# Eiropas Savienības C 90/2006

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 90 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 49. sējums2006. gada 13. aprīlis |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 90

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

49. sējums2006. gada 13. aprīlis

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Komisija |
| 2006/C 090/1 | Euro maiņas kurss | 1 |
| 2006/C 090/2 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4066 — CVC/SLEC) (
  1
  ) | 2 |
| 2006/C 090/3 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4137 — Mittal/Arcelor) (
  1
  ) | 3 |
| 2006/C 090/4 | Komisijas paziņojums par riska faktoru novērtēšanas rezultātiem un bīstamības riska samazināšanas stratēģijām šādām vielām: dibutilftalāts; 3,4-dihloranilīns; diizodecilftalāts; 1,2-benzoldikarbonskābe, C9-11-zarotas virknes dialkilesteri, pārsvarā C10; diizononilftalāts; 1,2-benzoldikarbonskābe, C8-10-zarotas virknes dialkilesteri, pārsvarā C9; etilēndiamīntetraetiķskābe; metilacetāts; monohloretiķskābe; n-pentāns; tetranātrija etilēndiamīntetraacetāts | 4 |
| 2006/C 090/5 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu | 29 |
| 2006/C 090/6 | Dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkums par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas 2003. gada 23. decembra Regulu (EK) Nr. 1/2004 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, pārstrādi un tirdzniecību | 31 |
| 2006/C 090/7 | Valsts atbalsts — Vācija — Valsts atbalsts Nr. C 6/06 (ex N 417/05) — Volkswerft Stralsund — Uzaicinājums iesniegt apsvērumus saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu (
  1
  ) | 36 |
| 2006/C 090/8 | Informācijas procedūra — Tehniskie noteikumi (
  1
  ) | 40 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Komisija

2006/C 090/1

Euro maiņas kurss

1

2006/C 090/2

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4066 — CVC/SLEC) (
  1
  )

1

2

2006/C 090/3

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4137 — Mittal/Arcelor) (
  1
  )

1

3

2006/C 090/4

Komisijas paziņojums par riska faktoru novērtēšanas rezultātiem un bīstamības riska samazināšanas stratēģijām šādām vielām: dibutilftalāts; 3,4-dihloranilīns; diizodecilftalāts; 1,2-benzoldikarbonskābe, C9-11-zarotas virknes dialkilesteri, pārsvarā C10; diizononilftalāts; 1,2-benzoldikarbonskābe, C8-10-zarotas virknes dialkilesteri, pārsvarā C9; etilēndiamīntetraetiķskābe; metilacetāts; monohloretiķskābe; n-pentāns; tetranātrija etilēndiamīntetraacetāts

4

2006/C 090/5

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

29

2006/C 090/6

Dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkums par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas 2003. gada 23. decembra Regulu (EK) Nr. 1/2004 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, pārstrādi un tirdzniecību

31

2006/C 090/7

Valsts atbalsts — Vācija — Valsts atbalsts Nr. C 6/06 (ex N 417/05) — Volkswerft Stralsund — Uzaicinājums iesniegt apsvērumus saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu (
  1
  )

1

36

2006/C 090/8

Informācijas procedūra — Tehniskie noteikumi (
  1
  )

1

40

| | III   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | Komisija |
| 2006/C 090/9 | Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus — EAC/18/06 — Aktīvas Eiropas Pilsonības Veicināšana — Izmēģinājuma projekti/Pilsoņu projekti 2006 | 46 |

III   Paziņojumi

Komisija

2006/C 090/9

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus — EAC/18/06 — Aktīvas Eiropas Pilsonības Veicināšana — Izmēģinājuma projekti/Pilsoņu projekti 2006

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Komisija

| 13.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 90/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 90/1

---

Euro maiņas kurss (1)

2006. gada 12. aprīlis

(2006/C 90/01)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2125 |
| JPY | Japānas jēna | 143,22 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4624 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,69165 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,3285 |
| CHF | Šveices franks | 1,5727 |
| ISK | Islandes krona | 92,37 |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,8263 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CYP | Kipras mārciņa | 0,5764 |
| CZK | Čehijas krona | 28,572 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 265,21 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6961 |
| MTL | Maltas lira | 0,4293 |
| PLN | Polijas zlots | 3,9254 |
| RON | Rumānijas leja | 3,4896 |
| SIT | Slovēnijas tolērs | 239,61 |
| SKK | Slovākijas krona | 37,385 |
| TRY | Turcijas lira | 1,6275 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6582 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3883 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,4062 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,9720 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,9549 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 165,21 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 7,4335 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,7146 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3115 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 10 921,59 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,454 |
| PHP | Filipīnu peso | 62,177 |
| RUB | Krievijas rublis | 33,5760 |
| THB | Taizemes bats | 46,235 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2125

JPY

Japānas jēna

143,22

DKK

Dānijas krona

7,4624

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,69165

SEK

Zviedrijas krona

9,3285

CHF

Šveices franks

1,5727

ISK

Islandes krona

92,37

NOK

Norvēģijas krona

7,8263

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CYP

Kipras mārciņa

0,5764

CZK

Čehijas krona

28,572

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

265,21

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6961

MTL

Maltas lira

0,4293

PLN

Polijas zlots

3,9254

RON

Rumānijas leja

3,4896

SIT

Slovēnijas tolērs

239,61

SKK

Slovākijas krona

37,385

TRY

Turcijas lira

1,6275

AUD

Austrālijas dolārs

1,6582

CAD

Kanādas dolārs

1,3883

HKD

Hongkongas dolārs

9,4062

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,9720

SGD

Singapūras dolārs

1,9549

KRW

Dienvidkorejas vons

1 165,21

ZAR

Dienvidāfrikas rands

7,4335

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,7146

HRK

Horvātijas kuna

7,3115

IDR

Indonēzijas rūpija

10 921,59

MYR

Malaizijas ringits

4,454

PHP

Filipīnu peso

62,177

RUB

Krievijas rublis

33,5760

THB

Taizemes bats

46,235

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 13.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 90/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 90/2

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4066 — CVC/SLEC)

(2006/C 90/02)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2006. gada 20. martā Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 2. punktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu valodā un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu. |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu.

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32006M4066. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32006M4066. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 13.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 90/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 90/3

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4137 — Mittal/Arcelor)

(2006/C 90/03)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

| 1. | Komisija 2006. gada 7. aprīlī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums Mittal Steel Company N.V. (“Mittal”, Nīderlande) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnu kontroli pār uzņēmumu Arcelor S.A. (“Arcelor”, Luksemburga) publiskā piedāvājumā, kas bija izziņots 2006. gada 27. janvārī. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2006. gada 7. aprīlī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums Mittal Steel Company N.V. (“Mittal”, Nīderlande) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnu kontroli pār uzņēmumu Arcelor S.A. (“Arcelor”, Luksemburga) publiskā piedāvājumā, kas bija izziņots 2006. gada 27. janvārī.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Mittal: tērauda izstrādājumu ražošana un tirdzniecība pasaules mērogā, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Mittal: tērauda izstrādājumu ražošana un tirdzniecība pasaules mērogā,

| — | Arcelor: tērauda izstrādājumu ražošana un tirdzniecība pasaules mērogā. |
| --- | --- |

—

Arcelor: tērauda izstrādājumu ražošana un tirdzniecība pasaules mērogā.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts.

| 4. | Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4137 — Mittal/Arcelor uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4137 — Mittal/Arcelor uz šādu adresi:

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 13.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 90/4 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 90/4

---

Komisijas paziņojums par riska faktoru novērtēšanas rezultātiem un bīstamības riska samazināšanas stratēģijām šādām vielām: dibutilftalāts; 3,4-dihloranilīns; diizodecilftalāts; 1,2-benzoldikarbonskābe, C9-11-zarotas virknes dialkilesteri, pārsvarā C10; diizononilftalāts; 1,2-benzoldikarbonskābe, C8-10-zarotas virknes dialkilesteri, pārsvarā C9; etilēndiamīntetraetiķskābe; metilacetāts; monohloretiķskābe; n-pentāns; tetranātrija etilēndiamīntetraacetāts

(2006/C 90/04)

Padomes 1993. gada 23. marta Regulā (EEK) Nr. 793/93 par esošo vielu riska faktoru novērtējumu un kontroli (1) paredzēti noteikumi par datu paziņošanu, prioritāšu noteikšanu, riska faktoru novērtēšanu un, vajadzības gadījumos stratēģiju izstrādāšanu esošo vielu bīstamības riska samazināšanai.

Saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 793/93 par prioritārām identificētas šādas vielas, kuras jānovērtē, ievērojot attiecīgi Komisijas Regulas (EK) Nr. 1179/94 (2), (EK) Nr. 2268/95 (3) un (EK) Nr. 143/97 (4) par pirmajā, otrajā un trešajā sarakstā iekļautajām prioritārajām vielām, kā paredzēts Regulā (EEK) Nr. 793/93:

| — | dibutilftalāts; |
| --- | --- |

—

dibutilftalāts;

| — | 3,4-dihloranilīns; |
| --- | --- |

—

3,4-dihloranilīns;

| — | etilēndiamīntetraetiķskābe; |
| --- | --- |

—

etilēndiamīntetraetiķskābe;

| — | metilacetāts, |
| --- | --- |

—

metilacetāts,

| — | tetranātrija etilēndiamīntetraacetāts; |
| --- | --- |

—

tetranātrija etilēndiamīntetraacetāts;

| — | diizodecilftalāts; |
| --- | --- |

—

diizodecilftalāts;

| — | 1,2-benzoldikarbonskābe, C9-11-zarotas virknes dialkilesteri, pārsvarā C10; |
| --- | --- |

—

1,2-benzoldikarbonskābe, C9-11-zarotas virknes dialkilesteri, pārsvarā C10;

| — | diizononilftalāts; |
| --- | --- |

—

diizononilftalāts;

| — | 1,2-benzoldikarbonskābe, C8-10-zarotas virknes dialkilesteri, pārsvarā C9; |
| --- | --- |

—

1,2-benzoldikarbonskābe, C8-10-zarotas virknes dialkilesteri, pārsvarā C9;

| — | n-pentāns; |
| --- | --- |

—

n-pentāns;

| — | monohloretiķskābe. |
| --- | --- |

—

monohloretiķskābe.

Ziņotājas dalībvalstis, kas izraudzītas saskaņā ar šīm regulām, ievērojot Komisijas 1994. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1488/94, ar ko nosaka principus esošo vielu riska faktoru novērtēšanai attiecībā uz cilvēkiem un vidi saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 (5), ir pabeigušas riska faktoru novērtēšanas pasākumus, kas attiecas uz bīstamības novērtēšanu cilvēka organismam un videi, un, kā paredzēts Regulā (EEK) Nr. 793/93, ierosinājušas attiecīgās bīstamības riska samazināšanas stratēģijas.

Notikušas konsultācijas ar Toksikoloģijas, ekotoksikoloģijas un vides zinātnisko komiteju (SCTEE), kas sniegusi atzinumus par ziņotāju novērtējumu. Šie atzinumu atrodami zinātniskās komitejas tīmekļa vietnē.

Riska novērtēšanas rezultāti un bīstamības riska samazināšanas ieteicamās stratēģijas, kā paredzēts 11. panta 2. punktā Regulā (EEK) Nr. 793/93, jāpieņem Kopienas līmenī, un Komisijai tās jāpublicē. Šajā paziņojumā un attiecīgajos Komisijas ieteikumos (6) [iekļaut norādi uz ieteikumu] sniegti riska faktoru novērtēšanas rezultāti (7) un stratēģijas, kā ierobežot iepriekšminēto vielu bīstamības risku.

Šajā paziņojumā sniegtie riska faktoru novērtēšanas rezultāti un bīstamības riska samazināšanas stratēģijas saskan ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas izveidota, ievērojot Regulas (EEK) Nr. 793/93 15. panta 1. punktu.

1. DAĻA

CAS Nr. 84-74-2

Einecs Nr. 201-557-4

| Struktūrformula | : | C6H4 — (COOC4H9)2 |
| --- | --- | --- |
| Einecs nosaukums | : | Dibutilftalāts |
| IUPAC nosaukums | : | dibutilftalāts |
| Ziņotājs | : | Nīderlande |
| Klasifikācija (8) | : | 2. kl. repr.: R61
  3. kl. repr.: R62
  N: R50 |

Struktūrformula

:

C6H4 — (COOC4H9)2

Einecs nosaukums

:

Dibutilftalāts

IUPAC nosaukums

:

dibutilftalāts

Ziņotājs

:

Nīderlande

Klasifikācija (8)

:

2. kl. repr.: R61

3. kl. repr.: R62

N: R50

Riska novērtējums pamatojas uz pašreizējo praksi, kas attiecas uz Eiropas Kopienā ražotas vai tajā importētas vielas dzīves ciklu, kā aprakstīts pilnajā Riska novērtējuma ziņojumā, ko Komisijai nosūtījusi ziņotāja dalībvalsts (9). Secinājums par iedarbību uz atmosfēru izdarīts pēc papildu testēšanas rezultātiem un aprakstīts Riska novērtējuma ziņojuma pielikumā.

Riska novērtējumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēts, ka Eiropas Kopienā vielu galvenokārt izmanto par sveķu un polimēru plastifikatoru. Citi izmantošanas veidi ir poligrāfijas krāsās, līmēs, hermētiķu/pretfiltrācijas materiālu sastāvā, nitrocelulozes krāsās, plēvi veidojošo pārklājumu sastāvā, stiklašķiedras un kosmētikas līdzekļu ražošanai. Par visa šīs vielas Eiropas Kopienā ražotā un importētā daudzuma izmantošanu iegūt informāciju nav bijis iespējams, tāpēc var būt lietošanas veidi, kas šajā riska novērtējumā nav iekļauti.

RISKA NOVĒRTĒJUMS

A.   Cilvēka veselība

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

STRĀDĀJOŠIEM

nosaka, ka riska ierobežošanai ir vajadzīgi īpaši pasākumi. Šis secinājums izdarīts, ņemot vērā:

| — | risku, ko rada vispārīga sistēmiska toksicitāte atkārtotā iedarbībā uz ādu, veicot darbības, kurās veidojas aerosoli. |
| --- | --- |

—

risku, ko rada vispārīga sistēmiska toksicitāte atkārtotā iedarbībā uz ādu, veicot darbības, kurās veidojas aerosoli.

| — | risku, ko visos arodekspozīcijas veidos rada kaitīga vietēja iedarbība uz elpošanas ceļiem, to atkārtoti ieelpojot. |
| --- | --- |

—

risku, ko visos arodekspozīcijas veidos rada kaitīga vietēja iedarbība uz elpošanas ceļiem, to atkārtoti ieelpojot.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

PATĒRĒTĀJIEM un CILVĒKIEM, KAS PAKĻAUTI IEDARBĪBAI CAUR VIDI,

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šis secinājums izdarīts, ņemot vērā:

| — | riska novērtējums liecina, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem (10). |
| --- | --- |

—

riska novērtējums liecina, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem (10).

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

CILVĒKA VESELĪBU (fizikāli ķīmiskajām īpašībām)

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

B.   Vide

Vides riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

ŪDENS EKOSISTĒMU un SAUSZEMES EKOSISTĒMU

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums norāda, ka risks attiecībā uz iepriekš minētajām vides jomām nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums norāda, ka risks attiecībā uz iepriekš minētajām vides jomām nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

ATMOSFĒRU

ir tāds, ka ir vajadzīgi īpaši riska samazināšanas pasākumi. Šāds secinājums ir izdarīts, ņemot vērā:

| — | vietēja mēroga atmosfēras emisiju kaitīgas iedarbības risku uz augiem, ko rada uzņēmumi, kuros pārstrādā polimēru materiālus, ražo un izmanto adhezīvus, poligrāfijas krāsas un stiklašķiedru. |
| --- | --- |

—

vietēja mēroga atmosfēras emisiju kaitīgas iedarbības risku uz augiem, ko rada uzņēmumi, kuros pārstrādā polimēru materiālus, ražo un izmanto adhezīvus, poligrāfijas krāsas un stiklašķiedru.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

MIKROORGANISMIEM NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTĀS

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums rāda, ka risks attiecībā uz iepriekš minētajām vides jomām nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums rāda, ka risks attiecībā uz iepriekš minētajām vides jomām nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

RISKA IEROBEŽOŠANAS STRATĒĢIJA

STRĀDĀJOŠIEM

Vispāratzīts, ka pašlaik Kopienas līmenī spēkā esošie tiesību akti, kas attiecas uz strādājošo aizsardzību, dod pietiekamu tiesisku regulējumu vielas radītā riska ierobežošanai vajadzīgajā apjomā, un tas ir jāizmanto.

Šā regulējuma satvarā ir ieteicams

| — | Kopienas līmenī noteikt dibutilftalāta arodekspozīcijas robežvērtības saskaņā ar Direktīvu Nr. 98/24/EK (11). |
| --- | --- |

—

Kopienas līmenī noteikt dibutilftalāta arodekspozīcijas robežvērtības saskaņā ar Direktīvu Nr. 98/24/EK (11).

