoz képest. A lassabb kiigazítás a személyi jövedelemadó csökkentésének köszönhető. |
| --- | --- |

(7)

A program fő célja, hogy a programidőszak végére a strukturális (azaz a ciklikus hatásoktól megtisztított, valamint az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedéseket figyelmen kívül hagyó) államháztartási hiányt a GDP 1 %-ára, vagy az alá csökkentsék. Ez egyben az ország költségvetési egyenlegre vonatkozó, a Stabilitási és Növekedési Paktumnak megfelelő középtávú célkitűzése. Az aktualizálás úgy tervezi, hogy az államháztartási hiány a GDP 1,5 %-ának megfelelő 2005-os értékről 2008-ra fokozatosan 1,0 %-ra csökken. Az elsődleges hiány időbeli alakulása hasonló ehhez, a GDP 0,6 %-ának megfelelő 2005-ös értékről a programidőszak végére 0,2 %-ra csökken. A program összességében kedvező gazdasági kilátásokon alapul, amelyek jó feltételeket teremtenek a költségvetési megszorításokhoz. A programban tervezett konszolidáció a kiadási oldalra összpontosít, és azt elsősorban a közösségi fogyasztás és a társadalmi transzferek (a GDP százalékos arányában való) csökkentésén keresztül kívánják megvalósítani. Az állami beruházások szintje a tervek szerint jelentősen emelkedni fog, a GDP 4,1 %-ának megfelelő 2005-ös szintről 2008-ra 5,2 %-ot ér el, amely jóval az EU átlaga (a GDP 2,5 %-a) felett marad. Figyelembe véve a megtakarítások és az ingatlan-visszaszolgáltatások átsorolását, a költségvetési kiigazítás (nagyjából változatlan makrogazdasági forgatókönyv mellett) lassabb a megelőző kiigazításhoz képest. A lassabb kiigazítás a személyi jövedelemadó csökkentésének köszönhető.

| (8) | A közösen megállapított módszertan használatával a Bizottság szolgálatai által végzett számítások alapján a strukturális hiány (azaz a ciklikus hatásoktól megtisztított, az egyszeri és átmeneti intézkedéseket figyelmen kívül hagyó hiány) a GDP kb. 2

   %-ának megfelelő 2005-ös értékről 2008-ra 1

   %-ra javul. A program a költségvetési egyenlegre vonatkozó középtávú célkitűzést a GDP 1 %-ának megfelelő strukturális hiányban állapítja meg, amelyet 2008-ra kívánnak megvalósítani. Mivel a program középtávú célkitűzése meghaladja a minimálisan szükséges értéket (a becslések szerint a GDP kb. 1

   %-ának megfelelő hiány), annak megvalósítása biztosítja a szükséges biztonsági sávot a túlzott hiány felmerülésével szemben. A program középtávú célkitűzése megfelelő szintű, mert az az euro-övezet és az ERM II-ben résztvevő tagállamok vonatkozásában javasolt értéktartományon belülre esik, és megfelelően tükrözi az adóssághányadot és az átlagos kibocsátás hosszú távú potenciális növekedését. |
| --- | --- |

(8)

Formula

Formula

Formula

| (9) | A program költségvetési előrejelzéseinek kockázatai nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek. Egyfelől, az államháztartási hiány 2005-ben nagy valószínűséggel alacsonyabb lesz a programban becsültnél. Mivel bizonyos összegeket valószínűleg átvisznek 2006-ra, és mivel a hatóságok az elmúlt néhány évben óvatos bevételi tervezésről tettek bizonyságot, a 2006-os értékek jobban is alakulhatnak a tervezettnél. A program másfelől nagy mértékben a kiadások (GDP-arányos) csökkentésére támaszkodik, főként a közszférában dolgozók béreinek az alacsonyabb személyi jövedelemadó-kulcsok keretében megvalósuló mérséklésén keresztül. Ugyanakkor a mérséklés megvalósítása nehézségekbe ütközhet, továbbá bizonytalanság övezi a nyugdíjreform hatását, valamint az adóreform hatását is a programidőszak vége felé. |
| --- | --- |

(9)

A program költségvetési előrejelzéseinek kockázatai nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek. Egyfelől, az államháztartási hiány 2005-ben nagy valószínűséggel alacsonyabb lesz a programban becsültnél. Mivel bizonyos összegeket valószínűleg átvisznek 2006-ra, és mivel a hatóságok az elmúlt néhány évben óvatos bevételi tervezésről tettek bizonyságot, a 2006-os értékek jobban is alakulhatnak a tervezettnél. A program másfelől nagy mértékben a kiadások (GDP-arányos) csökkentésére támaszkodik, főként a közszférában dolgozók béreinek az alacsonyabb személyi jövedelemadó-kulcsok keretében megvalósuló mérséklésén keresztül. Ugyanakkor a mérséklés megvalósítása nehézségekbe ütközhet, továbbá bizonytalanság övezi a nyugdíjreform hatását, valamint az adóreform hatását is a programidőszak vége felé.

| (10) | E kockázatértékelés fényében a program költségvetési irányvonala lehet, hogy nem elég annak biztosítására, hogy a programban tervezetteknek megfelelően 2008-re elérjék az aktualizálás középtávú célkitűzését. A program költségvetési irányvonala azonban úgy tűnik, elég széles biztonsági sávot biztosít ahhoz, hogy szokásos makrogazdasági ingadozások mellett 2007-től kezdve ne lépjék túl a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-határértéket. A program középtávú célkitűzése irányában történő kiigazításnak a programban foglalt üteme nem felel meg teljes mértékben a Stabilitási és Növekedési Paktumnak, amely előírja, hogy az euro-övezetben és az ERM II-ben résztvevő tagállamokban a strukturális egyenleget évente a GDP 0,5 %-ával kell javítani, és a gazdaságilag kedvező időszakokban ennél magasabb, a gazdaságilag kedvezőtlen időszakokban pedig ennél alacsonyabb kiigazítást kell alkalmazni. A középtávú célkitűzés irányában történő tervezett strukturális kiigazítás – az elfogadott módszereknek megfelelően – 2006–2008-ban átlagosan a GDP 0,4 %-a, kedvező ciklusfeltételek mellett (amit a programidőszak során fokozatosan záruló nagy pozitív kibocsátási rés mutat). Ugyanakkor az adatok hozzáférhetősége és a strukturális törések Litvániában arra engednek következtetni, hogy a kibocsátási rések és strukturális egyenlegek becslései bizonytalanok lehetnek. |
| --- | --- |

(10)

E kockázatértékelés fényében a program költségvetési irányvonala lehet, hogy nem elég annak biztosítására, hogy a programban tervezetteknek megfelelően 2008-re elérjék az aktualizálás középtávú célkitűzését. A program költségvetési irányvonala azonban úgy tűnik, elég széles biztonsági sávot biztosít ahhoz, hogy szokásos makrogazdasági ingadozások mellett 2007-től kezdve ne lépjék túl a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-határértéket. A program középtávú célkitűzése irányában történő kiigazításnak a programban foglalt üteme nem felel meg teljes mértékben a Stabilitási és Növekedési Paktumnak, amely előírja, hogy az euro-övezetben és az ERM II-ben résztvevő tagállamokban a strukturális egyenleget évente a GDP 0,5 %-ával kell javítani, és a gazdaságilag kedvező időszakokban ennél magasabb, a gazdaságilag kedvezőtlen időszakokban pedig ennél alacsonyabb kiigazítást kell alkalmazni. A középtávú célkitűzés irányában történő tervezett strukturális kiigazítás – az elfogadott módszereknek megfelelően – 2006–2008-ban átlagosan a GDP 0,4 %-a, kedvező ciklusfeltételek mellett (amit a programidőszak során fokozatosan záruló nagy pozitív kibocsátási rés mutat). Ugyanakkor az adatok hozzáférhetősége és a strukturális törések Litvániában arra engednek következtetni, hogy a kibocsátási rések és strukturális egyenlegek becslései bizonytalanok lehetnek.

| (11) | A Stabilitási és Növekedési Paktum szerint a program középtávú célkitűzése felé vezető kiigazítási pálya meghatározásakor figyelembe kell venni azokat a „nagyobb horderejű szerkezeti reformokat”, amelyek érezhető hatást gyakorolnak az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára. A programban vázolt középtávú költségvetési stratégia átmeneti eltérést tartalmaz a program középtávú célkitűzése felé vezető kiigazítási pályától. Bár a program számos reformot sorol fel az eltérés indokolására, a program csak a nyugdíjreformot (ami a tőkefedezeti pillér bevezetését jelenti) részletezi megfelelő mértékben, és csak erről a reformról mondható el, hogy kedvező hatással van az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára. A 2006–2008-as időszakban a középtávú célkitűzés irányában történő éves átlagos strukturális kiigazítás a GDP 5 százaléka, a folyamatban lévő nyugdíjreform nettó költségvetési terhének – amely a GDP 0,5 %-ának megfelelő 2005-ös értékről 2008-ra 0,8 %-ra nő – figyelembe vétele esetén. 2006-ban azonban nem áll rendelkezésre biztonsági sáv a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-határérték túllépésének elkerülésére, ekkor ugyanis a (Bizottság szolgálatai által számított) strukturális hiány a GDP

  százalékpontjával meghaladja a minimális határértéket. Így az átdolgozott Stabilitási és Növekedési Paktum és az új magatartási kódex szerinti átmeneti eltérés engedélyezhető lenne, azzal a feltétellel, hogy a minimális határérték 2006-ban teljesül, ami akkor lehetséges, ha a tervezettnél jobb 2005-ös hiány-eredményt átviszik 2006-ra és az azt követő évekre. |
| --- | --- |

(11)

Formula

| (12) | Az adóssághányad 2005-ben a becslések szerint kb. 19 %-ot ért el, amely jóval a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték alatt van. A program előrejelzése szerint az adóssághányad a GDP 19–20 %-a körül marad a programidőszak fennmaradó részében. |
| --- | --- |

(12)

Az adóssághányad 2005-ben a becslések szerint kb. 19 %-ot ért el, amely jóval a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték alatt van. A program előrejelzése szerint az adóssághányad a GDP 19–20 %-a körül marad a programidőszak fennmaradó részében.

| (13) | Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében úgy tűnik, Litvániának alacsony kockázattal kell számolnia a népességelöregedés becsült költségvetési költségei folytán. A bruttó adósság szintje jelenleg nagyon alacsony és az előrejelzések szerint a GDP 60 %-ának megfelelő referenciaérték alatt marad az előrejelzési időszak nagy részében, az államháztartási hiányt pedig a tervek szerint korlátok között tartják a programidőszakban. Litvánia életbe léptetett egy nyugdíjreformot, amely jelentős mértékben hozzájárul a népességelöregedés költségvetési kihatásainak ellensúlyozásához. A litván hatóságok a nyugdíjrendszer további változtatásait tervezik, amelyek a nyugdíjasoknak a helyettesítés arány emelését, és ezzel egy időben a nyugdíjkorhatár fokozatos emelését célozzák. Ez utóbbi intézkedés végrehajtása alapvető fontosságú lenne az állami nyugdíjrendszer pénzügyi fenntarthatóságának biztosítása során. |
| --- | --- |

(13)

Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében úgy tűnik, Litvániának alacsony kockázattal kell számolnia a népességelöregedés becsült költségvetési költségei folytán. A bruttó adósság szintje jelenleg nagyon alacsony és az előrejelzések szerint a GDP 60 %-ának megfelelő referenciaérték alatt marad az előrejelzési időszak nagy részében, az államháztartási hiányt pedig a tervek szerint korlátok között tartják a programidőszakban. Litvánia életbe léptetett egy nyugdíjreformot, amely jelentős mértékben hozzájárul a népességelöregedés költségvetési kihatásainak ellensúlyozásához. A litván hatóságok a nyugdíjrendszer további változtatásait tervezik, amelyek a nyugdíjasoknak a helyettesítés arány emelését, és ezzel egy időben a nyugdíjkorhatár fokozatos emelését célozzák. Ez utóbbi intézkedés végrehajtása alapvető fontosságú lenne az állami nyugdíjrendszer pénzügyi fenntarthatóságának biztosítása során.

| (14) | Az államháztartás terén tervezett intézkedések nagyjából összhangban vannak a 2005–2008-as időszakra vonatkozó integrált iránymutatásokban szereplő átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. Figyelembe véve különösen a nyugdíjreformhoz kapcsolódó átmeneti eltérést, Litvánia halad középtávú célkitűzése elérése felé. A kormány emellett számos intézkedést hoz az államháztartás minőségének javítására (pl. adóreform), és folytatja a nyugdíjreformot az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítása érdekében. |
| --- | --- |

(14)

Az államháztartás terén tervezett intézkedések nagyjából összhangban vannak a 2005–2008-as időszakra vonatkozó integrált iránymutatásokban szereplő átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. Figyelembe véve különösen a nyugdíjreformhoz kapcsolódó átmeneti eltérést, Litvánia halad középtávú célkitűzése elérése felé. A kormány emellett számos intézkedést hoz az államháztartás minőségének javítására (pl. adóreform), és folytatja a nyugdíjreformot az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítása érdekében.

| (15) | Az államháztartásra vonatkozóan a nemzeti reformprogramban bemutatott intézkedések összhangban vannak a konvergenciaprogramban ismertetett intézkedésekkel, és többnyire a nyugdíj-, az adó- és a közegészségügyi rendszer reformja terén teendő további lépésekkel kapcsolatosak. A költségvetési eljárások javítására irányuló intézkedések (pl. a program alapú költségvetés megvalósítása az államháztartás különböző szintjein és az EU projektek társfinanszírozására szánt pénzeszközök rugalmas felhasználása) szintén összhangban vannak az aktualizálásban ismertetett intézkedésekkel. A konvergenciaprogram költségvetési előrejelzései tükrözik a nemzeti reformprogramban meghatározott korlátozott számú, konkrét reformintézkedés költségvetési hatásait. |
| --- | --- |

(15)

Az államháztartásra vonatkozóan a nemzeti reformprogramban bemutatott intézkedések összhangban vannak a konvergenciaprogramban ismertetett intézkedésekkel, és többnyire a nyugdíj-, az adó- és a közegészségügyi rendszer reformja terén teendő további lépésekkel kapcsolatosak. A költségvetési eljárások javítására irányuló intézkedések (pl. a program alapú költségvetés megvalósítása az államháztartás különböző szintjein és az EU projektek társfinanszírozására szánt pénzeszközök rugalmas felhasználása) szintén összhangban vannak az aktualizálásban ismertetett intézkedésekkel. A konvergenciaprogram költségvetési előrejelzései tükrözik a nemzeti reformprogramban meghatározott korlátozott számú, konkrét reformintézkedés költségvetési hatásait.

Tekintettel a fenti értékelésre és az erős növekedési kilátásokkal összefüggésben, valamint az EU-val való fenntartható konvergencia biztosítása érdekében, a Tanács felkéri Litvániát, hogy:

| i. | fokozza erőfeszítéseit a strukturális költségvetési kiigazítása során a középtávú célkitűzés elérésének felgyorsítása érdekében, és |
| --- | --- |

i.

fokozza erőfeszítéseit a strukturális költségvetési kiigazítása során a középtávú célkitűzés elérésének felgyorsítása érdekében, és

| ii. | az államháztartási hiányra nézve 2006-ra tűzzön ki ambiciózusabb célt, gondoskodva arról, hogy a tervezettnél jobb 2005-ös hiány-eredményt átvigyék 2006-ra és az azt követő évekre. |
| --- | --- |

ii.

az államháztartási hiányra nézve 2006-ra tűzzön ki ambiciózusabb célt, gondoskodva arról, hogy a tervezettnél jobb 2005-ös hiány-eredményt átvigyék 2006-ra és az azt követő évekre.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál GDP
  (%-os változás) | KP 2005. dec. | 7,0 | 7,0 | 6,0 | 5,3 | 6,8 |
| COM 2005. nov. | 7,0 | 7,0 | 6,2 | 5,8 | nincs adat |
| KP 2005. jan. | 6,5 | 6,5 | 6,2 | 6,0 | nincs adat |
| HICP-infláció
  (%) | KP 2005. dec. | 1,1 | 2,7 | 2,7 | 2,7 | 2,5 |
| COM 2005. nov. | 1,1 | 2,6 | 2,8 | 2,9 | nincs adat |
| KP 2005. jan. | 1,2 | 2,9 | 2,5 | 2,9 | nincs adat |
| Kibocsátási rés
  (a potenciális GDP %-ában) | KP 2005. dec. (6) | 2,5 | 2,9 | 2,1 | 0,5 | 0,6 |
| COM 2005. nov. (9) | 2,1 | 2,2 | 1,4 | 0,2 | nincs adat |
| KP 2005. jan. (6) | 1,6 | 1,3 | 0,5 | – 0,1 | nincs adat |
| Államháztartási egyenleg (4)

  (a GDP %-ában) | KP 2005. dec. | – 1,4 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | – 1,0 |
| COM 2005. nov. | – 1,4 | – 2,0 | – 1,8 | – 1,6 | nincs adat |
| KP 2005. jan. (10) | – 2,5 | – 2,5 | – 1,8 | – 1,5 | nincs adat |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2005. dec. | – 0,4 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,2 |
| COM 2005. nov. | – 0,4 | – 1,1 | – 1,0 | – 0,8 | nincs adat |
| KP 20057. jan. (10) | – 1,5 | – 1,4 | – 0,8 | – 0,5 | nincs adat |
| Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2005. dec. (6) | – 2,1 | – 2,3 | – 2,0 | – 1,4 | – 1,2 |
| COM 2005. nov. | – 2,0 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,7 | nincs adat |
| KP 20053. jan. (6) | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat |
| Strukturális egyenleg (5)

  (a GDP %-ában) | KP 2005. dec. (7) | – 2,1 | – 2,3 | – 2,0 | – 1,4 | – 1,2 |
| COM 2005. nov. (8) | – 2,0 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,7 | nincs adat |
| KP 2005. jan. | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | KP 2005. dec. | 19,5 | 19,2 | 19,9 | 19,8 | 18,9 |
| COM 2005. nov. | 19,6 | 20,7 | 20,2 | 19,6 | nincs adat |
| KP 2005. jan. | 20,1 | 20,9 | 20,3 | 20,1 | nincs adat |
| Konvergenciaprogram (KP) a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai |

2004

2005

2006

2007

2008

Reál GDP

(%-os változás)

KP 2005. dec.

7,0

7,0

6,0

5,3

6,8

COM 2005. nov.

7,0

7,0

6,2

5,8

nincs adat

KP 2005. jan.

6,5

6,5

6,2

6,0

nincs adat

HICP-infláció

(%)

KP 2005. dec.

1,1

2,7

2,7

2,7

2,5

COM 2005. nov.

1,1

2,6

2,8

2,9

nincs adat

KP 2005. jan.

1,2

2,9

2,5

2,9

nincs adat

Kibocsátási rés

(a potenciális GDP %-ában)

KP 2005. dec. (6)

2,5

2,9

2,1

0,5

0,6

COM 2005. nov. (9)

2,1

2,2

1,4

0,2

nincs adat

KP 2005. jan. (6)

1,6

1,3

0,5

– 0,1

nincs adat

Államháztartási egyenleg (4)

(a GDP %-ában)

KP 2005. dec.

– 1,4

– 1,5

– 1,4

– 1,3

– 1,0

COM 2005. nov.

– 1,4

– 2,0

– 1,8

– 1,6

nincs adat

KP 2005. jan. (10)

– 2,5

– 2,5

– 1,8

– 1,5

nincs adat

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2005. dec.

– 0,4

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,2

COM 2005. nov.

– 0,4

– 1,1

– 1,0

– 0,8

nincs adat

KP 20057. jan. (10)

– 1,5

– 1,4

– 0,8

– 0,5

nincs adat

Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2005. dec. (6)

– 2,1

– 2,3

– 2,0

– 1,4

– 1,2

COM 2005. nov.

– 2,0

– 2,6

– 2,2

– 1,7

nincs adat

KP 20053. jan. (6)

nincs adat

nincs adat

nincs adat

nincs adat

nincs adat

Strukturális egyenleg (5)

(a GDP %-ában)

KP 2005. dec. (7)

– 2,1

– 2,3

– 2,0

– 1,4

– 1,2

COM 2005. nov. (8)

– 2,0

– 2,6

– 2,2

– 1,7

nincs adat

KP 2005. jan.

nincs adat

nincs adat

nincs adat

nincs adat

nincs adat

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

KP 2005. dec.

19,5

19,2

19,9

19,8

18,9

COM 2005. nov.

19,6

20,7

20,2

19,6

nincs adat

KP 2005. jan.

20,1

20,9

20,3

20,1

nincs adat

Konvergenciaprogram (KP) a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel módosított rendelet (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.). Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  A rendszerváltás első éveiben elvesztett rubel-megtakarítások kompenzációjával valamint a szovjet időszakban elkobozott ingatlanok visszaszolgáltatásával kapcsolatos fizetések osztályozásáról szóló, 2005. májusi eurostat-határozatot követően a megelőző aktualizálás tervezett hiányát (a GDP 2,5 %-a) az említett kötelezettségekkel kapcsolatos fizetéseket figyelmen kívül hagyva módosították, hogy lehetővé tegyék az érdemi összehasonlítást.

(3)  A program biztosítja az új magatartási kódexben előírt összes kötelező és a legtöbb opcionális adatot, bár a kötelező adatok bemutatása néhány esetben kissé eltér az új magatartási kódexben előírtaktól, például belföldi kereslet szerepel a végső belföldi kereslet helyett, hiányoznak a FISIM szerinti kamatkiadások, az adóterhek helyett pedig az összes adóteher (tehát a követlen, a közvetett és a tőkeadók összege) szerepel, így az adóteherre vonatkozó számításokból hiányoznak az EU költségvetésébe befizetett közvetett adók és a társadalombiztosítási hozzájárulások.

(4)  A hiány tartalmazza a folyamatban lévő nyugdíjreform (második pillér bevezetése) költségeit. A költségek a becslések szerint a következőképpen alakulnak: 2004-ben a GDP 0,3 %-a, 2005-ben 0,5 %-a, 2006-ban 0,7 %-a, 2007-ben 0,8 %-a és 2008-ban 0,8 %-a.

(5)  Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (ugyanúgy, mint a megelőző sorokban) az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések figyelmen kívül hagyása után. A kiigazítás a nyugdíjreform költségeit figyelmen kívül hagyva az aktualizált program szerint a következőképpen alakul: 2006-ban a GDP 0,5 %-a, 2007-ben 0,7 %-a és 2008-ban 0,2 %-a, tehát átlagosan 0,5 % a 2006–2008-es időszakban.

(6)  A Bizottság szolgálatainak számításai a program információi alapján.

(7)  A programban nincsenek egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések.

(8)  A Bizottság szolgálatainak előrejelzéseiben nincsenek egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések.

(9)  A 2004–2007-es időszakra becsült, 7,0%-os, 6,9%-os, 7,0%-os, illetőleg 7,0%-os potenciális növekedési értékek alapján.

(10)  Ebben szerepeltek a megtakarítások kompenzációjával és az ingatlan-visszaszolgáltatásokkal kapcsolatos kiadások, amelyek 2005-ben a GDP 0,4 %-át, 2006-ban 0,8 %-át és 2007-ben 1,2 %-át tették ki.

Forrás:

Konvergenciaprogram (KP) a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai

---

| 5.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 82/44 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 82/44

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2006. március 14.)