PATĒRĒTĀJIEM

| — | paredzēt Kopienas līmeņa ierobežojumus, kas ir noteikti Padomes Direktīvā Nr. 76/769/EEK (12) (tirgū laišanas un izmantošanas ierobežojumi), dibutilftalāta izmantošanai rotaļlietās un bērnu aprūpes priekšmetos, jo dibutilftalāts ir klasificēts kā 2. kategorijas reproduktīvajai funkcijai toksiska viela, un minētajam lietojumam aizliegt dibutilftalāta izmantošanu citu plastifikatoru aizstāšanai. Attiecībā uz citiem izmantošanas veidiem esošos patērētāju aizsardzības tiesību aktus, jo īpaši noteikumus saskaņā ar Padomes Direktīvu Nr. 76/769/EEK (tirgū laišanas un izmantošanas ierobežojumi) attiecībā uz kancerogēnām, mutagēnām un reproduktīvajai funkcijai toksiskām vielām (CMR vielām), uzskata par pietiekamiem, lai patērētājiem novērstu identificētos riskus. |
| --- | --- |

—

paredzēt Kopienas līmeņa ierobežojumus, kas ir noteikti Padomes Direktīvā Nr. 76/769/EEK (12) (tirgū laišanas un izmantošanas ierobežojumi), dibutilftalāta izmantošanai rotaļlietās un bērnu aprūpes priekšmetos, jo dibutilftalāts ir klasificēts kā 2. kategorijas reproduktīvajai funkcijai toksiska viela, un minētajam lietojumam aizliegt dibutilftalāta izmantošanu citu plastifikatoru aizstāšanai. Attiecībā uz citiem izmantošanas veidiem esošos patērētāju aizsardzības tiesību aktus, jo īpaši noteikumus saskaņā ar Padomes Direktīvu Nr. 76/769/EEK (tirgū laišanas un izmantošanas ierobežojumi) attiecībā uz kancerogēnām, mutagēnām un reproduktīvajai funkcijai toksiskām vielām (CMR vielām), uzskata par pietiekamiem, lai patērētājiem novērstu identificētos riskus.

VIDEI

| — | lai veicinātu emisijas atļauju piešķiršanu un kontroli saskaņā ar Padomes Direktīvu Nr. 96/61/EK (par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli), dibutilftalāts jāiekļauj pašlaik īstenojamajā darba programmā par pamatnostādņu izstrādāšanu attiecībā uz “Pieejamajām labākajām tehnoloģijām”. |
| --- | --- |

—

lai veicinātu emisijas atļauju piešķiršanu un kontroli saskaņā ar Padomes Direktīvu Nr. 96/61/EK (par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli), dibutilftalāts jāiekļauj pašlaik īstenojamajā darba programmā par pamatnostādņu izstrādāšanu attiecībā uz “Pieejamajām labākajām tehnoloģijām”.

2. DAĻA

CAS Nr. 95-76-1

Einecs Nr. 202-448-4

| Struktūrformula | : | |
| --- | --- | --- |
| Einecs nosaukums | : | 3,4-Dihloranilīns (3,4-DCA) |
| IUPAC nosaukums | : | 1-amino-3,4-dihlorbenzols |
| Ziņotājs | : | Vācija |
| Klasifikācija (13) | : | T: R23/24/25
  Xi: R41, R43
  N: R50-53 |

Struktūrformula

:

Image

Einecs nosaukums

:

3,4-Dihloranilīns (3,4-DCA)

IUPAC nosaukums

:

1-amino-3,4-dihlorbenzols

Ziņotājs

:

Vācija

Klasifikācija (13)

:

T: R23/24/25

Xi: R41, R43

N: R50-53

Riska vērtējums pamatojas uz pašreizējo praksi, kas attiecas uz Eiropas Kopienā ražotas vai tajā importētas vielas dzīves ciklu, kā aprakstīts pilnajā Riska novērtējuma ziņojumā, ko Komisijai nosūtījusi ziņotāja dalībvalsts (14).

Riska novērtējumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēts, ka Eiropas Kopienā vielu galvenokārt izmanto kā ķīmisku starpproduktu fenilurīnvielas un fenilkarbamātu grupas pesticīdu ražošanā. Citi zināmie izmantošanas veidi ir poliesteru šķiedru disperso azokrāsvielu ražošana un trihlorkarbanilīda ražošana, kuru izmanto kā baktericīdu mājsaimniecībai paredzētajos produktos. Par visa šīs vielas Eiropas Kopienā ražotā un importētā daudzuma izmantošanu iegūt informāciju nav bijis iespējams, tāpēc var būt lietošanas veidi, kas šajā riska novērtējumā nav iekļauti.

Riska novērtējumā ir identificēti citi šīs vielas kaitīgās iedarbības veidi, kas attiecas uz cilvēku un vidi, jo īpaši kā tās atvasinājumu, piemēram, augu aizsardzības līdzekļu diurona, linurona un propanila un baktericīda trihlorkarbanilīda (TCC) metabolīti. Riska novērtējumā ņemts vērā šādas iedarbības kaitīguma risks. Iespējamas 3,4-dihloranilīna emisijas vidē no diurona, ko būvniecības nozarē izmanto cīņai ar inženierbūvju zemūdens daļas bioloģisko apaugumu un kā aļģicīdu. Šīs emisijas nevarēja ņemt vērā riska raksturojumā, bet tās iespējams būtu lietderīgi novērtēt saskaņā ar biocīdu direktīvu (98/8/EK) (15).

RISKA NOVĒRTĒJUMS

A.   Cilvēka veselība

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

STRĀDĀJOŠIEM

ir tāds, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Šis secinājums izdarīts, ņemot vērā:

| — | risku, kas saistīts ar ādas sensibilizāciju tādas iedarbības uz ādu dēļ, ko izraisa tīrīšanas, apkopes un remonta darbi 3,4-dihloranilīna ražošanā un turpmākajā pārstrādē. |
| --- | --- |

—

risku, kas saistīts ar ādas sensibilizāciju tādas iedarbības uz ādu dēļ, ko izraisa tīrīšanas, apkopes un remonta darbi 3,4-dihloranilīna ražošanā un turpmākajā pārstrādē.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

PATĒRĒTĀJIEM, CILVĒKIEM, KURI PAKĻAUTI IEDARBĪBAI CAUR VIDI, un CILVĒKA VESELĪBU (fizikāli ķīmiskajām īpašībām)

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas papildus pasākumi ārpus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo

| — | riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

B.   Vide

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

ATMOSFĒRU

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas papildu pasākumi tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

Riska novērtējuma secinājumi attiecībā uz

ŪDENS EKOSISTĒMU

ir šādi:

| 1. | vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Secinājums ir izdarīts, jo:






  — | ir ietekmes risks uz iepriekš minēto vides jomu iedarbības dēļ, ko izraisa diurona kā totālas iedarbības herbicīda nelauksaimnieciska izmantošana noslēgtās vietās, |
| --- | --- | --- |

1.

vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Secinājums ir izdarīts, jo:

—

ir ietekmes risks uz iepriekš minēto vides jomu iedarbības dēļ, ko izraisa diurona kā totālas iedarbības herbicīda nelauksaimnieciska izmantošana noslēgtās vietās,

un

| 2. | vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana. Šis secinājums ir izdarīts, jo:






  — | nepieciešama pilnīgāka informācija, lai adekvāti raksturotu ūdens ekosistēmas risku, ko rada diurons kā totālas iedarbības herbicīds nokļūstot vidē gadījumos, kad to nelauksaimnieciskām vajadzībām izmanto noslēgtās vietās. |
| --- | --- | --- |

2.

vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana. Šis secinājums ir izdarīts, jo:

—

nepieciešama pilnīgāka informācija, lai adekvāti raksturotu ūdens ekosistēmas risku, ko rada diurons kā totālas iedarbības herbicīds nokļūstot vidē gadījumos, kad to nelauksaimnieciskām vajadzībām izmanto noslēgtās vietās.

Vajadzīgā informācija un/vai testi ir:

| — | ilglaicīgās toksicitātes tests ar nosēdumos dzīvojošo organismu Hyalella azteca. |
| --- | --- |

—

ilglaicīgās toksicitātes tests ar nosēdumos dzīvojošo organismu Hyalella azteca.

Tomēr minētā papildu testēšana jāveic pēc riska samazināšanas stratēģijas rezultātiem ūdens vidē. Ņemot vērā, ka ieteicamie pasākumi pietiekami samazinās koncentrācijas ūdens vidē, testu tagad vairs neuzskata par nepieciešamu.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

SAUSZEMES EKOSISTĒMU

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

AKUMULĒŠANOS AUGSTĀKO PLĒSOŅU BAROŠANĀS ĶĒDĒS

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

MIKROORGANISMIEM NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTĀS

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

3. DAĻA

CAS Nr. 26761-40-0

Einecs Nr. 247-977-1

| Struktūrformula | : |
| --- | --- |
| Einecs nosaukums | : | Diizodecilftalāts (DIDP) |
| IUPAC nosaukums | : |
| Ziņotājs | : | Francija |
| Klasifikācija | : | Nav klasificēts |

Struktūrformula

:

Einecs nosaukums

:

Diizodecilftalāts (DIDP)

IUPAC nosaukums

:

Ziņotājs

:

Francija

Klasifikācija

:

Nav klasificēts

Riska vērtējums pamatojas uz pašreizējo praksi, kas attiecas uz Eiropas Kopienā ražotas vai tajā importētas vielas dzīves ciklu, kā aprakstīts pilnajā Riska novērtējuma ziņojumā, ko Komisijai nosūtījusi ziņotāja dalībvalsts (16).

Riska novērtējumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēts, ka Eiropas Kopienā vielu galvenokārt izmanto par PVC plastifikatoru. Citi lietošanas veidi saistīti ar polimēru materiāliem, vai izmantošanu krāsu, laku un hermētiķu sastāvā.

RISKA NOVĒRTĒJUMS

A.   Cilvēka veselība

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

STRĀDĀJOŠIEM, PATĒRĒTĀJIEM un CILVĒKIEM, KURI PAKĻAUTI IEDARBĪBAI CAUR VIDI,

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem (17). |
| --- | --- |

—

riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem (17).

Ja vielu izmanto par plastifikatoru PVC, no kura ražo rotaļlietas vai bērnu aprūpes priekšmetus, vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Tāds secinājums izdarīts, jo:

| — | pastāv risks, kas saistīts ar vispārēju sistēmisku toksicitāti vielai orāli nokļūstot zīdaiņu un jaundzimušu bērnu organismā, kas iespējams, bāžot mutē vielu saturošu rotaļlietu vai bērnu aprūpes priekšmetu. |
| --- | --- |

—

pastāv risks, kas saistīts ar vispārēju sistēmisku toksicitāti vielai orāli nokļūstot zīdaiņu un jaundzimušu bērnu organismā, kas iespējams, bāžot mutē vielu saturošu rotaļlietu vai bērnu aprūpes priekšmetu.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

CILVĒKA VESELĪBU (fizikāli ķīmiskajām īpašībām)

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

B.   Vide

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

ATMOSFĒRU, ŪDENS EKOSISTĒMU un SAUSZEMES EKOSISTĒMU

nosaka, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

MIKROORGANISMIEM NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTĀS

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums ir tāds, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums ir tāds, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

RISKA IEROBEŽOŠANAS STRATĒĢIJA

PATĒRĒTĀJIEM

| — | paredzēt Kopienas līmeņa ierobežojumus, kas noteikti Padomes Direktīvā Nr. 76/769/EEK (18) (tirgū laišanas un izmantošanas ierobežojumi) par diizodecilftalāta izmantošanu rotaļlietās un bērnu aprūpes priekšmetos. |
| --- | --- |

—

paredzēt Kopienas līmeņa ierobežojumus, kas noteikti Padomes Direktīvā Nr. 76/769/EEK (18) (tirgū laišanas un izmantošanas ierobežojumi) par diizodecilftalāta izmantošanu rotaļlietās un bērnu aprūpes priekšmetos.

4. DAĻA

CAS Nr. 68515-49-1

Einecs Nr. 271-091-4

| Struktūrformula | : |
| --- | --- |
| Einecs nosaukums | : | 1,2-benzoldikarbonskābe, C9-11-zarotas virknes dialkilesteri, pārsvarā C10 |
| IUPAC nosaukums | : |
| Ziņotājs | : | Francija |
| Klasifikācija | : | Nav klasificēts |

Struktūrformula

:

Einecs nosaukums

:

1,2-benzoldikarbonskābe, C9-11-zarotas virknes dialkilesteri, pārsvarā C10

IUPAC nosaukums

:

Ziņotājs

:

Francija

Klasifikācija

:

Nav klasificēts

Riska vērtējums pamatojas uz pašreizējo praksi, kas attiecas uz Eiropas Kopienā ražotas vai tajā importētas vielas dzīves ciklu, kā aprakstīts pilnajā Riska novērtējuma ziņojumā, ko Komisijai nosūtījusi ziņotāja dalībvalsts (19).

Riska novērtējumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēts, ka Eiropas Kopienā vielu galvenokārt izmanto par PVC plastifikatoru. Citi lietošanas veidi saistīti ar polimēru materiāliem vai izmantošanu krāsu, laku un hermētiķu sastāvā.

RISKA NOVĒRTĒJUMS

A.   Cilvēka veselība

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

STRĀDĀJOŠIEM, PATĒRĒTĀJIEM un CILVĒKIEM, KURI PAKĻAUTI IEDARBĪBAI CAUR VIDI,

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi ārpus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums or tāds, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem (20). |
| --- | --- |

—

riska novērtējums or tāds, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem (20).

Ja vielu izmanto par plastifikatoru PVC, no kura ražo rotaļlietas vai bērnu aprūpes priekšmetus, vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Tāds secinājums izdarīts, jo:

| — | pastāv risks, kas saistīts ar vispārēju sistēmisku toksicitāti vielai orāli nokļūstot zīdaiņu un jaundzimušu bērnu organismā, kas iespējams, bāžot mutē vielu saturošu rotaļlietu vai bērnu aprūpes priekšmetu. |
| --- | --- |

—

pastāv risks, kas saistīts ar vispārēju sistēmisku toksicitāti vielai orāli nokļūstot zīdaiņu un jaundzimušu bērnu organismā, kas iespējams, bāžot mutē vielu saturošu rotaļlietu vai bērnu aprūpes priekšmetu.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

CILVĒKA VESELĪBU (fizikāli ķīmiskajām īpašībām)

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi ārpus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

B.   Vide

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

ATMOSFĒRU, ŪDENS EKOSISTĒMU un SAUSZEMES EKOSISTĒMU

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi ārpus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

MIKROORGANISMIEM NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTĀS

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| | riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

RISKA IEROBEŽOŠANAS STRATĒĢIJA

PATĒRĒTĀJIEM

| — | paredzēt Kopienas līmeņa ierobežojumus, kas noteikti Padomes Direktīvā Nr. 76/769/EEK (21) (tirgū laišanas un izmantošanas ierobežojumi), par šīs vielas izmantošanu rotaļlietās un bērnu aprūpes priekšmetos. |
| --- | --- |

—

paredzēt Kopienas līmeņa ierobežojumus, kas noteikti Padomes Direktīvā Nr. 76/769/EEK (21) (tirgū laišanas un izmantošanas ierobežojumi), par šīs vielas izmantošanu rotaļlietās un bērnu aprūpes priekšmetos.

5. DAĻA

CAS Nr. 28553-12-0

Einecs Nr. 249-079-5

| Struktūrformula | : |
| --- | --- |
| Einecs nosaukums | : | Diizononilftalāts (DINP) |
| IUPAC nosaukums | : |
| Ziņotājs | : | Francija |
| Klasifikācija | : | Nav klasificēts |

Struktūrformula

:

Einecs nosaukums

:

Diizononilftalāts (DINP)

IUPAC nosaukums

:

Ziņotājs

:

Francija

Klasifikācija

:

Nav klasificēts

Riska vērtējums pamatojas uz pašreizējo praksi, kas attiecas uz Eiropas Kopienā ražotas vai tajā importētas vielas dzīves ciklu, kā aprakstīts pilnajā Riska novērtējuma ziņojumā, ko Komisijai nosūtījusi ziņotāja dalībvalsts (22).

Riska novērtējumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēts, ka Eiropas Kopienā vielu galvenokārt izmanto par PVC plastifikatoru. Citi lietošanas veidi saistīti ar polimēru materiāliem vai izmantošanu krāsu, laku un hermētiķu sastāvā.

RISKA NOVĒRTĒJUMS

A.   Cilvēka veselība

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

STRĀDĀJOŠIEM, PATĒRĒTĀJIEM un CILVĒKIEM, KURI PAKĻAUTI IEDARBĪBAI CAUR VIDI,

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem (23). |
| --- | --- |

—

riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem (23).

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

CILVĒKA VESELĪBU (fizikāli ķīmiskajām īpašībām)

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

B.   Vide

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

ATMOSFĒRU, ŪDENS EKOSISTĒMU un SAUSZEMES EKOSISTĒMU

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

MIKROORGANISMIEM NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTĀS

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi ārpus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums ir tāds, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums ir tāds, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

RISKA IEROBEŽOŠANAS STRATĒĢIJA

PATĒRĒTĀJIEM

| — | Ņemot vērā zinātnisko viedokļu atšķirības starp CSTEE
   (24) un saskaņā ar šo regulu veiktā patērētāju riska novērtējuma secinājumiem, un ievērojot novērtējuma nenoteiktību attiecībā uz diizononilftalāta iedarbību no rotaļlietām un bērnu aprūpes priekšmetiem, piesardzības apsvērumu dēļ jāparedz samērīgi Kopienas līmeņa ierobežojumi saskaņā ar Padomes Direktīvu Nr. 76/769/EEK (25) (tirgū laišanas un izmantošanas ierobežojumi) diizononilftalāta izmantošanai rotaļlietās un bērnu aprūpes priekšmetos. Tādi pasākumi jāpārskata pēc 3-4 gadiem, ņemot vērā turpmāko zinātnes attīstību. |
| --- | --- |

—

Ņemot vērā zinātnisko viedokļu atšķirības starp CSTEE
   (24) un saskaņā ar šo regulu veiktā patērētāju riska novērtējuma secinājumiem, un ievērojot novērtējuma nenoteiktību attiecībā uz diizononilftalāta iedarbību no rotaļlietām un bērnu aprūpes priekšmetiem, piesardzības apsvērumu dēļ jāparedz samērīgi Kopienas līmeņa ierobežojumi saskaņā ar Padomes Direktīvu Nr. 76/769/EEK (25) (tirgū laišanas un izmantošanas ierobežojumi) diizononilftalāta izmantošanai rotaļlietās un bērnu aprūpes priekšmetos. Tādi pasākumi jāpārskata pēc 3-4 gadiem, ņemot vērā turpmāko zinātnes attīstību.

6. DAĻA

CAS Nr. 68515-48-0

Einecs Nr. 271-090-9

| Struktūrformula | : |
| --- | --- |
| Einecs nosaukums | : | 1,2-benzoldikarbonskābe, C8-10-zarotas virknes dialkilesteri, pārsvarā C9 |
| IUPAC nosaukums | : |
| Ziņotājs | : | Francija |
| Klasifikācija | : | Nav klasificēts |

Struktūrformula

:

Einecs nosaukums

:

1,2-benzoldikarbonskābe, C8-10-zarotas virknes dialkilesteri, pārsvarā C9

IUPAC nosaukums

:

Ziņotājs

:

Francija

Klasifikācija

:

Nav klasificēts

Riska vērtējums pamatojas uz pašreizējo praksi, kas attiecas uz Eiropas Kopienā ražotas vai tajā importētas vielas dzīves ciklu, kā aprakstīts pilnajā Riska novērtējuma ziņojumā, ko Komisijai nosūtījusi ziņotāja dalībvalsts (26).

Riska novērtējumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēts, ka Eiropas Kopienā vielu galvenokārt izmanto par PVC plastifikatoru. Citi lietošanas veidi saistīti ar polimēru materiāliem vai izmantošanu krāsu, laku un hermētiķu sastāvā.

RISKA NOVĒRTĒJUMS

A.   Cilvēka veselība

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

STRĀDĀJOŠIEM, PATĒRĒTĀJIEM un CILVĒKIEM, KURI PAKĻAUTI IEDARBĪBAI CAUR VIDI,

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem (27). |
| --- | --- |

—

riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem (27).

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

CILVĒKA VESELĪBU (fizikāli ķīmiskajām īpašībām)

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi ārpus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums liecina, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums liecina, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

B.   Vide

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

ATMOSFĒRU, ŪDENS EKOSISTĒMU un SAUSZEMES EKOSISTĒMU

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums liecina, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums liecina, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

MIKROORGANISMIEM NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTĀS

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums ir tāds, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums ir tāds, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

RISKA IEROBEŽOŠANAS STRATĒĢIJA

PATĒRĒTĀJIEM

| — | Ņemot vērā zinātnisko viedokļu atšķirības starp CSTEE
   (28) un saskaņā ar regulu veiktā patērētāju riska novērtējuma secinājumiem, kā arī ievērojot vērā novērtējuma nenoteiktību attiecībā uz šīs vielas iedarbību no rotaļlietām un bērnu aprūpes priekšmetiem, piesardzības apsvērumu dēļ jāparedz samērīgi Kopienas līmeņa ierobežojumi saskaņā ar Padomes Direktīvu Nr. 76/769/EEK (29) (tirgū laišanas un izmantošanas ierobežojumi) diizononilftalāta izmantošanai rotaļlietās un bērnu aprūpes priekšmetos. Tādi pasākumi jāpārskata pēc 3-4 gadiem, ņemot vērā zinātnes jaunākās atziņas. |
| --- | --- |

—

Ņemot vērā zinātnisko viedokļu atšķirības starp CSTEE
   (28) un saskaņā ar regulu veiktā patērētāju riska novērtējuma secinājumiem, kā arī ievērojot vērā novērtējuma nenoteiktību attiecībā uz šīs vielas iedarbību no rotaļlietām un bērnu aprūpes priekšmetiem, piesardzības apsvērumu dēļ jāparedz samērīgi Kopienas līmeņa ierobežojumi saskaņā ar Padomes Direktīvu Nr. 76/769/EEK (29) (tirgū laišanas un izmantošanas ierobežojumi) diizononilftalāta izmantošanai rotaļlietās un bērnu aprūpes priekšmetos. Tādi pasākumi jāpārskata pēc 3-4 gadiem, ņemot vērā zinātnes jaunākās atziņas.

7. DAĻA

CAS Nr. 60-00-4

Einecs Nr. 200-449-4

| Struktūrformula | : | |
| --- | --- | --- |
| Einecs nosaukums | : | Etilēndiamīntetraetiķskābe (EDTA) |
| IUPAC nosaukums | : | {[2-(bis-karboksimetilamino)etil]-karboksimetilamino}-etiķskābe |
| Ziņotājs | : | Vācija |
| Klasifikācija (30) | : | Xi: R36 |

Struktūrformula

:

Image

Einecs nosaukums

:

Etilēndiamīntetraetiķskābe (EDTA)

IUPAC nosaukums

:

{[2-(bis-karboksimetilamino)etil]-karboksimetilamino}-etiķskābe

Ziņotājs

:

Vācija

Klasifikācija (30)

:

Xi: R36

Riska vērtējums pamatojas uz pašreizējo praksi, kas attiecas uz Eiropas Kopienā ražotas vai tajā importētas vielas dzīves ciklu, kā aprakstīts pilnajā Riska novērtējuma ziņojumā, ko Komisijai nosūtījusi ziņotāja dalībvalsts

Riska novērtējumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēts, ka Eiropas Kopienā vielu galvenokārt izmanto kā kompleksveidotāju daudzās rūpniecības nozarēs, piemēram, rūpniecībā un amatniecībā izmantojamajos tīrīšanas līdzekļos, fotoķimikālijās, lauksaimniecībā, celulozes un papīra rūpniecībā, mājsaimniecības mazgāšanas un tīrīšanas līdzekļos, tekstilrūpniecībā, galvanotehnikā, kosmētikas līdzekļu ražošanā un ūdens attīrīšanā.

RISKA NOVĒRTĒJUMS

A.   Cilvēka veselība

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

STRĀDĀJOŠIEM

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums liecina, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums liecina, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

PATĒRĒTĀJIEM

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums liecina, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums liecina, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

CILVĒKIEM, KURI PAKĻAUTI IEDARBĪBAI CAUR VIDI,

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums liecina, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums liecina, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

CILVĒKA VESELĪBU (fizikāli ķīmiskajām īpašībām)

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

B.   Vide

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

ATMOSFĒRU un SAUSZEMES EKOSISTĒMU

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums liecina, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums liecina, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

ŪDENS EKOSISTĒMU

ir tāds, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Šāds secinājums izdarīts, ņemot vērā:

| — | risku, ko rada ietekme uz vidi iepriekš minētajās vides jomās iedarbības dēļ, kāda ir etilēndiamīntetraetiķskābes (EDTA) izmantošanai rūpnieciskajos detergentos, papīrrūpniecībā, iespiedshēmu ražošanā, kā arī emisijām no EDTA saturošu atkritumu reģenerācijas. |
| --- | --- |

—

risku, ko rada ietekme uz vidi iepriekš minētajās vides jomās iedarbības dēļ, kāda ir etilēndiamīntetraetiķskābes (EDTA) izmantošanai rūpnieciskajos detergentos, papīrrūpniecībā, iespiedshēmu ražošanā, kā arī emisijām no EDTA saturošu atkritumu reģenerācijas.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

MIKROORGANISMIEM NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTĀS

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

RISKA IEROBEŽOŠANAS STRATĒĢIJA

VIDEI

Ieteicams:

| — | lai veicinātu emisijas atļauju piešķiršanu un kontroli saskaņā ar Padomes Direktīvu Nr. 96/61/EK (par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli), EDTA jāiekļauj pašlaik īstenojamajā darba programmā par pamatnostādņu izstrādāšanu attiecībā uz “Pieejamajām labākajām tehnoloģijām”; |
| --- | --- |

—

lai veicinātu emisijas atļauju piešķiršanu un kontroli saskaņā ar Padomes Direktīvu Nr. 96/61/EK (par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli), EDTA jāiekļauj pašlaik īstenojamajā darba programmā par pamatnostādņu izstrādāšanu attiecībā uz “Pieejamajām labākajām tehnoloģijām”;

| — | stabilus kompleksveidotājus ņemt vērā, piešķirot Eiropas ekomarķējumu papīra izstrādājumiem, un paplašināt Eiropas ekomarķējuma piešķiršanas programmu saskaņā ar Regulu 1980/2000/EK (31) attiecībā uz mazgāšanas un tīrīšanas līdzekļiem, tajā iekļaujot ražošanā izmantojamos tīrīšanas līdzekļus. |
| --- | --- |

—

stabilus kompleksveidotājus ņemt vērā, piešķirot Eiropas ekomarķējumu papīra izstrādājumiem, un paplašināt Eiropas ekomarķējuma piešķiršanas programmu saskaņā ar Regulu 1980/2000/EK (31) attiecībā uz mazgāšanas un tīrīšanas līdzekļiem, tajā iekļaujot ražošanā izmantojamos tīrīšanas līdzekļus.

8. DAĻA

CAS Nr. 79-20-9

Einecs Nr. 201-185-2

| Struktūrformula | : | |
| --- | --- | --- |
| Einecs nosaukums | : | Metilacetāts |
| IUPAC nosaukums | : | Metilacetāts |
| Ziņotājs | : | Vācija |
| Klasifikācija (32) | : | F; R11
  Xi; R36
  Xn; R66, R67 |

Struktūrformula

:

Image

Einecs nosaukums

:

Metilacetāts

IUPAC nosaukums

:

Metilacetāts

Ziņotājs

:

Vācija

Klasifikācija (32)

:

F; R11

Xi; R36

Xn; R66, R67

Riska vērtējums pamatojas uz pašreizējo praksi, kas attiecas uz Eiropas Kopienā ražotas vai tajā importētas vielas dzīves ciklu, kā aprakstīts pilnajā Riska novērtējuma ziņojumā, ko Komisijai nosūtījusi ziņotāja dalībvalsts (33).

Riska novērtējumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēts, ka Eiropas Kopienā vielu galvenokārt izmanto par šķīdinātāju adhezīvu, krāsu, kosmētikas izstrādājumu un tīrīšanas līdzekļu sastāvā. Turklāt vielu izmanto kā starpproduktu augu aizsardzības līdzekļu, vitamīnu un saldinātāju ražošanā. Par visa šīs vielas Eiropas Kopienā ražotā un importētā daudzuma izmantošanu iegūt informāciju nav bijis iespējams, tāpēc var būt lietošanas veidi, kas šajā riska novērtējumā nav iekļauti.

RISKA NOVĒRTĒJUMS

A.   Cilvēka veselība

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz bīstamību

STRĀDĀJOŠIEM

ir tāds, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | ir tāda elpošanas ceļu kairinājuma risks, kuru izraisa akūta iedarbība, ierīkojot grīdas segumus un veicot citus būvdarbus, |
| --- | --- |

—

ir tāda elpošanas ceļu kairinājuma risks, kuru izraisa akūta iedarbība, ierīkojot grīdas segumus un veicot citus būvdarbus,

| — | pastāv kaitīgas vietējas iedarbības risks uz elpošanas ceļiem vielu ieelpojot atkārtoti, tai izdaloties gaisā ražošanas un pārstrādes procesos, kuros to izmanto par starpproduktu, dažādu sastāvu, preparātu un līdzekļu (krāsu, laku, adhezīvu, tīrīšanas līdzekļu) ražošanā, metālapstrādē, elektromehānikā, kokapstrādē, celulozes un papīra rūpniecībā (krāsas un līmes), grīdas segumu ierīkošanā, citos būvdarbos, kā arī lietojot metilacetātu saturošus kosmētikas līdzekļus, |
| --- | --- |

—

pastāv kaitīgas vietējas iedarbības risks uz elpošanas ceļiem vielu ieelpojot atkārtoti, tai izdaloties gaisā ražošanas un pārstrādes procesos, kuros to izmanto par starpproduktu, dažādu sastāvu, preparātu un līdzekļu (krāsu, laku, adhezīvu, tīrīšanas līdzekļu) ražošanā, metālapstrādē, elektromehānikā, kokapstrādē, celulozes un papīra rūpniecībā (krāsas un līmes), grīdas segumu ierīkošanā, citos būvdarbos, kā arī lietojot metilacetātu saturošus kosmētikas līdzekļus,

| — | kaitīgas sistēmiskas iedarbības risks kā sekas atkārtotai iedarbībai ieelpojot, vielai izdaloties gaisā dažādu sastāvu, preparātu un līdzekļu (krāsu, laku, adhezīvu, tīrīšanas līdzekļu) ražošanā, metālapstrādē, elektromehānikā, kokapstrādē, celulozes un papīra rūpniecībā (krāsas un līmes), grīdas segumu ierīkošanas un citu būvdarbu laikā, |
| --- | --- |

—

kaitīgas sistēmiskas iedarbības risks kā sekas atkārtotai iedarbībai ieelpojot, vielai izdaloties gaisā dažādu sastāvu, preparātu un līdzekļu (krāsu, laku, adhezīvu, tīrīšanas līdzekļu) ražošanā, metālapstrādē, elektromehānikā, kokapstrādē, celulozes un papīra rūpniecībā (krāsas un līmes), grīdas segumu ierīkošanas un citu būvdarbu laikā,

| — | ir kaitīgas iedarbības risks uz attīstību kā sekas atkārtotai iedarbībai ieelpojot, vielai izdaloties gaisā grīdas segumu ierīkošanas un citu būvdarbu laikā. |
| --- | --- |

—

ir kaitīgas iedarbības risks uz attīstību kā sekas atkārtotai iedarbībai ieelpojot, vielai izdaloties gaisā grīdas segumu ierīkošanas un citu būvdarbu laikā.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

PATĒRĒTĀJIEM

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums liecina, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums liecina, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

CILVĒKIEM, KURI PAKĻAUTI IEDARBĪBAI CAUR VIDI,

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

CILVĒKA VESELĪBU (fizikāli ķīmiskajām īpašībām)

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi ārpus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums liecina, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums liecina, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

B.   Vide

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

ATMOSFĒRU, ŪDENS EKOSISTĒMU un SAUSZEMES EKOSISTĒMU

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums liecina, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums liecina, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

MIKROORGANISMIEM NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTĀS

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums liecina, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums liecina, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

RISKA IEROBEŽOŠANAS STRATĒĢIJA

STRĀDĀJOŠIEM

Vispāratzīts, ka pašlaik Kopienas līmenī spēkā esošie tiesību akti, kas attiecas uz strādājošo aizsardzību, ir dod pietiekamu tiesisku regulējumu vielas radītā riska ierobežošanai vajadzīgajā apjomā, un tas ir jāizmanto.

Šā regulējuma satvarā ir ieteicams

| — | Kopienas līmenī metilacetātam noteikt arodekspozīcijas robežvērtības saskaņā ar Direktīvu Nr. 98/24/EEK (34). |
| --- | --- |

—

Kopienas līmenī metilacetātam noteikt arodekspozīcijas robežvērtības saskaņā ar Direktīvu Nr. 98/24/EEK (34).

9. DAĻA

CAS Nr. 79-11-8

Einecs Nr. 201-178-4

| Struktūrformula | : | |
| --- | --- | --- |
| Einecs nosaukums | : | Monohloretiķskābe (MCAA) |
| IUPAC nosaukums | : | 2-hloretānskābe |
| Ziņotājs | : | Nīderlande |
| Klasifikācija (35) | : | T: R25
  C: R34
  N: R50 |

Struktūrformula

:

Image

Einecs nosaukums

:

Monohloretiķskābe (MCAA)

IUPAC nosaukums

:

2-hloretānskābe

Ziņotājs

:

Nīderlande

Klasifikācija (35)

:

T: R25

C: R34

N: R50

Riska vērtējums pamatojas uz pašreizējo praksi, kas attiecas uz Eiropas Kopienā ražotas vai tajā importētas vielas dzīves ciklu, kā aprakstīts pilnajā Riska novērtējuma ziņojumā, ko Komisijai nosūtījusi ziņotāja dalībvalsts (36).

Riska novērtējumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēts, ka Eiropas Kopienā vielu galvenokārt izmanto par starpproduktu, citu ķīmisko produktu — karboksimetilcelulozes, karboksimetilcietes, augu aizsardzības līdzekļu (2,4D un MCPA), plastmasu, tioglikolskābes, monohloretiķskābes nātrija sāls u.c. vielu, piemēram, esteru un amīdu sintēzei.

Citi izmantošanas veidi ir par sastāvdaļu skābajā krāsas noņemšanas līdzekļos vai līdzekļos grafiti zīmējumu noņemšanai, pārtikas produktu kārbu pārklājumos (t.i., kā sveķu cietinātāju), kā ārstniecības līdzekli piededzināšanai, kārpu noņemšanai, par pretmikrobu piedevu pārtikā un kā reaģentu analītiskajā ķīmijā. Tomēr šie izmantošanas veidi nav identificēti kā patēriņa ziņā ES aktuāli vai nozīmīgi, tāpēc riska novērtējumā nav identificēts risks patērētājiem.