Málta 2005–2008-ra szóló, aktualizált konvergenciaprogramjáról

(2006/C 82/11)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | A Tanács 2006. március 14-én megvizsgálta Málta 2005–2008-as időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2006. március 14-én megvizsgálta Málta 2005–2008-as időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját.

| (2) | Málta reál-GDP növekedése 1995–2005 között évente átlagosan 2

  %-ot tett ki. Ugyanakkor, 2001 óta a gazdaság növekedése lelassult a kedvezőtlen külső feltételek és a hazai strukturális gyengeségek következtében. Ezen két tényező együttesen a versenyképesség csökkenését eredményezte, miközben a kivitel alakulása romlott, ami további nyomást gyakorolt a külső hiányra. Az utóbbi években az államháztartási hiány átlagosan a GDP 6 %-a körül mozgott, 2003-ban elérve 10,3 %-os csúcsértékét, majd 2004-ben a GDP 5,1 %-ára csökkent. |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | A Tanács 2004. július 5-én úgy határozott, hogy a hiány Máltán túlzott. A 104. cikk (7) bekezdése szerinti – ugyanezen a napon kelt – tanácsi ajánlásnak megfelelően ezt a túlzott hiányt 2006-ig ki kell igazítani. A 2004–2007-es időszakot lefedő konvergenciaprogram korábbi aktualizálásáról hozott 2005. február 17-i véleményében a Tanács felkérte Máltát, hogy tegye meg a szükséges lépéseket a túlzott hiány 2006-ig történő kiigazítására, illetve annak biztosítására, hogy az adóssághányad kielégítő ütemben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaértékre csökkenjen, valamint, hogy további haladást érjen el a nyugdíj- és egészségügyi reform kialakításában, és annak végrehajtásában. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2004. július 5-én úgy határozott, hogy a hiány Máltán túlzott. A 104. cikk (7) bekezdése szerinti – ugyanezen a napon kelt – tanácsi ajánlásnak megfelelően ezt a túlzott hiányt 2006-ig ki kell igazítani. A 2004–2007-es időszakot lefedő konvergenciaprogram korábbi aktualizálásáról hozott 2005. február 17-i véleményében a Tanács felkérte Máltát, hogy tegye meg a szükséges lépéseket a túlzott hiány 2006-ig történő kiigazítására, illetve annak biztosítására, hogy az adóssághányad kielégítő ütemben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaértékre csökkenjen, valamint, hogy további haladást érjen el a nyugdíj- és egészségügyi reform kialakításában, és annak végrehajtásában.

| (4) | Az aktualizálás a 2005. évi hiányra vonatkozó becslései a GDP 4 %-ához közeliek, szemben a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzésében meghatározott 4

  %-os értékkel, illetve a konvergenciaprogram korábbi aktualizálásában meghatározott, a GDP 3

  %-ában megállapított céllal. Az aktualizálás és a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzése közötti eltérést a korábban előrejelzettekhez képest alacsonyabb költségvetési kiadást mutató friss adatok felhasználása magyarázza. |
| --- | --- |

(4)

Formula

Formula

| (5) | Az aktualizálást a magatartási kódex szerinti december 1-i határidőt 5 héttel túllépve küldték meg. A program nagyjából követi a stabilitási és konvergenciaprogramoknak az új magatartási kódexben meghatározott modelljét és az adatszolgáltatásra irányuló követelményeket (2). |
| --- | --- |

(5)

Az aktualizálást a magatartási kódex szerinti december 1-i határidőt 5 héttel túllépve küldték meg. A program nagyjából követi a stabilitási és konvergenciaprogramoknak az új magatartási kódexben meghatározott modelljét és az adatszolgáltatásra irányuló követelményeket (2).

| (6) | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv úgy tervezi, hogy a reál-GDP növekedés a 2005-ös 0,9 %-ról átlagosan 1,4 %-ra javul a programidőszak fennmaradó részében, ami a külső kereslet javulását tükrözi. Ez a forgatókönyv a jelenleg rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy valószínűsíthető növekedési feltételezésekre épül, 2006 kivételével. Különösen, az aktualizálás a gazdaság viszonylag gyors megerősödését vetíti előre, ami mögött a külső kereslet növekedéshez való jelentős hozzájárulása áll, amit elsősorban az elektronikai ipar megerősödése, valamint a tartós befektetői aktivitás magyaráz. Ezen iparág 2006-ra várt felfutásának esetleges elmaradása kedvezőtlenül befolyásolhatja a GDP növekedését. |
| --- | --- |

(6)

A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv úgy tervezi, hogy a reál-GDP növekedés a 2005-ös 0,9 %-ról átlagosan 1,4 %-ra javul a programidőszak fennmaradó részében, ami a külső kereslet javulását tükrözi. Ez a forgatókönyv a jelenleg rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy valószínűsíthető növekedési feltételezésekre épül, 2006 kivételével. Különösen, az aktualizálás a gazdaság viszonylag gyors megerősödését vetíti előre, ami mögött a külső kereslet növekedéshez való jelentős hozzájárulása áll, amit elsősorban az elektronikai ipar megerősödése, valamint a tartós befektetői aktivitás magyaráz. Ezen iparág 2006-ra várt felfutásának esetleges elmaradása kedvezőtlenül befolyásolhatja a GDP növekedését.

| (7) | Az aktualizálásban bemutatott költségvetési stratégiával 2006-ra a GDP 3 %-ában meghatározott határérték alá csökkenő hiányt céloznak meg, 2008-ra 1

  %-os hiány eléréséhez vezető költségvetési konszolidációra való törekvés mellett. Az aktualizálás hiányra irányuló céljai 2007-ig évente a GDP

  %–1 %-a között mozgó egyszeri bevételeket tartalmaznak. Az elsődleges egyenleg időbeni alakulása hasonló, a 2005. év

  %-os értékéről a programidőszak végére 2

  %-ra javul. A konszolidáció elsősorban kiadásalapú, a programidőszak végére a GDP 7

  %-ának megfelelő csökkenő kiadásokkal, amelynek majdnem felét beruházások teszik ki. A megelőző programhoz képest az aktualizálásban ismertetett költségvetési kiigazítás kevésbé ambiciózus, nagyjából kevésbé kedvező makrogazdasági forgatókönyv mellett. |
| --- | --- |

(7)

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

| (8) | A programidőszak alatt a közösen megállapított módszertan használatával számított strukturális egyenleg (vagyis a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések figyelmen kívül hagyása után) a tervek szerint évente átlagosan a GDP 1 %-ával javul. A program egyértelműen a kiegyensúlyozott költségvetési egyenlegben határozza meg a középtávú célkitűzést, amelyet a programidőszak végére szándékozik megvalósítani. Mivel a program középtávú célkitűzése meghaladja a minimálisan szükséges értéket (a becslések szerint a GDP kb. 1

  %-ának megfelelő hiány), annak megvalósítása biztosítja a szükséges biztonsági sávot a túlzott hiány felmerülésével szemben. A program középtávú célkitűzése megfelelő szintű, mert az a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euro-övezet és az ERM II-ben résztvevő tagállamok vonatkozásában javasolt értéktartományon belülre esik és megfelelően tükrözi az adóssághányadot és az átlagos potenciális kibocsátás hosszú távú növekedését. |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | A költségvetés a programban előrejelzetthez képest rosszabbul is alakulhat, különösen a 2006-ra előrejelzett kedvező makrogazdasági forgatókönyv miatt. Bár az aktualizálás a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzésével szemben 2006-ra magasabb közvetett adókat jelez előre, az ugyanezen év teljes bevételére vonatkozó előrejelzések összehasonlíthatóak. Miközben úgy tűnik, hogy a programban bemutatott, 2006-ra szóló politikai intézkedésekre vonatkozó információ nem igazolja teljes mértékben ezeket a fejleményeket, a konszolidációs folyamatot alátámasztó, 2007-re és 2008-ra vonatkozó intézkedéseket nem hozták nyilvánosságra, ami megnehezíti az átfogó értékelést. |
| --- | --- |

(9)

A költségvetés a programban előrejelzetthez képest rosszabbul is alakulhat, különösen a 2006-ra előrejelzett kedvező makrogazdasági forgatókönyv miatt. Bár az aktualizálás a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzésével szemben 2006-ra magasabb közvetett adókat jelez előre, az ugyanezen év teljes bevételére vonatkozó előrejelzések összehasonlíthatóak. Miközben úgy tűnik, hogy a programban bemutatott, 2006-ra szóló politikai intézkedésekre vonatkozó információ nem igazolja teljes mértékben ezeket a fejleményeket, a konszolidációs folyamatot alátámasztó, 2007-re és 2008-ra vonatkozó intézkedéseket nem hozták nyilvánosságra, ami megnehezíti az átfogó értékelést.

| (10) | Feltételezve, hogy a 2006. évi költségvetést teljes mértékben végrehajtják, és a makrogazdasági kockázatokat megfelelően kezelik, a program költségvetési irányvonala úgy tűnik, hogy összhangban áll a túlzott hiánynak a Tanács által jelzett határidőig történő kiigazításával. Úgy tűnik, hogy a program költségvetési irányvonala elég széles biztonsági sávot biztosít ahhoz, hogy szokásos makrogazdasági ingadozások mellett ne lépjék túl a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-határértéket a túlzott hiány tervezett kiigazítása után. A programban bemutatott költségvetési stratégia elégségesnek tűnik annak biztosításához, hogy a program középtávú célkitűzését nagyjából 2008-ra elérjék. A túlzott hiány kiigazítását követő években a program középtávú célkitűzéséhez vezető, a programban implikált éves strukturális kiigazítás jóval a GDP 0,5 %-a fölött van, és emiatt megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktumban foglaltaknak. |
| --- | --- |

(10)

Feltételezve, hogy a 2006. évi költségvetést teljes mértékben végrehajtják, és a makrogazdasági kockázatokat megfelelően kezelik, a program költségvetési irányvonala úgy tűnik, hogy összhangban áll a túlzott hiánynak a Tanács által jelzett határidőig történő kiigazításával. Úgy tűnik, hogy a program költségvetési irányvonala elég széles biztonsági sávot biztosít ahhoz, hogy szokásos makrogazdasági ingadozások mellett ne lépjék túl a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-határértéket a túlzott hiány tervezett kiigazítása után. A programban bemutatott költségvetési stratégia elégségesnek tűnik annak biztosításához, hogy a program középtávú célkitűzését nagyjából 2008-ra elérjék. A túlzott hiány kiigazítását követő években a program középtávú célkitűzéséhez vezető, a programban implikált éves strukturális kiigazítás jóval a GDP 0,5 %-a fölött van, és emiatt megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktumban foglaltaknak.

| (11) | A bruttó államadósság 2005-ben a becslések szerint elérte a GDP 76

  %-át, amely a Szerződésben meghatározott, a GDP 60 %-át kitevő referenciaérték felett van. 2006-tól kezdődően az adóssághányad várhatóan fokozatosan csökkenni fog, a programidőszak végére elérve a GDP 67

  %-át. Az adóssághányad alakulása a programban előrejelzetthez képest kevésbé kedvezően alakulhat a 2006. évben az adóssághányad csökkentésében kritikus szerepet játszó privatizációval járó néhány végrehajtási kockázat tekintetében. A 2006. év privatizációból származó bevételeit részben ellensúlyozzák a meg nem indokolt, nem kielégítő műveletek. Figyelembe véve a kockázatok egyenlegét, úgy tűnik, hogy az adóssághányad elegendő mértékben csökken a referenciaérték irányába. |
| --- | --- |

(11)

Formula

Formula

| (12) | Az államháztartás fenntarthatósága tekintetében Málta közepes mértékű kockázattal szembesül a népességelöregedés előrejelzett költségvetési költségei folytán. A bruttó adósság jelenlegi szintje a 60 %-os referenciaérték fölött van, és a jelenleg magas strukturális hiány, amennyiben változatlan marad, meg fogja akadályozni a bruttó adóssághányad hosszú távra szóló, a Szerződésben meghatározott referenciaérték alá történő szükséges csökkentését. A tervezett költségvetési konszolidáció programidőszak alatti szigorú végrehajtása emiatt hozzájárulna az adósság referenciaérték alá történő csökkentéséhez, ami pozitív hatással lenne az államháztartás fenntarthatóságát veszélyeztető kockázatokra. A máltai hatóságok tervezik a nyugdíjrendszer megváltoztatását, ami megfelelő nyugdíjrendszert, illetve annak fenntarthatóságát célozza meg. A reform végrehajtása kulcselemét jelentené az állami nyugdíjrendszer pénzügyi fenntarthatósága biztosításának (3). |
| --- | --- |

(12)

Az államháztartás fenntarthatósága tekintetében Málta közepes mértékű kockázattal szembesül a népességelöregedés előrejelzett költségvetési költségei folytán. A bruttó adósság jelenlegi szintje a 60 %-os referenciaérték fölött van, és a jelenleg magas strukturális hiány, amennyiben változatlan marad, meg fogja akadályozni a bruttó adóssághányad hosszú távra szóló, a Szerződésben meghatározott referenciaérték alá történő szükséges csökkentését. A tervezett költségvetési konszolidáció programidőszak alatti szigorú végrehajtása emiatt hozzájárulna az adósság referenciaérték alá történő csökkentéséhez, ami pozitív hatással lenne az államháztartás fenntarthatóságát veszélyeztető kockázatokra. A máltai hatóságok tervezik a nyugdíjrendszer megváltoztatását, ami megfelelő nyugdíjrendszert, illetve annak fenntarthatóságát célozza meg. A reform végrehajtása kulcselemét jelentené az állami nyugdíjrendszer pénzügyi fenntarthatósága biztosításának (3).

| (13) | Az államháztartás terén tervezett intézkedések nagyjából összhangban vannak a 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó integrált iránymutatásokban szereplő átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. Bár az aktualizálás a tanácsi ajánlásokkal összhangban a túlzott hiány kiigazítását, valamint az adóssághányad kielégítő ütemben történő csökkentését irányozza elő, valamint a költségvetés középtávú célkitűzésének programidőszak alatti megvalósításával számol, nem jelent be a hosszú távú fenntarthatósággal járó problémákat kezelő, végrehajtási intézkedéseket. |
| --- | --- |

(13)

Az államháztartás terén tervezett intézkedések nagyjából összhangban vannak a 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó integrált iránymutatásokban szereplő átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. Bár az aktualizálás a tanácsi ajánlásokkal összhangban a túlzott hiány kiigazítását, valamint az adóssághányad kielégítő ütemben történő csökkentését irányozza elő, valamint a költségvetés középtávú célkitűzésének programidőszak alatti megvalósításával számol, nem jelent be a hosszú távú fenntarthatósággal járó problémákat kezelő, végrehajtási intézkedéseket.

| (14) | Málta Nemzeti Reformprogramja, melyet 2005. október 21-án küldtek meg a gazdasági növekedést és munkahelyteremtést célzó, megújult lisszaboni stratégia keretében, a következő, az államháztartásra jelentős hatást gyakorló kihívásokat azonosítja: az államháztartás fenntarthatósága; versenyképesség; a környezet; foglalkoztatás, valamint oktatás és képzés. Bár kifejezetten nem állapítják meg, az aktualizálás figyelembe veszi a Nemzeti Reformprogram költségvetésre gyakorolt hatásait. A konvergenciaprogram államháztartás területén tervezett intézkedései nagyjából összhangban vannak a Nemzeti Reformprogramban tervezett intézkedésekkel. Különösen, az aktualizált konvergenciaprogram megerősíti a következőkre irányuló szándékokat: az állami szektor hatékonyságát növelő reformok, az adózási szabályok betartásának javítása, a privatizáció folytatása, és a munkaerő képzésének támogatása. |
| --- | --- |

(14)

Málta Nemzeti Reformprogramja, melyet 2005. október 21-án küldtek meg a gazdasági növekedést és munkahelyteremtést célzó, megújult lisszaboni stratégia keretében, a következő, az államháztartásra jelentős hatást gyakorló kihívásokat azonosítja: az államháztartás fenntarthatósága; versenyképesség; a környezet; foglalkoztatás, valamint oktatás és képzés. Bár kifejezetten nem állapítják meg, az aktualizálás figyelembe veszi a Nemzeti Reformprogram költségvetésre gyakorolt hatásait. A konvergenciaprogram államháztartás területén tervezett intézkedései nagyjából összhangban vannak a Nemzeti Reformprogramban tervezett intézkedésekkel. Különösen, az aktualizált konvergenciaprogram megerősíti a következőkre irányuló szándékokat: az állami szektor hatékonyságát növelő reformok, az adózási szabályok betartásának javítása, a privatizáció folytatása, és a munkaerő képzésének támogatása.

A fenti értékelés tekintetében a Tanács megállapítja, hogy a program általában összhangban áll a túlzott hiány 2006-ra történő kiigazításával. A 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlásai fényében a Tanács felkéri Máltát, hogy:

| i. | szigorúan hajtsa végre a 2006. évi költségvetési intézkedéseket, és biztosítsa a túlzott hiány kiigazítását ebben az évben az aktualizált konvergenciaprogramnak megfelelően, valamint gondoskodjon a program középtávú célkitűzéséhez vezető költségvetési konszolidáció fenntartásáról a túlzott hiány kiigazítását követően; |
| --- | --- |

i.

szigorúan hajtsa végre a 2006. évi költségvetési intézkedéseket, és biztosítsa a túlzott hiány kiigazítását ebben az évben az aktualizált konvergenciaprogramnak megfelelően, valamint gondoskodjon a program középtávú célkitűzéséhez vezető költségvetési konszolidáció fenntartásáról a túlzott hiány kiigazítását követően;

| ii. | biztosítsa, hogy az adóssághányad 2006-tól kezdődően kielégítő ütemben a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték felé csökkenjen; |
| --- | --- |

ii.

biztosítsa, hogy az adóssághányad 2006-tól kezdődően kielégítő ütemben a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték felé csökkenjen;

| iii. | javítsa az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát a nyugdíj- és egészségügyi reformok kidolgozásában és végrehajtásában tett további előrelépésekkel. |
| --- | --- |

iii.

javítsa az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát a nyugdíj- és egészségügyi reformok kidolgozásában és végrehajtásában tett további előrelépésekkel.

A legfontosabb makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál GDP
  (%-os változás) | KP 2006. jan. | 0,2 | 0,9 | 1,1 | 1,2 | 2,0 |
| COM 2005. nov. | 0,4 | 0,8 | 0,7 | 1,1 | nincs adat |
| KP 2004. dec. | 0,6 | 1,5 | 1,8 | 2,2 | nincs adat |
| HICP-infláció
  (%) | KP 2006. jan. (4) | 2,8 | 2,8 | 3,1 | 2,5 | 1,9 |
| COM 2005. nov. | 2,7 | 3,1 | 2,6 | 2,2 | nincs adat |
| KP 2004. dec. (4) | 2,9 | 2,4 | 1,9 | 1,9 | nincs adat |
| Kibocsátási rés
  (a potenciális GDP %-ában) | KP 2006. jan. (5) | – 1,8 | – 2,9 | – 3,7 | – 4,2 | – 4,4 |
| COM 2005. nov. (9) | – 2,0 | – 3,1 | – 4,3 | – 5,1 | nincs adat |
| KP 2004. dec. (5) | – 2,1 | – 2,4 | – 2,3 | – 1,6 | nincs adat |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2006. jan. | – 5,1 | – 3,9 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,2 |
| COM 2005. nov. | – 5,1 | – 4,2 | – 3,0 | – 2,5 | nincs adat |
| KP 2004. dec. | – 5,2 | – 3,7 | – 2,3 | – 1,4 | nincs adat |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2006. jan. | – 1,0 | 0,3 | 1,4 | 1,5 | 2,4 |
| COM 2005. nov. | – 1,0 | 0,2 | 1,3 | 1,9 | nincs adat |
| KP 2004. dec. | – 1,4 | 0,3 | 1,6 | 2,4 | nincs adat |
| Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (6)

  (a GDP %-ában) | KP 2006. jan. (5) | – 4,4 | – 2,8 | – 1,3 | – 0,7 | 0,4 |
| COM 2005. nov. | – 4,3 | – 3,0 | – 1,4 | – 0,5 | nincs adat |
| KP 2004. dec. (5) | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat |
| Strukturális egyenleg (5)

  (a GDP %-ában) | KP 2006. jan. (7) | – 5,1 | – 3,8 | – 2,3 | – 1,4 | 0,3 |
| COM 2005. nov. (8) | – 5,0 | – 4,0 | – 2,4 | – 1,2 | nincs adat |
| KP 2004. dec. | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | KP 2006. jan. | 76,7 | 76,7 | 70,8 | 68,9 | 67,3 |
| COM 2005. nov. | 75,9 | 77,2 | 77,4 | 77,1 | nincs adat |
| KP 2004. dec. | 73,2 | 72,0 | 70,5 | 70,4 | nincs adat |
| Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai |

2004

2005

2006

2007

2008

Reál GDP

(%-os változás)

KP 2006. jan.

0,2

0,9

1,1

1,2

2,0

COM 2005. nov.

0,4

0,8

0,7

1,1

nincs adat

KP 2004. dec.

0,6

1,5

1,8

2,2

nincs adat

HICP-infláció

(%)

KP 2006. jan. (4)

2,8

2,8

3,1

2,5

1,9

COM 2005. nov.

2,7

3,1

2,6

2,2

nincs adat

KP 2004. dec. (4)

2,9

2,4

1,9

1,9

nincs adat

Kibocsátási rés

(a potenciális GDP %-ában)

KP 2006. jan. (5)

– 1,8

– 2,9

– 3,7

– 4,2

– 4,4

COM 2005. nov. (9)

– 2,0

– 3,1

– 4,3

– 5,1

nincs adat

KP 2004. dec. (5)

– 2,1

– 2,4

– 2,3

– 1,6

nincs adat

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2006. jan.

– 5,1

– 3,9

– 2,7

– 2,3

– 1,2

COM 2005. nov.

– 5,1

– 4,2

– 3,0

– 2,5

nincs adat

KP 2004. dec.

– 5,2

– 3,7

– 2,3

– 1,4

nincs adat

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2006. jan.

– 1,0

0,3

1,4

1,5

2,4

COM 2005. nov.

– 1,0

0,2

1,3

1,9

nincs adat

KP 2004. dec.

– 1,4

0,3

1,6

2,4

nincs adat

Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (6)

(a GDP %-ában)

KP 2006. jan. (5)

– 4,4

– 2,8

– 1,3

– 0,7

0,4

COM 2005. nov.

– 4,3

– 3,0

– 1,4

– 0,5

nincs adat

KP 2004. dec. (5)

nincs adat

nincs adat

nincs adat

nincs adat

nincs adat

Strukturális egyenleg (5)

(a GDP %-ában)

KP 2006. jan. (7)

– 5,1

– 3,8

– 2,3

– 1,4

0,3

COM 2005. nov. (8)

– 5,0

– 4,0

– 2,4

– 1,2

nincs adat

KP 2004. dec.

nincs adat

nincs adat

nincs adat

nincs adat

nincs adat

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

KP 2006. jan.

76,7

76,7

70,8

68,9

67,3

COM 2005. nov.

75,9

77,2

77,4

77,1

nincs adat

KP 2004. dec.

73,2

72,0

70,5

70,4

nincs adat

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az e szövegben említett összes dokumentum megtalálható a következő weboldalon:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  A programból részben hiányoznak az új magatartási kódexben előírt kötelező és választható adatok. Különösen, az árakra vonatkozó adatok nem állnak összhangban a harmonizált meghatározással, valamint a foglalkoztatási és munkanélküliségi adatok nem munkaerő-piaci felmérések adataira épülnek, hanem regisztrált személyekre vonatkoznak, miközben hiányoznak az ágazati egyenlegek valamennyi tételére vonatkozó előrejelzések és a FISIM adatok. A hiányzó választható adatok elsősorban a következőkre vonatkoznak: foglakoztatás és órákban mért termelékenység, ágazati egyenlegekre vonatkozó előrejelzések, valamint a társadalmi transzferek bontása.

(3)  A hosszú távú fenntarthatósággal kapcsolatos részletek a program Bizottság szolgálatai által végzett technikai értékelésében találhatók

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(4)  KP adatok a kiskereskedelmi árindex szerint

(5)  A Bizottság szolgálatainak számításai a programban megadott információk alapján.

(6)  Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (ugyanúgy, mint a megelőző sorokban) az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések figyelmen kívül hagyása után

(7)  Egyszeri és más átmeneti intézkedések a programból. 2004-ben a GDP 0,7 %-a, 2005-ben a GDP 1,0 %-a, 2006-ban 1,0 %, 2007-ben 0,7 % és 2008-ban 0,1 %; valamennyi hiányt csökkentő.

(8)  A Bizottság szolgálatainak előrejelzése ugyanazokat az egyszeri intézkedéseket tartalmazza, mint a program

(9)  A 2004–2007 közötti időszakra vonatkozóan 1,3 %-os, 2,0 %-os, 2,0 %-os és 2,0 %-os becsült potenciális növekedés alapján.

Forrás:

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai

---

| 5.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 82/48 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 82/48

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2006. március 14.)

Lengyelországnak a 2005–2008. közötti időszakra szóló, aktualizált konvergenciaprogramjáról

(2006/C 82/12)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | 2006. március 14-én a Tanács megvizsgálta Lengyelország 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját. |
| --- | --- |

(1)

2006. március 14-én a Tanács megvizsgálta Lengyelország 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját.

| (2) | A lengyel reál GDP növekedés 1994–2004. között évente átlagosan 4,5 % volt, amely több mint kettő százalékponttal haladja meg az EU-25-ök 2,4 %-os átlagát. Az erős gazdasági expanzió időszakát követően a reál GDP növekedés 2001-re 1,0 %-ra lassult, ami a belföldi és a külső ciklikus tényezőket egyaránt tükrözi. A növekedés azóta helyreállt, 2004-re elérte az 5,3 %-ot. A vásárlóerő-egyenértéken számított egy főre jutó jövedelem 2004-re elérte az EU-25-ök átlagának 46,5 %-át. A HICP-infláció az elmúlt tíz év során magas, átlagosan 7,0 % volt, de 2005-ben jelentősen, kb. 2 %-ra zuhant. A munkaerőpiac helyzete továbbra is Lengyelország fő problémája: a munkanélküliségi ráta 2004-ben 18,8 % volt, a foglalkoztatottság aránya az EU-ban itt a legalacsonyabb (2004-ben 51,7 %) Az elmúlt tíz évben az államháztartási egyenleg mindig negatív volt Lengyelországban. 2003-ig a GDP -1,4 %-a és -4,8 %-a (2) között ingadozott, ezután javulni kezdett és 2004-ben elérte a GDP -3,8 %-át, 2005-ben pedig a GDP -2,9 %-át. |
| --- | --- |

(2)

A lengyel reál GDP növekedés 1994–2004. között évente átlagosan 4,5 % volt, amely több mint kettő százalékponttal haladja meg az EU-25-ök 2,4 %-os átlagát. Az erős gazdasági expanzió időszakát követően a reál GDP növekedés 2001-re 1,0 %-ra lassult, ami a belföldi és a külső ciklikus tényezőket egyaránt tükrözi. A növekedés azóta helyreállt, 2004-re elérte az 5,3 %-ot. A vásárlóerő-egyenértéken számított egy főre jutó jövedelem 2004-re elérte az EU-25-ök átlagának 46,5 %-át. A HICP-infláció az elmúlt tíz év során magas, átlagosan 7,0 % volt, de 2005-ben jelentősen, kb. 2 %-ra zuhant. A munkaerőpiac helyzete továbbra is Lengyelország fő problémája: a munkanélküliségi ráta 2004-ben 18,8 % volt, a foglalkoztatottság aránya az EU-ban itt a legalacsonyabb (2004-ben 51,7 %) Az elmúlt tíz évben az államháztartási egyenleg mindig negatív volt Lengyelországban. 2003-ig a GDP -1,4 %-a és -4,8 %-a (2) között ingadozott, ezután javulni kezdett és 2004-ben elérte a GDP -3,8 %-át, 2005-ben pedig a GDP -2,9 %-át.

| (3) | 2004. július 5-én a Tanács úgy határozott, hogy Lengyelországban túlzott a hiány. A 104. cikk (7) bekezdése szerinti – ugyanezen a napon kelt – tanácsi ajánlásnak megfelelően ezt a túlzott hiányt 2007-ig ki kell igazítani. A konvergenciaprogramnak – még a Stabilitási és Növekedési Paktum módosítását megelőző – a 2004–2007. közötti időszakot felölelő, előző aktualizálásáról szóló, 2005. február 17-i véleményében a Tanács felkérte Lengyelországot, hogy „i. erősítse a 2005-ön túli költségvetési kiigazítást és csökkentse a 2007-re tervezett hiányt; ii. gondoskodjon a Hausner tervben szereplő strukturális intézkedések teljes körű végrehajtásáról, és tegyen további erőfeszítéseket alternatív intézkedések bevezetésére, amennyiben végrehajtási kockázatok merülnének fel”. |
| --- | --- |

(3)

2004. július 5-én a Tanács úgy határozott, hogy Lengyelországban túlzott a hiány. A 104. cikk (7) bekezdése szerinti – ugyanezen a napon kelt – tanácsi ajánlásnak megfelelően ezt a túlzott hiányt 2007-ig ki kell igazítani. A konvergenciaprogramnak – még a Stabilitási és Növekedési Paktum módosítását megelőző – a 2004–2007. közötti időszakot felölelő, előző aktualizálásáról szóló, 2005. február 17-i véleményében a Tanács felkérte Lengyelországot, hogy „i. erősítse a 2005-ön túli költségvetési kiigazítást és csökkentse a 2007-re tervezett hiányt; ii. gondoskodjon a Hausner tervben szereplő strukturális intézkedések teljes körű végrehajtásáról, és tegyen további erőfeszítéseket alternatív intézkedések bevezetésére, amennyiben végrehajtási kockázatok merülnének fel”.

| (4) | Ami a 2005-ös költségvetés-végrehajtást illeti, az államháztartási hiány a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzéseinek becslése szerint 2005-ben a GDP 3,6 %-ával egyenlő, míg a konvergenciaprogram megelőző aktualizálásában a GDP 3,9 %-ának megfelelő hiányt tűztek ki célul, szemben a jelenlegi programban prognosztizált GDP 2,9 %-os deficittel. A megelőző konvergenciaprogramokkal való összehasonlítást megnehezítik a módszertani változtatásokkal kapcsolatos jelentős adatátdolgozások. A vártnál jobb eredmények a központi kormányzat, különösen az állami költségvetés teljesítményének tudhatók be, itt a (készpénzalapú) közvetlenadó-bevételek ugyanis magasabbak voltak a tervezettnél, a kiadásokat pedig alulteljesítették, és ez a 2005-ös költségvetési tervhez képest mintegy 0,7 százalékponttal csökkentette a hiányt. |
| --- | --- |

(4)