Riska novērtējumā ir identificēti citi avoti vielas iedarbībai uz cilvēku un vidi, kas saistīta ar vielas iespējamo veidošanos (netieši) atmosfērā no hloru saturošiem ķīmiskajiem produktiem, ko izmanto rūpniecībā. Iespējams, ka no Eiropas Kopienā ražotās vai importētās vielas dzīves cikla neatkarīgi un neatkarīgi no antropogēniem avotiem, viela de novo var veidoties arī vidē. Attiecīgās iedarbības radītā riska novērtējums nav šā riska novērtējuma daļa. Pilnais riska novērtējuma ziņojumā, ko ziņotāja dalībvalsts nosūtījusi Komisijai, ir sniegta šāda informācija, kuru var izmantot attiecīgā riska novērtēšanai.

RISKA NOVĒRTĒJUMS

A.   Cilvēka veselība

Riska novērtējuma secinājumi attiecībā uz

STRĀDĀJOŠIEM

| 1. | ir tāds, ka izkausēta/šķidra monohloretiķskābe ir ļoti bīstama, iedarbojoties uz ādu. Aprakstīti nāves un smagas akūtas sistēmiskas saindēšanās gadījumi, ko izraisījusi izkausētas/šķidras monohloetiķkābes nejauša iedarbība uz ādu; |
| --- | --- |

1.

ir tāds, ka izkausēta/šķidra monohloretiķskābe ir ļoti bīstama, iedarbojoties uz ādu. Aprakstīti nāves un smagas akūtas sistēmiskas saindēšanās gadījumi, ko izraisījusi izkausētas/šķidras monohloetiķkābes nejauša iedarbība uz ādu;

| 2. | ir tāds, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Secinājums ir izdarīts, jo:






  — | pastāv akūtas toksicitātes risks, ko izraisa īslaicīga iedarbība uz ādu, un ir saistīta ar monohloretiķskābes izmantošanu krāsas noņēmējos; |
| --- | --- | --- |

2.

ir tāds, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Secinājums ir izdarīts, jo:

—

pastāv akūtas toksicitātes risks, ko izraisa īslaicīga iedarbība uz ādu, un ir saistīta ar monohloretiķskābes izmantošanu krāsas noņēmējos;

| — | pastāv akūtas toksicitātes risks, ko izraisa īslaicīga iedarbība ieelpojot, ko izraisa lielākā daļa scenāriju (izņēmumi ir apakšscenāriji “Ražošana, tīrīšana un apkope ražošanas procesos” un “Cietvielu izmantošana”); |
| --- | --- |

—

pastāv akūtas toksicitātes risks, ko izraisa īslaicīga iedarbība ieelpojot, ko izraisa lielākā daļa scenāriju (izņēmumi ir apakšscenāriji “Ražošana, tīrīšana un apkope ražošanas procesos” un “Cietvielu izmantošana”);

| — | pastāv ādas kairinājuma risks kā sekas iedarbībai, ko izraisa monohloretiķskābes izmantošana krāsas noņēmējos, ja ar tiem strādājošajiem nav nodrošināti vajadzīgie aizsardzības pasākumi, piemēram, individuālie aizsardzības līdzekļi; |
| --- | --- |

—

pastāv ādas kairinājuma risks kā sekas iedarbībai, ko izraisa monohloretiķskābes izmantošana krāsas noņēmējos, ja ar tiem strādājošajiem nav nodrošināti vajadzīgie aizsardzības pasākumi, piemēram, individuālie aizsardzības līdzekļi;

| — | pastāv elpošanas ceļu (sensoru) kairinājuma risks kā sekas kaitīgajai iedarbībai, ko izraisa monohloretiķskābes ražošana: darbības ar izkausētu monohloretiķskābi un 80 % monohloretiķskābi; |
| --- | --- |

—

pastāv elpošanas ceļu (sensoru) kairinājuma risks kā sekas kaitīgajai iedarbībai, ko izraisa monohloretiķskābes ražošana: darbības ar izkausētu monohloretiķskābi un 80 % monohloretiķskābi;

| — | pastāv sistēmiska kaitīguma risks kā sekas atkārtotai iedarbībai uz ādu, monohloretiķskābi izmantojot krāsas noņēmējos; |
| --- | --- |

—

pastāv sistēmiska kaitīguma risks kā sekas atkārtotai iedarbībai uz ādu, monohloretiķskābi izmantojot krāsas noņēmējos;

| — | pastāv sistēmiska kaitīguma risks kā sekas atkārtotai iedarbībai ieelpojot, ko izraisa monohloretiķskābes ražošana: darbības ar izkausētu monohloretiķskābi un 80 % monohloretiķskābi, un monohloretiķskābes izmantošana krāsas noņēmējos. |
| --- | --- |

—

pastāv sistēmiska kaitīguma risks kā sekas atkārtotai iedarbībai ieelpojot, ko izraisa monohloretiķskābes ražošana: darbības ar izkausētu monohloretiķskābi un 80 % monohloretiķskābi, un monohloretiķskābes izmantošana krāsas noņēmējos.

| 3. | liecina, ka vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana. Šis secinājums izdarīts, jo:






  — | ir vajadzīga pilnīgāka informācija, lai adekvāti raksturotu risku, kas saistīts ar ietekmi uz reproduktīvo funkciju kā monohloretiķskābes iedarbības sekām. |
| --- | --- | --- |

3.

liecina, ka vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana. Šis secinājums izdarīts, jo:

—

ir vajadzīga pilnīgāka informācija, lai adekvāti raksturotu risku, kas saistīts ar ietekmi uz reproduktīvo funkciju kā monohloretiķskābes iedarbības sekām.

Informācijas un/vai testēšanas vajadzība:

| — | jāveic ontoģenēzes toksicitātes pētījums pēc tam, kad tiks saņemts Arodekspozīcijas robežvērtību zinātniskās komitejas (SCOEL) pozitīvs atzinums par tāda pētījuma nepieciešamību. |
| --- | --- |

—

jāveic ontoģenēzes toksicitātes pētījums pēc tam, kad tiks saņemts Arodekspozīcijas robežvērtību zinātniskās komitejas (SCOEL) pozitīvs atzinums par tāda pētījuma nepieciešamību.

Riska novērtējuma secinājumi attiecībā uz

PATĒRĒTĀJIEM

ir tāds, ka ir vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana. Šis secinājums ir izdarīts, jo:

| — | vajadzīga pilnīgāka informācija, lai adekvāti raksturotu risku attiecībā uz bažām par ietekmi uz reproduktīvo funkciju kā monohloretiķskābes iedarbības sekām. |
| --- | --- |

—

vajadzīga pilnīgāka informācija, lai adekvāti raksturotu risku attiecībā uz bažām par ietekmi uz reproduktīvo funkciju kā monohloretiķskābes iedarbības sekām.

Informācijas un/vai testēšanas vajadzība:

| — | jāveic ontoģenēzes toksicitātes pētījums pēc tam, kad tiks saņemts Arodekspozīcijas robežvērtību zinātniskās komitejas (SCOEL) pozitīvs atzinums par šāda pētījuma nepieciešamību (sk. iedaļu STRĀDĀJOŠIEM). |
| --- | --- |

—

jāveic ontoģenēzes toksicitātes pētījums pēc tam, kad tiks saņemts Arodekspozīcijas robežvērtību zinātniskās komitejas (SCOEL) pozitīvs atzinums par šāda pētījuma nepieciešamību (sk. iedaļu STRĀDĀJOŠIEM).

Riska novērtējuma secinājumi attiecībā uz

CILVĒKIEM, KURI PAKĻAUTI IEDARBĪBAI CAUR VIDI,

| 1. | ir tādi, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Secinājums ir izdarīts, jo:






  — | pastāv sistēmiska kaitīguma risks kā atkārtotas iedarbības iespējamas sekas, ko izraisa dzeramā ūdens iedarbība no vienas vietējās ieguves vietas. |
| --- | --- | --- |

1.

ir tādi, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Secinājums ir izdarīts, jo:

—

pastāv sistēmiska kaitīguma risks kā atkārtotas iedarbības iespējamas sekas, ko izraisa dzeramā ūdens iedarbība no vienas vietējās ieguves vietas.

| — | pastāv sistēmiska kaitīguma risks kā atkārtotas iedarbības iespējamas sekas, ko izraisa iespējama vienas vietējas ražošanas vietas lielu emisiju gaisā atkārtota iedarbība uz lapu dārzeņu kultūrām. |
| --- | --- |

—

pastāv sistēmiska kaitīguma risks kā atkārtotas iedarbības iespējamas sekas, ko izraisa iespējama vienas vietējas ražošanas vietas lielu emisiju gaisā atkārtota iedarbība uz lapu dārzeņu kultūrām.

| 2. | ir tādi, ka vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana. Šis secinājums ir izdarīts, jo:






  — | ir nepieciešama pilnīgāka informācija, lai adekvāti raksturotu risku attiecībā uz ietekmi uz reproduktīvo funkciju kā vielas iedarbības sekām. |
| --- | --- | --- |

2.

ir tādi, ka vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana. Šis secinājums ir izdarīts, jo:

—

ir nepieciešama pilnīgāka informācija, lai adekvāti raksturotu risku attiecībā uz ietekmi uz reproduktīvo funkciju kā vielas iedarbības sekām.

Informācijas un/vai testēšanas vajadzība:

| — | jāveic ontoģenēzes toksicitātes pētījums pēc tam, kad tiks saņemts Arodekspozīcijas robežvērtību zinātniskās komitejas pozitīvs atzinums par šāda pētījuma nepieciešamību (sk. iedaļu STRĀDĀJOŠIEM). |
| --- | --- |

—

jāveic ontoģenēzes toksicitātes pētījums pēc tam, kad tiks saņemts Arodekspozīcijas robežvērtību zinātniskās komitejas pozitīvs atzinums par šāda pētījuma nepieciešamību (sk. iedaļu STRĀDĀJOŠIEM).

Riska novērtējuma secinājumi attiecībā uz

CILVĒKA VESELĪBU (fizikāli ķīmiskajām īpašībām)

ir tādi, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

B.   Vide

Riska novērtējuma secinājumi attiecībā uz

ATMOSFĒRU

norāda, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

Riska novērtējuma secinājumi attiecībā uz

ŪDENS EKOSISTĒMU

ir tādi, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Šāds secinājums izdarīts, jo:

| — | ir bažas par vietējo ūdens vidi iedarbības dēļ, ko izraisa divas vietas, kurās piemēram, vielu ražo un/vai pārstrādā. |
| --- | --- |

—

ir bažas par vietējo ūdens vidi iedarbības dēļ, ko izraisa divas vietas, kurās piemēram, vielu ražo un/vai pārstrādā.

Riska novērtējuma secinājumi attiecībā uz

SAUSZEMES EKOSISTĒMU

liecina, ka vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana. Šis secinājums izdarīts, jo:

ir vajadzīga pilnīgāka informācija, lai adekvāti raksturotu risku sauszemes videi kas saistīts ar dabīgajiem un antropogēnajiem monohloretiķskābes emisiju avotiem.

Informācijas un/vai testēšanas prasības ir:

| — | sīkāka informācija, kas atspoguļo monohloretiķskābes dabīgo un antropogēno emisijas avotu relatīvo ieguldījumu. |
| --- | --- |

—

sīkāka informācija, kas atspoguļo monohloretiķskābes dabīgo un antropogēno emisijas avotu relatīvo ieguldījumu.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

MIKROORGANISMIEM NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTĀS

ir tāds, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Šāds secinājums izdarīts, jo:

| — | ir bažas par notekūdeņu attīrīšanas iekārtām vietās, kur notiek šīs vielas ražošana un/vai pārstrāde. |
| --- | --- |

—

ir bažas par notekūdeņu attīrīšanas iekārtām vietās, kur notiek šīs vielas ražošana un/vai pārstrāde.

RISKA IEROBEŽOŠANAS STRATĒĢIJA

STRĀDĀJOŠIEM

Vispāratzīts, ka pašlaik Kopienas līmenī spēkā esošie tiesību akti, kas attiecas uz strādājošo aizsardzību, ir dod pietiekamu tiesisku regulējumu vielas radītā riska ierobežošanai vajadzīgajā apjomā, un tas ir jāizmanto.

Šā regulējuma satvarā ir ieteicams

| — | Kopienas līmenī noteikt monohloretiķskābes arodekspozīcijas robežvērtības saskaņā ar Direktīvu Nr. 98/24/EK (37); |
| --- | --- |

—

Kopienas līmenī noteikt monohloretiķskābes arodekspozīcijas robežvērtības saskaņā ar Direktīvu Nr. 98/24/EK (37);

VIDEI un CILVĒKIEM, KURI NETIEŠI PAKĻAUTI IEDARBĪBAI CAUR VIDI

| — | lai veicinātu emisijas atļauju piešķiršanu un kontroli saskaņā ar Padomes Direktīvu Nr. 96/61/EK (par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli), monohloretiķskābe jāiekļauj pašlaik īstenojamajā darba programmā par pamatnostādņu izstrādāšanu attiecībā uz “Pieejamajām labākajām tehnoloģijām”. |
| --- | --- |

—

lai veicinātu emisijas atļauju piešķiršanu un kontroli saskaņā ar Padomes Direktīvu Nr. 96/61/EK (par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli), monohloretiķskābe jāiekļauj pašlaik īstenojamajā darba programmā par pamatnostādņu izstrādāšanu attiecībā uz “Pieejamajām labākajām tehnoloģijām”.

10. DAĻA

CAS Nr.109-66-0

EINECS Nr. 203-692-4

| Struktūrformula | : | CH3-CH2-CH2-CH2-CH3 |
| --- | --- | --- |
| EINECS nosaukums | : | n-Pentāns |
| IUPAC nosaukums | : | n-pentāns |
| Ziņotājs | : | Norvēģija |
| Klasifikācija (38) | : | F+; R12
  Xn; R65, R66, R67
  N; R51-53 |

Struktūrformula

:

CH3-CH2-CH2-CH2-CH3

EINECS nosaukums

:

n-Pentāns

IUPAC nosaukums

:

n-pentāns

Ziņotājs

:

Norvēģija

Klasifikācija (38)

:

F+; R12

Xn; R65, R66, R67

N; R51-53

Riska vērtējums pamatojas uz pašreizējo praksi, kas attiecas uz Eiropas Kopienā ražotas vai tajā importētas vielas dzīves ciklu, kā aprakstīts pilnajā Riska novērtējuma ziņojumā, ko Komisijai nosūtījusi ziņotāja dalībvalsts

Riska novērtējumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēts, ka Eiropas Kopienā vielu galvenokārt izmanto polimēru materiālu rūpniecībā kā putu veidotāju putupolistirola un putupoliuretāna ražošanā. To izmanto arī kā šķīdinātāju aerosolos un kā šķīdinātāju polimerizācijas procesos. Citi lietojumi ir par šķīdinātāju adhezīvu sastāvā un laboratorijas ķimikāliju.

Riska novērtējumā ir identificēti citi avoti vielas iedarbībai uz cilvēku un vidi, jo īpaši naftas produktu izmantošana un dedzināšana, kas nerodas no Eiropas Kopienā ražotās vai importētās vielas dzīves cikla. Minētās iedarbības radītā riska novērtējums nav šī riska novērtējuma daļa. Vispārējais riska novērtējuma ziņojums, ko Komisijai nosūtījusi ziņotāja dalībvalsts, tomēr sniedz informāciju, ko varētu izmantot minētā riska novērtēšanā.

RISKA NOVĒRTĒJUMS

A.   Cilvēka veselība

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

STRĀDĀJOŠIEM

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums liecina, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums liecina, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

PATĒRĒTĀJIEM

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

CILVĒKIEM, KURI PAKĻAUTI IEDARBĪBAI CAUR VIDI,

ir tāds, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Secinājums ir izdarīts, jo:

| — | pastāv kaitīgas iedarbības risks uz cilvēkiem ietekmes dēļ, kāda n-pentānam ir uz ozona veidošanos gaisā. |
| --- | --- |

—

pastāv kaitīgas iedarbības risks uz cilvēkiem ietekmes dēļ, kāda n-pentānam ir uz ozona veidošanos gaisā.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

CILVĒKA VESELĪBU (fizikāli ķīmiskajām īpašībām)

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

B.   Vide

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

ATMOSFĒRU

ir tāds, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Secinājums ir izdarīts, jo:

| — | pastāv risks, ka n-pentānam ir ietekme uz ozona veidošanos gaisā. |
| --- | --- |

—

pastāv risks, ka n-pentānam ir ietekme uz ozona veidošanos gaisā.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

ŪDENS EKOSISTĒMU un SAUSZEMES EKOSISTĒMU

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

MIKROORGANISMIEM NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTĀS

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

RISKA IEROBEŽOŠANAS STRATĒĢIJA

VIDEI un CILVĒKIEM, KURI PAKĻAUTI IEDARBĪBAI CAUR VIDI,

| — | Vispāratzīts, ka pašlaik spēkā esošie tiesību akti par to, kā novērst un samazināt kaitīgo ietekmi, kāda ir piesārņojumam ar ozonu (Direktīva Nr. 2002/3/EK) (39), nodrošina adekvātu tiesisko regulējumu, kas nepieciešams ar n-pentānu saistītās bīstamības risku ierobežošanai. Direktīvā paredzēti tādu ozona prekursoru kā gaistošie organiskie savienojumi (GOS) monitoringa noteikumi, kā arī attiecīgi ieteikumi (direktīvas VI pielikums). Šādu mērījumu galvenais mērķis ir analizēt ozona prekursoru izmaiņu tendences, pārbaudīt emisijas samazināšanas stratēģiju efektivitāti, pārbaudīt emisiju uzskaites pareizību, noteikt emisijas avotus uz to radītā piesārņojuma koncentrāciju. Papildmērķis ir veicināt izpratni par ozona veidošanās un prekursoru izplatīšanās procesiem, kā arī fotoķīmisko modeļu pielietošanu. Apkārtējā gaisa monitoringam ieteicamo GOS sarakstā ir iekļauti vairāk nekā trīsdesmit atsevišķi GOS, no kuriem viens ir n-pentāns. |
| --- | --- |

—

Vispāratzīts, ka pašlaik spēkā esošie tiesību akti par to, kā novērst un samazināt kaitīgo ietekmi, kāda ir piesārņojumam ar ozonu (Direktīva Nr. 2002/3/EK) (39), nodrošina adekvātu tiesisko regulējumu, kas nepieciešams ar n-pentānu saistītās bīstamības risku ierobežošanai. Direktīvā paredzēti tādu ozona prekursoru kā gaistošie organiskie savienojumi (GOS) monitoringa noteikumi, kā arī attiecīgi ieteikumi (direktīvas VI pielikums). Šādu mērījumu galvenais mērķis ir analizēt ozona prekursoru izmaiņu tendences, pārbaudīt emisijas samazināšanas stratēģiju efektivitāti, pārbaudīt emisiju uzskaites pareizību, noteikt emisijas avotus uz to radītā piesārņojuma koncentrāciju. Papildmērķis ir veicināt izpratni par ozona veidošanās un prekursoru izplatīšanās procesiem, kā arī fotoķīmisko modeļu pielietošanu. Apkārtējā gaisa monitoringam ieteicamo GOS sarakstā ir iekļauti vairāk nekā trīsdesmit atsevišķi GOS, no kuriem viens ir n-pentāns.

11. DAĻA

CAS Nr. 64-02-8

Einecs Nr. 200-573-9

| Struktūrformula | : | |
| --- | --- | --- |
| Einecs nosaukums | : | Tetranātrija etilēndiamīntetraacetāts (Na4EDTA) |
| IUPAC nosaukums | : | Tetranātrija {[2-(bis-karboksimetilamino)-etil]-karboksimetilamino}-acetāts |
| Ziņotājs | : | Vācija |
| Klasifikācija (40) | : | Xn: R22
  Xi: R41 |

Struktūrformula

:

Image

Einecs nosaukums

:

Tetranātrija etilēndiamīntetraacetāts (Na4EDTA)

IUPAC nosaukums

:

Tetranātrija {[2-(bis-karboksimetilamino)-etil]-karboksimetilamino}-acetāts

Ziņotājs

:

Vācija

Klasifikācija (40)

:

Xn: R22

Xi: R41

Riska vērtējums pamatojas uz pašreizējo praksi, kas attiecas uz Eiropas Kopienā ražotas vai tajā importētas vielas dzīves ciklu, kā aprakstīts pilnajā Riska novērtējuma ziņojumā, ko Komisijai nosūtījusi ziņotāja dalībvalsts

Riska novērtējumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēts, ka Eiropas Kopienā vielu galvenokārt izmanto kā kompleksveidotāju daudzās rūpniecības nozarēs, jo īpaši tīrīšanas līdzekļos rūpniecībā uz amatniecībā, fotoķimikālijās, lauksaimniecībā, celulozes un papīra rūpniecībā, mājturības veļas mazgāšanas un tīrīšanas līdzekļos, tekstilrūpniecībā, galvanotehnikā, kosmētikas līdzekļu ražošanā un ūdens attīrīšanā.

RISKA NOVĒRTĒJUMS

A.   Cilvēka veselība

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

STRĀDĀJOŠIEM

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums liecina, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums liecina, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

PATĒRĒTĀJIEM

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

CILVĒKIEM, KURI PAKĻAUTI IEDARBĪBAI CAUR VIDI,

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums liecina, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums liecina, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

CILVĒKA VESELĪBU (fizikāli ķīmiskajām īpašībām)

norāda, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

B.   Vide

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

ATMOSFĒRU un SAUSZEMES EKOSISTĒMU

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi ārpus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

ŪDENS EKOSISTĒMU

ir tāds, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Secinājums ir izdarīts, jo:

| — | risku ko rada ietekme uz vidi iepriekš minētajās vides jomās iedarbības dēļ, kāda ir tetranātrija etilēndiamīntetraacetāta (Na4EDTA) izmantošanai rūpnieciskajos detergentos, papīrrūpniecībā, iespiedshēmu ražošanā, kā arī emisijām no Na4EDTA saturošu atkritumu reģenerācijas. |
| --- | --- |

—

risku ko rada ietekme uz vidi iepriekš minētajās vides jomās iedarbības dēļ, kāda ir tetranātrija etilēndiamīntetraacetāta (Na4EDTA) izmantošanai rūpnieciskajos detergentos, papīrrūpniecībā, iespiedshēmu ražošanā, kā arī emisijām no Na4EDTA saturošu atkritumu reģenerācijas.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

MIKROORGANISMIEM NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTĀS

ir tāds, ka pašlaik nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi ārpus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

RISKA IEROBEŽOŠANAS STRATĒĢIJA

VIDEI

Ir ieteicams

| — | lai veicinātu emisijas atļauju piešķiršanu un kontroli saskaņā ar Padomes Direktīvu Nr. 96/61/EK (par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli), Na4EDTA jāiekļauj pašlaik īstenojamajā darba programmā par pamatnostādņu izstrādāšanu attiecībā uz “Pieejamajām labākajām tehnoloģijām”; |
| --- | --- |

—

lai veicinātu emisijas atļauju piešķiršanu un kontroli saskaņā ar Padomes Direktīvu Nr. 96/61/EK (par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli), Na4EDTA jāiekļauj pašlaik īstenojamajā darba programmā par pamatnostādņu izstrādāšanu attiecībā uz “Pieejamajām labākajām tehnoloģijām”;

| — | stabilus kompleksveidotājus ņemt vērā, piešķirot Eiropas ekomarķējumu papīra izstrādājumiem, un paplašināt Eiropas ekomarķējuma piešķiršanas programmu saskaņā ar Regulu (EK) Nr.1980/2000/EK (41) attiecībā uz mazgāšanas un tīrīšanas līdzekļiem, tajā iekļaujot ražošanā izmantojamos tīrīšanas līdzekļus. |
| --- | --- |

—

stabilus kompleksveidotājus ņemt vērā, piešķirot Eiropas ekomarķējumu papīra izstrādājumiem, un paplašināt Eiropas ekomarķējuma piešķiršanas programmu saskaņā ar Regulu (EK) Nr.1980/2000/EK (41) attiecībā uz mazgāšanas un tīrīšanas līdzekļiem, tajā iekļaujot ražošanā izmantojamos tīrīšanas līdzekļus.

---

(1)  OV L 84, 5.4.1993., 1. lpp.

(2)  OV L 131, 26.5.94., 3. lpp.

(3)  OV L 231, 28.9.1995., 18. lpp.

(4)  OV L 25, 28.1.1997., 13. lpp.

(5)  OV L 161, 29.6.1994., 3. lpp.

(6)  OV L 104, 13.4.2006.

(7)  Riska faktoru novērtēšanas pārskata pilns teksts un tā kopsavilkums atrodami Eiropas Ķīmisko vielu biroja tīmekļa vietnē internetā: http://ecb.jrc.it/existing-substances/

(8)  Komisijas 2001. gada 6. augusta Direktīva 2001/59/EK, ar ko divdesmit astoto reizi tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 67/548/EEK par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu, OV L 225, 21.8.2001., 30. lpp.

(9)  Riska faktoru novērtēšanas ziņojuma pilns teksts, tā pielikums un kopsavilkums atrodami Eiropas Ķīmisko vielu biroja tīmekļa vietnē internetā: http://ecb.jrc.it/existing-substances/

(10)  Komisijas Lēmums 1999/815/EK saskaņā ar 9. pantu Padomes Direktīvā 92/59/EEK (OV L 315, 9.12.1999.), un tā turpmākie grozījumi.

(11)  OV L 131, 5.5.1998., 11. lpp.

(12)  OV L 262, 27.9.1976., 201. lpp.

(13)  Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/73/EK, ar ko tehnikas attīstībai 29. reizi tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 67/548/EEK par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu, OV L 152, 30.4.2004., 1.-311. lpp.

(14)  Riska faktoru novērtēšanas ziņojuma pilns teksts, tā pielikums un kopsavilkums atrodami Eiropas Ķīmisko vielu biroja tīmekļa vietnē internetā: http://ecb.jrc.it/existing-substances/

(15)  OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.

(16)  Riska faktoru novērtēšanas ziņojuma pilns teksts un kopsavilkums atrodami Eiropas Ķīmisko vielu biroja tīmekļa vietnē internetā: http://ecb.jrc.it/existing-substances/

(17)  Komisijas Lēmums 1999/815/EK saskaņā ar Padomes Direktīvas 92/59/EEK (OV L 315, 9.12.1999.) 9. pantu, un tā turpmākie grozījumi.

(18)  OV L 262, 27.9.1976., 201. lpp.

(19)  Riska faktoru novērtēšanas ziņojuma pilns teksts un kopsavilkums atrodami Eiropas Ķīmisko vielu biroja tīmekļa vietnē internetā: http://ecb.jrc.it/existing-substances/

(20)  Komisijas Lēmums 1999/815/EK saskaņā ar Padomes Direktīvas 92/59/EEK (OV L 315, 9.12.1999.) 9. pantu, un tā turpmākie grozījumi.

(21)  OV L 262, 27.9.1976., 201. lpp.

(22)  Riska faktoru novērtēšanas ziņojuma pilns teksts un kopsavilkums atrodami Eiropas Ķīmisko vielu biroja tīmekļa vietnē internetā: http://ecb.jrc.it/existing-substances/

(23)  Komisijas Lēmums 1999/815/EK saskaņā ar Padomes Direktīvas 92/59/EEK (OV L 315, 9.12.1999.) 9. pantu, un tā turpmākie grozījumi.

(24)  Atzinums par 1,2-benzoldikarbonskābes, C8-10-zarotas virknes dialkilesteru, pārsvarā C9 un diizononilftalāta riska novērtējuma rezultātiem, ziņojuma versija (Ietekme uz cilvēka veselību), CSTEE 27. plenārsēde, Briselē, 2001. gada 30. oktobrī.

(25)  OV L 262, 27.9.1976., 201. lpp.

(26)  Riska faktoru novērtēšanas ziņojuma pilns teksts un kopsavilkums atrodami Eiropas Ķīmisko vielu biroja tīmekļa vietnē internetā: http://ecb.jrc.it/existing-substances/

(27)  Komisijas Lēmums 1999/815/EK saskaņā ar Padomes Direktīvas 92/59/EEK (OV L 315, 9.12.1999.) 9. pantu, un tā turpmākie grozījumi.

(28)  Atzinums par 1,2-benzoldikarbonskābes, C8-10-zarotas virknes dialkilesteru, pārsvarā C9 un diizononilftalāta riska novērtējuma rezultātiem, ziņojuma versija (Ietekme uz cilvēka veselību), CSTEE 27. plenārsēde, Briselē, 2001. gada 30. oktobrī.

(29)  OV L 262, 27.9.1976., 201. lpp.

(30)  Komisijas Direktīva ..., ar ko 30. reizi tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 67/548/EEK par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu; tiks publicēta

(31)  OV L 237, 21.9.2000., 1. lpp.

(32)  Komisijas 1998. gada 15. decembra Direktīva 98/98/EK, ar ko divdesmit piekto reizi tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 67/548/EEK par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu, OV L 355, 30.12.1998., 1. lpp.

(33)  Riska faktoru novērtēšanas ziņojuma pilns teksts un kopsavilkums atrodami Eiropas Ķīmisko vielu biroja tīmekļa vietnē internetā: http://ecb.jrc.it/existing-substances/

(34)  OV L 131, 5.5.1998., 11. lpp.

(35)  Komisijas Direktīva ..., ar ko 30. reizi tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 67/548/EEK par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu; tiks publicēta.

(36)  Riska faktoru novērtēšanas ziņojuma pilns teksts un kopsavilkums atrodami Eiropas Ķīmisko vielu biroja tīmekļa vietnē internetā: http://ecb.jrc.it/existing-substances/

(37)  OV L 131, 5.5.1998., 11. lpp.

(38)  Komisijas 1998. gada 15. decembra Direktīva 98/98/EK ar ko divdesmit piekto reizi tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 67/548/EEK par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu; OV L 355, 30.12.1998., 1. lpp.

(39)  OV L 67, 9.3.2002., 14. lpp.

(40)  Komisijas Direktīva ..., ar ko 30. reizi tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 67/548/EEK par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu; tiks publicēta.

(41)  OV L 237, 21.9.2000., 1. lpp.

---

| 13.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 90/29 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 90/29

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(2006/C 90/05)

Lēmuma pieņemšanas datums:

Dalībvalsts: Itālija

Atbalsta numurs: NN 54 B/2004

Nosaukums: Atbalsts uzņēmumu kapitalizācijai. Valdības dekrēts Nr.102/2004, 17. pants

Mērķis: Garantijas. Šī garantiju sistēma ir izveidota tādējādi, ka tā var būt uzskatāma kā valsts atbalstu nesaturoša saskaņā ar Līguma 87. panta 1. punktu: ir ievēroti Komisijas Paziņojuma par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā 4.3 punktā izklāstītie nosacījumi

Juridiskais pamats: Decreto legislativo 29 marzo 2004, n. 102, articolo 17 e Progetto di decreto del Ministero delle politiche agricole e forestali

Budžets: 60 miljoni EUR

Atbalsta intensitāte vai summa: Pasākums neietver valsts atbalstu.

Atbalsta ilgums: 6 gadi

Lēmuma teksts autentiskā(s) valodā(s), no kura ir izņemta konfidenciālā informācija, ir pieejams šajā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Lēmuma pieņemšanas datums:

Dalībvalsts: Nīderlande

Atbalsta Nr.: N 155/2004

Nosaukums: Atbalsts kvalitatīvu gaļas produktu ražošanai un tirdzniecībai

Mērķis: Paaugstināt gaļas produkcijas kvalitāti un izveidot videi draudzīgāku un energoefektīvāku ražošanas procesu

Juridiskais pamats: Verordening Heffing Fonds Onderzoek en Ontwikkeling Vleesindustrie 2003

Budžets: 120 000 EUR gadā, ko finansē no liellopu un gaļas produkcijas apvienību parafiskālām nodevām

Ilgums: Nenoteikts

Lēmuma teksts autentiskā(s) valodā(s), no kura ir izņemta konfidenciālā informācija, ir pieejams šajā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Lēmuma pieņemšanas datums:

Dalībvalsts: Vācija

Atbalsta Nr.: N 348/2005

Nosaukums: Hesenes agrārā tirdzniecība — grozījumi olu produktu grupā

Mērķis: Noieta veicināšanas un reklāmas kvalitātes shēma (N 260/A/02) ir jāattiecina uz olām

Juridiskais pamats: Hessischer Agrarmarketing-Vertrag

Budžets: 1 549 000 EUR gadā

Atbalsta intensitāte vai summa: 50 % — reklāmas pasākumiem, 100 % — dalībai tirdzniecības gadatirgos un izstādēs, 100 % — apmācību pasākumiem un konsultācijām

Ilgums: Līdz 2008. gada 31. decembrim

Lēmuma teksts autentiskā(s) valodā(s), no kura ir izņemta konfidenciālā informācija, ir pieejams šajā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Lēmuma pieņemšanas datums:

Dalībvalsts: Itālija (Kalabrija)

Atbalsta Nr.: N 372/2004

Nosaukums: Atbalsts lauksaimniecības apgabaliem, kuri cietuši zaudējumus (sals 2004. gada janvārī/februārī Kozenca un Katandzāro provincēs, spēcīgs vējš 2004. gada 16. aprīlī Redžo di Kalabrija provincē)

Mērķis: Atlīdzināt nelabvēlīgo laika apstākļu nodarītos zaudējumus lauksaimnieciskajai ražošanai un lauksaimniecības struktūrām (sals, kas skāra Kozenca un Katandzāro provinces 2004. gada janvārī/februārī, un spēcīgs vējš, kas skāra Redžo di Kalabrija provinci 2004. gada 16. aprīlī)

Juridiskais pamats: Legge n. 185/1992 e decreto legislativo n. 102/2004

Budžets: Atsauce uz apstiprinātām shēmām (C 12/b/1995 un NN 54/A/04)

Atbalsta intensitāte vai summa: Līdz 100 % zaudējumu

Atbalsta ilgums: Komisijas apstiprinātu atbalsta shēmu izpildes pasākums

Cita informācija: Komisijas apstiprinātu atbalsta shēmu izpildes pasākums saskaņā ar valsts atbalstu C 12/b/1995 (Komisijas 2003. gada 16. decembra Lēmums 2004/307/EK) un NN 54/A/2004 (Komisijas 2005. gada 7. jūnija vēstule K(2005) 1622 galīgais).