Ami a 2005-ös költségvetés-végrehajtást illeti, az államháztartási hiány a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzéseinek becslése szerint 2005-ben a GDP 3,6 %-ával egyenlő, míg a konvergenciaprogram megelőző aktualizálásában a GDP 3,9 %-ának megfelelő hiányt tűztek ki célul, szemben a jelenlegi programban prognosztizált GDP 2,9 %-os deficittel. A megelőző konvergenciaprogramokkal való összehasonlítást megnehezítik a módszertani változtatásokkal kapcsolatos jelentős adatátdolgozások. A vártnál jobb eredmények a központi kormányzat, különösen az állami költségvetés teljesítményének tudhatók be, itt a (készpénzalapú) közvetlenadó-bevételek ugyanis magasabbak voltak a tervezettnél, a kiadásokat pedig alulteljesítették, és ez a 2005-ös költségvetési tervhez képest mintegy 0,7 százalékponttal csökkentette a hiányt.

| (5) | A program nagyjából követi a stabilitási és konvergenciaprogramok felépítésére vonatkozóan az új magatartási kódexben meghatározott mintát és adatszolgáltatási követelményeket (3). Lengyelország január 19-én nyújtotta be konvergenciaprogramját, 7 héttel a magatartási kódexben megállapított december 1-i határidő után. A késést a parlamenti választásokat követő 2005. novemberi új kormányalakítás és a 2006. január elejei pénzügyminiszter-csere okozta. |
| --- | --- |

(5)

A program nagyjából követi a stabilitási és konvergenciaprogramok felépítésére vonatkozóan az új magatartási kódexben meghatározott mintát és adatszolgáltatási követelményeket (3). Lengyelország január 19-én nyújtotta be konvergenciaprogramját, 7 héttel a magatartási kódexben megállapított december 1-i határidő után. A késést a parlamenti választásokat követő 2005. novemberi új kormányalakítás és a 2006. január elejei pénzügyminiszter-csere okozta.

| (6) | A program makrogazdasági forgatókönyve arra számít, hogy az éves reál GDP növekedés a 2005-ös 3,3 -ról 2006-ra 4,3 %-ra nő, majd 2008-ban eléri az 5,0 %-ot. A program alapját képező növekedési feltételezések elfogadhatónak tekinthetők, az utolsó év esetében pedig kedvezőbb irányba mutatnak. Az inflációra vonatkozó programelőrejelzések szintén valószerűnek tűnnek, kivéve 2006-ot, amikor is – a fogyasztói árindex legutóbbi változásai tükrében – magasabbnak tűnnek. |
| --- | --- |

(6)

A program makrogazdasági forgatókönyve arra számít, hogy az éves reál GDP növekedés a 2005-ös 3,3 -ról 2006-ra 4,3 %-ra nő, majd 2008-ban eléri az 5,0 %-ot. A program alapját képező növekedési feltételezések elfogadhatónak tekinthetők, az utolsó év esetében pedig kedvezőbb irányba mutatnak. Az inflációra vonatkozó programelőrejelzések szintén valószerűnek tűnnek, kivéve 2006-ot, amikor is – a fogyasztói árindex legutóbbi változásai tükrében – magasabbnak tűnnek.

| (7) | A konvergenciaprogram jelenlegi aktualizálása az államháztartási hiány fokozatos csökkentésére törekszik úgy, hogy a parlamenti ciklus végére (tehát 2009 végére) teljesítsék a konvergencia-kritériumokat (a 2004. március 2-i Eurostat határozat figyelembevételével számítottan). A 2007-re tervezett hiány változatlanul a GDP 2,2 %-a, a második tőkefedezeti pillért képező nyugdíjrendszerek az államháztartási szektorban szerepelnek. A nyugdíjrendszereket az államháztartási szektorból figyelmen kívül hagyva a tervezett hiány a megelőző aktualizáláshoz képest a GDP 3,9 %-áról a GDP 4,1 %-ára nő, mivel a nyugdíjrendszer becsült egyenlege jelenlegi eléri a GDP 1,9 %-át. Amennyiben figyelembe vehető lenne a nyugdíjreformok nettó költségének a regresszív csökkenése, úgy Lengyelország államháztartási hiánya a teljes időszak alatt a GDP 3 %-a alatt maradna. Az elsődleges egyenleg (amennyiben a tőkefedezeti pillért képező nyugdíjrendszerek az államháztartási szektorban szerepelnek) a GDP -0,3 %-ának megfelelő 2005-ös értékről 2008-ra várhatóan 0,6 %-ra javul. Ezt a lassú kiigazítást elsősorban a 2006-os bevételek kedvező alakulása és néhány 2007-es és 2008-as kiadási csökkentés vezérli. A megelőző aktualizáláshoz képest a jelenlegi aktualizálás 2006-ra kedvezőbb hiányokat tervez (a bevételek 2005-ös kedvező alakulása miatt ugyanis bizonyos összegeket átvittek 2006-ra), de ezt követően a kiigazítás kisebb mértékű, a kiadási reformokat pedig 2007-ig illetve 2008-ig elhalasztják. |
| --- | --- |

(7)

A konvergenciaprogram jelenlegi aktualizálása az államháztartási hiány fokozatos csökkentésére törekszik úgy, hogy a parlamenti ciklus végére (tehát 2009 végére) teljesítsék a konvergencia-kritériumokat (a 2004. március 2-i Eurostat határozat figyelembevételével számítottan). A 2007-re tervezett hiány változatlanul a GDP 2,2 %-a, a második tőkefedezeti pillért képező nyugdíjrendszerek az államháztartási szektorban szerepelnek. A nyugdíjrendszereket az államháztartási szektorból figyelmen kívül hagyva a tervezett hiány a megelőző aktualizáláshoz képest a GDP 3,9 %-áról a GDP 4,1 %-ára nő, mivel a nyugdíjrendszer becsült egyenlege jelenlegi eléri a GDP 1,9 %-át. Amennyiben figyelembe vehető lenne a nyugdíjreformok nettó költségének a regresszív csökkenése, úgy Lengyelország államháztartási hiánya a teljes időszak alatt a GDP 3 %-a alatt maradna. Az elsődleges egyenleg (amennyiben a tőkefedezeti pillért képező nyugdíjrendszerek az államháztartási szektorban szerepelnek) a GDP -0,3 %-ának megfelelő 2005-ös értékről 2008-ra várhatóan 0,6 %-ra javul. Ezt a lassú kiigazítást elsősorban a 2006-os bevételek kedvező alakulása és néhány 2007-es és 2008-as kiadási csökkentés vezérli. A megelőző aktualizáláshoz képest a jelenlegi aktualizálás 2006-ra kedvezőbb hiányokat tervez (a bevételek 2005-ös kedvező alakulása miatt ugyanis bizonyos összegeket átvittek 2006-ra), de ezt követően a kiigazítás kisebb mértékű, a kiadási reformokat pedig 2007-ig illetve 2008-ig elhalasztják.

| (8) | A közösen megállapított módszertan használatával a Bizottság szolgálatai által a program adatai alapján számított strukturális egyenleg (a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések figyelmen kívül hagyása után) várhatóan évente átlagosan a GDP

  %-kal javul a programidőszak során. A program a költségvetési egyenlegre vonatkozó középtávú célkitűzést a GDP -1,0 %-ának megfelelő strukturális hiányként állapítja meg, amelyet nem a programidőszakban terveznek megvalósítani. Mivel a program középtávú célkitűzése meghaladja a minimálisan szükséges értéket (a becslések szerint a GDP kb. -1

   %-ának megfelelő hiány), annak megvalósítása biztosítja a szükséges biztonsági sávot a túlzott hiány felmerülésével szemben. A program középtávú célkitűzése hosszú távon megfelelően tükrözi az adóssághányad és a potenciális kibocsátás átlagos növekedését. |
| --- | --- |

(8)

Formula

Formula

| (9) | A költségvetés akár rosszabban is alakulhat a programban előrejelzettnél. Bár a költségvetési előrejelzések óvatosnak tűnnek annak fényében, hogy a múltban a megelőző programokban kitűzött költségvetési célokat túlteljesítették, a tervezett kiigazítást több tényező is nehezítheti. A 2004. és 2005. évi kedvező adóbevételi fejleményeket követően az adórugalmassági feltételezések igen optimisták, különösen 2006. év vonatkozásában. Ezen felül a programidőszak utolsó évének (2008) növekedési feltételezései kedvezőnek tűnnek. A jelenlegi politikai körülmények között a bányászoknak különleges nyugdíj-jogokat biztosítottak, ami külön rendszerek igénylésére buzdított más társadalmi csoportokat is, aláásva így az 1999-ben végrehajtott nyugdíjreformot. A konvergenciaprogramban bemutatott négyéves nominális sarokszám (állami költségvetés: 30 milliárd PLN) célja a túlzott költségvetési hiány kezelése. Mindazonáltal az államháztartási kiadások növekedésének ellenőrzésére hasznos volna alternatív vagy további költségvetési szabály. |
| --- | --- |

(9)

A költségvetés akár rosszabban is alakulhat a programban előrejelzettnél. Bár a költségvetési előrejelzések óvatosnak tűnnek annak fényében, hogy a múltban a megelőző programokban kitűzött költségvetési célokat túlteljesítették, a tervezett kiigazítást több tényező is nehezítheti. A 2004. és 2005. évi kedvező adóbevételi fejleményeket követően az adórugalmassági feltételezések igen optimisták, különösen 2006. év vonatkozásában. Ezen felül a programidőszak utolsó évének (2008) növekedési feltételezései kedvezőnek tűnnek. A jelenlegi politikai körülmények között a bányászoknak különleges nyugdíj-jogokat biztosítottak, ami külön rendszerek igénylésére buzdított más társadalmi csoportokat is, aláásva így az 1999-ben végrehajtott nyugdíjreformot. A konvergenciaprogramban bemutatott négyéves nominális sarokszám (állami költségvetés: 30 milliárd PLN) célja a túlzott költségvetési hiány kezelése. Mindazonáltal az államháztartási kiadások növekedésének ellenőrzésére hasznos volna alternatív vagy további költségvetési szabály.

| (10) | A program nem követi a Tanács által a 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlásban meghatározott hiánycsökkentési pályát 2007-re, úgy tűnik továbbá, hogy az aktualizálásban a költségvetési beállítottság nem konzisztens a túlzott hiánynak a Tanács által meghatározott határidőre történő kiigazításával sem. Ezt a következtetést megerősíti az, ha figyelembe vesszük a kockázatok egyenlegét. A 2005-ös költségvetés tervezettnél jobb végrehajtásának köszönhetően (amelynek során bizonyos összegeket átvittek 2006-ra), a 2005-ös és 2006-os tervadatok alacsonyabbak a megelőző aktualizáláshoz képest és elérik a Tanács 2004. július 5-i ajánlásában megállapított nominális tervezett hiány értékeket. A célértékek összehasonlításánál figyelembe kell venni az Eurostat előírásai szerint a nemzeti elszámolási módszerben történt módosításokat. A kritikus 2007. évre a program a GDP 2,2 %-ának megfelelő hiánycsökkentést tervez. Ha a 2004. március 2-i Eurostat határozattal összhangban azonban figyelmen kívül hagyjuk az államháztartási szektorból a második tőkefedezeti pillért képező nyugdíjrendszereket, a tervezett hiány 2007-ben a GDP 4,1 %-ával egyenlő. Amennyiben figyelembe vehető lenne a nyugdíjreformok nettó költségének a regresszív csökkenése, úgy Lengyelország államháztartási hiánya a GDP 3 %-a alatt lenne. A túlzott hiány határidőig történő kiigazítására jelentős mértékű további kiigazításra lenne szükség. |
| --- | --- |

(10)

A program nem követi a Tanács által a 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlásban meghatározott hiánycsökkentési pályát 2007-re, úgy tűnik továbbá, hogy az aktualizálásban a költségvetési beállítottság nem konzisztens a túlzott hiánynak a Tanács által meghatározott határidőre történő kiigazításával sem. Ezt a következtetést megerősíti az, ha figyelembe vesszük a kockázatok egyenlegét. A 2005-ös költségvetés tervezettnél jobb végrehajtásának köszönhetően (amelynek során bizonyos összegeket átvittek 2006-ra), a 2005-ös és 2006-os tervadatok alacsonyabbak a megelőző aktualizáláshoz képest és elérik a Tanács 2004. július 5-i ajánlásában megállapított nominális tervezett hiány értékeket. A célértékek összehasonlításánál figyelembe kell venni az Eurostat előírásai szerint a nemzeti elszámolási módszerben történt módosításokat. A kritikus 2007. évre a program a GDP 2,2 %-ának megfelelő hiánycsökkentést tervez. Ha a 2004. március 2-i Eurostat határozattal összhangban azonban figyelmen kívül hagyjuk az államháztartási szektorból a második tőkefedezeti pillért képező nyugdíjrendszereket, a tervezett hiány 2007-ben a GDP 4,1 %-ával egyenlő. Amennyiben figyelembe vehető lenne a nyugdíjreformok nettó költségének a regresszív csökkenése, úgy Lengyelország államháztartási hiánya a GDP 3 %-a alatt lenne. A túlzott hiány határidőig történő kiigazítására jelentős mértékű további kiigazításra lenne szükség.

| (11) | 2005. és 2008. között az államadósság várhatóan a GDP 3

  százalékpontjával nő, és 2008-ban eléri a GDP 45

   %-át, ami jóval a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték alatt van. Ugyanakkor mintegy 2 százalékponttal alacsonyabb, mint az előző aktualizált konvergenciaporgramban. Az adósságnövelő hatású jelentős állományalkalmazkodások várhatóan ellensúlyozzák az elsődleges többletek hatását és a kedvező lavinahatást (tehát az implicit kamatláb negatív hozzájárulását ellensúlyozza és meg is haladja a tartós magas nominális GDP növekedés). |
| --- | --- |

(11)

Formula

Formula

| (12) | Az államháztartás terén tervezett intézkedések nagyjából összhangban vannak a 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó integrált iránymutatásokban szereplő átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. A javasolt intézkedések azonban nem elégségesek a túlzott hiány azonnali korrekciójához. |
| --- | --- |

(12)

Az államháztartás terén tervezett intézkedések nagyjából összhangban vannak a 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó integrált iránymutatásokban szereplő átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. A javasolt intézkedések azonban nem elégségesek a túlzott hiány azonnali korrekciójához.

| (13) | Lengyelország 2006. január 5-én – a növekedést és foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben – benyújtott nemzeti reformprogramja a következő – az államháztartást jelentősen érintő – kihívásokat azonosítja: költségvetési konszolidáció a magas hiányok miatt, az alulfejlett infrastruktúra fejlesztése valamint a munka terheinek csökkentése a magas lengyel munkanélküliség csökkentésére. A nemzeti reformprogramban körvonalazott fellépések költségvetési hatásai azonban nem szerepelnek a konvergenciaprogram költségvetési előrejelzéseiben. A nemzeti reformprogramban bemutatott államháztartási intézkedések közül a konvergenciaprogram a hiányhorgonyt és a többéves költségvetési tervezést említi meg. |
| --- | --- |

(13)

Lengyelország 2006. január 5-én – a növekedést és foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben – benyújtott nemzeti reformprogramja a következő – az államháztartást jelentősen érintő – kihívásokat azonosítja: költségvetési konszolidáció a magas hiányok miatt, az alulfejlett infrastruktúra fejlesztése valamint a munka terheinek csökkentése a magas lengyel munkanélküliség csökkentésére. A nemzeti reformprogramban körvonalazott fellépések költségvetési hatásai azonban nem szerepelnek a konvergenciaprogram költségvetési előrejelzéseiben. A nemzeti reformprogramban bemutatott államháztartási intézkedések közül a konvergenciaprogram a hiányhorgonyt és a többéves költségvetési tervezést említi meg.

| (14) | Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében Lengyelország kismértékű kockázattal szembesül a népességelöregedés becsült költségvetési költségei folytán. Az adósság szintje jelenleg a 60 %-os referenciaérték alatt van, és ott is marad, amennyiben az 1999-es nyugdíjreform végrehajtásához kapcsolódó megtakarítások ténylegesen fel is merülnek. A reform ambiciózus, és hozzájárul az elöregedés okozta problémák megoldásához, azonban a reform hosszú távú eredményét gyengíthetik a kormány nemrégiben hozott intézkedései, amelyek egyes foglalkoztatási csoportokat kivesznek a megreformált nyugdíjrendszerből, különösen akkor, ha a nyugdíjrendszerek alól további mentesítések megadására kerül sor. A függő kötelezettségek tényleges felmerülése valamint a jelenleg magas strukturális hiány középtávon a tervezettnél gyorsabban növelheti az adósság/GDP arányt. Az államháztartás tervezett konszolidációjának középtávon történő szigorú végrehajtása csökkenti a hosszú távú fenntarthatóság kockázatait (4). |
| --- | --- |

(14)

Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében Lengyelország kismértékű kockázattal szembesül a népességelöregedés becsült költségvetési költségei folytán. Az adósság szintje jelenleg a 60 %-os referenciaérték alatt van, és ott is marad, amennyiben az 1999-es nyugdíjreform végrehajtásához kapcsolódó megtakarítások ténylegesen fel is merülnek. A reform ambiciózus, és hozzájárul az elöregedés okozta problémák megoldásához, azonban a reform hosszú távú eredményét gyengíthetik a kormány nemrégiben hozott intézkedései, amelyek egyes foglalkoztatási csoportokat kivesznek a megreformált nyugdíjrendszerből, különösen akkor, ha a nyugdíjrendszerek alól további mentesítések megadására kerül sor. A függő kötelezettségek tényleges felmerülése valamint a jelenleg magas strukturális hiány középtávon a tervezettnél gyorsabban növelheti az adósság/GDP arányt. Az államháztartás tervezett konszolidációjának középtávon történő szigorú végrehajtása csökkenti a hosszú távú fenntarthatóság kockázatait (4).

A fenti értékelés fényében a Tanács megállapítja, hogy a konvergenciaprogram – némi előrelépés prognosztizálása mellett – nem tervezi a túlzott hiány hatékony kiigazítását 2007-re, amint az a 2004. július 5-i tanácsi ajánlásban szerepel, és a Bizottság a túlzott hiány esetén követendő eljárás keretén belül további lépéseket szándékozik ajánlani a Stabilitási és Növekedési Paktumban előírtaknak megfelelően. Lengyelországnak addig:

| i. | erősítenie kellene a 2006-os kiigazítást, különösen azáltal, hogy a tervezettnél magasabb bevételeket illetve a tervezettnél alacsonyabb kiadásokat hiánycsökkentésre használják fel;. |
| --- | --- |

i.

erősítenie kellene a 2006-os kiigazítást, különösen azáltal, hogy a tervezettnél magasabb bevételeket illetve a tervezettnél alacsonyabb kiadásokat hiánycsökkentésre használják fel;.

| ii. | biztosítania kellene a nyugdíjreform eredményeit; |
| --- | --- |

ii.

biztosítania kellene a nyugdíjreform eredményeit;

| iii. | javítania kellene az államháztartás intézményi keretén, a nominális sarokszám egyéb intézkedésekkel történő kiegészítése, például a középtávú kiadásokra vonatkozó szabály révén. |
| --- | --- |

iii.

javítania kellene az államháztartás intézményi keretén, a nominális sarokszám egyéb intézkedésekkel történő kiegészítése, például a középtávú kiadásokra vonatkozó szabály révén.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása (5)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál GDP
  (%-os változás) | CP 2006. jan. | 5,3 | 3,3 | 4,3 | 4,6 | 5,0 |
| COM 2005. nov. | 5,3 | 3,4 | 4,3 | 4,5 | n.a. |
| CP 2004. dec. | 5,7 | 5,0 | 4,8 | 5,6 | n.a. |
| HICP-infláció
  (%) | CP 2006. jan. | 3,6 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 |
| COM 2005. nov. | 3,6 | 2,2 | 2,3 | 2,5 | n.a. |
| CP 2004. dec. | 3,5 | 3 | 2,7 | 2,5 | n.a. |
| Kibocsátási rés
  (a potenciális GDP %-ában) | CP 2006. jan. (6) | 0,4 | 0,1 | 0,3 | 0,3 | 0,6 |
| COM 2005. nov. (9) | 0,4 | 0,2 | 0,4 | 0,6 | n.a. |
| CP 2004. dec. (6) | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | CP 2006. jan. | – 3,8 | – 2,9 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,9 |
| COM 2005. nov. | – 3,9 | – 3,6 | – 3,6 | – 3,4 | n.a. |
| CP 2004. dec. | – 5,4 | – 3,9 | – 3,2 | – 2,2 | n.a. |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | CP 2006. jan. | – 1,2 | – 0,3 | – 0,2 | 0,3 | 0,6 |
| COM 2005. nov. | – 1,2 | – 1,0 | – 1,1 | – 1,0 | n.a. |
| CP 2004. dec. | – 2,6 | – 1,3 | – 0,5 | 0,4 | n.a. |
| Ciklikus hatásoktól megtisztított és strukturális egyenleg (7)

  (a GDP %-ában) | CP 2006. jan. | – 4,1 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,3 | – 2,1 |
| COM 2005. nov. (8) | – 4,1 | – 3,7 | – 3,7 | – 3,6 | n.a. |
| CP 2004. dec. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | CP 2006. jan. | 41,9 | 42,5 | 45,0 | 45,3 | 45,4 |
| COM 2005. nov. | 43,6 | 46,3 | 47,0 | 47,3 | n.a. |
| CP 2004. dec. | 45,9 | 47,6 | 48,0 | 47,3 | n.a. |
| Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai |

2004

2005

2006

2007

2008

Reál GDP

(%-os változás)

CP 2006. jan.

5,3

3,3

4,3

4,6

5,0

COM 2005. nov.

5,3

3,4

4,3

4,5

n.a.

CP 2004. dec.

5,7

5,0

4,8

5,6

n.a.

HICP-infláció

(%)

CP 2006. jan.

3,6

2,2

1,5

2,2

2,5

COM 2005. nov.

3,6

2,2

2,3

2,5

n.a.

CP 2004. dec.

3,5

3

2,7

2,5

n.a.

Kibocsátási rés

(a potenciális GDP %-ában)

CP 2006. jan. (6)

0,4

0,1

0,3

0,3

0,6

COM 2005. nov. (9)

0,4

0,2

0,4

0,6

n.a.

CP 2004. dec. (6)

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

CP 2006. jan.

– 3,8

– 2,9

– 2,6

– 2,2

– 1,9

COM 2005. nov.

– 3,9

– 3,6

– 3,6

– 3,4

n.a.

CP 2004. dec.

– 5,4

– 3,9

– 3,2

– 2,2

n.a.

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

CP 2006. jan.

– 1,2

– 0,3

– 0,2

0,3

0,6

COM 2005. nov.

– 1,2

– 1,0

– 1,1

– 1,0

n.a.

CP 2004. dec.

– 2,6

– 1,3

– 0,5

0,4

n.a.

Ciklikus hatásoktól megtisztított és strukturális egyenleg (7)

(a GDP %-ában)

CP 2006. jan.

– 4,1

– 2,9

– 2,7

– 2,3

– 2,1

COM 2005. nov. (8)

– 4,1

– 3,7

– 3,7

– 3,6

n.a.

CP 2004. dec.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

CP 2006. jan.

41,9

42,5

45,0

45,3

45,4

COM 2005. nov.

43,6

46,3

47,0

47,3

n.a.

CP 2004. dec.

45,9

47,6

48,0

47,3

n.a.

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az e szövegben említett dokumentumok megtalálhatók a következő internetes oldalon:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  A túlzott hiány esetén követendő eljárás szerinti meghatározás, valamennyi nyugdíjalap az államháztartási szektorban szerepel, átdolgozott adatok.

(3)  A program biztosítja az új magatartási kódexben előírt valamennyi kötelező és a legtöbb opcionális adatot. Hiányoznak a foglalkoztatottságra (ledolgozott órák száma) és a munkaerő-produktivitásra (GDP/ledolgozott órák száma) vonatkozó adatok. Nem szerepelnek az államháztartási kiadások funkciók szerinti megosztásának 2008-as adatai. Szintén hiányoznak a pénzeszközök és az elhatárolások közötti különbözetek, valamint a nettó pénzügyieszköz-felhalmozódás. A 7. táblázatból (hosszú távú fenntarthatóság) hiányoznak a bevételek-összesen és a kiadások-összesen adatok

(4)  A hosszú távú fenntarthatósággal kapcsolatos részletek a program Bizottság szolgálatai által végzett technikai értékelésében találhatók:

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(5)  A költségvetési előrejelzések nem veszik figyelembe a második tőkefedezeti pillért képező nyugdíjrendszerek besorolásáról szóló, 2004. március 2-i Eurostat határozat (amelyet a 2007. tavaszi adatbejelentésig kell elvégezni) hatását. Ezt a hatást figyelembe véve az államháztartási egyenleg az aktualizált program szerint a következőképpen alakulna: a GDP -5,6 %-a 2004-ben, -4,7 %-a 2005-ben, -4,6 %-a 2006-ban, -4,1 %-a 2007-ben és -3,7 %-a 2008-ban, míg a bruttó államadósság 2004-ben a GDP 45,9 %-a, 2005-ben 47,9 %-a, 2006-ban 51,2 %-a, 2007-ben 52,1 %-a és 2008-ban 52,6 %-a lenne.

(6)  A Bizottság szolgálatainak számításai a program információi alapján

(7)  A ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg és a strukturális egyenleg ugyanaz, mivel a program egyszeri és egyéb átmeneti intézkedései nem jelentősek (2005-ben a GDP 0,04 %-a, hiánycsökkentő hatású)

(8)  A Bizottság szolgálatainak előrejelzéseiben nincsenek egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések

(9)  A 2004–2007. közötti időszak lehetséges becsült növekedési értékei alapján (rendre 3,3 %, 3,6 %, 4,2 % és 4,5 %).