Lēmuma teksts autentiskā(s) valodā(s), no kura ir izņemta konfidenciālā informācija, ir pieejams šajā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Lēmuma pieņemšanas datums:

Dalībvalsts: Vācija

Atbalsta Nr.: N 551/2005

Nosaukums: Paraugpasākums: “Atkārtoti piemērojami un no ievades datiem atkarīgi konsultāciju modeļi privātajos mežos”

Mērķis: Izstrādāt mežsaimniecības konsultāciju modeļus nelielo privāto mežu apsaimniekošanas uzņēmumiem un to apvienībām

Juridiskais pamats: Zuwendungsbescheid des Bundesministeriums für Verbraucherschutz, Ernährung und Landwirtschaft vom 7. Oktober 2005

Budžets: 0,3 miljoni EUR

Atbalsta intensitāte vai summa: Līdz 100 %

Ilgums: 4 gadi

Lēmuma teksts autentiskā(s) valodā(s), no kura ir izņemta konfidenciālā informācija, ir pieejams šajā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Lēmuma pieņemšanas diena:

Dalībvalsts: Itālija

Atbalsta Nr.: N 580/C/03

Nosaukums: Citrusaugu vīrusa tristeza apkarošanas programma, ko iesniegusi Kalabrija

Mērķis: Augu slimības novēršanas pasākumi

Juridiskais pamats: Legge n. 423 del 2 dicembre 1998

Decreti del ministero delle Politiche agricole e forestali del 29 dicembre 2003 e del 14 luglio 2004

Budžets: 2 958 006,78 EUR

Atbalsta intensitāte vai apjoms: 100 % (pasākums nav uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē)

Ilgums: Vismaz 1 gads

Lēmuma teksts autentiskā(s) valodā(s), no kura ir izņemta konfidenciālā informācija, ir pieejams šajā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Lēmuma pieņemšanas datums:

Dalībvalsts: Vācija (Bavārija)

Atbalsta Nr.: N 647/2005

Nosaukums: Atbalsts Bavārijas lauksaimniecības tehnikas apvienībām

Mērķis: veicināt lauksaimnieku sadarbību

Juridiskais pamats: Gesetz zur Förderung der bayerischen Landwirtschaft

Budžets: 3,2 miljoni EUR

Atbalsta intensitāte: maksimāli 30 %

Ilgums: 1 gads (2006.)

Lēmuma teksts autentiskā(s) valodā(s), no kura ir izņemta konfidenciālā informācija, ir pieejams šajā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

| 13.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 90/31 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 90/31

---

Dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkums par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas 2003. gada 23. decembra Regulu (EK) Nr. 1/2004 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, pārstrādi un tirdzniecību

(2006/C 90/06)

Atbalsta Nr.: XA 67/05

Dalībvalsts: Spānija

Reģions: Navarra

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Atbalsts navarras lauksaimniecības traktoru parka atjaunināšanai un dotācija to apgādei ar drošības sistēmām 2005. gadā

Juridiskais pamats: Orden foral 167/2005, de 12 de septiembre, del consejero de agricultura, ganadería y alimentación por la que se aprueba la convocatoria de ayudas a la renovación y dotación de sistemas de seguridad del parque de tractores agrícolas de Navarra para el año 2005, y se establecen las bases reguladoras que regiran dicha convocatoria

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: 2005. finanšu gadam 100 000 EUR

Atbalsta maksimālā intensitāte: 50 % mazāk labvēlīgos apgabalos, 40 % pārējos apgabalos

Ja jaunie lauksaimnieki iegādājas jaunu traktoru un veco traktoru nodod lūžņos, iepriekš minētie procenti tiek palielināti par desmit punktiem

Īstenošanas datums:

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums:

Atbalsta mērķis: Jaunu traktoru iegāde ar nosacījumu, ka vecos traktorus nodod lūžņos un ierīko pretapgāšanās sistēmas traktoriem, kas reģistrēti līdz 1978. gadam. 4. pants. ieguldījumi lauku saimniecībās. attaisnotās izmaksas jauna traktora un pretapgāšanās sistēmu izmaksas

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Attiecīgās nozares ir gan augkopības, gan lopkopības produktu ražošana. atbalsta mērķis ir jaunu traktoru iegāde un veco traktoru nodošana metāllūžņos un pretapgāšanās sistēmu ierīkošana, attiecīgās apakšnozares var būt jebkuras iepriekš minēto nozaru apakšnozares, kā, piemēram, augkopības nozarē kvieši vai vīnogas un lopkopības nozarē cūkkopība vai mājputni

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Gobierno de navarra |
| --- |
| Departamento de agricultura, ganaderia y alimentacion |
| C/. Tudela 20 |
| E-31003 Pamplona |

Gobierno de navarra

Departamento de agricultura, ganaderia y alimentacion

C/. Tudela 20

E-31003 Pamplona

Tīmekļa vietne: www.navarra.es

Atbalsta numurs: XA 3/06

Dalībvalsts: Austrija

Reģions: Augšaustrija

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Pamatnostādnes kalnu ganību apsaimniekošanai aizsargājamās teritorijās saskaņā ar Rīkojumu par aizsargājamām teritorijām

Juridiskais pamats: Landesgesetz über die Erhaltung und Pflege der Natur (Oö. Natur- und Landschaftsschutzgesetz 2001 — Oö. NSchG 2001)

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: Gada izdevumu kopsumma: apm. 13 000 EUR. Paredzamā atbalsta summa uz vienu kalnu ganību saimniecību: mazāk par 2 100 EUR

Atbalsta maksimālā intensitāte: Paredzamā atbalsta summa uz vienu kalnu ganību saimniecību: mazāk par 2 100 EUR

Īstenošanas datums: No 2006. gada 25. janvāra

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: Ikgadēji maksājumi, ik reizi paredzot piecu gadu saistības

Atbalsta mērķis: Atbalsts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2004 5. pantu.

Tā kā pēdējos gadu desmitos kalnu ganību apsaimniekošana daudzos gadījumos ir tikusi pārtraukta, šīs Augšaustrijai raksturīgās kultūrainavas daudzviet ir izzudušas. Tāpēc šā atbalsta mērķis ir saglabāt šīs kultūrainavas, veicot ilgtspējīgu kalnu ganību apsaimniekošanu un ņemot vērā kalnu ganību apsaimniekotāju un atbildīgo personu apgabala dabas un ainavas aizsardzības jomā izstrādātos pasākumus, kuru mērķis ir aizsargājamās teritorijas saglabāšana.

Attiecīgā(s) nozare(s): Kalnu ganību apsaimniekošana

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Amt der Oberösterreichischen Landesregierung |
| --- |
| Naturschutzabteilung |
| Bahnhofplatz 1 |
| A-4021 Linz |

Amt der Oberösterreichischen Landesregierung

Naturschutzabteilung

Bahnhofplatz 1

A-4021 Linz

Tīmekļa vietne: http://www.land-oberoesterreich.gv.at

Atbalsta numurs: XA 04/06

Dalībvalsts: Apvienotā Karaliste

Reģions: The Chilterns Area of Outstanding Beauty

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Čilternas ainavas saglabāšanas programma

Juridiskais pamats: Section 87 of The National Parks and Access to the Countryside Act 1949. Sections 83-84, 86-88 and 89-93 of The Countryside and Rights of Way Act 2000

Ikgadējie izdevumi, kas plānoti saskaņā ar minēto shēmu vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopējā summa: No 2006. gada 1. februāra līdz 31. decembrim: GBP 160 499

Maksimālā atbalsta intensitāte: Kapitāla dotācijām atbalsta maksimālā summa parasti ir 50 % no attaisnotajām izmaksām. Izņēmuma gadījumos kapitāla dotāciju summa var būt līdz 100 % no attaisnotajām izmaksām. Ja ieguldījuma rezultātā palielinās lauksaimnieciskās ražošanas jauda, atbalsta maksimālā intensitāte ir 40 % no attaisnotajām izmaksām. Ja atbalsta veids ir konsultācijas vai apmācība, atbalsta maksimālā intensitāte ir 100 %

Īstenošanas datums:

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: Līdz 2006. gada 31. decembrim

Atbalsta mērķis: Sektorālā attīstība, vides uzlabošana un aizsardzība.

Atbalsta shēmu īstenos saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2004 5. un 14. pantu.

Attaisnotās izmaksas saskaņā ar 5. un 14. pantu ir

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Programma attiecas uz visiem lauksaimniecības uzņēmumiem, kas atrodas Chilterns Area of Outstanding Natural Beauty teritorijā, tai skaitā ražošanas, pārstrādes un tirdzniecības uzņēmumiem. Programma ir pieejama visām apakšnozaru uzņēmumiem

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Chilterns Conservation Board |
| --- |
| The Lodge |
| Station Road |
| Chinnor |
| Oxon OX39 4HA |
| United Kingdom |

Chilterns Conservation Board

The Lodge

Station Road

Chinnor

Oxon OX39 4HA

United Kingdom

Tīmekļa vietne: www.chilternsaonb.org

ejiet uz izvēlni lapas augšpusē un klikšķiniet uz “publications” (publikācijas), tad paritiniet uz leju un klikšķiniet uz “Chilterns Landscape Conservation Programme” (Čilternas ainavas saglabāšanas programma).

Varat apmeklēt arī Apvienotās Karalistes centrālo tīmekļa vietni valsts lauksaimniecības atbalsta shēmām, uz kurām attiecas izņēmuma noteikumi,

www.defra.gov.uk/farm/state-aid/setup/exist-exempt.htm

Cita informācija: Programmu veido divi atsevišķi pasākumi:

Parakstīts un datēts Vides, pārtikas un reģionālo lietu departamenta (Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde) vārdā

Stephen Anderson

Valsts lauksaimniecības atbalsta grupas vadītājs

Defra

Area 8e

9 Millbank

London SW1P 3JR

United Kingdom

Atbalsta numurs: XA 05/2006

Dalībvalsts: Itālija

Reģions: Pjemonta

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Finanšu atbalsts investīcijām tehnoloģiskā jaunradē, vides aizsardzībā, organizatoriskā jaunradē, komercjaunradē un veselības un drošības jomā darbavietās

Juridiskais pamats: Deliberazione della Giunta Regionale n. 17-881 del 26 settembre 2005 (B.U.R.P n. 39, Supplemento, del 29 settembre 2005) «Funzioni delegate alla Regione in materia di incentivi alle imprese. Prescrizioni per l'accesso agli incentivi di cui alla L. 28/11/1965 n. 1329 ed all'art. 11 comma 2 lett. b) L.27/10/1994 n. 598 e s.m.i.» integrata dalla Deliberazione della Giunta Regionale n. 67-1743 del 5 dicembre 2005«Prescrizioni per l'accesso agli incentivi di cui alla L. 28/11/1965 n. 1329 (c.d. Sabatini) ed all'art. 11 comma 2 lett. b) L. 27/10/1994 n. 598 e s.m.i. (Tutela ambientale-innovazione tecnologica, organizzativa, commerciale, sicurezza luoghi di lavoro): modifiche ed integrazioni» (B.U.R.P. n. 50 del 15 dicembre 2005) entrambi modificative della L. 598/84-art. 11 e s.m.i già approvata dalla Commissione con Lettera D/53877 del 17 luglio 2000 — Aiuto N/487/95

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: 25 miljoni EUR

Atbalsta maksimālā intensitāte: Procentu likmes subsīdija.

Finansējuma apjoms var būt līdz pat 100 % no investīciju plāna laika posmam uz 7 gadiem, ieskaitot īpašas labvēlības periodu — 2 gadi/pie kam kredītu var neatmaksāt ilgākais 2 gadus.

Finansējuma apjoms ir 100 % no atsauces likmes, ko nosaka un atjaunina ar Rūpniecības, tirdzniecības un amatniecības ministrijas dekrētu (saskaņā ar Likumdošanas dekrēta Nr. 123/98 2. panta 2. punktu) un kas ir spēkā finansēšanas līguma noslēgšanas dienā, ievērojot Eiropas Savienības noteikto atbalsta intensitāti

Īstenošanas datums: 2005. gada 27. septembris: visos gadījumos pirmo maksājumu piešķir, kad tiek nosūtīts paziņojums par Komisijas piešķirto identifikācijas numuru, ko piešķir pēc kopsavilkuma informācijas saņemšanas

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums:

Atbalsta mērķis: Regulas (EK) Nr. 1/2004 4. pants un 7. pants. Investīciju veidi un atļautie izdevumi: atbalsts investīcijām tehnoloģiskajā jaunradē un vides aizsardzībā, organizatoriskā jaunradē un komercjaunradē un drošībā un veselības aizsardzībā darba vietā atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1/2004 4. un 7. pantam

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Šī shēma attiecas uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu pārstrādi un pārdošanu saskaņā ar EK Līguma I pielikumu

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Regione Piemonte |
| --- |
| Assessorato all'Industria, Lavoro e Bilancio — Direzione Industria |
| Via Pisano, 6 |
| I-10152 Turin |
| Tālrunis: (39) 01 14 32 14 61 |
| Fakss: (39) 01 14 32 34 83 |
| e-pasts: direzione16@regione.piemonte.it |

Regione Piemonte

Assessorato all'Industria, Lavoro e Bilancio — Direzione Industria

Via Pisano, 6

I-10152 Turin

Tālrunis: (39) 01 14 32 14 61

Fakss: (39) 01 14 32 34 83

e-pasts: direzione16@regione.piemonte.it

Tīmekļa vietne: www.regione.piemonte.it/industria/index.htm

Cita informācija: Šeit norādītās ikgadējās izmaksas ir kumulētas abiem juridiskajā pamatā minētajiem tiesību aktiem un tās ietver arī ikgadējās izmaksas, kas paredzētas saskaņā ar atbalsta shēmu, kurai ir tas pats juridiskais pamats un kura paredzēta tiem VMU, uz ko attiecas nevis Regula (EK) Nr. 1/2004, bet Regula (EK) Nr. 70/2001

Atbalsta numurs: XA 06/2006

Dalībvalsts: Itālija

Reģions: Pjemonta

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Finanšu atbalsts jaunu lauksaimniecības mašīnu un ražošanas iekārtu iegādei vai nomai (“Sabatini”)

Juridiskais pamats: Deliberazione della Giunta Regionale n. 17-881 del 26 settembre 2005 (B.U.R.P n. 39, Supplemento, del 29 settembre 2005) «Funzioni delegate alla Regione in materia di incentivi alle imprese. Prescrizioni per l'accesso agli incentivi di cui alla L. 28/11/1965 n. 1329 ed all'art. 11 comma 2 lett. b) L.27/10/1994 n. 598 e s.m.i.» come integrata dalla Deliberazione della Giunta Regionale n. 67-1743 del 5 dicembre 2005«Prescrizioni per l'accesso agli incentivi di cui alla L. 28/11/1965 n. 1329 (c.d. Sabatini) ed all'art. 11 comma 2 lett. b) L. 27/10/1994 n. 598 e s.m.i. (Tutela ambientale-innovazione tecnologica, organizzativa, commerciale, sicurezza luoghi di lavoro): modifiche ed integrazioni» (B.U.R.P. n. 50 del 15 dicembre 2005)

La legge 28/11/1965 n. 1329 è stata già approvata dalla Commissione con Lettera D/55254 del 18 ottobre 2000 Aiuto N 659/A97

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: 25 miljoni EUR

Atbalsta maksimālā intensitāte: Procentu likmes subsīdija, lai iegādātos jaunas lauksaimniecības mašīnas vai ražošanas iekārtas, izņemot kompensācijas ieguldījumus.

Finansējuma summa var būt pat 100 % no investīciju plāna 5 gadu laika posmā.