Forrás:

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai

---

| 5.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 82/52 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 82/52

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2006. március 14.)

az Egyesült Királyság 2005–2006 és 2010–2011 közötti időszakra szóló aktualizált konvergenciaprogramjáról

(2006/C 82/13)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | A Tanács 2006. március 14-én megvizsgálta az Egyesült Királyság 2005–2006 és 2010–2011 közötti időszakra szóló aktualizált konvergenciaprogramját. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2006. március 14-én megvizsgálta az Egyesült Királyság 2005–2006 és 2010–2011 közötti időszakra szóló aktualizált konvergenciaprogramját.

| (2) | Az Egyesült Királyság makrogazdasági teljesítménye az elmúlt évtizedben a javuló stabilitást, a növekedést, az alacsony inflációt és a munkaerő-piaci eredményeket tekintve figyelemreméltó volt. A reál GDP éves növekedési üteme 1996–2000-ben átlagosan 3

  %, 2001–2005-ben pedig átlagosan 2

   % volt. Az 1996 és 2001 közötti költségvetési konszolidációs időszakot követően azonban – amikor az államháztartási egyenleg a GDP kb. 5 %-ának megfelelő hiányból megnyugtató többletre változott – az Egyesült Királyság végrehajtotta a közkiadások tervezett nagymértékű emelését, beleértve az állami beruházásokét is, az államháztartási egyenleg pedig 2004-re a GDP 3 %-át meghaladó hiányba váltott. A bruttó adósság a GDP több mint 50 %-ának megfelelő 1996-os értékről 2002-re a GDP 38 %-a alá csökkent, de azóta lassan emelkedik. |
| --- | --- |

(2)

Formula

Formula

| (3) | A konvergenciaprogram megelőző aktualizálásáról szóló, 2005. március 8-i véleményében a Tanács felkérte az Egyesült Királyságot a GDP 3 %-ánál alacsonyabb hiány biztosítására, valamint a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg javítására, hogy középtávon biztosítani lehessen az egyensúlyközeli vagy többlettel jellemezhető költségvetési egyenleg elérését. Figyelembe véve a konvergenciaprogram 2005-ös aktualizálásában található információkat, a Tanács 2006. január 24-én úgy határozott, hogy az Egyesült Királyságban túlzott a hiány. A 104. cikk (7) bekezdése szerinti – ugyanezen a napon kelt – tanácsi ajánlásnak megfelelően ezt a túlzott hiányt a 2006–2007. pénzügyi évig kell kiigazítani. (2) Az ajánlásban meghatározott hat hónapos időszak elteltét követően a Bizottság értékeli a brit hatóságok által a túlzott hiány kiigazítása felé tett előrelépést. |
| --- | --- |

(3)

A konvergenciaprogram megelőző aktualizálásáról szóló, 2005. március 8-i véleményében a Tanács felkérte az Egyesült Királyságot a GDP 3 %-ánál alacsonyabb hiány biztosítására, valamint a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg javítására, hogy középtávon biztosítani lehessen az egyensúlyközeli vagy többlettel jellemezhető költségvetési egyenleg elérését. Figyelembe véve a konvergenciaprogram 2005-ös aktualizálásában található információkat, a Tanács 2006. január 24-én úgy határozott, hogy az Egyesült Királyságban túlzott a hiány. A 104. cikk (7) bekezdése szerinti – ugyanezen a napon kelt – tanácsi ajánlásnak megfelelően ezt a túlzott hiányt a 2006–2007. pénzügyi évig kell kiigazítani. (2) Az ajánlásban meghatározott hat hónapos időszak elteltét követően a Bizottság értékeli a brit hatóságok által a túlzott hiány kiigazítása felé tett előrelépést.

| (4) | A 2005–2006. évi költségvetés-végrehajtás tekintetében az államháztartási hiány a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzései szerint a GDP 3,4 %-ával egyenlő, míg a konvergenciaprogram megelőző aktualizálásában a GDP 2,8 %-át jelezték előre. A vártnál magasabb hiányt a vártnál alacsonyabb GDP-növekedés – amelyet most 1

  %-ra becsülnek, szemben a megelőző aktualizálásban szereplő 3 %-kal –, a 2004–2005-ös adóbevételek vártnál alacsonyabb alakulásából eredő bázishatások, valamint kisebb mértékben némi enyhülés magyarázza. |
| --- | --- |

(4)

Formula

| (5) | A program nagy vonalakban követi az új magatartási kódexben meghatározott mintát, de lényeges pontokon eltér a stabilitási és konvergenciaprogramokra vonatkozó adatszolgáltatási követelményektől (3). |
| --- | --- |

(5)

A program nagy vonalakban követi az új magatartási kódexben meghatározott mintát, de lényeges pontokon eltér a stabilitási és konvergenciaprogramokra vonatkozó adatszolgáltatási követelményektől (3).

| (6) | A költségvetési előrejelzések alapját képező makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál GDP növekedése a 2005–2006-os 1

  %-ról 2007–2008-ra 3 %-ra gyorsul, majd 2008–2009-re 2

  %-ra, ezt követően pedig 2

  %-ra esik vissza. Ez a forgatókönyv a jelenleg rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy nagy vonalakban valószínűsíthető növekedési feltételezésekre épül, és az előrejelzési időszak vége felé óvatosabbá válik. A program inflációs előrejelzései reálisnak tűnnek. |
| --- | --- |

(6)

Formula

Formula

Formula

| (7) | Az aktualizált program azzal számol, hogy a hiány a 2005–2006-os pénzügyi évi, a GDP 3 %-át éppen csak meghaladó értékről 2006–2007-re a 3 %-os referenciaérték alá csökken. Ezt követően a hiány az előrejelzések szerint 2010–2011-re a GDP 1,5 %-ának megfelelő szintre süllyed. Az államháztartási elsődleges egyenleg, amely a becslések szerint 2005–2006-ban a GDP 1,0 %-ának megfelelő hiány, 2008–2009-re újra egyensúlyba kerül, majd 2010–2011-re a GDP 0,5 %-ának megfelelő többletbe fordul. A nominális egyenleg javulását elsősorban a bevételek emelkedése vezérli, amit részben a gazdaság előrejelzett ciklikus fellendülése, részben pedig az adó/GDP arány emelkedése eredményez. Az aktualizált program 2006–2007-re és 2007–2008-ra kis mértékű költségvetési szigorítást tervez, amely várhatóan tartós lesz. A kiadási hányad az előrejelzések szerint 2007–2008-ig emelkedni fog, amit a közszolgáltatási kiadások és az állami beruházások tervezett növelése vezérel. A nettó állami beruházások (beleértve a magánszektornak biztosított tőkejuttatásokat is) a tervek szerint a 2004–2005. évi, a GDP 1,6 %-ának megfelelő értékről 2006–2007-re a GDP 2

  %-ára emelkednek, majd a GDP százalékában kifejezve állandó szinten maradnak. 2007–2008-at követően a folyó kiadások növekedése a tervek szerint jelentősen lassul. Így 2008–2009-re a hiány az előrejelzések szerint teljes egészében az állami beruházásokat finanszírozza. A 2005–2006-os és 2006–2007-es hiány-előrejelzéseket a 2004-es aktualizáláshoz képest a gazdasági fejleményeknek megfelelően felfelé módosították, de a jelenlegi és a megelőző aktualizálás középtávú előrejelzései közelítenek egymáshoz. |
| --- | --- |

(7)

Formula

| (8) | A közösen megállapított módszertan használatával számítva a program úgy tervezi, hogy a strukturális egyenleg (azaz a ciklikus hatásoktól megtisztított, valamint az egyszeri és átmeneti intézkedéseket figyelmen kívül hagyó egyenleg) éves átlagos javulása a becslések szerint – a 2005–2006. évi, a GDP 3 %-ánál éppen csak kisebb strukturális hiányról indulva – valamivel meghaladja majd a GDP 

  százalékpontját. Ez a kiigazítás 2006–2007-re, azaz az időszak elejére összpontosul – amikor a tervek szerint kiigazítják a túlzott hiányt és a negatív kibocsátási rés a legszélesebb – de a negatív kibocsátási rés szűkülésekor a későbbiekben lassul. A program a strukturális államháztartási egyenlegre nézve nem határoz meg számszerűsített középtávú célkitűzést. Utal viszont a belföldi szabályok szerinti költségvetési célkitűzésekre, amelyek középtávon meghatározzák a ciklikus hatásoktól megtisztított hiány alakulását, az alacsonyan tartott adósság/GDP aránnyal és a gazdasági ciklus során átlagosan egyensúlyban levő vagy többletet mutató folyó költségvetéssel összhangban. |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | A költségvetés, különösen rövid távon, a programban előrejelzettnél rosszabbul is alakulhat. Az adó/GDP arány, és különösen a társasági adóbevételek előrejelzett javulását kockázatok övezik, a javulás ugyanis azon a feltételezésen alapul, hogy a pénzügyi szektor helyzete még a következő évben is kedvezően alakul, és ezek a fejlemények nem fordulnak visszájukra. A kiadási hányad a programaktualizálás előrejelzései szerint 2007–2008-ig emelkedni fog, majd 2007–2008-at követően a 2005–2006-os szint alá csökken, ami kockázatot jelenthet. Tekintettel a meglévő politikai kötelezettségvállalásokra, a kiadások/GDP arány csökkentéséhez a folyó kiadások jelentősen – egyes területeken valószínűleg különösen nagy mértékben – lassabb növekedése szükséges. Az állami kiadásoknak a 2007-es átfogó kiadási áttekintésben (Comprehensive Spending Review) tervezett átfogó újraértékelése vélhetően segíti majd azonosítani azokat a területeket, ahol az állami kiadások növekedését csökkenteni kell. 2009–2010-ben és 2010–2011-ben ezek a negatív kockázatok elsősorban a bevételi oldalon részben kiegyenlítődhetnek amiatt, hogy a gazdasági növekedési előrejelzések bizonyos mértékig óvatosak. |
| --- | --- |

(9)

A költségvetés, különösen rövid távon, a programban előrejelzettnél rosszabbul is alakulhat. Az adó/GDP arány, és különösen a társasági adóbevételek előrejelzett javulását kockázatok övezik, a javulás ugyanis azon a feltételezésen alapul, hogy a pénzügyi szektor helyzete még a következő évben is kedvezően alakul, és ezek a fejlemények nem fordulnak visszájukra. A kiadási hányad a programaktualizálás előrejelzései szerint 2007–2008-ig emelkedni fog, majd 2007–2008-at követően a 2005–2006-os szint alá csökken, ami kockázatot jelenthet. Tekintettel a meglévő politikai kötelezettségvállalásokra, a kiadások/GDP arány csökkentéséhez a folyó kiadások jelentősen – egyes területeken valószínűleg különösen nagy mértékben – lassabb növekedése szükséges. Az állami kiadásoknak a 2007-es átfogó kiadási áttekintésben (Comprehensive Spending Review) tervezett átfogó újraértékelése vélhetően segíti majd azonosítani azokat a területeket, ahol az állami kiadások növekedését csökkenteni kell. 2009–2010-ben és 2010–2011-ben ezek a negatív kockázatok elsősorban a bevételi oldalon részben kiegyenlítődhetnek amiatt, hogy a gazdasági növekedési előrejelzések bizonyos mértékig óvatosak.

| (10) | A túlzott hiány kiigazításának tekintetében a 104. cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlás előtt közzétett program előrejelzése alapján a hiány 2006–2007-ben a referenciaérték alá csökken, a Bizottság szolgálatainak a tanácsi ajánlással egy időben készített becslése szerint azonban a hiány valószínűleg még a 2005. decemberi előzetes költségvetési jelentésben bejelentett intézkedések után is valamivel 3 % felett marad. A Bizottság a hat hónapos határidő lejárta után értékeli a túlzott hiány kiigazítása felé tett előrelépést. A minimális határérték (a becslések szerint a GDP 1

  %-ánál valamivel alacsonyabb, ciklikus hatásoktól megtisztított hiány) alapján úgy tűnik, hogy a költségvetési stratégia – a programidőszak legvége, azaz 2010–2011 esetleges kivételével – nem biztosít megfelelő biztonsági sávot a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték szokásos makrogazdasági ingadozások melletti átlépésével szemben, aminek elkerülésére az Egyesült Királyságnak törekednie kell. Az előrejelzett egyensúlyra azonban hatást gyakorol a fent említett állami beruházási program végrehajtása. A túlzott hiány 2006–2007-re tervezett kiigazítását követően az előrejelzett strukturális kiigazítás lelassul, amikor is a kibocsátási rés – bár továbbra is negatív – várhatóan szűkül, és az adórugalmasságok alakulása viszonylag kedvező. Ez arra utal, hogy a kiigazítási pályát erősíteni lehetne. |
| --- | --- |

(10)

Formula

| (11) | A bruttó adóssághányad – bár továbbra is jóval a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték alatt van – az előrejelzések szerint az időszak alatt lassan emelkedni fog, a 2004–2005-ös kb. 41 %-hoz képest 2007–2008-ban valamivel a GDP 45 %-ának megfelelő szint alatt tetőzik. Az adóssághányad azután várhatóan kissé csökken. |
| --- | --- |

(11)

A bruttó adóssághányad – bár továbbra is jóval a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték alatt van – az előrejelzések szerint az időszak alatt lassan emelkedni fog, a 2004–2005-ös kb. 41 %-hoz képest 2007–2008-ban valamivel a GDP 45 %-ának megfelelő szint alatt tetőzik. Az adóssághányad azután várhatóan kissé csökken.

| (12) | Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében az Egyesült Királyság közepes mértékű kockázattal szembesülhet amiatt, hogy az elégtelen magánnyugdíj-tartalékok a népességelöregedéssel kapcsolatos emelkedő költségekkel együtt növekvő költségvetési kiadásokat eredményezhetnek, amennyiben a költségvetési fenntarthatóság javítása érdekében nem kerül sor változtatásokra. A 2050-ig tartó előrejelzési időszakban az állami nyugdíjkiadások az előrejelzések szerint korlátozott mértékben emelkedni fognak. Nem lehet azonban kizárni a népességelöregedéssel kapcsolatos, kényszerű magasabb kiadásokat, ugyanis előfordulhat, hogy a magánnyugdíj-tartalékok nem elégségesek. A nyugdíjpolitika jelenleg felülvizsgálat tárgyát képezi, a kormánynak a nyugdíjbizottság (Pensions Commission) 2005. novemberi jelentésére adandó válasza idén tavasszal várható. A jelenleg kedvező adósságegyenleg valamelyest korlátok között tartja a népességelöregedés költségvetési hatásait; a bruttó adósság azonban az előrejelzések szerint a 2050-ig tartó előrejelzési időszakban túllépi a GDP 60 %-ának megfelelő referenciaértéket, ha a 2005–2006-os strukturális költségvetési egyenleghez képest nem kerül sor további költségvetési konszolidációra a programidőszak során. Az államháztartás strukturális egyenlegének középtávon történő javítása hozzájárul az államháztartás fenntarthatósága kockázatainak csökkentéséhez (4). |
| --- | --- |

(12)

Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében az Egyesült Királyság közepes mértékű kockázattal szembesülhet amiatt, hogy az elégtelen magánnyugdíj-tartalékok a népességelöregedéssel kapcsolatos emelkedő költségekkel együtt növekvő költségvetési kiadásokat eredményezhetnek, amennyiben a költségvetési fenntarthatóság javítása érdekében nem kerül sor változtatásokra. A 2050-ig tartó előrejelzési időszakban az állami nyugdíjkiadások az előrejelzések szerint korlátozott mértékben emelkedni fognak. Nem lehet azonban kizárni a népességelöregedéssel kapcsolatos, kényszerű magasabb kiadásokat, ugyanis előfordulhat, hogy a magánnyugdíj-tartalékok nem elégségesek. A nyugdíjpolitika jelenleg felülvizsgálat tárgyát képezi, a kormánynak a nyugdíjbizottság (Pensions Commission) 2005. novemberi jelentésére adandó válasza idén tavasszal várható. A jelenleg kedvező adósságegyenleg valamelyest korlátok között tartja a népességelöregedés költségvetési hatásait; a bruttó adósság azonban az előrejelzések szerint a 2050-ig tartó előrejelzési időszakban túllépi a GDP 60 %-ának megfelelő referenciaértéket, ha a 2005–2006-os strukturális költségvetési egyenleghez képest nem kerül sor további költségvetési konszolidációra a programidőszak során. Az államháztartás strukturális egyenlegének középtávon történő javítása hozzájárul az államháztartás fenntarthatósága kockázatainak csökkentéséhez (4).

| (13) | Az államháztartás terén tervezett intézkedések nagyjából összhangban vannak a 2005–2008 időszakra vonatkozó integrált iránymutatásokban szereplő átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. Az államadósság-hányad jelenlegi szintje még mindig viszonylag alacsony, a hiány azonban túlzott és azt ki kell igazítani, az adóssághányad stabilizálásához pedig további konszolidációra van szükség. Örvendetes, hogy az általános nyugdíjellátást felülvizsgálják annak érdekében, hogy biztosítsák hozzáférhetőségét, pénzügyi életképességét és társadalmi elfogadhatóságát. A program ezen kívül intézkedéseket tervez az államháztartás minőségének javítására, többek között azzal a céllal, hogy jobb eszközgazdálkodáson, a köztisztviselői álláshelyek ésszerűsítésén és a közszektorban dolgozók létszámának csökkentésén keresztül javítsák az állami kiadások hatékonyságát. |
| --- | --- |

(13)

Az államháztartás terén tervezett intézkedések nagyjából összhangban vannak a 2005–2008 időszakra vonatkozó integrált iránymutatásokban szereplő átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. Az államadósság-hányad jelenlegi szintje még mindig viszonylag alacsony, a hiány azonban túlzott és azt ki kell igazítani, az adóssághányad stabilizálásához pedig további konszolidációra van szükség. Örvendetes, hogy az általános nyugdíjellátást felülvizsgálják annak érdekében, hogy biztosítsák hozzáférhetőségét, pénzügyi életképességét és társadalmi elfogadhatóságát. A program ezen kívül intézkedéseket tervez az államháztartás minőségének javítására, többek között azzal a céllal, hogy jobb eszközgazdálkodáson, a köztisztviselői álláshelyek ésszerűsítésén és a közszektorban dolgozók létszámának csökkentésén keresztül javítsák az állami kiadások hatékonyságát.

| (14) | Az Egyesült Királyság 2005. október 13-án – a növekedést és foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben – benyújtott nemzeti reformprogramja a következő, az államháztartást jelentősen érintő kihívásokat azonosítja: a költségvetés fenntarthatóságának megőrzése, tekintettel a demográfiai kihívásokra; az innováció és a K+F előmozdítása; a képességek megszerzése lehetőségeinek kibővítése; korszerű és rugalmas jóléti rendszeren keresztül a méltányosság biztosítása; valamint az innováció és az alkalmazkodási képesség fokozása az erőforrások használata során. A konvergenciaprogram költségvetési előrejelzései teljes mértékben figyelembe veszik a nemzeti reformprogramban körvonalazott fellépések költségvetési hatásait. A konvergenciaprogram államháztartás területén tervezett intézkedései nagyjából összhangban vannak a nemzeti reformprogramban tervezett intézkedésekkel. |
| --- | --- |

(14)

Az Egyesült Királyság 2005. október 13-án – a növekedést és foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben – benyújtott nemzeti reformprogramja a következő, az államháztartást jelentősen érintő kihívásokat azonosítja: a költségvetés fenntarthatóságának megőrzése, tekintettel a demográfiai kihívásokra; az innováció és a K+F előmozdítása; a képességek megszerzése lehetőségeinek kibővítése; korszerű és rugalmas jóléti rendszeren keresztül a méltányosság biztosítása; valamint az innováció és az alkalmazkodási képesség fokozása az erőforrások használata során. A konvergenciaprogram költségvetési előrejelzései teljes mértékben figyelembe veszik a nemzeti reformprogramban körvonalazott fellépések költségvetési hatásait. A konvergenciaprogram államháztartás területén tervezett intézkedései nagyjából összhangban vannak a nemzeti reformprogramban tervezett intézkedésekkel.

A fenti értékelés fényében a Tanács megállapítja, hogy az előrejelzett kiigazítási pálya kockázatokkal jár. A 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlások fényében és a hosszú távú fenntarthatóság kockázatainak kezelése érdekében a Tanács felkéri az Egyesült Királyságot az alábbiakra:

| i. | biztosítsa, hogy a hiány 2006–2007-re hiteles és fenntartható módon a GDP 3 %-a alá csökkenjen; majd folytasson ezt követően – különösen a kiadások növekedésének 2007–2008 utánra előrejelzett csökkentésének megvalósításán keresztül – költségvetési konszolidációt; |
| --- | --- |

i.

biztosítsa, hogy a hiány 2006–2007-re hiteles és fenntartható módon a GDP 3 %-a alá csökkenjen; majd folytasson ezt követően – különösen a kiadások növekedésének 2007–2008 utánra előrejelzett csökkentésének megvalósításán keresztül – költségvetési konszolidációt;

| ii. | valósítson meg olyan középtávú célkitűzést, amely biztosítja a fenntarthatóság irányába tett gyors előrelépést és a jóval a GDP 60 %-a alatt maradó, óvatos adósságarányt, megfelelő biztonsági sávot biztosít a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-referenciaérték átlépésével szemben, aminek elkerülésére az Egyesült Királyságnak törekednie kell, valamint teret biztosít a költségvetési műveletek számára, figyelembe véve különösen az állami beruházások szükségességét. |
| --- | --- |

ii.

valósítson meg olyan középtávú célkitűzést, amely biztosítja a fenntarthatóság irányába tett gyors előrelépést és a jóval a GDP 60 %-a alatt maradó, óvatos adósságarányt, megfelelő biztonsági sávot biztosít a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-referenciaérték átlépésével szemben, aminek elkerülésére az Egyesült Királyságnak törekednie kell, valamint teret biztosít a költségvetési műveletek számára, figyelembe véve különösen az állami beruházások szükségességét.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2004/05 | 2005/06 | 2006/07 | 2007/08 | 2008/09 | 2009/10 | 2010/11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál GDP
  (%-os változás) | KP 2005. dec. (5) | 2,75 | 1,75 | 2,25 | 3 | 2,75 | 2,25 | 2,25 |
| COM 2005. nov. (6) | 3,2 | 1,6 | 2,3 | 2,8 | nincs adat | nincs adat | nincs adat |
| KP 2004. dec. (5) | 3,25 | 3 | 2,50 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | nincs adat |
| HICP-infláció
  (%) | KP 2005. dec. (5) | 1,25 | 2,25 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| COM 2005. nov. (6) | 1,3 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | nincs adat | nincs adat | nincs adat |
| KP 2004. dec. | 1,25 | 1,75 | 2 | 2 | 2 | 2 | nincs adat |
| Kibocsátási rés
  (a potenciális GDP %-ában) | KP 2005. dec. (7) | 0,5 | – 0,5 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,5 | – 0,6 | – 0,6 |
| COM 2005. nov. (8) | 0,6 | – 0,5 | – 0,9 | – 0,8 | nincs adat | nincs adat | nincs adat |
| KP 2004. dec. (7) | – 0,2 | 0,2 | 0,0 | – 0,2 | – 0,3 | nincs adat | nincs adat |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2005. dec. (9) | – 3,3 | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,5 |
| COM 2005. nov. (10) | – 3,3 | – 3,4 | – 3,2 | – 3,0 | nincs adat | nincs adat | nincs adat |
| KP 2004. dec. (9) | – 2,9 | – 2,8 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,6 | nincs adat |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2005. dec. (11) | – 1,3 | – 1,0 | – 0,7 | – 0,3 | 0,1 | 0,4 | 0,5 |
| COM 2005. nov. (6) | – 1,5 | – 1,3 | – 1,1 | – 0,8 | nincs adat | nincs adat | nincs adat |
| KP 2004. dec.  (11) | – 0,8 | – 0,7 | – 0,2 | – 0,1 | nincs adat | nincs adat | nincs adat |
| Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg
  = strukturális egyenleg (12)
   (13)

  (a GDP %-ában) | KP 2005. dec. (7)
   (9) | – 3,5 | – 2,9 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,3 |
| COM 2005. nov. (8) | – 3,4 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,7 | nincs adat | nincs adat | nincs adat |
| KP 2004. dec. | – 2,8 | – 2,9 | – 2,3 | – 2,0 | – 1,6 | nincs adat | nincs adat |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | KP 2005. dec. | 40,9 | 43,3 | 44,4 | 44,8 | 44,7 | 44,6 | 44,4 |
| COM 2005. nov. | 40,8 | 42,7 | 43,7 | 44,5 | nincs adat | nincs adat | nincs adat |
| KP 2004. dec. | 40,9 | 41,8 | 42,4 | 42,8 | 42,8 | 42,6 | nincs adat |
| Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak számításai; a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzései (COM) |

2004/05

2005/06

2006/07

2007/08

2008/09

2009/10

2010/11

Reál GDP

(%-os változás)

KP 2005. dec. (5)

2,75

1,75

2,25

3

2,75

2,25

2,25

COM 2005. nov. (6)

3,2

1,6

2,3

2,8

nincs adat

nincs adat

nincs adat

KP 2004. dec. (5)

3,25

3

2,50

2,25

2,25

2,25

nincs adat

HICP-infláció

(%)

KP 2005. dec. (5)

1,25

2,25

2

2

2

2

2

COM 2005. nov. (6)

1,3

2,4

2,2

2,0

nincs adat

nincs adat

nincs adat

KP 2004. dec.

1,25

1,75

2

2

2

2

nincs adat

Kibocsátási rés

(a potenciális GDP %-ában)

KP 2005. dec. (7)

0,5

– 0,5

– 1,0

– 0,8

– 0,5

– 0,6

– 0,6

COM 2005. nov. (8)

0,6

– 0,5

– 0,9

– 0,8

nincs adat

nincs adat

nincs adat

KP 2004. dec. (7)

– 0,2

0,2

0,0

– 0,2

– 0,3

nincs adat

nincs adat

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2005. dec. (9)

– 3,3

– 3,1

– 2,8

– 2,4

– 1,9

– 1,7

– 1,5

COM 2005. nov. (10)

– 3,3

– 3,4

– 3,2

– 3,0

nincs adat

nincs adat

nincs adat

KP 2004. dec. (9)

– 2,9

– 2,8

– 2,3

– 2,1

– 1,7

– 1,6

nincs adat

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2005. dec. (11)

– 1,3

– 1,0

– 0,7

– 0,3

0,1

0,4

0,5

COM 2005. nov. (6)

– 1,5

– 1,3

– 1,1

– 0,8

nincs adat

nincs adat

nincs adat

KP 2004. dec.  (11)

– 0,8

– 0,7

– 0,2

– 0,1

nincs adat

nincs adat

nincs adat

Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg

= strukturális egyenleg (12)
   (13)

(a GDP %-ában)

KP 2005. dec. (7)
   (9)

– 3,5

– 2,9

– 2,3

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,3

COM 2005. nov. (8)

– 3,4

– 3,2

– 2,9

– 2,7

nincs adat

nincs adat

nincs adat

KP 2004. dec.

– 2,8

– 2,9

– 2,3

– 2,0

– 1,6

nincs adat

nincs adat

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

KP 2005. dec.

40,9

43,3

44,4

44,8

44,7

44,6

44,4

COM 2005. nov.

40,8

42,7

43,7

44,5

nincs adat

nincs adat

nincs adat

KP 2004. dec.

40,9

41,8

42,4

42,8

42,8

42,6

nincs adat

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak számításai; a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzései (COM)

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az e szövegben említett dokumentumok megtalálhatók a következő internetes oldalon:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  A pénzügyi év az Egyesült Királyságban áprilistól márciusig tart.

(3)  Hiányzik különösen az államháztartás intézményi jellemzőit tárgyaló rész. A program hiányos a kötelező adatok nyújtásának terén (hiányoznak például a foglalkoztatottságra, a munkanélküliségre, a munkavállalók kompenzációjára vonatkozó előrejelzések, és hiányzik az utolsó évi kiadások megkövetelt megbontása), és nem biztosítja valamennyi opcionális adatot. Az államháztartási kiadásokra és bevételekre vonatkozó adatok összeállításakor – bár az ESA 95 szerinti elemekre épülnek – a harmonizált intézkedéstől eltérő összesítési módszereket alkalmaznak. A programaktualizálás esetében szintén folytatódik az a brit gyakorlat, amelynek során az UMTS-engedélyek értékesítéséből származó bevételeket folyamatos éves bevételként, nem pedig eszközértékesítésként számolják el, szemben az Eurostatnak az ilyen bevételek felosztásáról szóló, 2000. július 14-i határozatával. A Bizottság szolgálatai és a brit tisztviselők közötti kétoldalú megbeszéléseken számos hiányzó adatot pótoltak.