Atbalsts nedrīkst pārsniegt 40 % no atļautajiem izdevumiem

Īstenošanas datums: 2005. gada 27. septembris: visos gadījumos pirmo maksājumu piešķir, kad tiek nosūtīts paziņojums par Komisijas piešķirto identifikācijas numuru, ko piešķir pēc kopsavilkuma informācijas saņemšanas

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums:

Atbalsta mērķis: Regulas (EK) Nr. 1/2004 4. pants un 7. pants

Finanšu iemaksa, tai skaitā vērtspapīri, kuri izdoti par mašīnu pārdošanu/iegādi vai nomu (ar pirkšanas pienākumu) un garantēti ar īpašumtiesībām uz mašīnām atbilstoši Likuma 1329/65 1. pantā noteiktajam, un kuru derīguma termiņš beidzas 5 gadus pēc to izdošanas datuma, ar noteikumu, ka tie veido tā paša līguma daļu un ka maksājuma vai nomas termiņš ir garāks par divpadsmit mēnešiem

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Šī shēma attiecas uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar to lauksaimniecības produktu ražošanu, pārstrādi un pārdošanu, kuri uzskaitīti EK Līguma 1. pielikumā

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Regione Piemonte |
| --- |
| Assessorato all'Industria, Lavoro e Bilancio — Direzione Industria |
| Via Pisano, 6 |
| I-10152 Turin |
| Tālrunis: (39) 01 14 32 14 61 |
| Fakss: (39) 01 14 32 34 83 |
| e-pasts: direzione16@regione.piemonte.it |

Regione Piemonte

Assessorato all'Industria, Lavoro e Bilancio — Direzione Industria

Via Pisano, 6

I-10152 Turin

Tālrunis: (39) 01 14 32 14 61

Fakss: (39) 01 14 32 34 83

e-pasts: direzione16@regione.piemonte.it

Tīmekļa vietne: www.regione.piemonte.it/industria/index.htm

Cita informācija: Šeit norādītās ikgadējās izmaksas ir kumulētas abiem juridiskajā pamatā minētajiem tiesību aktiem un tās ietver arī ikgadējās izmaksas, kas paredzētas saskaņā ar atbalsta shēmu, kurai ir tas pats juridiskais pamats un kura paredzēta tiem VMU, uz ko attiecas nevis Regula (EK) Nr. 1/2004, bet Regula (EK) Nr. 70/2001

Atbalsta numurs: XA 07/2006

Dalībvalsts: Itālija

Reģions: Pjemonta

Atbalsta shēmas nosaukums: Finanšu atbalsts jaunu ražošanas lauksaimniecības mašīnu un ražošanas iekārtu instrumentu iegādei vai nomai (Likums “Sabatini decambializzata”)

Juridiskais pamats: Deliberazione della Giunta Regionale n. 17-881 del 26 settembre 2005 (B.U.R.P n. 39, Supplemento, del 29 settembre 2005) «Funzioni delegate alla Regione in materia di incentivi alle imprese. Prescrizioni per l'accesso agli incentivi di cui alla L. 28/11/1965 n. 1329 ed all'art. 11 comma 2 lett. b) L.27/10/1994 n. 598 e s.m.i.» come integrata dalla Deliberazione della Giunta Regionale n. 67-1743 del 5 dicembre 2005«Prescrizioni per l'accesso agli incentivi di cui alla L. 28/11/1965 n. 1329 (c.d. Sabatini) ed all'art. 11 comma 2 lett. b) L. 27/10/1994 n. 598 e s.m.i. (Tutela ambientale-innovazione tecnologica, organizzativa, commerciale, sicurezza luoghi di lavoro): modifiche ed integrazioni» (B.U.R.P. n. 50 del 15 dicembre 2005)

La legge 28/11/1965 n. 1329 è stata già approvata dalla Commissione con Lettera D/55254 del 18 ottobre 2000 Aiuto N 659/A97

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: 25 miljoni EUR

Atbalsta maksimālā intensitāte: Procentu likmes subsīdija, lai iegādātos jaunas mehāniskos lauksaimniecības mašīnas vai ražošanas iekārtas, izņemot kompensācijas ieguldījumus.

Finansējuma summa nedrīkst pārsniegt 40 % no atļautajiem izdevumiem

Īstenošanas datums: 2005. gada 27. septembris: visos gadījumos pirmo maksājumu piešķir, kad tiek nosūtīts paziņojums par Komisijas piešķirto identifikācijas numuru, ko piešķir pēc kopsavilkuma informācijas saņemšanas

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums:

Atbalsta mērķis: Regulas (EK) Nr. 1/2004 4. pants un 7. pants.

Finanšu ieguldījums bez vērtspapīriem par mašīnu pārdošanu/iegādi vai nomu (ar pirkšanas pienākumu) un garantēti ar īpašumtiesībām uz mašīnām atbilstoši Likuma 1329/65 1. pantā noteiktajam.

Atbalsta apjoms var būt līdz pat 100 % no investīciju programmas 7 gadu ilgam laika posmam, ieskaitot īpašas labvēlības periodu līdz 2 gadiem.

Katram iesniegumam atbilstošais atbalsts nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt maksimālo atbalsta intensitāti, ko piešķir saskaņā ar spēkā esošajiem ES noteikumiem

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Šī shēma attiecas uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar to lauksaimniecības produktu ražošanu, pārstrādi un pārdošanu, kuri uzskaitīti EK Līguma I pielikumā

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Pjemontas reģions |
| --- |
| Assessorato all'Industria, Lavoro e Bilancio — Direzione Industria |
| Via Pisano, 6 |
| I-10152 Turin |
| Tālrunis: (39) 01 14 32 14 61 |
| Fakss: (39) 01 14 32 34 83 |
| e-pasts: direzione16@regione.piemonte.it |

Pjemontas reģions

Assessorato all'Industria, Lavoro e Bilancio — Direzione Industria

Via Pisano, 6

I-10152 Turin

Tālrunis: (39) 01 14 32 14 61

Fakss: (39) 01 14 32 34 83

e-pasts: direzione16@regione.piemonte.it

Tīmekļa vietne: www.regione.piemonte.it/industria/index.htm

Cita informācija: Šeit norādītās ikgadējās izmaksas ir kumulētas abiem juridiskajā pamatā minētajiem tiesību aktiem un tās ietver arī ikgadējās izmaksas, kas paredzētas saskaņā ar atbalsta shēmu, kurai ir tas pats juridiskais pamats un kura paredzēta tiem VMU, uz ko attiecas nevis Regula (EK) Nr. 1/2004, bet Regula (EK) Nr. 70/2001

Atbalsta numurs: XA 08/06

Dalībvalsts: Apvienotā Karaliste

Reģions: The Cotswolds Area of Outstanding Natural Beauty

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Kotsvoldas ainavas saglabāšanas programma

Juridiskais pamats: Section 87 of The National Parks and Access to the Countryside Act 1949

Sections 83-84, 86-88 and 89-93 of The Countryside and Rights of Way Act 2000

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: Kopējā budžeta summa, kas piešķirta lauksaimniecības uzņēmumu atbalstam, ir 646 016 GBP

No 2006. gada 1. februāra līdz 31. decembrim: 646 016 GBP

Atbalsta maksimālā intensitāte: Kapitāla dotācijām atbalsta maksimālā summa parasti ir 50 % no attaisnotajām izmaksām. Izņēmuma gadījumos kapitāla dotāciju summa var būt līdz 100 % no attaisnotajām izmaksām, ja ieguldījums ir neproduktīvs un tā rezultātā nepalielinās saimniecības lauksaimnieciskās ražošanas jauda. Ja atbalsta veids ir konsultācijas vai apmācība, atbalsta maksimālā intensitāte ir 100 % no attaisnotajām Saglabāšanas padomes izmaksām, bet atbalstu nepiešķir tiešo maksājumu veidā.

Ja ieguldījuma rezultātā palielinās lauksaimnieciskās ražošanas jauda, atbalsta maksimālā intensitāte ir 40 %

Īstenošanas datums:

Programmas vai individuālā atbalsta ilgums: Līdz 2006. gada 31. decembrim

Atbalsta mērķis: Komisijas Regulas (EK) Nr. 1/2004 5. un 14. pants

Sektorālā attīstība, vides uzlabošana un aizsardzība

Atbalsts palīdzēs Saglabāšanas padomei sasniegt tās statūtos noteiktos mērķus, kas ir saglabāt un uzlabot Area of Outstanding Natural Beauty (AONB) teritorijas dabas skaistumu, paaugstināt izpratni par šā apgabala sevišķajām īpašībām un palielināt iespēju baudīt tās, nodrošinot, lai šie mērķi būtu saderīgi ar minēto īpašību saglabāšanu un uzlabošanu

Shēma ietver divus pasākumus — ieguldījumus saimniecībās un tehnisko atbalstu.

Ieguldījumu attaisnotās izmaksas ir izmaksas, kas radušās, veicot ieguldījumus vai kapitālieguldījumus ar mērķi saglabāt ar ražošanu saistītus un nesaistītus kultūrvēsturiskus objektus, kas atrodas lauku saimniecībās. Tehniskā atbalsta attaisnotās izmaksas ir

izmaksas, kas saistītas ar lauksaimnieku un laukstrādnieku izglītību un apmācību (apmācības programmas organizēšanas izmaksas),

konsultāciju pakalpojumi

Attiecīgā(-s) nozare(-s): Programma attiecas uz visiem lauksaimniecības uzņēmumiem, kas atrodas Cotswolds Area of Outstanding Natural Beauty teritorijā, tostarp ražošanas, pārstrādes un tirdzniecības uzņēmumiem. Programma ir pieejama visu apakšnozaru uzņēmumiem

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Cotswolds Conservation Board |
| --- |
| The Old Police Station |
| Cotswolds Heritage Centre |
| Northleach |
| Gloucestershire GL54 3JH |
| United Kingdom |

Cotswolds Conservation Board

The Old Police Station

Cotswolds Heritage Centre

Northleach

Gloucestershire GL54 3JH

United Kingdom

Tīmekļa vietne: www.cotswoldsaonb.org

ejiet uz izvēlni lapas augšpusē un klikšķiniet uz “publications” (publikācijas), tad paritiniet uz leju un klikšķiniet uz “State aid notification-Cotswolds Landscape Conservation Programme Guidance” (Paziņojums par valsts atbalstu — Kotsvoldas ainavas saglabāšanas programmas virzība)

Varat apmeklēt arī Apvienotās Karalistes centrālo tīmekļa vietni valsts lauksaimniecības atbalsta shēmām, uz kurām attiecas izņēmuma noteikumi,http://www.defra.gov.uk/farm/state-aid/setup/exist-exempt.htm. Klikšķiniet uz “The Cotswolds Landscape Conservation Programme” (Kotsvoldas ainavas saglabāšanas programma)

Cita informācija: Programma ietver divus atsevišķus pasākumus

Finansiāla atbalsta sniegšana ieguldījumiem un pasākumiem, kas tieši palīdzēs saglabāt vai uzlabot Kotsvoldas ainavas īpašo kvalitāti, bioloģisko daudzveidību vai kultūrainavu.

Konsultācijas (gan specifiskas, gan vispārīgas) par lauku teritoriju pārvaldību, lai veicinātu Kotsvoldas Saglabāšanas padomes statūtos noteikto mērķu izpildi; apmācību rīkošana, lai izskaidrotu lauku vides pārvaldes metodes; tādu izstāžu, gadatirgu un citu pasākumu rīkošana, kas palielina izpratni par Saglabāšanas padomes darbu, vides aizsardzības pasākumiem un vides apsaimniekošanas metodēm, un dalība tajos. Gadījumos, kad tehniskās konsultācijas nesniedz pati Saglabāšanas padome, tiek izvēlēts šā pakalpojuma sniedzējs, kuru atalgo atbilstoši tirgus principiem un nediskriminējošā veidā, nepieciešamības gadījumā izmantojot konkursa procedūras atbilstoši Kopienas tiesību aktiem

Parakstīts un datēts Vides, pārtikas un reģionālo lietu departamenta (Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes) vārdā

Graham Collins

Padomnieks lauksaimniecības valsts atbalsta jautājumos

Defra

Area 8E

9, Millbank

c/o Nobel House

17, Smith Square

London SW1P 3JR

United Kingdom

---

| 13.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 90/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 90/36

---

Valsts atbalsts — Vācija

Valsts atbalsts Nr. C 6/06 (ex N 417/05) — Volkswerft Stralsund

Uzaicinājums iesniegt apsvērumus saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu

(2006/C 90/07)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

Ar 2006. gada 22. februāra vēstuli, kas sagatavota autentiskā valodā un pievienota šim kopsavilkumam, Komisija informēja Vācijas Federatīvo Republiku par tās lēmumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz iepriekšminētajiem atbalsta pasākumiem.

Ieinteresētās puses var iesniegt savas apsvērumus par atbalsta pasākumiem, attiecībā uz kuriem Komisija uzsāk procedūru, viena mēneša laikā pēc šā kopsavilkuma un tam pievienotās vēstules publicēšanas dienas, nosūtot tos uz šādu adresi:

| European Commission |
| --- |
| Competition DG |
| State aid Greffe |
| B-1049 Brussels |
| Fakss Nr.: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Competition DG

State aid Greffe

B-1049 Brussels

Fakss Nr.: (32-2) 296 12 42

Šie apsvērumi tiks paziņoti Vācijas Federatīvajai Republikai. Ieinteresētā puse, kas iesniedz apsvērumus, var rakstiski pieprasīt, lai tās identitāte netiktu atklāta, norādot šādas prasības iemeslus.

KOPSAVILKUMS

Procedūra

Vācija 2005. gada 26. augustā informēja Komisiju par tās nodomu piešķirt reģionālo ieguldījumu atbalstu Volkswerft Stralsund (VWS). Paziņojums tika papildināts ar vēstulēm, kas tika iesniegtas 2005. gada 17. oktobrī un 2005. gada 19. decembrī.

Apraksts

VWS ir kuģu būvētava un atrodas Štrālzundē, Meklenburgā-Priekšpomerānijā, kas ir atbalstāms reģions saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu. Tas ir liels uzņēmums.

VWS vēlas īstenot ieguldījumu projektu, lai uzlabotu kuģu būvētavas ražīgumu un ļautu kuģu būvētavai būvēt lielākus “Panamax” tipa kuģus. Ieguldījumi attiecas uz paneļu un sekciju ražošanu un kuģa lifta saglabāšanu un pagarināšanu. Attaisnotās ieguldījumu izmaksas ir 18 699 000 EUR. Vācija vēlas piešķirt valsts atbalstu 4 200 500 EUR apmērā, kas ir 22,5 % no attaisnotajām ieguldījumu izmaksām, pamatojoties uz divām apstiprinātajām reģionālā atbalsta shēmām.

Novērtējums

Atbalsts jāizvērtē, ņemot vērā valsts atbalsta programmu kuģu būvei (kuģu būves atbalsta programmu). Kuģu būves atbalsta programma pieļauj reģionālā atbalsta piešķiršanu ieguldījumiem, lai pilnveidotu vai modernizētu esošās kuģu būvētavas ar mērķi palielināt esošo iekārtu produktivitāti. Tiem reģioniem, kas minēti 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā, atbalsta intensitāte nedrīkst pārsniegt 22,5 %.

Komisijai nav pārliecināta par to, ka ir izpildīti kuģu būves atbalsta programmas nosacījumi. Komisija šaubās, ka ieguldījumus paneļu ražošanā un sekciju ražošanā var uzskatīt par ieguldījumiem esošajās iekārtās. Tāpat Komisija šaubās, vai ieguldījumi kuģa lifta saglabāšanā un pagarināšanā ir attaisnotie ieguldījumi, tā kā to mērķis nešķiet esošo iekārtu produktivitātes uzlabošana.

Bez tam Komisijai ir bažas, ka VWS ieguldījumi varētu palielināt kuģu būvētavas jaudu un ka šāds jaudu palielinājums varētu būt nesaderīgs ar kuģu būves atbalsta programmu un kopējo tirgu.

VĒSTULES TEKSTS

„Die Kommission teilt Deutschland mit, dass sie nach Prüfung der von Ihren Behörden zu der erwähnten Beihilfe vorgelegten Informationen beschlossen hat, ein Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten.

I.   VERFAHREN

| (1) | Mit Schreiben vom 22. August 2005, das am 26. August eingetragen wurde, meldete Deutschland der Kommission ihre Absicht an, der Volkswerft Stralsund eine regionale Investitionsbeihilfe zu gewähren. Mit Schreiben vom 13. September 2005 erbat die Kommission Auskünfte, die mit Schreiben vom 14. Oktober 2005, das am 17. Oktober eingetragen wurde, erteilt wurden. Die Kommission ersuchte um weitere Auskünfte mit Schreiben vom 18. November 2005, die mit Schreiben vom 19. Dezember 2005, das am 20. Dezember eingetragen wurde, vorgelegt wurden. |
| --- | --- |

(1)

Mit Schreiben vom 22. August 2005, das am 26. August eingetragen wurde, meldete Deutschland der Kommission ihre Absicht an, der Volkswerft Stralsund eine regionale Investitionsbeihilfe zu gewähren. Mit Schreiben vom 13. September 2005 erbat die Kommission Auskünfte, die mit Schreiben vom 14. Oktober 2005, das am 17. Oktober eingetragen wurde, erteilt wurden. Die Kommission ersuchte um weitere Auskünfte mit Schreiben vom 18. November 2005, die mit Schreiben vom 19. Dezember 2005, das am 20. Dezember eingetragen wurde, vorgelegt wurden.