(4)  A hosszú távú fenntarthatósággal kapcsolatos részletek a program Bizottság szolgálatai által végzett technikai értékelésében találhatók:

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(5)  A hatóságok államháztartási előrejelzéseinek alapját képező GDP- és inflációs előrejelzések; egy negyed százalékponttal magasabb növekedési trendet feltételező forgatókönyvből levezetve.

(6)  A Bizottság szolgálatainak előrejelzései naptéri éveken alapulnak. A növekedés a legelső becslések szerint 1,8% volt 2005-ben. A Bizottság szolgálatainak 2006. február 22-i időközi előrejelzése szerint a 2006-os növekedés 2.4%-nak felel meg.

(7)  Kibocsátási rés számítások a közösen megállapított módszertan szerint a konvergenciaprogramban biztosított adatok alapján. A kibocsátási résre vonatkozó számítások a fő trendet képviselő növekedési forgatókönyv alapját képező adatokat használják. A brit módszer szerint mindkettő alapján ugyanúgy alakul a kibocsátási rés.

(8)  A kibocsátási rés Bizottság szolgálatai által végzett számítása naptéri éveken alapul.

(9)  A konvergenciaprogram UMTS bevételek kezelésére kiigazított számadatai. Az államháztartási egyenlegre vonatkozó előrejelzéseikben a brit hatóságok szerepeltetnek mintegy 1,0 milliárd font éves bevételt az UMTS-engedélyek 2000. évi értékesítéseiből. Az emiatt végzett kiigazítás (amelynek az előrejelzések olyan módon történő módosítása a célja, hogy eredményül a túlzott hiány esetén követendő eljáráshoz szükséges kiindulási alap adódjon) eredményeként kb. 0,1 százalékpontot kell évente levonni az egyenlegből (tehát ennyivel nő a hiány). Az e táblázatban szereplő adatok a konvergenciaprogram adatainak az említett kiigazítás (amelyet a Bizottság szolgálatai végeztek) utáni állapotát tükrözik.

(10)  A Bizottság szolgálatainak előrejelzései a 2005. decemberi előzetes költségvetési jelentésben bejelentett, majd a konvergenciaprogramban szerepeltetett diszkrecionális intézkedések előtt készültek. Az intézkedések brit hatóságok által becsült nettó hatását növelve a Bizottság szolgálatainak előrejelzése szerint a hiány a következőképpen alakul: 2005–06-ban a GDP 3,4%-a, 2006–07-ben 3,1%-a, 2007–08-ban 2,8%-a.

(11)  Az elsődleges egyenleg meghatározásával (amely nem a nettó, hanem a bruttó kamatfizetéseket veszi figyelembe) összhangban kiigazított konvergenciaprogram-adatok.

(12)  Ciklikus hatásoktól megtisztított (a közösen megállapított módszertan használatával számított) egyenleg az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések figyelmen kívül hagyása után. A ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegek, valamint a strukturális egyenlegek programban közzétett számadatai (amelyeket a brit módszer szerint számítottak, és amelyek olyan nominális egyenlegeken alapulnak, amelyeket nem igazítottak ki az UMTS-bevételek kezelésére) a következők: 2004–05-ben a GDP -2,9%-a, 2005–06-ban -2,2%-a, 2006–07-ben -1,7%-a, 2007–08-ban -1,7%-a, 2008–09-ben -1,7%-a, 2009–10-ben -1,6%-a, 2010–11-ben -1,5%-a. .

(13)  A konvergenciaprogram előrejelzéseiben és Bizottság szolgálatainak előrejelzéseiben nincsenek egyszeri és átmeneti intézkedések.

Forrás:

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak számításai; a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzései (COM)

---

Bizottság

| 5.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 82/57 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 82/57

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2006. április 4.

(2006/C 82/14)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2217 |
| JPY | Japán yen | 143,69 |
| DKK | Dán korona | 7,4628 |
| GBP | Angol font | 0,69835 |
| SEK | Svéd korona | 9,3820 |
| CHF | Svájci frank | 1,5804 |
| ISK | Izlandi korona | 88,04 |
| NOK | Norvég korona | 7,8840 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CYP | Ciprusi font | 0,5760 |
| CZK | Cseh korona | 28,513 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 264,61 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6960 |
| MTL | Máltai líra | 0,4293 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,9483 |
| RON | Román lej | 3,5182 |
| SIT | Szlovén tolar | 239,62 |
| SKK | Szlovák korona | 37,515 |
| TRY | Török líra | 1,6320 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6951 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4281 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,4804 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 2,0070 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,9691 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 175,89 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 7,3950 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,7973 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3285 |
| IDR | Indonéz rúpia | 10 983,08 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,495 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 62,331 |
| RUB | Orosz rubel | 33,7470 |
| THB | Thaiföldi baht | 47,233 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2217

JPY

Japán yen

143,69

DKK

Dán korona

7,4628

GBP

Angol font

0,69835

SEK

Svéd korona

9,3820

CHF

Svájci frank

1,5804

ISK

Izlandi korona

88,04

NOK

Norvég korona

7,8840

BGN

Bulgár leva

1,9558

CYP

Ciprusi font

0,5760

CZK

Cseh korona

28,513

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

264,61

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6960

MTL

Máltai líra

0,4293

PLN

Lengyel zloty

3,9483

RON

Román lej

3,5182

SIT

Szlovén tolar

239,62

SKK

Szlovák korona

37,515

TRY

Török líra

1,6320

AUD

Ausztrál dollár

1,6951

CAD

Kanadai dollár

1,4281

HKD

Hongkongi dollár

9,4804

NZD

Új-zélandi dollár

2,0070

SGD

Szingapúri dollár

1,9691

KRW

Dél-Koreai won

1 175,89

ZAR

Dél-Afrikai rand

7,3950

CNY

Kínai renminbi

9,7973

HRK

Horvát kuna

7,3285

IDR

Indonéz rúpia

10 983,08

MYR

Maláj ringgit

4,495

PHP

Fülöp-szigeteki peso

62,331

RUB

Orosz rubel

33,7470

THB

Thaiföldi baht

47,233

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 5.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 82/58 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 82/58

---

Összefonódás bejelentésének visszavonása

(Ügyszám COMP/M.4162 – Merck/Schering)

(2006/C 82/15)

(EGT vonatkozású szöveg)

2006. március 16-án, az Európai Közösségek Bizottsága megkapta egy javasolt összefonódás bejelentését a Merck KgaA („Merck”, Németország) és a Schering Aktiengesellschaft („Schering”, Németország) között. 2006. március 27-én a bejelentő felek tájékoztatták a Bizottságot, hogy visszavonják bejelentésüket.

---

| 5.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 82/59 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 82/59

---

Bejelentési eljárás – Műszaki szabályok

(2006/C 82/16)

(EGT vonatkozású szöveg)

Az Európai Parlament és a Tanács 1998. június 22-i 98/34/EK irányelve a műszaki szabványok és szabályok, valamint az Információs Társadalom szolgáltatásaihoz kapcsolódó szabályok területén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról (HL L 204., 1998.7.21., 37. o.; HL L 217., 1998.8.5., 18. o.).

A Bizottságnak bejelentett nemzeti műszaki jogszabálytervezetek

| Hivatkozási szám (1) | Cím | A három hónapos várakozási időszak vége (2) |
| --- | --- | --- |
| 2006/0136/A | 2006. évi szövetségi hulladékgazdálkodási terv – Fejezet: „Iránymutatás a hulladékszállításhoz, kezelési alapelvek” | 2006.6.16. |
| 2006/0137/F | Az eladásra kínált épületek földgázberendezéseinek állapotára és energetikai teljesítmény-diagnosztikájára vonatkozó rendelet-tervezet | 2006.6.19. |
| 2006/0138/UK | Útfelbontások helyreállításának műszaki előírásai (a Kézikönyv) | 2006.6.23. |
| 2006/0139/A | 2006. évi törvény az olajtüzelő berendezésekről (WölfG 2006) | 2006.6.19. |
| 2006/0140/NL | A Lakásügyi, területrendezési és környezetvédelmi államtitkár rendelete a kibocsátásszegény dízelmotorral felszerelt gépjárművek támogatásáról, amelyekre vonatkozóan adó-visszaigénylési jog áll fenn az 1992-es, Személygépkocsik és motorkerékpárok adóztatására vonatkozó törvény értelmében (Kibocsátásszegény dízelmotorokkal felszerelt gépjárművekre, valamint a személygépkocsi- és motorkerékpár-adó visszaigénylésének jogára vonatkozó támogatási rendelet) | (4) |

Hivatkozási szám (1)

Cím

A három hónapos várakozási időszak vége (2)

2006/0136/A

2006. évi szövetségi hulladékgazdálkodási terv – Fejezet: „Iránymutatás a hulladékszállításhoz, kezelési alapelvek”

2006.6.16.

2006/0137/F

Az eladásra kínált épületek földgázberendezéseinek állapotára és energetikai teljesítmény-diagnosztikájára vonatkozó rendelet-tervezet

2006.6.19.

2006/0138/UK

Útfelbontások helyreállításának műszaki előírásai (a Kézikönyv)

2006.6.23.

2006/0139/A

2006. évi törvény az olajtüzelő berendezésekről (WölfG 2006)

2006.6.19.

2006/0140/NL

A Lakásügyi, területrendezési és környezetvédelmi államtitkár rendelete a kibocsátásszegény dízelmotorral felszerelt gépjárművek támogatásáról, amelyekre vonatkozóan adó-visszaigénylési jog áll fenn az 1992-es, Személygépkocsik és motorkerékpárok adóztatására vonatkozó törvény értelmében (Kibocsátásszegény dízelmotorokkal felszerelt gépjárművekre, valamint a személygépkocsi- és motorkerékpár-adó visszaigénylésének jogára vonatkozó támogatási rendelet)

(4)

A Bizottság felhívja a figyelmet az Európai Bíróságnak a „CIA Security” ügyben (C-194/94 – ECR I, 2201. o.) 1996. április 30-án meghozott ítéletére, amelyben a Bíróság elrendelte, hogy a 98/34/EK irányelv (korábbi hivatkozási száma: 83/189/EGK) 8. és 9. cikkeit úgy kell értelmezni, hogy az egyének a nemzeti bíróságok előtt hivatkozhatnak ezekre a cikkekre, és a nemzeti bíróságoknak el kell utasítaniuk azon nemzeti műszaki szabály alkalmazását, amelyet az irányelvvel összhangban nem jelentettek be.

Ez az ítélet megerősíti a Bizottság 1986. október 1-jei közleményét (HL C 245., 1986.10.1., 4. o.).

Ennek megfelelően, a bejelentési kötelezettség megszegése esetén a vonatkozó műszaki szabályok nem alkalmazhatók, és ebből következően ezen szabályok nem érvényesíthetők az egyénekkel szemben.

A bejelentési eljárásról további információkért kérjük, hogy forduljon írásban az alábbi címhez:

| European Commission |
| --- |
| DG Enterprise and Industry, Unit C3 |
| B-1049 Brussels |
| e-mail: Dir83-189-Central@cec.eu.int |

European Commission

DG Enterprise and Industry, Unit C3

B-1049 Brussels

e-mail: Dir83-189-Central@cec.eu.int

Látogassa meg az alábbi internetes oldalt is: http://europa.eu.int/comm/enterprise/tris/

Ha bármilyen további információra van szüksége az ilyen bejelentésekről, kérjük lépjen kapcsolatba az alább felsorolt nemzeti intézményekkel:

A 98/34/EK IRÁNYELV ALKALMAZÁSÁÉRT FELELŐS NEMZETI INTÉZMÉNYEK LISTÁJA

BELGIUM

| BELNotif |
| --- |
| Qualité et Sécurité |
| SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie |
| NG III – 4ème étage |
| Boulevard du Roi Albert II/16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Pascaline Descamps Asszony |
| Tel.: (32-2) 277 80 03 |
| Fax: (32-2) 277 54 01 |
| E-mail: pascaline.descamps@mineco.fgov.be |
| paolo.caruso@mineco.fgov.be |
| Általános e-mail: belnotif@mineco.fgov.be |
| Weboldal: http://www.mineco.fgov.be |

BELNotif

Qualité et Sécurité

SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie

NG III – 4ème étage

Boulevard du Roi Albert II/16

B-1000 Bruxelles

Pascaline Descamps Asszony

Tel.: (32-2) 277 80 03

Fax: (32-2) 277 54 01

E-mail: pascaline.descamps@mineco.fgov.be

paolo.caruso@mineco.fgov.be

Általános e-mail: belnotif@mineco.fgov.be

Weboldal: http://www.mineco.fgov.be

CSEH KÖZTÁRSASÁG

| Czech Office for Standards, Metrology and Testing |
| --- |
| Gorazdova 24 |
| P.O. BOX 49 |
| CZ-128 01 Praha 2 |
| Miroslav Chloupek Úr |
| Director of International Relations Department |
| Tel.: (420) 224 907 123 |
| Fax: (420) 224 914 990 |
| E-mail: chloupek@unmz.cz |
| Lucie Růžičková Asszony |
| Tel.: (420) 224 907 139 |
| Fax: (420) 224 907 122 |
| E-mail: ruzickova@unmz.cz |
| Általános e-mail: eu9834@unmz.cz |
| Weboldal: http://www.unmz.cz |

Czech Office for Standards, Metrology and Testing

Gorazdova 24

P.O. BOX 49

CZ-128 01 Praha 2

Miroslav Chloupek Úr

Director of International Relations Department

Tel.: (420) 224 907 123

Fax: (420) 224 914 990

E-mail: chloupek@unmz.cz

Lucie Růžičková Asszony

Tel.: (420) 224 907 139

Fax: (420) 224 907 122

E-mail: ruzickova@unmz.cz

Általános e-mail: eu9834@unmz.cz

Weboldal: http://www.unmz.cz

DÁNIA

| Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- |
| (National Agency for Enterprise and Construction) |
| Dahlerups Pakhus |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø (vagy DK-2100 Copenhagen OE) |
| Bjarne Bang Christensen Úr |
| Legal adviser |
| Tel.: (45) 35 46 63 66 (közvetlen) |
| E-mail: bbc@ebst.dk |
| Birgit Jensen Asszony |
| Principal Executive Officer |
| Tel.: (45) 35 46 62 87 (közvetlen) |
| Fax: (45) 35 46 62 03 |
| E-mail: bij@ebst.dk |
| Kölcsönös postafiók az értesítési üzenetekhez – noti@ebst.dk |
| Weboldal: http://www.ebst.dk/Notifikationer |

Erhvervs- og Byggestyrelsen

(National Agency for Enterprise and Construction)

Dahlerups Pakhus

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø (vagy DK-2100 Copenhagen OE)

Bjarne Bang Christensen Úr

Legal adviser

Tel.: (45) 35 46 63 66 (közvetlen)

E-mail: bbc@ebst.dk

Birgit Jensen Asszony

Principal Executive Officer

Tel.: (45) 35 46 62 87 (közvetlen)

Fax: (45) 35 46 62 03

E-mail: bij@ebst.dk

Kölcsönös postafiók az értesítési üzenetekhez – noti@ebst.dk

Weboldal: http://www.ebst.dk/Notifikationer

NÉMETORSZÁG

| Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| --- |
| Referat XA2 |
| Scharnhorststr. 34–37 |
| D-10115 Berlin |
| Christina Jäckel Asszony |
| Tel.: (49-30) 2014 63 53 |
| Fax: (49-30) 2014 53 79 |
| E-mail: infonorm@bmwa.bund.de |
| Weboldal: http://www.bmwa.bund.de |

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

Referat XA2

Scharnhorststr. 34–37

D-10115 Berlin

Christina Jäckel Asszony

Tel.: (49-30) 2014 63 53

Fax: (49-30) 2014 53 79

E-mail: infonorm@bmwa.bund.de

Weboldal: http://www.bmwa.bund.de

ÉSZTORSZÁG

| Ministry of Economic Affairs and Communications |
| --- |
| Harju str. 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| Karl Stern Úr |
| Executive Officer of Trade Policy Division |
| EU and International Co-operation Department |
| Tel.: (372) 6 256 405 |
| Fax: (372) 6 313 029 |
| E-mail: karl.stern@mkm.ee |
| Általános e-mail: el.teavitamine@mkm.ee |
| Weboldal: http://www.mkm.ee |

Ministry of Economic Affairs and Communications

Harju str. 11

EE-15072 Tallinn

Karl Stern Úr

Executive Officer of Trade Policy Division

EU and International Co-operation Department

Tel.: (372) 6 256 405

Fax: (372) 6 313 029

E-mail: karl.stern@mkm.ee

Általános e-mail: el.teavitamine@mkm.ee

Weboldal: http://www.mkm.ee

GÖRÖGORSZÁG

| Ministry of Development |
| --- |
| General Secretariat of Industry |
| Mesogeion 119 |
| GR-10192 ATHENS |
| Tel.: (30-210) 696 98 63 |
| Fax: (30-210) 696 91 06 |

Ministry of Development

General Secretariat of Industry

Mesogeion 119

GR-10192 ATHENS

Tel.: (30-210) 696 98 63

Fax: (30-210) 696 91 06

| ELOT |
| --- |
| Acharnon 313 |
| GR-11145 ATHENS |
| Evangelia Alexandri Asszony |
| Tel.: (30-210) 212 03 01 |
| Fax: (30-210) 228 62 19 |
| E-mail: alex@elot.gr |
| Általános e-mail: 83189in@elot.gr |
| Weboldal: http://www.elot.gr |

ELOT

Acharnon 313

GR-11145 ATHENS

Evangelia Alexandri Asszony

Tel.: (30-210) 212 03 01

Fax: (30-210) 228 62 19

E-mail: alex@elot.gr

Általános e-mail: 83189in@elot.gr

Weboldal: http://www.elot.gr

SPANYOLORSZÁG

| S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente |
| --- |
| D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC |
| Secretaría de Estado para la Unión Europea |
| Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación |
| Torres „Ágora” |
| C/ Serrano Galvache, 26-4a |
| E-20033 Madrid |
| Angel Silván Torregrosa Úr |
| Tel.: (34-91) 379 83 32 |
| Esther Pérez Peláez Asszony |
| Technical Advisor |
| E-mail: esther.perez@ue.mae.es |
| Tel.: (34-91) 379 84 64 |
| Fax: (34-91) 379 84 01 |
| Általános e-mail: d83-189@ue.mae.es |

S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente

D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC

Secretaría de Estado para la Unión Europea

Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación

Torres „Ágora”

C/ Serrano Galvache, 26-4a

E-20033 Madrid

Angel Silván Torregrosa Úr

Tel.: (34-91) 379 83 32

Esther Pérez Peláez Asszony

Technical Advisor

E-mail: esther.perez@ue.mae.es

Tel.: (34-91) 379 84 64

Fax: (34-91) 379 84 01

Általános e-mail: d83-189@ue.mae.es

FRANCIAORSZÁG

| Délégation interministérielle aux normes |
| --- |
| Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP) |
| Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC) |
| Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI) |
| DiGITIP 5 |
| 12, rue Villiot |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Suzanne Piau Asszony |
| Tel.: (33) 153 44 97 04 |
| Fax: (33) 153 44 98 88 |
| E-mail: suzanne.piau@industrie.gouv.fr |
| Françoise Ouvrard Asszony |
| Tel.: (33) 153 44 97 05 |
| Fax: (33) 153 44 98 88 |
| E-mail: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr |
| Általános e-mail: d9834.france@industrie.gouv.fr |

Délégation interministérielle aux normes

Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP)

Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC)

Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI)

DiGITIP 5

12, rue Villiot

F-75572 Paris Cedex 12

Suzanne Piau Asszony

Tel.: (33) 153 44 97 04

Fax: (33) 153 44 98 88

E-mail: suzanne.piau@industrie.gouv.fr

Françoise Ouvrard Asszony

Tel.: (33) 153 44 97 05

Fax: (33) 153 44 98 88

E-mail: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr

Általános e-mail: d9834.france@industrie.gouv.fr

ÍRORSZÁG

| NSAI |
| --- |
| Glasnevin |
| Dublin 9 |
| Ireland |
| Tony Losty Úr |
| Tel.: (353-1) 807 38 80 |
| Fax: (353-1) 807 38 38 |
| E-mail: tony.losty@nsai.ie |
| Weboldal: http://www.nsai.ie |

NSAI

Glasnevin

Dublin 9

Ireland

Tony Losty Úr

Tel.: (353-1) 807 38 80

Fax: (353-1) 807 38 38

E-mail: tony.losty@nsai.ie

Weboldal: http://www.nsai.ie

OLASZORSZÁG

| Ministero delle attività produttive |
| --- |
| Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività |
| Ufficio F1 – Ispettorato tecnico dell'industria |
| Via Molise 2 |
| I-00187 Roma |
| Vincenzo Correggia Úr |
| Tel.: (39) 06 47 05 22 05 |
| Fax: (39) 06 47 88 78 05 |
| E-mail: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it |
| Enrico Castiglioni Úr |
| Tel.: (39) 06 47 05 26 69 |
| Fax: (39) 06 47 88 78 05 |
| E-mail: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it |
| Általános e-mail: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it |
| Weboldal: http://www.minindustria.it |

Ministero delle attività produttive

Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività

Ufficio F1 – Ispettorato tecnico dell'industria

Via Molise 2

I-00187 Roma

Vincenzo Correggia Úr

Tel.: (39) 06 47 05 22 05

Fax: (39) 06 47 88 78 05

E-mail: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it

Enrico Castiglioni Úr

Tel.: (39) 06 47 05 26 69

Fax: (39) 06 47 88 78 05

E-mail: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it

Általános e-mail: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it

Weboldal: http://www.minindustria.it

CIPRUS

| Cyprus Organization for the Promotion of Quality |
| --- |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 13-15, A. Araouzou street |
| CY-1421 Nicosia |
| Tel.: (357-22) 409 310 |
| Fax: (357-22) 754 103 |
| Antonis Ioannou Úr |
| Tel.: (357-22) 409 409 |
| Fax: (357-22) 754 103 |
| E-mail: aioannou@cys.mcit.gov.cy |
| Általános e-mail: dir9834@cys.mcit.gov.cy |
| Weboldal: http://www.cys.mcit.gov.cy |

Cyprus Organization for the Promotion of Quality

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

13-15, A. Araouzou street

CY-1421 Nicosia

Tel.: (357-22) 409 310

Fax: (357-22) 754 103

Antonis Ioannou Úr

Tel.: (357-22) 409 409

Fax: (357-22) 754 103

E-mail: aioannou@cys.mcit.gov.cy

Általános e-mail: dir9834@cys.mcit.gov.cy

Weboldal: http://www.cys.mcit.gov.cy

LETTORSZÁG

| Ministry of Economics of Republic of Latvia |
| --- |
| Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| SOLVIT Coordination Centre |
| 55, Brīvības Street |
| LV-1519 Riga |
| Reinis Berzins |
| Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| Tel.: (371) 701 32 30 |
| Fax: (371) 728 08 82 |
| Zanda Liekna |
| Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination |
| Tel.: (371) 701 32 36 |
| Tel.: (371) 701 30 67 |
| Fax: (371) 728 08 82 |
| E-mail: zanda.liekna@em.gov.lv |
| Általános e-mail: notification@em.gov.lv |

Ministry of Economics of Republic of Latvia

Trade Normative and SOLVIT Notification Division

SOLVIT Coordination Centre

55, Brīvības Street

LV-1519 Riga

Reinis Berzins

Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division

Tel.: (371) 701 32 30

Fax: (371) 728 08 82

Zanda Liekna

Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination

Tel.: (371) 701 32 36

Tel.: (371) 701 30 67

Fax: (371) 728 08 82

E-mail: zanda.liekna@em.gov.lv

Általános e-mail: notification@em.gov.lv

LITVÁNIA

| Lithuanian Standards Board |
| --- |
| T. Kosciuskos g. 30 |
| LT-01100 Vilnius |
| Daiva Lesickiene Asszony |
| Tel.: (370-5) 270 93 47 |
| Fax: (370-5) 270 93 67 |
| E-mail: dir9834@lsd.lt |
| Weboldal: http://www.lsd.lt |

Lithuanian Standards Board

T. Kosciuskos g. 30

LT-01100 Vilnius

Daiva Lesickiene Asszony

Tel.: (370-5) 270 93 47

Fax: (370-5) 270 93 67

E-mail: dir9834@lsd.lt

Weboldal: http://www.lsd.lt

LUXEMBURG

| SEE – Service de l'Energie de l'Etat |
| --- |
| 34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10 |
| L-2010 Luxembourg |
| J.P. Hoffmann Úr |
| Tel.: (352) 46 97 46-1 |
| Fax: (352) 22 25 24 |
| E-mail: see.direction@eg.etat.lu |
| Weboldal: http://www.see.lu |

SEE – Service de l'Energie de l'Etat

34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10

L-2010 Luxembourg

J.P. Hoffmann Úr

Tel.: (352) 46 97 46-1

Fax: (352) 22 25 24

E-mail: see.direction@eg.etat.lu

Weboldal: http://www.see.lu

MAGYARORSZÁG

| Hungarian Notification Centre – |
| --- |
| Ministry of Economy and Transport |
| Industrial Department |
| Budapest |
| Honvéd u. 13-15. |
| H-1880 |
| Fazekas Zsolt Úr |
| Leading Councillor |
| E-mail: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu |
| Tel.: (36-1) 374 28 73 |
| Fax: (36-1) 473 16 22 |
| E-mail: notification@gkm.gov.hu |
| Weboldal: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm |

Hungarian Notification Centre –

Ministry of Economy and Transport

Industrial Department

Budapest

Honvéd u. 13-15.

H-1880

Fazekas Zsolt Úr

Leading Councillor

E-mail: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu

Tel.: (36-1) 374 28 73

Fax: (36-1) 473 16 22

E-mail: notification@gkm.gov.hu

Weboldal: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm

MÁLTA

| Malta Standards Authority |
| --- |
| Level 2 |
| Evans Building |
| Merchants Street |
| VLT 03 |
| MT-Valletta |
| Tel.: (356) 2124 2420 |
| Tel.: (356) 2124 3282 |
| Fax: (356) 2124 2406 |
| Lorna Cachia Asszony |
| E-mail: lorna.cachia@msa.org.mt |
| Általános e-mail: notification@msa.org.mt |
| Weboldal: http://www.msa.org.mt |

Malta Standards Authority

Level 2

Evans Building

Merchants Street

VLT 03

MT-Valletta

Tel.: (356) 2124 2420

Tel.: (356) 2124 3282

Fax: (356) 2124 2406

Lorna Cachia Asszony

E-mail: lorna.cachia@msa.org.mt

Általános e-mail: notification@msa.org.mt

Weboldal: http://www.msa.org.mt

HOLLANDIA

| Ministerie van Financiën |
| --- |
| Belastingsdienst/Douane Noord |
| Team bijzondere klantbehandeling |
| Centrale Dienst voor In-en uitvoer |
| Engelse Kamp 2 |
| Postbus 30003 |
| 9700 RD Groningen |
| Nederland |
| Ebel van der Heide Úr |
| Tel.: (31-50) 523 21 34 |
| Hennie Boekema Asszony |
| Tel.: (31-50) 523 21 35 |
| Tineke Elzer Asszony |
| Tel.: (31-50) 523 21 33 |
| Fax: (31-50) 523 21 59 |
| Általános e-mail: |
| Enquiry.Point@tiscali-business.nl |
| Enquiry.Point2@tiscali-business.nl |

Ministerie van Financiën

Belastingsdienst/Douane Noord

Team bijzondere klantbehandeling

Centrale Dienst voor In-en uitvoer

Engelse Kamp 2

Postbus 30003

9700 RD Groningen

Nederland

Ebel van der Heide Úr

Tel.: (31-50) 523 21 34

Hennie Boekema Asszony

Tel.: (31-50) 523 21 35

Tineke Elzer Asszony

Tel.: (31-50) 523 21 33

Fax: (31-50) 523 21 59

Általános e-mail:

Enquiry.Point@tiscali-business.nl

Enquiry.Point2@tiscali-business.nl

AUSZTRIA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/1 |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Brigitte Wikgolm Asszony |
| Tel.: (43-1) 711 00 58 96 |
| Fax: (43-1) 715 96 51 vagy (43-1) 712 06 80 |
| E-mail: not9834@bmwa.gv.at |
| Weboldal: http://www.bmwa.gv.at |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/1

Stubenring 1

A-1010 Wien

Brigitte Wikgolm Asszony

Tel.: (43-1) 711 00 58 96

Fax: (43-1) 715 96 51 vagy (43-1) 712 06 80

E-mail: not9834@bmwa.gv.at

Weboldal: http://www.bmwa.gv.at

LENGYELORSZÁG

| Ministry of Economy and Labour |
| --- |
| Department for European and Multilateral Relations |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| PL-00-507 Warszawa |
| Barbara Nieciak Asszony |
| Tel.: (48-22) 693 54 07 |
| Fax: (48-22) 693 40 28 |
| E-mail: barnie@mg.gov.pl |
| Agata Gągor Asszony |
| Tel.: (48-22) 693 56 90 |
| Általános e-mail: notyfikacja@mg.gov.pl |

Ministry of Economy and Labour

Department for European and Multilateral Relations

Plac Trzech Krzyży 3/5

PL-00-507 Warszawa

Barbara Nieciak Asszony

Tel.: (48-22) 693 54 07

Fax: (48-22) 693 40 28

E-mail: barnie@mg.gov.pl

Agata Gągor Asszony

Tel.: (48-22) 693 56 90

Általános e-mail: notyfikacja@mg.gov.pl

PORTUGÁLIA

| Instituto Portugês da Qualidade |
| --- |
| Rua Antonio Gião, 2 |
| P-2829-513 Caparica |
| Cândida Pires Asszony |
| Tel.: (351) 21 294 82 36 vagy 81 00 |
| Fax: (351) 21 294 82 23 |
| E-mail: c.pires@mail.ipq.pt |
| Általános e-mail: not9834@mail.ipq.pt |
| Weboldal: http://www.ipq.pt |

Instituto Portugês da Qualidade

Rua Antonio Gião, 2

P-2829-513 Caparica

Cândida Pires Asszony

Tel.: (351) 21 294 82 36 vagy 81 00

Fax: (351) 21 294 82 23

E-mail: c.pires@mail.ipq.pt

Általános e-mail: not9834@mail.ipq.pt

Weboldal: http://www.ipq.pt

SZLOVÉNIA

| SIST – Slovenian Institute for Standardization |
| --- |
| Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point |
| Šmartinska 140 |
| SLO-1000 Ljubljana |
| Vesna Stražišar Asszony |
| Tel.: (386-1) 478 30 41 |
| Fax: (386-1) 478 30 98 |
| E-mail: contact@sist.si |

SIST – Slovenian Institute for Standardization

Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point

Šmartinska 140

SLO-1000 Ljubljana

Vesna Stražišar Asszony

Tel.: (386-1) 478 30 41

Fax: (386-1) 478 30 98

E-mail: contact@sist.si

SZLOVÁKIA

| Kvetoslava Steinlova Asszony |
| --- |
| Director of the Department of European Integration, |
| Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic |
| Stefanovicova 3 |
| SK-814 39 Bratislava |
| Tel.: (421-2) 5249 35 21 |
| Fax: (421-2) 5249 10 50 |
| E-mail: steinlova@normoff.gov.sk |

Kvetoslava Steinlova Asszony

Director of the Department of European Integration,

Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic

Stefanovicova 3

SK-814 39 Bratislava

Tel.: (421-2) 5249 35 21

Fax: (421-2) 5249 10 50

E-mail: steinlova@normoff.gov.sk

FINNORSZÁG

| Kauppa-ja teollisuusministeriö |
| --- |
| (Ministry of Trade and Industry) |
| Látogatási cím: |
| Aleksanterinkatu 4 |
| FIN-00171 Helsinki |
| és |
| Katakatu 3 |
| FIN-00120 Helsinki |
| Postai cím: |
| PO Box 32 |
| FIN-00023 Government |
| Leila Orava Asszony |
| Tel.: (358-9) 1606 46 86 |
| Fax: (358-9) 1606 46 22 |
| E-mail: leila.orava@ktm.fi |
| Katri Amper Asszony |
| Tel.: (358-9) 1606 46 48 |
| Általános e-mail: maaraykset.tekniset@ktm.fi |
| Weboldal: http://www.ktm.fi |

Kauppa-ja teollisuusministeriö

(Ministry of Trade and Industry)

Látogatási cím:

Aleksanterinkatu 4

FIN-00171 Helsinki

és

Katakatu 3

FIN-00120 Helsinki

Postai cím:

PO Box 32

FIN-00023 Government

Leila Orava Asszony

Tel.: (358-9) 1606 46 86

Fax: (358-9) 1606 46 22

E-mail: leila.orava@ktm.fi

Katri Amper Asszony

Tel.: (358-9) 1606 46 48

Általános e-mail: maaraykset.tekniset@ktm.fi

Weboldal: http://www.ktm.fi

SVÉDORSZÁG

| Kommerskollegium |
| --- |
| (National Board of Trade) |
| Box 6803 |
| Drottninggatan 89 |
| S-113 86 Stockholm |
| Kerstin Carlsson Asszony |
| Tel.: (46-8) 690 48 82 vagy (46-8) 690 48 00 |
| Fax: (46-8) 690 48 40 vagy (46-8) 306 759 |
| E-mail: kerstin.carlsson@kommers.se |
| Általános e-mail: 9834@kommers.se |
| Weboldal: http://www.kommers.se |

Kommerskollegium

(National Board of Trade)

Box 6803

Drottninggatan 89

S-113 86 Stockholm

Kerstin Carlsson Asszony

Tel.: (46-8) 690 48 82 vagy (46-8) 690 48 00

Fax: (46-8) 690 48 40 vagy (46-8) 306 759

E-mail: kerstin.carlsson@kommers.se

Általános e-mail: 9834@kommers.se

Weboldal: http://www.kommers.se

EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Standards and Technical Regulations Directorate 2 |
| 151 Buckingham Palace Road |
| London SW1 W 9SS |
| United Kingdom |
| Philip Plumb Úr |
| Tel.: (44-207) 215 14 88 |
| Fax: (44-207) 215 15 29 |
| E-mail: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk |
| Általános e-mail: 9834@dti.gsi.gov.uk |
| Weboldal: http://www.dti.gov.uk/strd |

Department of Trade and Industry

Standards and Technical Regulations Directorate 2

151 Buckingham Palace Road

London SW1 W 9SS

United Kingdom

Philip Plumb Úr

Tel.: (44-207) 215 14 88

Fax: (44-207) 215 15 29

E-mail: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk

Általános e-mail: 9834@dti.gsi.gov.uk

Weboldal: http://www.dti.gov.uk/strd

EFTA – ESA

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles |
| Adinda Batsleer Asszony |
| Tel.: (32-2) 286 18 61 |
| Fax: (32-2) 286 18 00 |
| E-mail: aba@eftasurv.int |
| Tuija Ristiluoma Asszony |
| Tel.: (32-2) 286 18 71 |
| Fax: (32-2) 286 18 00 |
| E-mail: tri@eftasurv.int |
| Általános e-mail: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int |
| Weboldal: http://www.eftasurv.int |

EFTA Surveillance Authority

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles

Adinda Batsleer Asszony

Tel.: (32-2) 286 18 61

Fax: (32-2) 286 18 00

E-mail: aba@eftasurv.int

Tuija Ristiluoma Asszony

Tel.: (32-2) 286 18 71

Fax: (32-2) 286 18 00

E-mail: tri@eftasurv.int

Általános e-mail: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int

Weboldal: http://www.eftasurv.int

| EFTA |
| --- |
| Goods Unit |
| EFTA Secretariat |
| Rue Joseph II 12-16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Kathleen Byrne Asszony |
| Tel.: (32-2) 286 17 49 |
| Fax: (32-2) 286 17 42 |
| E-mail: kathleen.byrne@efta.int |
| Általános e-mail: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int |
| Weboldal: http://www.efta.int |

EFTA

Goods Unit

EFTA Secretariat

Rue Joseph II 12-16

B-1000 Bruxelles

Kathleen Byrne Asszony

Tel.: (32-2) 286 17 49

Fax: (32-2) 286 17 42

E-mail: kathleen.byrne@efta.int

Általános e-mail: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int

Weboldal: http://www.efta.int

TÖRÖKORSZÁG

| Undersecretariat of Foreign Trade |
| --- |
| General Directorate of Standardisation for Foreign Trade |
| Inönü Bulvari no 36 |
| TR-06510 |
| Emek – Ankara |
| Mehmet Comert Úr |
| Tel.: (90-312) 212 58 98 |
| Fax: (90-312) 212 87 68 |
| E-mail: comertm@dtm.gov.tr |
| Weboldal: http://www.dtm.gov.tr |

Undersecretariat of Foreign Trade

General Directorate of Standardisation for Foreign Trade

Inönü Bulvari no 36

TR-06510

Emek – Ankara

Mehmet Comert Úr

Tel.: (90-312) 212 58 98

Fax: (90-312) 212 87 68

E-mail: comertm@dtm.gov.tr

Weboldal: http://www.dtm.gov.tr

---

(1)  Év – nyilvántartási szám – jogalkotó tagállam.

(2)  Időszak, amelynek folyamán a tervezetet nem lehet elfogadni.

(3)  Nincs várakozási időszak, mivel a Bizottság elfogadja az értesítő tagállam sürgősséggel történő elfogadásra vonatkozó indokait.

(4)  Nincs várakozási időszak, mert a rendelkezés fiskális vagy pénzügyi intézkedésekhez kapcsolódó műszaki leírásokra, vagy egyéb követelményekre vagy szolgáltatásra vonatkozó jogszabályokra vonatkozik a 98/34/EK irányelv 1. cikk (11) bekezdés második pontharmadik francia bekezdésének értelmében.

(5)  A bejelentési eljárás lezárult.

---

| 5.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 82/64 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 82/64

---

Értesítés az Oroszországból származó szilícium behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatos részleges időközi felülvizsgálati eljárás megindításáról

(2006/C 82/17)

A legutóbb a 2117/2005/EK tanácsi rendelettel (1) módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 384/96/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) (2) 11. cikke (3) bekezdése értelmében a Bizottsághoz részleges időközi felülvizsgálat indításáért folyamodó kérelem érkezett.

1.   Felülvizsgálati kérelem

A kérelmet a SKU LLC, Sual-Kremny-Ural, Kamensk, Ural Régió, Oroszország, valamint a ZAO KREMNY, Irkutsk, Irkutsk Régió, Oroszország (a továbbiakban: a kérelmező) oroszországi kapcsolódó exportőrök nyújtották be.

A kérelem hatályát a kérelmezőt érintő dömping kivizsgálására korlátozzák.

2.   Termék

A felülvizsgálat által érintett termék (a továbbiakban: az érintett termék) Oroszországból származó szilícium, amely jelenleg a 2804 69 00 KN-kód alá sorolható be. Ez a KN-kód csak tájékoztató jellegű.

3.   Meglévő intézkedések

A jelenleg hatályos intézkedés a legutóbb az Oroszországból származó szilícium behozataláról szóló 821/2004/EK tanácsi rendelettel (3) módosított 2229/2003/EK tanácsi rendelet (4) által kivetett végleges dömpingellenes vám. A 2004. április 13-i bizottsági határozat elfogadta az orosz kérelmező által felajánlott kötelezettségvállalást (5).

4.   A felülvizsgálat indoklása

A 11. cikk (3) bekezdése értelmében benyújtott kérelem azon a kérelmező által szolgáltatott nyilvánvaló bizonyítékon alapul, hogy az intézkedést megalapozó körülmények megváltoztak, és ezek a változások tartósnak bizonyulnak.

A kérelmező egyebek mellett azt állítja, hogy az érintett termék Közösségbe irányuló exportárai az oroszországi belföldi árakhoz képest jelentősen emelkedtek. Ez vezetett a dömping csökkenéséhez, illetve annak kiküszöböléséhez. Következésképpen a korábban megállapított dömping szintjén alapuló intézkedések fenntartása már nem szükséges a dömping ellensúlyozására.

5.   Eljárás a dömping meghatározására

A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság úgy határozott, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat kezdeményezéséhez, ezért a Bizottság az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően ezennel felülvizsgálatot kezdeményez.

A vizsgálat megállapítja, hogy a kérelmezőt illetően szükséges-e a fennálló intézkedések folytatása, megszüntetése vagy módosítása.

a)   Kérdőívek

A vizsgálathoz szükségesnek ítélt információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket küld ki a kérelmezőnek és az érintett exportáló ország hatóságainak. Az információknak és az azokat alátámasztó bizonyítékoknak a 6. pont a) alpontjában meghatározott határidőn belül be kell érkezniük a Bizottsághoz.

b)   Információgyűjtés és meghallgatások

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, ismertessék álláspontjukat, közöljenek információkat a kérdőívekre adott válaszokon kívül, s állításaikat támasszák alá bizonyítékokkal. Az információknak és az azokat alátámasztó bizonyítékoknak a 6. pont a) alpontjában meghatározott határidőn belül be kell érkezniük a Bizottsághoz.

A Bizottságnak módjában áll továbbá az érdekelt feleket meghallgatni; ennek feltétele, hogy a felek kérelmükben ismertessék, milyen konkrét okok indokolják meghallgatásukat. E kérelmet a 6. pont b) alpontjában meghatározott határidőn belül kell benyújtani.

6.   Határidők

a)   Jelentkezés, kérdőívre adott válaszok benyújtása, egyéb információk közlése

Eltérő rendelkezés hiányában ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 40 napon belül az érdekelt feleknek – ahhoz, hogy állításaikat a vizsgálat során figyelembe vegyék – fel kell venniük a kapcsolatot a Bizottsággal, elő kell terjeszteniük álláspontjukat, és be kell nyújtaniuk a Bizottsághoz a kitöltött kérdőíveket, valamint bármely egyéb információt. Figyelembe kell venni, hogy az alaprendeletben megállapított eljárási jogok többségének gyakorlása attól függ, hogy a felek a fent említett időtartamon belül jelentkeznek-e.

b)   Meghallgatások

Az említett 40 napos határidőn belül az érdekelt felek bizottsági meghallgatást is kérelmezhetnek.

7.   Írásbeli beadványok, kérdőívekre adott válaszok, levelek

Az érdekelt feleknek minden beadványukat és kérelmüket írásban kell benyújtaniuk (eltérő rendelkezés hiányában nem elektronikus formátumban), melyen fel kell tüntetniük nevüket, címüket, e-mail címüket, telefon-, fax- és/vagy telexszámukat. Az érdekelt felek valamennyi bizalmas írásos beadványát – beleértve az ezen értesítésben kért információkat, a kérdőívekre adott válaszokat és a leveleket – „Limited” (6) (Korlátozott hozzáférés) jelöléssel kell ellátni; az alaprendelet 19. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezekhez nem bizalmas jellegű változatot is mellékelni kell, amelyet „FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES” (Az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátni.

A Bizottság levelezési címe:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate B |
| Office: J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate B

Office: J-79 5/16

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 295 65 05

8.   Az együttműködés hiánya

Azokban az esetekben, ha az érdekelt felek bármelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy azokat nem bocsátja rendelkezésre a megszabott határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, a rendelkezésre álló tények alapján megerősítő vagy nemleges ténymegállapítások tehetők az alaprendelet 18. cikkével összhangban.

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek bármelyike hamis vagy félrevezető információkat szolgáltatott, ezeket az információkat figyelmen kívül kell hagyni, és – az alaprendelet 18. cikkének megfelelően – a rendelkezésre álló tényeket kell felhasználni. Ha az egyik érdekelt fél nem, vagy csak részben működik együtt, és a rendelkezésre álló tényeket felhasználják, előfordulhat, hogy számára az eredmény kevésbé lesz kedvező, mint abban az esetben, ha együttműködött volna,

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

(2)  HL L 340., 2005.12.23.,17. o.

(3)  HL L 127., 2004.4.29., 1. o.

(4)  HL L 339., 2003.12.24., 3. o.

(5)  HL L 127., 2004.4.29., 114. o.

(6)  Ez azt jelenti, hogy a dokumentum csak belső használatra szolgál. Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében védelem alatt áll. Az alaprendelet 19. cikke és a GATT 1994 VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás (dömpingellenes megállapodás) 6. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül.

---

| 5.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 82/66 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 82/66

---

Tagállamok által közölt információk az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 68/2001/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásról

(2006/C 82/18)

(EGT vonatkozású szöveg)

| A támogatás száma | XT 34/04 |
| --- | --- |
| Tagállam | Ausztria |
| Régió | Karintia (Kärnten) |
| A támogatási rendszer, illetve egyedi támogatások esetén a kedvezményezett vállalat megnevezése | Kärntner Qualifizierungsoffensive für Unternehmen (Karintiai képzési offenzíva vállalkozások számára) |
| Jogalap | Ziel-2-Programm Kärnten 2000 — 2006 |
| A rendszer várható éves költségei, illetve az egy vállalatnak adható egyedi támogatás teljes összege | Szabályozási rendszer | kb. 1,2 millió EUR |
| Maximális támogatásintenzitás: | A rendelet 4. cikkének (2) – (7) bekezdésével összhangban | Igen | Általános képzési intézkedések






  — | nagyvállalatok 50% |

A támogatás száma

XT 34/04

Tagállam

Ausztria

Régió

Karintia (Kärnten)

A támogatási rendszer, illetve egyedi támogatások esetén a kedvezményezett vállalat megnevezése

Kärntner Qualifizierungsoffensive für Unternehmen (Karintiai képzési offenzíva vállalkozások számára)

Jogalap

Ziel-2-Programm Kärnten 2000 — 2006

A rendszer várható éves költségei, illetve az egy vállalatnak adható egyedi támogatás teljes összege

Szabályozási rendszer

kb. 1,2 millió EUR

Maximális támogatásintenzitás:

A rendelet 4. cikkének (2) – (7) bekezdésével összhangban

Igen

Általános képzési intézkedések

—

nagyvállalatok 50%

| — | kis- és középvállalkozások (KKV) 70% |
| --- | --- |

—

kis- és középvállalkozások (KKV) 70%

| — | maximális támogatásintenzitás: a támogatható költségek 70%-a |
| --- | --- |

—

maximális támogatásintenzitás: a támogatható költségek 70%-a

| — | Szakirányú képzési intézkedések |
| --- | --- |

—

Szakirányú képzési intézkedések

| — | nagyvállalatok 25% |
| --- | --- |

—

nagyvállalatok 25%

| — | kis- és középvállalkozások (KKV) 35% |
| --- | --- |

—

kis- és középvállalkozások (KKV) 35%

| — | maximális támogatásintenzitás: a támogatható költségek 35%-a |
| --- | --- |

—

maximális támogatásintenzitás: a támogatható költségek 35%-a

A jóváhagyás időpontja

2004.6.1-től

A szabályozás időtartama, illetve az egyedi támogatás kifizetése

2006.12.31-ig

A támogatás célja

Általános képzési intézkedések

Az emberi erőforrás potenciáljának erősítése a képzésen keresztül, a vállalkozások növekedési esélyeinek alátámasztása a személyes fejlődés jövőbe mutató stratégiái révén

Szakirányú képzési intézkedések

Érintett gazdasági ágazatok:

Minden gazdasági terület, ahol képzési támogatások adhatók

Nem

A támogatás a következő gazdasági területekre korlátozódik

Igen

| – | Mezőgazdaság |
| --- | --- |

–

Mezőgazdaság

Nem

| – | Halászat és/vagy akvakultúra |
| --- | --- |

–

Halászat és/vagy akvakultúra

Nem

| – | Bányászat |
| --- | --- |

–

Bányászat

Nem

| – | A teljes feldolgozóipar |
| --- | --- |

–

A teljes feldolgozóipar

Nem

vagy

acélipar

Nem

hajógyártás

Nem

szintetikus szálak gyártása

Nem

gépjármű-gyártás

Nem

A feldolgozóipar más területei

Gép- és berendezésgyártás (ÖNACE 29, 34, 35)

Fa- és fafeldolgozó ipar (ÖNACE 20)

Vegyi anyagok gyártása (ÖNACE 24)

Kutatás és fejlesztés (ÖNACE 73)

Papír és karton gyártása (ÖNACE 21)

| - | Az összes szolgáltatások |
| --- | --- |

-

Az összes szolgáltatások

Nem

vagy

Tengeri közlekedés

Nem

Egyéb szállítási szolgáltatások

Nem

Pénzügyi szolgáltatások

Nem

Egyéb szolgáltatások

Elektronika, szoftver, hardver, illetve adatátvitel (ÖNACE 30 – 33, 72)

A támogatást megadó hatóság neve és címe:

Név:

Amt der Kärntner Landesregierung, Unterabteilung 6 – Bildungs- und Arbeitsmarktpolitik

Cím:

| Mießtaler Straße 12 |
| --- |
| A-9020 Klagenfurt |

Mießtaler Straße 12

A-9020 Klagenfurt

Egyedi támogatások nagyobb projektekhez

A rendelet 5. cikkével összhangban

Igen

| A támogatás száma | XT 87/04 |
| --- | --- |
| Tagállam | Német Szövetségi Köztársaság |
| Régió | Land Niedersachsen (Alsó-Szászország) |
| A támogatási rendszer megnevezése, illetve az egyedi támogatásoknál a támogatásban részesülő vállalkozás neve | A „Továbbképzési offenzíva a középosztály számára” program keretében megvalósuló intézkedésekhez való hozzájárulás engedélyezéséről szóló irányelv. (ESA –3. célkitűzés) |
| Jogalap | § 44 der Niedersächsischen Landeshaushaltsordnung (LHO) |
| A program tervezett éves költségei, ill. az egy vállalkozásnak adható egyedi támogatás teljes összege | Támogatási program | Teljes összeg évente | 9,0 mió EUR |
| Kölcsönre vállalt kezesség | |
| Egyedi támogatás | A támogatás teljes összege | |
| Kölcsönre vállalt kezesség | |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2) – (7) bekezdésével összhangban | Igen | |
| Végrehajtás időpontja | 2004.10.7-től |
| A program időtartama, ill. az egyedi támogatás kifizetése: | Hatálya 2006.12.31-én szűnik meg. |
| A támogatás célja | Általános képzési intézkedések | Igen |
| Szakirányú képzési intézkedések | Igen |
| Érintett gazdasági ágazatok: | Minden gazdasági terület, ahol képzési támogatások adhatók | Igen |
| A támogatást megadó hatóság neve és címe | Neve:
  Investitions- und Förderbank Niedersachsen GmbH (NBank) |
| Címe:





  Günther-Wagner-Allee 12-14 |
| D-30177 Hannover |

A támogatás száma

XT 87/04

Tagállam

Német Szövetségi Köztársaság

Régió

Land Niedersachsen (Alsó-Szászország)

A támogatási rendszer megnevezése, illetve az egyedi támogatásoknál a támogatásban részesülő vállalkozás neve

A „Továbbképzési offenzíva a középosztály számára” program keretében megvalósuló intézkedésekhez való hozzájárulás engedélyezéséről szóló irányelv. (ESA –3. célkitűzés)

Jogalap

§ 44 der Niedersächsischen Landeshaushaltsordnung (LHO)

A program tervezett éves költségei, ill. az egy vállalkozásnak adható egyedi támogatás teljes összege

Támogatási program

Teljes összeg évente

9,0 mió EUR

Kölcsönre vállalt kezesség

Egyedi támogatás

A támogatás teljes összege

Kölcsönre vállalt kezesség

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2) – (7) bekezdésével összhangban

Igen

Végrehajtás időpontja

2004.10.7-től

A program időtartama, ill. az egyedi támogatás kifizetése:

Hatálya 2006.12.31-én szűnik meg.

A támogatás célja

Általános képzési intézkedések

Igen

Szakirányú képzési intézkedések

Igen

Érintett gazdasági ágazatok:

Minden gazdasági terület, ahol képzési támogatások adhatók

Igen

A támogatást megadó hatóság neve és címe

Neve:

Investitions- und Förderbank Niedersachsen GmbH (NBank)

Címe:

Günther-Wagner-Allee 12-14

D-30177 Hannover

Tel.: 0511/30031 – 0

info@nbank.de

Egyedi támogatások nagyobb tervekhez

A rendelet 5. cikkével összhangban

Igen

| Támogatás száma | XT 94/04 |
| --- | --- |
| Tagállam | Cseh Köztársaság |
| Régió | NUTS III – Jihomoravský kraj (Dél-Morvaországi kerület), Zlínský kraj (Zlíni kerület), Moravskoslezský kraj (Morvasziléziai kerület) |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | INTERREG IIIA Cseh Köztársaság – Szlovákia |
| Jogalap | Usnesení vlády ČR č. 432/2004 ze dne 5. května 2004 k programu Iniciativy Společenství INTERREG IIIA České republiky a Polska, Slovenska, Rakouska, Bavorska a Saska |
| A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve valamely vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege | Támogatási program | Teljes éves összeg | 0,274860 millió EUR |
| Garantált kölcsönök | |
| Egyedi támogatás | Teljes összeg | |
| Garantált kölcsönök | |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)-(7) bekezdésével összhangban | Igen | |
| Végrehajtás időpontja: | 2004. október 28. |
| A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama | 2006. december 31-ig |
| A támogatás célja: | Általános képzés | Igen |
| Szakosított képzés | |
| Érintett gazdasági ágazat | Valamennyi képzési támogatásra jogosult ágazat | Igen |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Név:
  Ministerstvo pro místní rozvoj ČR (A Cseh Köztársaság Regionális Fejlesztési Minisztériuma) |
| Cím:





  Staroměstské nám. 6 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Támogatás száma

XT 94/04

Tagállam

Cseh Köztársaság

Régió

NUTS III – Jihomoravský kraj (Dél-Morvaországi kerület), Zlínský kraj (Zlíni kerület), Moravskoslezský kraj (Morvasziléziai kerület)

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

INTERREG IIIA Cseh Köztársaság – Szlovákia

Jogalap

Usnesení vlády ČR č. 432/2004 ze dne 5. května 2004 k programu Iniciativy Společenství INTERREG IIIA České republiky a Polska, Slovenska, Rakouska, Bavorska a Saska

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve valamely vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege

Támogatási program

Teljes éves összeg

0,274860 millió EUR

Garantált kölcsönök

Egyedi támogatás

Teljes összeg

Garantált kölcsönök

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)-(7) bekezdésével összhangban

Igen

Végrehajtás időpontja:

2004. október 28.

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama

2006. december 31-ig

A támogatás célja:

Általános képzés

Igen

Szakosított képzés

Érintett gazdasági ágazat

Valamennyi képzési támogatásra jogosult ágazat

Igen

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Név:

Ministerstvo pro místní rozvoj ČR (A Cseh Köztársaság Regionális Fejlesztési Minisztériuma)

Cím:

Staroměstské nám. 6

CZ-110 15 Praha 1

Nagy összegû egyedi támogatás

A rendelet 5. cikkével összhangban

Igen

| Támogatás száma | XT 6/05 |
| --- | --- |
| Tagállam | Egyesült Királyság |
| Régió | West Wales and the Valleys, 1. célkitűzés szerinti régió |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | The Merthyr Tydfil Institute for the Blind (vakok intézete) |
| Jogalap | Industrial Development Act 1982 |
| A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve valamely vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege | Támogatási program | Teljes éves összeg | |
| Garantált kölcsönök | |
| Egyedi támogatás | Támogatás teljes összege | 65 014 GBP |
| Garantált kölcsönök | |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikke (2)–(7) bekezdésével összhangban | Igen | |
| Végrehajtás időpontja | 2005.1.6-tól |
| A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama | 2006.12.31-ig
  NB A fent megadottaknak megfelelően a támogatás nyújtására 2006. december 31. előtt vállaltak kötelezettséget. A kifizetések e kötelezettségvállalás alapján lehetőség szerint (az N+2 szerint) 2007. szeptember 1-ig folytatódnak |
| A támogatás célja | Általános képzés | Igen |
| Szakképzés | Nem |
| Érintett gazdasági ágazat | Minden olyan ágazat, ahol képzési támogatás nyújtható | Nem |
| Meghatározott ágazatokra korlátozódik | Igen |
| egyéb feldolgozóipar (kül- és beltéri bútorok) | Igen |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Név:
  Welsh European Funding Office |
| Cím:





  Cwm Cynon Business Park |
| Mountain Ash CF45 4ER |
| United Kingdom |

Támogatás száma

XT 6/05

Tagállam

Egyesült Királyság

Régió

West Wales and the Valleys, 1. célkitűzés szerinti régió

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

The Merthyr Tydfil Institute for the Blind (vakok intézete)

Jogalap

Industrial Development Act 1982

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve valamely vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege

Támogatási program

Teljes éves összeg

Garantált kölcsönök

Egyedi támogatás

Támogatás teljes összege

65 014 GBP

Garantált kölcsönök

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikke (2)–(7) bekezdésével összhangban

Igen

Végrehajtás időpontja

2005.1.6-tól

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama

2006.12.31-ig

NB A fent megadottaknak megfelelően a támogatás nyújtására 2006. december 31. előtt vállaltak kötelezettséget. A kifizetések e kötelezettségvállalás alapján lehetőség szerint (az N+2 szerint) 2007. szeptember 1-ig folytatódnak

A támogatás célja

Általános képzés

Igen

Szakképzés

Nem

Érintett gazdasági ágazat

Minden olyan ágazat, ahol képzési támogatás nyújtható

Nem

Meghatározott ágazatokra korlátozódik

Igen

egyéb feldolgozóipar (kül- és beltéri bútorok)

Igen

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Név:

Welsh European Funding Office

Cím:

Cwm Cynon Business Park

Mountain Ash CF45 4ER

United Kingdom

Nagy összegű egyedi támogatások

A rendelet 5. cikkével összhangban

Igen

| A támogatás száma | XT 45/05 |
| --- | --- |
| Tagállam | Egyesült Királyság |
| Régió | A teljes Egyesült Királyság |
| A támogatási program címe vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Bioenergia infrastruktúra program |
| Jogalap | Environmental Protection Act 1990 (UK legislation) |
| A program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalatnak nyújtott egyedi támogatás összege | Támogatási program | Teljes éves összeg | 5,1 millió EUR |
| Garantált kölcsönök | |
| Egyedi támogatás | Támogatás teljes összege | |
| Garantált kölcsönök | |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)-(6) bekezdésével összhangban | Igen | |
| Végrehajtás időpontja | 2005.7.29-tól |
| A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama | 2006.12.31-ig |
| A támogatás célja | Általános képzés | Nem |
| Szakképzés | Igen |
| Érintett gazdasági ágazat | Valamennyi, képzési támogatásra jogosult ágazat | Nem |
| Meghatározott ágazatokra korlátozódik | Igen |
| – | Mezőgazdaság |

A támogatás száma

XT 45/05

Tagállam

Egyesült Királyság

Régió

A teljes Egyesült Királyság

A támogatási program címe vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Bioenergia infrastruktúra program

Jogalap

Environmental Protection Act 1990 (UK legislation)

A program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalatnak nyújtott egyedi támogatás összege

Támogatási program

Teljes éves összeg

5,1 millió EUR

Garantált kölcsönök

Egyedi támogatás

Támogatás teljes összege

Garantált kölcsönök

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)-(6) bekezdésével összhangban

Igen

Végrehajtás időpontja

2005.7.29-tól

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama

2006.12.31-ig

A támogatás célja

Általános képzés

Nem

Szakképzés

Igen

Érintett gazdasági ágazat

Valamennyi, képzési támogatásra jogosult ágazat

Nem

Meghatározott ágazatokra korlátozódik

Igen

–

Mezőgazdaság

Igen

Egyéb feldolgozóipar

Igen

Egyéb szolgáltatás

Igen

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Neve:

Department for Environment, Food and Rural Affairs (Környezetvédelmi, Élelmiszeripari és Vidékügyi Minisztérium)

Címe:

| Katherine Donne |
| --- |
| Crops for Energy Branch, Area 5A |
| Ergon House |
| Horseferry Road |
| London SWIP 2AL |
| United Kingdom |

Katherine Donne

Crops for Energy Branch, Area 5A

Ergon House

Horseferry Road

London SWIP 2AL

United Kingdom

Nagy összegű egyedi támogatások

A rendelet 5. cikkével összhangban.

Az intézkedés nem alkalmazható a támogatásokra, vagy a Bizottság előzetes tájékoztatása szükséges, amennyiben a megadott támogatás összege egy képzési projekt esetében meghaladja az 1 millió EUR

Igen

| Támogatás száma | XT 60/05 |
| --- | --- |
| Tagállam | Egyesült Királyság |
| Régió | Északnyugat |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Greater Merseyside Learning & Skills Council
  A Merseyside LSC képzési beruházási javaslatai, Priority One 2005–2008. (4. és 12. intézkedés) |
| Jogalap | Learning and Skills Act 2000, Employment Act 1973, Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998 |
| A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: | Támogatási rendszer | Éves teljes összeg | 20 millió GBP |
| Garantált hitelek | |
| Egyedi támogatás | Támogatás teljes összege | |
| Garantált hitelek | |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(7) bekezdésével összhangban | Igen | |
| Végrehajtás időpontja | 2005.4.1-jétől |
| A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama | 2006.12.31-ig (a projekt 2008.7.31-ig tart) |
| A támogatás célja | Általános képzés | Igen |
| Szakosított képzés | |
| Érintett gazdasági ágazat | Valamennyi képzési támogatásra jogosult ágazat | Igen |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Név:
  Government Office for the North West (GONW) |
| Cím:





  Cunard Building, |
| Pier Head, Water Street |
| Liverpool, L3 1QB |
| United Kingdom |

Támogatás száma

XT 60/05

Tagállam

Egyesült Királyság

Régió

Északnyugat

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Greater Merseyside Learning & Skills Council

A Merseyside LSC képzési beruházási javaslatai, Priority One 2005–2008. (4. és 12. intézkedés)

Jogalap

Learning and Skills Act 2000, Employment Act 1973, Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege:

Támogatási rendszer

Éves teljes összeg

20 millió GBP

Garantált hitelek

Egyedi támogatás

Támogatás teljes összege

Garantált hitelek

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(7) bekezdésével összhangban

Igen

Végrehajtás időpontja

2005.4.1-jétől

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama

2006.12.31-ig (a projekt 2008.7.31-ig tart)

A támogatás célja

Általános képzés

Igen

Szakosított képzés

Érintett gazdasági ágazat

Valamennyi képzési támogatásra jogosult ágazat

Igen

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Név:

Government Office for the North West (GONW)

Cím:

Cunard Building,

Pier Head, Water Street

Liverpool, L3 1QB

United Kingdom

Nagy összegű egyedi támogatások

A rendelet 5. cikkével összhangban

Igen

---

| 5.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 82/71 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 82/71

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – OLASZORSZÁG

Állami támogatás C 34/2005 (ex N 113/2005) – Legge Regionale n. 17/2004 Art. 60 – Regione Sicilia

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően

(2006/C 82/19)

(EGT vonatkozású szöveg)

A 2005. szeptember 21-i keltezésű levélben, melynek másolata a hiteles nyelven a jelen összefoglalót követő oldalakon található, a Bizottság tájékoztatta Olaszországot, hogy a fent hivatkozott intézkedésekre vonatkozóan szándékában áll az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást megindítani.

Az érdekelt felek a Bizottság által megindítandó eljárás tárgyát képező intézkedésre vonatkozó észrevételeiket a jelen összefoglaló és az azt követő levél közzétételétől számított egy hónapon belül küldhetik meg az alábbi címre:

| Európai Bizottság |
| --- |
| Versenypolitikai Főigazgatóság |
| Állami támogatások I. Igazgatósága |
| B-1049 Brüsszel |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

Európai Bizottság

Versenypolitikai Főigazgatóság

Állami támogatások I. Igazgatósága

B-1049 Brüsszel

Fax: (32-2) 296 12 42

Ezeket az észrevételeket megküldik Olaszországnak. Az észrevételeket küldő érdekelt fél írásban, a kérelem indoklásával együtt kérheti személyazonosságának bizalmas kezelését.

ÖSSZEFOGLALÓ

AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

A 2004. december 28-i, 17. sz. Legge Regionale [Regionális Törvény] (LR 17/2004) 60. cikkének 1. bekezdése rendelkezik arról, hogy az IRAP (regionális termelésre kivetett olasz adó) kulcsát 2005-ben 1 %-kal, 2006-ban 0,75 %-kal, 2007-ben pedig 0,5 %-kal csökkentsék a szövetkezetek esetében (pontosabban a „società cooperative a mutualità prevalente” esetében), az Olasz Polgári Törvénykönyv értelmében. Ugyanezen cikk 2. bekezdése ugyanezt a kedvezményt kiterjeszti a 773/1931. számú királyi rendeletben meghatározott biztonsági szolgáltatásokat nyújtó társaságokra is. A szóban forgó csökkentésekről Szicília régió döntött, élve az olasz régióknak adott azon joggal, hogy maguk határozzák meg az IRAP-kulcsot. Az olasz hatóságok becslése szerint a kérdéses 60. cikk végrehajtásának a költségvetésben megjelenő hatása körülbelül 2 millió eurót tesz ki a 2005–2007 közötti időszakban.

AZ INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE

A Bizottság szerint a fenti előny megfelel az EK-szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében leírt erre vonatkozó feltételeknek.

Úgy tűnik, az intézkedés gazdasági előnyhöz juttatja a kedvezményezetteket azáltal, hogy esetükben három éves időtartamra csökkenti az IRAP-kulcsot. Az előny ugyanakkor szelektív is, mivel csak a szövetkezetekre és a biztonsági szolgáltatást nyújtó társaságokra vonatkozik. Ezen túlmenően úgy tűnik, a kedvezmény nyújtása az államnak tulajdonítható, mivel a szicíliai kormány adóbevételeinek csökkenéséről van szó.

Végezetül úgy tűnik, az intézkedés torzíthatja a versenyt a tagállamok között, mivel a kedvezményezettek – akár a szövetkezetekről van szó, akár a biztonsági szolgáltatást nyújtó társaságokról – a konkurencia előtt nyitott piacon versenyeznek más vállalkozásokkal. Az olasz hatóságok közleménye szerint a szövetkezetek valóban lehetnek bármekkora méretűek és tevékenykedhetnek bármelyik ágazatban, ebből következően a konkurencia előtt nyitott piacon más vállalkozásokkal versenyeznek. Hasonlóképp, bár közleményükben az olasz hatóságok azzal érvelnek, hogy biztonsági szolgáltatást általában nem nyújtanak az ilyen tevékenységet űző társaságok székhelyén kívül, a Bizottság úgy gondolja, hogy az eljárásnak ebben a szakaszában az olasz hatóságok nem nyújtottak elégséges információt annak bizonyítására, hogy a biztonsági szolgáltatást nyújtó társaságok által kínált szolgáltatások nem nyúltak túl az országhatárokon, és hogy az intézkedés nem ártott a kereskedelemnek és a versenynek.

A Bizottság kétségbe vonja, hogy a szövetkezeteknek és biztonsági szolgáltatást nyújtó társaságoknak adott állami támogatás összeegyeztethető a közös piaccal. Az eljárás jelenlegi szakaszában úgy tűnik, hogy a 87. cikk (2) bekezdésében, valamint a 87. cikk (3) bekezdése b), c) és d) pontjai alatt szereplő kivételek a kérdéses intézkedés esetében nem alkalmazhatók. Az olasz hatóságok azzal érveltek, hogy az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja, mely szerint a működési állami támogatás összeegyeztethető a közös piaccal, alkalmazható a szóban forgó esetben, mivel Szicília az említett mentesség értelmében támogatható régió.

A Bizottság szerint ugyanakkor az intézkedést – mint támogatást – működési állami támogatásnak kell tekinteni, mivel a nyújtott adózási kedvezmény nem kapcsolódik specifikus beruházásokhoz, munkahelyteremtéshez vagy specifikus projektekhez, hanem olyan díjak – jelen esetben az IRAP adófizetési kötelezettség – csökkentését jelenti, melyeket normális esetben az érintett vállalatoknak kellene viselniük működésük során. Bevett gyakorlatának megfelelően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy működési támogatás nyújtása normális esetben tilos. Ilyen támogatás csak kivételes esetben nyújtható, feltéve, hogy i. a regionális fejlődéshez való hozzájárulása és jellege miatt indokolt, valamint ii. a nyújtott támogatás arányban áll az enyhítendő hátránnyal. A tagállamra hárul annak bizonyítása, hogy a hátrány létezik, és az ő feladata felmérnie e hátrány jelentőségét.

Az eljárás jelen fázisában a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a tagállam bizonyította a kérdéses hátrány létezését és felmérte annak jelentőségét. A Bizottság mindenesetre megjegyzi, hogy az eddig benyújtott információk nem teszik lehetővé annak ellenőrzését, vajon a kérdéses támogatást alátámasztja-e hozzájárulása a regionális fejlesztéshez, illetve azt, vajon a támogatás mértéke arányban áll-e azokkal a hátrányokkal, amelyeket kiegyenlíteni hivatott.

Mivel az eljárás eme fázisában úgy tűnik, hogy az intézkedés – mint támogatás – nem felel meg a Szerződésben foglalt mentességeknek, az EK-Szerződés 93. cikkének [jelenleg 88. cikk] alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet 6. cikkében meghatározott előzetes értékelése keretein belül a Bizottság kétségbe vonja, hogy az intézkedés összeegyeztethető a közös piaccal.

A támogatás összeegyeztethetőségével kapcsolatos kétségeire tekintettel a Bizottság javasolja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) pontjában meghatározott hivatalos vizsgálati eljárás megindítását.

A LEVÉL SZÖVEGE

„Con la presente la Commissione si pregia informare l'Italia che, dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane in merito alla misura menzionata in oggetto, ha deciso di avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE.

PROCEDIMENTO

| 1) | Con lettera del 9 marzo 2005 (A/2484), le autorità italiane hanno notificato l'articolo 60 della legge regionale 28 dicembre 2004, n. 17 (denominata nel prosieguo “LR 17/2004”). Con lettere del 29 marzo 2005 (D/52385) e del 10 giugno 2005 (D/54467), la Commissione ha chiesto ulteriori informazioni alle autorità italiane. Queste ultime hanno risposto con lettera del 18 maggio 2005 (A/34055), a seguito di un sollecito della Commissione del 27 aprile 2005 (D/53374), e con lettere del 12 luglio 2005 (A/35835) e del 14 luglio 2005 (A/35958). |
| --- | --- |

1)

Con lettera del 9 marzo 2005 (A/2484), le autorità italiane hanno notificato l'articolo 60 della legge regionale 28 dicembre 2004, n. 17 (denominata nel prosieguo “LR 17/2004”). Con lettere del 29 marzo 2005 (D/52385) e del 10 giugno 2005 (D/54467), la Commissione ha chiesto ulteriori informazioni alle autorità italiane. Queste ultime hanno risposto con lettera del 18 maggio 2005 (A/34055), a seguito di un sollecito della Commissione del 27 aprile 2005 (D/53374), e con lettere del 12 luglio 2005 (A/35835) e del 14 luglio 2005 (A/35958).

| 2) | La LR 17/2004 è entrata in vigore il 29 dicembre 2004, ma l'articolo 60 dispone che, fino all'autorizzazione da parte della Commissione europea, la misura è soggetta al regolamento de minimis
   (1). |
| --- | --- |

2)

La LR 17/2004 è entrata in vigore il 29 dicembre 2004, ma l'articolo 60 dispone che, fino all'autorizzazione da parte della Commissione europea, la misura è soggetta al regolamento de minimis
   (1).

1.   DESCRIZIONE DETTAGLIATA DELLA MISURA

| 3) | Secondo le autorità italiane, la misura mira ad incentivare la creazione di nuove imprese e a ridurre il gap esistente tra le imprese operanti in Sicilia e le imprese situate in altre regioni italiane. |
| --- | --- |

3)

Secondo le autorità italiane, la misura mira ad incentivare la creazione di nuove imprese e a ridurre il gap esistente tra le imprese operanti in Sicilia e le imprese situate in altre regioni italiane.

| 4) | Inoltre, la misura in questione è finalizzata ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine. |
| --- | --- |

4)

Inoltre, la misura in questione è finalizzata ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine.

| 5) | L'articolo 60, comma 1 della LR 17/2004 prevede una riduzione dell'aliquota dell'IRAP dell'1 % nel 2005, dello 0,75 % nel 2006 e dello 0,5 % nel 2007 per le cooperative (più precisamente per le “società cooperative a mutualità prevalente”) quali definite nel Codice civile italiano (2). |
| --- | --- |

5)

L'articolo 60, comma 1 della LR 17/2004 prevede una riduzione dell'aliquota dell'IRAP dell'1 % nel 2005, dello 0,75 % nel 2006 e dello 0,5 % nel 2007 per le cooperative (più precisamente per le “società cooperative a mutualità prevalente”) quali definite nel Codice civile italiano (2).

| 6) | Il comma 2 dello stesso articolo estende lo stesso beneficio agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto 18 giugno 1931, n. 773, che definisce le condizioni alle quali enti e privati possono essere autorizzati dal prefetto a prestare servizi di vigilanza o custodia di proprietà mobiliari od immobiliari e servizi di investigazione privata (3). |
| --- | --- |

6)

Il comma 2 dello stesso articolo estende lo stesso beneficio agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto 18 giugno 1931, n. 773, che definisce le condizioni alle quali enti e privati possono essere autorizzati dal prefetto a prestare servizi di vigilanza o custodia di proprietà mobiliari od immobiliari e servizi di investigazione privata (3).

| 7) | L'IRAP è stata istituita con il decreto legislativo 15 dicembre 1997, n. 446 (in appresso LD 446/97) con l'intento di fornire alle autorità regionali la fonte di reddito necessaria per finanziare l'esercizio autonomo dei poteri loro devoluti. Le principali caratteristiche dell'IRAP possono essere così riassunte:






  i) | soggetti passivi dell'IRAP sono persone fisiche, società ed enti che svolgono un'attività diretta alla produzione o allo scambio di beni ovvero alla prestazione di servizi; |
| --- | --- | --- |

7)

L'IRAP è stata istituita con il decreto legislativo 15 dicembre 1997, n. 446 (in appresso LD 446/97) con l'intento di fornire alle autorità regionali la fonte di reddito necessaria per finanziare l'esercizio autonomo dei poteri loro devoluti. Le principali caratteristiche dell'IRAP possono essere così riassunte:

i)

soggetti passivi dell'IRAP sono persone fisiche, società ed enti che svolgono un'attività diretta alla produzione o allo scambio di beni ovvero alla prestazione di servizi;

| ii) | l'imposta si applica sul valore della produzione netta derivante dall'attività esercitata nel territorio della regione. Di norma, per le imprese commerciali, tale valore è determinato dalla differenza, risultante nel conto economico, tra la somma dei ricavi, dei proventi e degli altri componenti reddituali classificabili nelle voci del valore della produzione, esclusi i proventi di operazioni finanziarie straordinarie, e la somma dei costi di produzione, esclusi i costi finanziari e le spese per il personale (4); |
| --- | --- |

ii)

l'imposta si applica sul valore della produzione netta derivante dall'attività esercitata nel territorio della regione. Di norma, per le imprese commerciali, tale valore è determinato dalla differenza, risultante nel conto economico, tra la somma dei ricavi, dei proventi e degli altri componenti reddituali classificabili nelle voci del valore della produzione, esclusi i proventi di operazioni finanziarie straordinarie, e la somma dei costi di produzione, esclusi i costi finanziari e le spese per il personale (4);

| iii) | l'aliquota di base dell'imposta è pari al 4,25 %; |
| --- | --- |

iii)

l'aliquota di base dell'imposta è pari al 4,25 %;

| iv) | l'IRAP è dovuta alla regione nel cui territorio è realizzato il valore della produzione netta e tutte le regioni hanno facoltà di maggiorare o ridurre l'aliquota di base fino ad un massimo di un punto percentuale e di differenziare l'aggiustamento per settore di attività. |
| --- | --- |

iv)

l'IRAP è dovuta alla regione nel cui territorio è realizzato il valore della produzione netta e tutte le regioni hanno facoltà di maggiorare o ridurre l'aliquota di base fino ad un massimo di un punto percentuale e di differenziare l'aggiustamento per settore di attività.

| 8) | Le riduzioni dell'aliquota dell'IRAP di cui all'articolo 60, commi 1 e 2, della LR 17/2004 sono state decise dalle autorità regionali siciliane in virtù della facoltà di modificare l'aliquota, riconosciuta a qualsiasi regione italiana. |
| --- | --- |

8)

Le riduzioni dell'aliquota dell'IRAP di cui all'articolo 60, commi 1 e 2, della LR 17/2004 sono state decise dalle autorità regionali siciliane in virtù della facoltà di modificare l'aliquota, riconosciuta a qualsiasi regione italiana.

| 9) | I beneficiari applicheranno la riduzione automaticamente al momento del pagamento dell'IRAP. |
| --- | --- |

9)

I beneficiari applicheranno la riduzione automaticamente al momento del pagamento dell'IRAP.

| 10) | Le autorità italiane stimano che l'articolo 60 avrà un impatto sul bilancio quantificabile in circa 2 milioni di EUR per l'intero periodo 2005-2007. |
| --- | --- |

10)

Le autorità italiane stimano che l'articolo 60 avrà un impatto sul bilancio quantificabile in circa 2 milioni di EUR per l'intero periodo 2005-2007.

| 11) | Infine occorre notare che dinanzi alla Corte di giustizia (5) è pendente una causa riguardante la compatibilità dell'IRAP con l'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva 77/388/CE del Consiglio, del 17 maggio 1977. In base alle conclusioni dell'avvocato generale del 17 marzo 2005, un'imposta nazionale come l'IRAP si configura come un'imposta sul fatturato, in quanto tale vietata dall'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva. Tale causa potrebbe ovviamente avere conseguenze per la misura descritta nel presente documento qualora la Corte stabilisse che l'IRAP non è conforme al diritto comunitario. |
| --- | --- |

11)

Infine occorre notare che dinanzi alla Corte di giustizia (5) è pendente una causa riguardante la compatibilità dell'IRAP con l'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva 77/388/CE del Consiglio, del 17 maggio 1977. In base alle conclusioni dell'avvocato generale del 17 marzo 2005, un'imposta nazionale come l'IRAP si configura come un'imposta sul fatturato, in quanto tale vietata dall'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva. Tale causa potrebbe ovviamente avere conseguenze per la misura descritta nel presente documento qualora la Corte stabilisse che l'IRAP non è conforme al diritto comunitario.

2.   VALUTAZIONE DELLA MISURA

Aiuti di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE

| 12) | Per accertare se, nel caso di specie, la misura costituisca un aiuto ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE, la Commissione deve valutare se essa favorisca talune imprese o talune produzioni, conferendo un vantaggio di natura economica, se tale vantaggio falsi o minacci di falsare la concorrenza, se esso sia concesso mediante risorse statali e se sia atto ad incidere sugli scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

12)

Per accertare se, nel caso di specie, la misura costituisca un aiuto ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE, la Commissione deve valutare se essa favorisca talune imprese o talune produzioni, conferendo un vantaggio di natura economica, se tale vantaggio falsi o minacci di falsare la concorrenza, se esso sia concesso mediante risorse statali e se sia atto ad incidere sugli scambi tra Stati membri.

Vantaggio economico

| 13) | La Commissione ritiene che la misura sembra conferire ai beneficiari un vantaggio economico consistente nella riduzione dell'IRAP pagata dai beneficiari per un importo corrispondente all'1 %, allo 0,75 % ed allo 0,5 % del valore della produzione netta dell'impresa, quale definito sopra. |
| --- | --- |

13)

La Commissione ritiene che la misura sembra conferire ai beneficiari un vantaggio economico consistente nella riduzione dell'IRAP pagata dai beneficiari per un importo corrispondente all'1 %, allo 0,75 % ed allo 0,5 % del valore della produzione netta dell'impresa, quale definito sopra.

| 14) | L'abbattimento del carico fiscale effettivo consente alle imprese beneficiarie di avvalersi di una riduzione dell'imposta dovuta, che si traduce in un vantaggio finanziario di cui le predette imprese beneficiano immediatamente negli anni in cui la riduzione viene applicata. |
| --- | --- |

14)

L'abbattimento del carico fiscale effettivo consente alle imprese beneficiarie di avvalersi di una riduzione dell'imposta dovuta, che si traduce in un vantaggio finanziario di cui le predette imprese beneficiano immediatamente negli anni in cui la riduzione viene applicata.

Favorire talune imprese o attività economiche

| 15) | I vantaggi di cui sopra sembrano favorire talune imprese per una serie di ragioni. |
| --- | --- |

15)

I vantaggi di cui sopra sembrano favorire talune imprese per una serie di ragioni.

Comma 1

| 16) | La Commissione osserva che il comma 1 sembra avere carattere selettivo, in quanto il vantaggio che comporta è riservato esclusivamente alle cooperative siciliane. Pertanto, il comma 1 esclude dai potenziali beneficiari del regime le imprese siciliane operanti in qualsiasi settore, non aventi forma di cooperative. Sebbene talune misure fiscali riguardanti le cooperative possano essere giustificate dalla natura e dalla struttura generale del sistema, in particolare quando è previsto che l'imposta sia riscossa in capo ai soci (6), una simile giustificazione non sembra riscontrarsi nel caso in esame. L'IRAP, quale definita dal legislatore nazionale, si applica nella stessa maniera alle cooperative e ad altri tipi di imprese, cosicché la riduzione dell'aliquota decisa da una particolare regione per talune cooperative può difficilmente essere considerata un elemento intrinseco alla logica del sistema fiscale. |
| --- | --- |

16)

La Commissione osserva che il comma 1 sembra avere carattere selettivo, in quanto il vantaggio che comporta è riservato esclusivamente alle cooperative siciliane. Pertanto, il comma 1 esclude dai potenziali beneficiari del regime le imprese siciliane operanti in qualsiasi settore, non aventi forma di cooperative. Sebbene talune misure fiscali riguardanti le cooperative possano essere giustificate dalla natura e dalla struttura generale del sistema, in particolare quando è previsto che l'imposta sia riscossa in capo ai soci (6), una simile giustificazione non sembra riscontrarsi nel caso in esame. L'IRAP, quale definita dal legislatore nazionale, si applica nella stessa maniera alle cooperative e ad altri tipi di imprese, cosicché la riduzione dell'aliquota decisa da una particolare regione per talune cooperative può difficilmente essere considerata un elemento intrinseco alla logica del sistema fiscale.

Comma 2

| 17) | La Commissione osserva che il comma 2 sembra fornire un vantaggio selettivo per le ragioni seguenti. Innanzitutto, le misure sembrano favorire l'attività economica consistente nella prestazione di servizi di vigilanza. Conformemente ad una giurisprudenza consolidata (7), ciò equivarrebbe ad una misura selettiva che favorisce l'attività di cui sopra, poiché non è rivolta alle imprese operanti in altri settori. |
| --- | --- |

17)

La Commissione osserva che il comma 2 sembra fornire un vantaggio selettivo per le ragioni seguenti. Innanzitutto, le misure sembrano favorire l'attività economica consistente nella prestazione di servizi di vigilanza. Conformemente ad una giurisprudenza consolidata (7), ciò equivarrebbe ad una misura selettiva che favorisce l'attività di cui sopra, poiché non è rivolta alle imprese operanti in altri settori.

| 18) | In secondo luogo, le imprese di vigilanza offrono i servizi seguenti: i) deposito temporaneo di valori e trasporto e scorta di beni e persone; ii) vigilanza sulle proprietà; iii) gestione di impianti specializzati per l'archiviazione e iv) produzione di apparecchi e sistemi di sicurezza. La Commissione ritiene che parte di questi servizi possa essere prestata da imprese che non siano istituti esercenti attività di vigilanza privata ai sensi del Regio decreto n. 773/1931. |
| --- | --- |

18)

In secondo luogo, le imprese di vigilanza offrono i servizi seguenti: i) deposito temporaneo di valori e trasporto e scorta di beni e persone; ii) vigilanza sulle proprietà; iii) gestione di impianti specializzati per l'archiviazione e iv) produzione di apparecchi e sistemi di sicurezza. La Commissione ritiene che parte di questi servizi possa essere prestata da imprese che non siano istituti esercenti attività di vigilanza privata ai sensi del Regio decreto n. 773/1931.

| 19) | Poiché le autorità italiane non hanno fornito alcuna informazione in proposito, nella fase attuale del procedimento, la Commissione ritiene che questa distinzione sembra porre le altre imprese operanti in almeno uno dei sottosettori di cui sopra in una posizione svantaggiata rispetto agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto n. 773/1931. |
| --- | --- |

19)

Poiché le autorità italiane non hanno fornito alcuna informazione in proposito, nella fase attuale del procedimento, la Commissione ritiene che questa distinzione sembra porre le altre imprese operanti in almeno uno dei sottosettori di cui sopra in una posizione svantaggiata rispetto agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto n. 773/1931.

Distorsione della concorrenza ed incidenza sugli scambi tra gli Stati membri

| 20) | Secondo una giurisprudenza consolidata (8), perché una misura falsi la concorrenza è sufficiente che il destinatario dell'aiuto sia in concorrenza con altre imprese su mercati aperti alla concorrenza. |
| --- | --- |

20)

Secondo una giurisprudenza consolidata (8), perché una misura falsi la concorrenza è sufficiente che il destinatario dell'aiuto sia in concorrenza con altre imprese su mercati aperti alla concorrenza.

| 21) | La Commissione osserva che le misure di cui ai commi 1 e 2 sembrano falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra Stati membri, in quanto il loro effetto è liberare i beneficiari da un onere al quale sarebbero altrimenti soggetti. |
| --- | --- |

21)

La Commissione osserva che le misure di cui ai commi 1 e 2 sembrano falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra Stati membri, in quanto il loro effetto è liberare i beneficiari da un onere al quale sarebbero altrimenti soggetti.

| 22) | Nella fattispecie, secondo le informazioni trasmesse dalle autorità italiane, i beneficiari sono cooperative (comma 1) di tutte le dimensioni, operanti in tutti i settori. Giacché le cooperative competono con altre imprese in mercati aperti alla concorrenza, il comma 1 è atto a falsare la concorrenza e ad incidere sugli scambi, secondo quanto sancito da una giurisprudenza consolidata. |
| --- | --- |

22)

Nella fattispecie, secondo le informazioni trasmesse dalle autorità italiane, i beneficiari sono cooperative (comma 1) di tutte le dimensioni, operanti in tutti i settori. Giacché le cooperative competono con altre imprese in mercati aperti alla concorrenza, il comma 1 è atto a falsare la concorrenza e ad incidere sugli scambi, secondo quanto sancito da una giurisprudenza consolidata.

| 23) | Analogamente la Commissione ritiene che la misura di cui al comma 2 sembra falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra gli Stati membri. Sebbene, nelle informazioni trasmesse, le autorità italiane sostengano che di norma i servizi di vigilanza non sono prestati al di fuori del territorio nel quale le imprese di vigilanza sono stabilite e che queste imprese devono ottenere una particolare licenza per esercitare le loro attività, la Commissione considera che, in questa fase del procedimento, le autorità italiane non hanno fornito informazioni sufficienti per dimostrare che per i quattro servizi di cui sopra prestati da imprese di vigilanza non vi sia una concorrenza tra Stati membri e che la misura non incida sugli scambi e sulla concorrenza. |
| --- | --- |

23)

Analogamente la Commissione ritiene che la misura di cui al comma 2 sembra falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra gli Stati membri. Sebbene, nelle informazioni trasmesse, le autorità italiane sostengano che di norma i servizi di vigilanza non sono prestati al di fuori del territorio nel quale le imprese di vigilanza sono stabilite e che queste imprese devono ottenere una particolare licenza per esercitare le loro attività, la Commissione considera che, in questa fase del procedimento, le autorità italiane non hanno fornito informazioni sufficienti per dimostrare che per i quattro servizi di cui sopra prestati da imprese di vigilanza non vi sia una concorrenza tra Stati membri e che la misura non incida sugli scambi e sulla concorrenza.

Presenza di risorse statali

| 24) | La misura implica l'uso di risorse statali nella forma di una perdita di gettito fiscale da parte della Regione Sicilia; tale perdita è pari all'importo della riduzione delle imposte dovute dalle imprese beneficiarie di cui ai punti precedenti. |
| --- | --- |

24)

La misura implica l'uso di risorse statali nella forma di una perdita di gettito fiscale da parte della Regione Sicilia; tale perdita è pari all'importo della riduzione delle imposte dovute dalle imprese beneficiarie di cui ai punti precedenti.

Compatibilità

| 25) | La Commissione nutre dubbi sul fatto che l'aiuto di Stato sia compatibile con il mercato unico. Le autorità italiane hanno presentato alcuni argomenti volti a dimostrare che, nel caso di specie, si applicherebbe la deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, per effetto della quale gli aiuti di Stato al funzionamento possono essere considerati compatibili con il mercato comune, essendo la Sicilia una regione ammissibile a tale deroga. Le autorità italiane non hanno tuttavia presentato alcun argomento volto a dimostrare che altre deroghe sarebbero applicabili al caso in oggetto. |
| --- | --- |

25)

La Commissione nutre dubbi sul fatto che l'aiuto di Stato sia compatibile con il mercato unico. Le autorità italiane hanno presentato alcuni argomenti volti a dimostrare che, nel caso di specie, si applicherebbe la deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, per effetto della quale gli aiuti di Stato al funzionamento possono essere considerati compatibili con il mercato comune, essendo la Sicilia una regione ammissibile a tale deroga. Le autorità italiane non hanno tuttavia presentato alcun argomento volto a dimostrare che altre deroghe sarebbero applicabili al caso in oggetto.

| 26) | Le deroghe previste dall'articolo 87, paragrafo 2, del trattato CE, relative agli aiuti di carattere sociale concessi ai singoli consumatori, agli aiuti destinati a ovviare ai danni arrecati dalle calamità naturali oppure da altri eventi eccezionali e agli aiuti concessi all'economia di determinate regioni della Repubblica federale di Germania, non sembrano applicarsi in questo caso. |
| --- | --- |

26)

Le deroghe previste dall'articolo 87, paragrafo 2, del trattato CE, relative agli aiuti di carattere sociale concessi ai singoli consumatori, agli aiuti destinati a ovviare ai danni arrecati dalle calamità naturali oppure da altri eventi eccezionali e agli aiuti concessi all'economia di determinate regioni della Repubblica federale di Germania, non sembrano applicarsi in questo caso.

| 27) | Analogamente, non sembra possibile considerare che il regime sia destinato a promuovere un progetto di comune interesse europeo o a porre rimedio a un grave turbamento dell'economia dell'Italia, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera b), del trattato CE. Il regime non è neanche destinato a promuovere la cultura e la conservazione del patrimonio, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera d), del trattato CE. |
| --- | --- |

27)

Analogamente, non sembra possibile considerare che il regime sia destinato a promuovere un progetto di comune interesse europeo o a porre rimedio a un grave turbamento dell'economia dell'Italia, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera b), del trattato CE. Il regime non è neanche destinato a promuovere la cultura e la conservazione del patrimonio, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera d), del trattato CE.

| 28) | Il regime in oggetto deve inoltre essere esaminato alla luce dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato CE. Tale articolo dispone che gli aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche sono ammessi sempre che non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse. La Commissione osserva che le agevolazioni fiscali concesse mediante il regime non sono legate ad investimenti specifici, alla creazione di posti di lavoro o a progetti specifici. Il regime prevede semplicemente una riduzione degli oneri che dovrebbero essere sostenuti normalmente dalle imprese interessate nel corso della loro attività — nella fattispecie il debito IRAP — e deve pertanto essere considerato come un aiuto di Stato al funzionamento, come viene peraltro correttamente riconosciuto dalle autorità italiane nella corrispondenza intercorsa. Anche qualora si constatasse che la misura contribuisce allo sviluppo di determinate attività economiche, conformemente alla sua prassi costante, la Commissione non è in grado di escludere che la sua incidenza sugli scambi intracomunitari possa essere contraria al comune interesse; il regime non prevede del resto che i beneficiari siano tenuti a compensare tali distorsioni. |
| --- | --- |

28)

Il regime in oggetto deve inoltre essere esaminato alla luce dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato CE. Tale articolo dispone che gli aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche sono ammessi sempre che non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse. La Commissione osserva che le agevolazioni fiscali concesse mediante il regime non sono legate ad investimenti specifici, alla creazione di posti di lavoro o a progetti specifici. Il regime prevede semplicemente una riduzione degli oneri che dovrebbero essere sostenuti normalmente dalle imprese interessate nel corso della loro attività — nella fattispecie il debito IRAP — e deve pertanto essere considerato come un aiuto di Stato al funzionamento, come viene peraltro correttamente riconosciuto dalle autorità italiane nella corrispondenza intercorsa. Anche qualora si constatasse che la misura contribuisce allo sviluppo di determinate attività economiche, conformemente alla sua prassi costante, la Commissione non è in grado di escludere che la sua incidenza sugli scambi intracomunitari possa essere contraria al comune interesse; il regime non prevede del resto che i beneficiari siano tenuti a compensare tali distorsioni.

| 29) | Occorre infine esaminare se l'aiuto sia ammissibile alla deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, che prevede l'autorizzazione degli aiuti destinati a favorire lo sviluppo economico delle regioni ove il tenore di vita sia anormalmente basso oppure si abbia una grave forma di sottoccupazione. |
| --- | --- |

29)

Occorre infine esaminare se l'aiuto sia ammissibile alla deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, che prevede l'autorizzazione degli aiuti destinati a favorire lo sviluppo economico delle regioni ove il tenore di vita sia anormalmente basso oppure si abbia una grave forma di sottoccupazione.

| 30) | Come già menzionato, le autorità italiane affermano nella loro corrispondenza che la misura in questione costituisce un aiuto al funzionamento. In base ad una prassi consolidata della Commissione, gli aiuti al funzionamento sono di norma vietati. In via eccezionale, però, possono essere concessi aiuti di questo tipo purché i) siano giustificati in funzione del loro contributo allo sviluppo regionale e della loro natura e ii) il loro livello sia proporzionale agli svantaggi che intendono compensare. Spetta allo Stato membro dimostrare l'esistenza degli svantaggi e quantificarne l'importanza (9). |
| --- | --- |

30)

Come già menzionato, le autorità italiane affermano nella loro corrispondenza che la misura in questione costituisce un aiuto al funzionamento. In base ad una prassi consolidata della Commissione, gli aiuti al funzionamento sono di norma vietati. In via eccezionale, però, possono essere concessi aiuti di questo tipo purché i) siano giustificati in funzione del loro contributo allo sviluppo regionale e della loro natura e ii) il loro livello sia proporzionale agli svantaggi che intendono compensare. Spetta allo Stato membro dimostrare l'esistenza degli svantaggi e quantificarne l'importanza (9).

| 31) | Nelle loro osservazioni le autorità italiane hanno argomentato che la misura in questione, che concede un aiuto al funzionamento, sarebbe compatibile con il mercato comune per le ragioni illustrate in appresso. |
| --- | --- |

31)

Nelle loro osservazioni le autorità italiane hanno argomentato che la misura in questione, che concede un aiuto al funzionamento, sarebbe compatibile con il mercato comune per le ragioni illustrate in appresso.

Comma 1

| i) | Il comma 1 contribuirebbe alla creazione di nuove imprese e alla riduzione del gap esistente tra imprese allocate in Sicilia e imprese operanti in altre regioni italiane; |
| --- | --- |

i)

Il comma 1 contribuirebbe alla creazione di nuove imprese e alla riduzione del gap esistente tra imprese allocate in Sicilia e imprese operanti in altre regioni italiane;

| ii) | le imprese siciliane sarebbero strutturalmente svantaggiate perché la Sicilia è una regione insulare ed ultraperiferica, collocata a grande distanza dai centri economici continentali. Inoltre la prevalenza di micro-imprese determinerebbe costi di finanziamento più elevati ed un maggior impiego di risorse umane. Giacché il costo del lavoro e il costo dell'indebitamento costituirebbero gran parte della base imponibile dell'IRAP, le imprese siciliane sarebbero penalizzate; |
| --- | --- |

ii)

le imprese siciliane sarebbero strutturalmente svantaggiate perché la Sicilia è una regione insulare ed ultraperiferica, collocata a grande distanza dai centri economici continentali. Inoltre la prevalenza di micro-imprese determinerebbe costi di finanziamento più elevati ed un maggior impiego di risorse umane. Giacché il costo del lavoro e il costo dell'indebitamento costituirebbero gran parte della base imponibile dell'IRAP, le imprese siciliane sarebbero penalizzate;

| iii) | l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare. L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la “normale” impresa siciliana, con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti, operante nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero versi un'imposta IRAP più elevata della “normale” impresa lombarda con caratteristiche comparabili. |
| --- | --- |

iii)

l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare. L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la “normale” impresa siciliana, con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti, operante nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero versi un'imposta IRAP più elevata della “normale” impresa lombarda con caratteristiche comparabili.

Comma 2

| i) | Il comma 2 contribuirebbe ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine; |
| --- | --- |

i)

Il comma 2 contribuirebbe ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine;

| ii) | il rapporto tra costo del lavoro e valore della produzione netta per le imprese di vigilanza siciliane è in media superiore a quello delle imprese operanti in altre regioni italiane. Ciò è dovuto alla rigidità del mercato del lavoro siciliano, caratterizzato da un basso turnover dei dipendenti. Si dovrebbero inoltre prendere in considerazione gli effetti dei vincoli tariffari che il prefetto può imporre per i servizi del settore (cosiddette “tariffe di legalità”) e la necessità di remunerare la professionalità dei dipendenti del settore. |
| --- | --- |

ii)

il rapporto tra costo del lavoro e valore della produzione netta per le imprese di vigilanza siciliane è in media superiore a quello delle imprese operanti in altre regioni italiane. Ciò è dovuto alla rigidità del mercato del lavoro siciliano, caratterizzato da un basso turnover dei dipendenti. Si dovrebbero inoltre prendere in considerazione gli effetti dei vincoli tariffari che il prefetto può imporre per i servizi del settore (cosiddette “tariffe di legalità”) e la necessità di remunerare la professionalità dei dipendenti del settore.

| iii) | l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare. L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la normale impresa di servizi di vigilanza siciliana versi un'imposta IRAP più elevata rispetto ad una normale impresa operante in altre regioni italiane. |
| --- | --- |

iii)

l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare. L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la normale impresa di servizi di vigilanza siciliana versi un'imposta IRAP più elevata rispetto ad una normale impresa operante in altre regioni italiane.

| 32) | Sotto questo profilo, la Commissione osserva che per regioni ultraperiferiche si intendono quelle individuate in un elenco esaustivo di cui alla dichiarazione 26 sulle regioni ultraperiferiche della Comunità, allegata al trattato sull'Unione europea (10), ovvero i dipartimenti francesi d'oltremare, le Azzorre, Madeira e le Isole Canarie. La Sicilia non può essere considerata una regione ultraperiferica. Tuttavia è una regione ammissibile agli aiuti di Stato a norma dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a) del trattato. |
| --- | --- |

32)

Sotto questo profilo, la Commissione osserva che per regioni ultraperiferiche si intendono quelle individuate in un elenco esaustivo di cui alla dichiarazione 26 sulle regioni ultraperiferiche della Comunità, allegata al trattato sull'Unione europea (10), ovvero i dipartimenti francesi d'oltremare, le Azzorre, Madeira e le Isole Canarie. La Sicilia non può essere considerata una regione ultraperiferica. Tuttavia è una regione ammissibile agli aiuti di Stato a norma dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a) del trattato.

| 33) | In secondo luogo, la Commissione osserva quanto segue: |
| --- | --- |

33)

In secondo luogo, la Commissione osserva quanto segue:

Comma 1

| i) | Il collegamento tra l'abbattimento dell'IRAP per tutte le cooperative e la creazione di nuove imprese in Sicilia non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo; |
| --- | --- |

i)

Il collegamento tra l'abbattimento dell'IRAP per tutte le cooperative e la creazione di nuove imprese in Sicilia non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo;

| ii) | per quanto riguarda l'argomento addotto dalle autorità italiane, in base al quale l'economia siciliana sarebbe penalizzata dalla prevalenza di microimprese e dalle conseguenze che ne derivano, una riduzione dell'IRAP generalizzata per le cooperative di qualsiasi dimensione non sembra risolvere il problema, non essendo essa mirata alle microimprese. Né l'aiuto dovrebbe essere concesso solo alle microcooperative. In secondo luogo, l'aiuto non sembra volto a rimediare ai problemi collegati al carattere insulare della Sicilia, in quanto non presenta alcun rapporto con i costi supplementari legati all'insularità, come i costi di trasporto. Infine, differenze tra le aliquote fiscali effettive, quali quelle rilevate dalle autorità italiane, sembrano verificarsi per tutte le imposte ed essere implicite nella loro natura. Ciò non sembra tuttavia costituire una ragione sufficiente per concedere aiuti di Stato differenziati per tipologie di imprese e, nel caso in esame, le autorità italiane non hanno fornito prove concrete del fatto che le cooperative siano eccessivamente penalizzate da aliquote IRAP effettive elevate; |
| --- | --- |

ii)

per quanto riguarda l'argomento addotto dalle autorità italiane, in base al quale l'economia siciliana sarebbe penalizzata dalla prevalenza di microimprese e dalle conseguenze che ne derivano, una riduzione dell'IRAP generalizzata per le cooperative di qualsiasi dimensione non sembra risolvere il problema, non essendo essa mirata alle microimprese. Né l'aiuto dovrebbe essere concesso solo alle microcooperative. In secondo luogo, l'aiuto non sembra volto a rimediare ai problemi collegati al carattere insulare della Sicilia, in quanto non presenta alcun rapporto con i costi supplementari legati all'insularità, come i costi di trasporto. Infine, differenze tra le aliquote fiscali effettive, quali quelle rilevate dalle autorità italiane, sembrano verificarsi per tutte le imposte ed essere implicite nella loro natura. Ciò non sembra tuttavia costituire una ragione sufficiente per concedere aiuti di Stato differenziati per tipologie di imprese e, nel caso in esame, le autorità italiane non hanno fornito prove concrete del fatto che le cooperative siano eccessivamente penalizzate da aliquote IRAP effettive elevate;

| iii) | ad ogni modo, poiché il comma 1 conferisce aiuti a cooperative di qualsiasi dimensione e settore, l'uso di dati riguardanti solo le imprese con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti operanti nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero non sembrano poter dimostrare la proporzionalità della misura in questione. |
| --- | --- |

iii)

ad ogni modo, poiché il comma 1 conferisce aiuti a cooperative di qualsiasi dimensione e settore, l'uso di dati riguardanti solo le imprese con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti operanti nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero non sembrano poter dimostrare la proporzionalità della misura in questione.

Comma 2

| i) | Il legame tra il comma 2 e l'aumento delle prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo; |
| --- | --- |

i)

Il legame tra il comma 2 e l'aumento delle prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo;

| ii) | gli argomenti relativi alla pertinenza dello svantaggio ed alle aliquote fiscali effettive, illustrati al precedente punto ii), valgono, mutatis mutandis, anche per il comma 2. Inoltre, le ragioni del costo del lavoro più elevato per le imprese di servizi di vigilanza siciliane rispetto alle imprese operanti in altre regioni italiane non sono sufficientemente spiegate. Il mercato del lavoro siciliano non sembra presentare caratteristiche tali, rispetto al mercato del lavoro di altre regioni, da giustificare salari più elevati in questo settore. Le autorità italiane non chiariscono del resto neanche l'incidenza delle differenze relative alle “tariffe di legalità” sull'aumento del costo del lavoro in Sicilia. |
| --- | --- |

ii)

gli argomenti relativi alla pertinenza dello svantaggio ed alle aliquote fiscali effettive, illustrati al precedente punto ii), valgono, mutatis mutandis, anche per il comma 2. Inoltre, le ragioni del costo del lavoro più elevato per le imprese di servizi di vigilanza siciliane rispetto alle imprese operanti in altre regioni italiane non sono sufficientemente spiegate. Il mercato del lavoro siciliano non sembra presentare caratteristiche tali, rispetto al mercato del lavoro di altre regioni, da giustificare salari più elevati in questo settore. Le autorità italiane non chiariscono del resto neanche l'incidenza delle differenze relative alle “tariffe di legalità” sull'aumento del costo del lavoro in Sicilia.

| 34) | Pertanto, in questa fase del procedimento, la Commissione nutre dubbi sul fatto che lo Stato membro abbia dimostrato l'esistenza di uno svantaggio pertinente e che ne abbia quantificato l'importanza. In ogni caso la Commissione osserva che le informazioni presentate non le consentono, in questa fase del procedimento, di verificare se l'aiuto in questione sia giustificato dal contributo fornito allo sviluppo regionale e se l'entità dell'aiuto sia proporzionale agli svantaggi che esso intende compensare. |
| --- | --- |

34)

Pertanto, in questa fase del procedimento, la Commissione nutre dubbi sul fatto che lo Stato membro abbia dimostrato l'esistenza di uno svantaggio pertinente e che ne abbia quantificato l'importanza. In ogni caso la Commissione osserva che le informazioni presentate non le consentono, in questa fase del procedimento, di verificare se l'aiuto in questione sia giustificato dal contributo fornito allo sviluppo regionale e se l'entità dell'aiuto sia proporzionale agli svantaggi che esso intende compensare.

| 35) | Visto che la misura, nella sua qualità di aiuto, non risulta, allo stato attuale, ammissibile ad alcuna delle deroghe previste dal trattato, nel contesto della sua valutazione preliminare, quale prevista dall'articolo 6 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio del 22 marzo 1999 recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attuale 88) del trattato CE, la Commissione nutre dei dubbi sulla sua compatibilità con il mercato comune. |
| --- | --- |

35)

Visto che la misura, nella sua qualità di aiuto, non risulta, allo stato attuale, ammissibile ad alcuna delle deroghe previste dal trattato, nel contesto della sua valutazione preliminare, quale prevista dall'articolo 6 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio del 22 marzo 1999 recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attuale 88) del trattato CE, la Commissione nutre dei dubbi sulla sua compatibilità con il mercato comune.

3.   CONCLUSIONE

| 36) | Tenuto conto di quanto precede, la Commissione invita l'Italia a presentare, nell'ambito della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE, le proprie osservazioni e a fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione della misura, entro un mese dalla data di ricezione della presente. |
| --- | --- |

36)

Tenuto conto di quanto precede, la Commissione invita l'Italia a presentare, nell'ambito della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE, le proprie osservazioni e a fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione della misura, entro un mese dalla data di ricezione della presente.

| 37) | La Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea ed informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente. Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a trasmetterle le loro osservazioni entro il termine di un mese a decorrere dalla data di detta pubblicazione.” |
| --- | --- |

37)

La Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea ed informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente. Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a trasmetterle le loro osservazioni entro il termine di un mese a decorrere dalla data di detta pubblicazione.”

---

(1)  Regolamento (CE) n. 69/2001 della Commissione, del 12 gennaio 2001, relativo all'applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato CE agli aiuti d'importanza minore (“de minimis”), GU L 10 del 13.1.2001, pag. 1.

1

(2)  Titolo VI del Libro V del Codice Civile, così come modificato dall'articolo 8 del decreto legislativo 17 gennaio 2003, n. 6.

2

Titolo VI del Libro V del Codice Civile

(3)  Titolo IV del Regio decreto 18 giugno 1931, n. 773 e successive modifiche e integrazioni. Il prefetto può negare la licenza anche in considerazione del numero o della importanza degli istituti già esistenti.

3

Titolo IV

(4)  Regole speciali disciplinano la determinazione della base imponibile per le banche, le imprese di assicurazioni, i lavoratori autonomi, le autorità pubbliche e imprese private non commerciali.

4

(5)  Causa C-475/03.

5

(6)  Comunicazione della Commissione sull'applicazione delle norme relative agli aiuti di Stato alle misure di tassazione diretta delle imprese (GU C 384 del 10.12.1998, pag. 3, punto 25).

6

(7)  Cfr. ad esempio la causa C-143/99 Adria-Wien Pipeline GmbH e Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH/Finanzlandesdirektion für Kärnten, Racc. 2001, pag. I-8365, riguardante un rimborso alle sole imprese produttrici di beni materiali.

7

Adria-Wien Pipeline GmbH e Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH/Finanzlandesdirektion für Kärnten

(8)  Causa T-214/95 Het Vlaamse Gewest/Commissione, Racc. 1998, pag. II-717.

8

Het Vlaamse Gewest/Commissione

(9)  Orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale, GU C 74 del 10.3.1998, pag. 9.

9

(10)  Cfr. nota 27 degli Orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale citati.

10

---