II.   BESCHREIBUNG

| (2) | Begünstigter der Beihilfe ist die Volkswerft Stralsund GmbH (VWS), eine Werft in Stralsund (Mecklenburg-Vorpommern), einem Fördergebiet nach Artikel 87 Absatz 3 a) EG-Vertrag. VWS gehört zum dänischen A.P. Möller Konzern und ist als solches Bestandteil der Werftengruppe unter der Führung der Odense Steel Shipyard Ltd. VWS ist ein Großunternehmen. |
| --- | --- |

(2)

Begünstigter der Beihilfe ist die Volkswerft Stralsund GmbH (VWS), eine Werft in Stralsund (Mecklenburg-Vorpommern), einem Fördergebiet nach Artikel 87 Absatz 3 a) EG-Vertrag. VWS gehört zum dänischen A.P. Möller Konzern und ist als solches Bestandteil der Werftengruppe unter der Führung der Odense Steel Shipyard Ltd. VWS ist ein Großunternehmen.

| (3) | VWS ist im Entwurf und der Fertigung von seegehenden Schiffen sowie in der Schiffsreparatur und dem Schiffsumbau tätig. Es fertigt überwiegend mittelgroße Containerschiffe aber auch Fahrgastschiffe, Fährschiffe und Spezialschiffe wie Laderaum-Saugbagger, Ankerzieh- und Versorgungsschiffe, Kabelleger und Schadstoff-Bekämpfungsschiffe. VWS kann Schiffe bis zu einer Länge von 260 m fertigen. |
| --- | --- |

(3)

VWS ist im Entwurf und der Fertigung von seegehenden Schiffen sowie in der Schiffsreparatur und dem Schiffsumbau tätig. Es fertigt überwiegend mittelgroße Containerschiffe aber auch Fahrgastschiffe, Fährschiffe und Spezialschiffe wie Laderaum-Saugbagger, Ankerzieh- und Versorgungsschiffe, Kabelleger und Schadstoff-Bekämpfungsschiffe. VWS kann Schiffe bis zu einer Länge von 260 m fertigen.

| (4) | Die Vorfertigung der Schiffsbauteile bis hin zur Sektionsgröße erfolgt in spezialisierten Fertigungsstrassen. Die Endmontage erfolgt nach vorheriger Konservierung und Farbgebung in der Schiffbauhalle, die Schiffskörper bis zu einer Länge von 300 m zulässt. Das Aufschwimmen der Schiffe erfolgt mit Hilfe eines Schiffslifts von 230 m Länge. Dieser Schiffslift begrenzt das Schiffbauprogramm von VWS auf Schiffe bis zu 260 m. |
| --- | --- |

(4)

Die Vorfertigung der Schiffsbauteile bis hin zur Sektionsgröße erfolgt in spezialisierten Fertigungsstrassen. Die Endmontage erfolgt nach vorheriger Konservierung und Farbgebung in der Schiffbauhalle, die Schiffskörper bis zu einer Länge von 300 m zulässt. Das Aufschwimmen der Schiffe erfolgt mit Hilfe eines Schiffslifts von 230 m Länge. Dieser Schiffslift begrenzt das Schiffbauprogramm von VWS auf Schiffe bis zu 260 m.

| (5) | VWS beabsichtigt, seine Produktion zu modernisieren und zu rationalisieren sowie sich den Veränderungen der internationalen Marktanforderungen anzupassen, um auf dem Weltmarkt wettbewerbsfähig bleiben zu können. Es geht davon aus, dass die günstigen Marktbedingungen für Handelsschiffe noch für mehrere Jahre anhalten werden, glaubt jedoch, dass sich die Nachfrage zunehmend zugunsten von Schiffe der Panamax-Klasse verschieben wird, die VWS gegenwärtig nicht herstellen kann. Panamaxschiffe sind die größten Schiffe, die den Panamakanal durchfahren können, d.h. Schiffe mit einer maximalen Länge von 300 m und einer maximalen Breite von 32,2 m. |
| --- | --- |

(5)

VWS beabsichtigt, seine Produktion zu modernisieren und zu rationalisieren sowie sich den Veränderungen der internationalen Marktanforderungen anzupassen, um auf dem Weltmarkt wettbewerbsfähig bleiben zu können. Es geht davon aus, dass die günstigen Marktbedingungen für Handelsschiffe noch für mehrere Jahre anhalten werden, glaubt jedoch, dass sich die Nachfrage zunehmend zugunsten von Schiffe der Panamax-Klasse verschieben wird, die VWS gegenwärtig nicht herstellen kann. Panamaxschiffe sind die größten Schiffe, die den Panamakanal durchfahren können, d.h. Schiffe mit einer maximalen Länge von 300 m und einer maximalen Breite von 32,2 m.

| (6) | VWS führt daher gegenwärtig ein Investitionsvorhaben durch, um die Produktivität der Werft zu erhöhen sowie die Herstellung größerer Schiffe der Panamax-Klasse zu ermöglichen. Das Investitionsvorhaben wird VWS die Erschließung des Marktsegment Panamaxschiffe ermöglichen und damit das Absatzpotenzial der Werft erhöhen. VWS geht davon aus, dass dies zu einer gleichmäßigeren Auslastung der vorhandenen Produktionsanlagen führen wird und somit zu einer Degression der Herstellungskosten pro Schiff, wodurch sich die Produktivität der Werft erhöhen wird. |
| --- | --- |

(6)

VWS führt daher gegenwärtig ein Investitionsvorhaben durch, um die Produktivität der Werft zu erhöhen sowie die Herstellung größerer Schiffe der Panamax-Klasse zu ermöglichen. Das Investitionsvorhaben wird VWS die Erschließung des Marktsegment Panamaxschiffe ermöglichen und damit das Absatzpotenzial der Werft erhöhen. VWS geht davon aus, dass dies zu einer gleichmäßigeren Auslastung der vorhandenen Produktionsanlagen führen wird und somit zu einer Degression der Herstellungskosten pro Schiff, wodurch sich die Produktivität der Werft erhöhen wird.

| (7) | Die Investitionen betreffen die Stahlverarbeitung (Paneel-/ Sektionsbau; Konservierung), um den Bau und die Bearbeitung größere Stahlkonstruktionen (Sektionen) zu ermöglichen, und die Verlängerung des Schifflifts um 40 m, so dass größere Schiffe gehoben und gesenkt werden können. |
| --- | --- |

(7)

Die Investitionen betreffen die Stahlverarbeitung (Paneel-/ Sektionsbau; Konservierung), um den Bau und die Bearbeitung größere Stahlkonstruktionen (Sektionen) zu ermöglichen, und die Verlängerung des Schifflifts um 40 m, so dass größere Schiffe gehoben und gesenkt werden können.

| (8) | Im Bereich des Paneel- und Sektionsbaus soll in einer bestehenden Halle eine neue Fertigungsstraße für Paneele und Subsektionen für größere Schiffstypen errichtet werden. Auf der Helling sollen außerdem vier zusätzliche Bauplätze zur Herstellung von Sektionen errichtet werden. Hinsichtlich der Konservierung betreffen die Investitionen die Vergrößerung von zwei der vier bestehenden Kabinen der Konservierungsanlagen, um größere Sektionen unterbringen zu können. Die Fähigkeit, größere Stahlsektionen bauen und bearbeiten zu können, ist aus wirtschaftlicher und technischer Sicht für die Herstellung von größeren Schiffen erforderlich, da die Endmontage von größeren Schiffen aus kleineren Sektionen ineffizient wäre. Die Kapazität des Schiffslifts wird durch die Verlängerung auf die Kapazität der Schiffsbauhalle eingestellt. |
| --- | --- |

(8)

Im Bereich des Paneel- und Sektionsbaus soll in einer bestehenden Halle eine neue Fertigungsstraße für Paneele und Subsektionen für größere Schiffstypen errichtet werden. Auf der Helling sollen außerdem vier zusätzliche Bauplätze zur Herstellung von Sektionen errichtet werden. Hinsichtlich der Konservierung betreffen die Investitionen die Vergrößerung von zwei der vier bestehenden Kabinen der Konservierungsanlagen, um größere Sektionen unterbringen zu können. Die Fähigkeit, größere Stahlsektionen bauen und bearbeiten zu können, ist aus wirtschaftlicher und technischer Sicht für die Herstellung von größeren Schiffen erforderlich, da die Endmontage von größeren Schiffen aus kleineren Sektionen ineffizient wäre. Die Kapazität des Schiffslifts wird durch die Verlängerung auf die Kapazität der Schiffsbauhalle eingestellt.

| (9) | Das Vorhaben begann Anfang des Jahres 2005 und wird am 28. Februar 2006 abgeschlossen sein. Das Vorhaben wird 207 neue direkte Arbeitsplätze schaffen. |
| --- | --- |

(9)

Das Vorhaben begann Anfang des Jahres 2005 und wird am 28. Februar 2006 abgeschlossen sein. Das Vorhaben wird 207 neue direkte Arbeitsplätze schaffen.

| (10) | Das Investitionsvorhaben bedingt eine Verringerung der vertikalen Integration der Schiffswerft. Der Anteil der fremdvergebenen Leistungen soll von 17 % der Fertigungsstunden im Jahr 2005 auf 28 % bis Ende des Jahres 2007 erhöht werden. Es wird erwartet, dass mit zunehmender Fremdvergabe 400 neue Arbeitsplätze in der Region Stralsund entstehen. |
| --- | --- |

(10)

Das Investitionsvorhaben bedingt eine Verringerung der vertikalen Integration der Schiffswerft. Der Anteil der fremdvergebenen Leistungen soll von 17 % der Fertigungsstunden im Jahr 2005 auf 28 % bis Ende des Jahres 2007 erhöht werden. Es wird erwartet, dass mit zunehmender Fremdvergabe 400 neue Arbeitsplätze in der Region Stralsund entstehen.

| (11) | Den von Deutschland angemeldeten Informationen zufolge belaufen sich die Kosten des Vorhabens auf 18,669 Mio. EUR, was den förderbaren Kosten entspricht. Diese Kosten lassen sich der Anmeldung zufolge wie folgt aufschlüsseln:






  EUR |
| --- | --- |
| Schiffslift | 10 512 000 |
| Paneel-/Sektionsbau | 6 910 000 |
| Konservierung | 4 347 000 |
| INSGESAMT | 18 669 000 |

(11)

Den von Deutschland angemeldeten Informationen zufolge belaufen sich die Kosten des Vorhabens auf 18,669 Mio. EUR, was den förderbaren Kosten entspricht. Diese Kosten lassen sich der Anmeldung zufolge wie folgt aufschlüsseln:

EUR

Schiffslift

10 512 000

Paneel-/Sektionsbau

6 910 000

Konservierung

4 347 000

INSGESAMT

18 669 000

| (12) | Deutschland beabsichtigt, staatliche Beihilfen in Höhe von 4 200 500 EUR zu gewähren, was 22,5 % der förderbaren Investitionskosten von 18 669 000 EUR entspricht. Die Beihilfe wird auf der Grundlage von zwei genehmigten Regionalbeihilferegelungen gewährt (1). |
| --- | --- |

(12)

Deutschland beabsichtigt, staatliche Beihilfen in Höhe von 4 200 500 EUR zu gewähren, was 22,5 % der förderbaren Investitionskosten von 18 669 000 EUR entspricht. Die Beihilfe wird auf der Grundlage von zwei genehmigten Regionalbeihilferegelungen gewährt (1).

III.   WÜRDIGUNG

3.1.   Staatliche Beihilfen im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag

| (13) | Gemäß Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen. Gemäß der ständigen Rechtsprechung der europäischen Gerichte ist das Kriterium der Beeinträchtigung des Handels erfüllt, wenn das begünstigte Unternehmen eine Wirtschaftstätigkeit ausübt, die den Handel zwischen Mitgliedstaaten berührt. |
| --- | --- |

(13)

Gemäß Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen. Gemäß der ständigen Rechtsprechung der europäischen Gerichte ist das Kriterium der Beeinträchtigung des Handels erfüllt, wenn das begünstigte Unternehmen eine Wirtschaftstätigkeit ausübt, die den Handel zwischen Mitgliedstaaten berührt.

| (14) | Die Beihilfe wird vom Land Mecklenburg-Vorpommern gewährt und ist somit dem Staat zuzuordnen. Sie gewährt VWS einen Vorteil, den das Unternehmen auf dem Markt nicht erlangt hätte. VWS fertigt seegängige Schiffe. Da diese Produkte gehandelt werden, droht die Maßnahme den Wettbewerb zu verfälschen und beeinträchtigt den Handel zwischen Mitgliedstaaten. Somit stellt der Zuschuss eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag dar und muss entsprechend gewürdigt werden. |
| --- | --- |

(14)

Die Beihilfe wird vom Land Mecklenburg-Vorpommern gewährt und ist somit dem Staat zuzuordnen. Sie gewährt VWS einen Vorteil, den das Unternehmen auf dem Markt nicht erlangt hätte. VWS fertigt seegängige Schiffe. Da diese Produkte gehandelt werden, droht die Maßnahme den Wettbewerb zu verfälschen und beeinträchtigt den Handel zwischen Mitgliedstaaten. Somit stellt der Zuschuss eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag dar und muss entsprechend gewürdigt werden.

3.2.   Ausnahme gemäß Artikel 87 Absätze 2 und 3 EG-Vertrag

| (15) | Artikel 87 Absätze 2 und 3 EG-Vertrag sehen Ausnahmen von der allgemeinen Unvereinbarkeit gemäß Absatz 1 dieses Artikels vor. |
| --- | --- |

(15)

Artikel 87 Absätze 2 und 3 EG-Vertrag sehen Ausnahmen von der allgemeinen Unvereinbarkeit gemäß Absatz 1 dieses Artikels vor.

| (16) | Zur Bewertung von Beihilfen an den Schiffbau hat die Kommission Rahmenbestimmungen für Beihilfen an den Schiffbau erlassen (‚Rahmenbestimmungen‘) (2). Demnach bezeichnet Schiffbau den Bau in der Gemeinschaft von seegängigen Handelsschiffen mit Eigenantrieb. Die Tätigkeiten von VWS fallen unter diese Definition und die Beihilfe an VWS muss somit angesichts dieser Rahmenbestimmungen bewertet werden. Die Kommission hat zum jetzigen Zeitpunkt keine Hinweise darauf, dass VWS auch Fischereifahrzeuge herstellen würde. Den Leitlinien für die Prüfung staatlicher Beihilfen im Fischerei- und Aquakultursektor (3) zufolge dürfen keine Beihilfen an Werften für den Bau von Fischereifahrzeuge gewährt werden. |
| --- | --- |

(16)

Zur Bewertung von Beihilfen an den Schiffbau hat die Kommission Rahmenbestimmungen für Beihilfen an den Schiffbau erlassen (‚Rahmenbestimmungen‘) (2). Demnach bezeichnet Schiffbau den Bau in der Gemeinschaft von seegängigen Handelsschiffen mit Eigenantrieb. Die Tätigkeiten von VWS fallen unter diese Definition und die Beihilfe an VWS muss somit angesichts dieser Rahmenbestimmungen bewertet werden. Die Kommission hat zum jetzigen Zeitpunkt keine Hinweise darauf, dass VWS auch Fischereifahrzeuge herstellen würde. Den Leitlinien für die Prüfung staatlicher Beihilfen im Fischerei- und Aquakultursektor (3) zufolge dürfen keine Beihilfen an Werften für den Bau von Fischereifahrzeuge gewährt werden.

| (17) | In Randnr. 26 der Rahmenbestimmungen heißt es, dass Regionalbeihilfen für den Schiffbau, die Schiffsreparatur oder den Schiffsumbau nur dann für mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar angesehen werden, wenn die Beihilfen für Investitionen zur Sanierung oder Modernisierung gewährt werden, die nicht mit deren finanzieller Umstrukturierung verknüpft sind, um die Produktivität der vorhandenen Anlagen zu erhöhen. |
| --- | --- |

(17)

In Randnr. 26 der Rahmenbestimmungen heißt es, dass Regionalbeihilfen für den Schiffbau, die Schiffsreparatur oder den Schiffsumbau nur dann für mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar angesehen werden, wenn die Beihilfen für Investitionen zur Sanierung oder Modernisierung gewährt werden, die nicht mit deren finanzieller Umstrukturierung verknüpft sind, um die Produktivität der vorhandenen Anlagen zu erhöhen.

| (18) | Die Beihilfeintensität darf in Regionen gemäß Artikel 87 Absatz 3 a) EG-Vertrag 22,5 % bzw. die anwendbare Obergrenze für Regionalbeihilfen, wenn diese niedriger ist, nicht überschreiten. Ferner ist die Beihilfe auf die förderbaren Ausgaben gemäß der Definition in den anwendbaren Gemeinschaftsleitlinien für Regionalbeihilfen zu beschränken. |
| --- | --- |

(18)

Die Beihilfeintensität darf in Regionen gemäß Artikel 87 Absatz 3 a) EG-Vertrag 22,5 % bzw. die anwendbare Obergrenze für Regionalbeihilfen, wenn diese niedriger ist, nicht überschreiten. Ferner ist die Beihilfe auf die förderbaren Ausgaben gemäß der Definition in den anwendbaren Gemeinschaftsleitlinien für Regionalbeihilfen zu beschränken.

| (19) | Wie oben zitiert, sind Beihilfen an den Schiffbau auf Investitionen zur Modernisierung oder Sanierung bestehender Werften mit dem Ziel, die Produktivität bestehender Anlagen zu erhöhen, begrenzt. |
| --- | --- |

(19)

Wie oben zitiert, sind Beihilfen an den Schiffbau auf Investitionen zur Modernisierung oder Sanierung bestehender Werften mit dem Ziel, die Produktivität bestehender Anlagen zu erhöhen, begrenzt.

| (20) | Nach Auffassung der Kommission muss die Frage, ob die Beihilfe eine bestehende oder eine neue Anlage betrifft, einige spezifische Faktoren, die in Randnr. 3 der Rahmenbestimmungen dargelegt sind, berücksichtigen. Zu diesen Faktoren zählen überschüssige Kapazitäten, niedrige Preise und Verfälschungen des Handels auf dem Weltschiffbaumarkt. Neue Anlagen können zu Kapazitätssteigerungen führen. Staatliche Beihilfen für solche Investitionen könnten somit dem grundlegenden Ziel der Rahmenbestimmungen zuwiderlaufen, wonach zu berücksichtigen ist, dass der Schiffbausektor regelmäßig mit Phasen der Überkapazität konfrontiert gewesen ist. |
| --- | --- |

(20)

Nach Auffassung der Kommission muss die Frage, ob die Beihilfe eine bestehende oder eine neue Anlage betrifft, einige spezifische Faktoren, die in Randnr. 3 der Rahmenbestimmungen dargelegt sind, berücksichtigen. Zu diesen Faktoren zählen überschüssige Kapazitäten, niedrige Preise und Verfälschungen des Handels auf dem Weltschiffbaumarkt. Neue Anlagen können zu Kapazitätssteigerungen führen. Staatliche Beihilfen für solche Investitionen könnten somit dem grundlegenden Ziel der Rahmenbestimmungen zuwiderlaufen, wonach zu berücksichtigen ist, dass der Schiffbausektor regelmäßig mit Phasen der Überkapazität konfrontiert gewesen ist.

| (21) | Die Kommission hat Zweifel, dass die Investitionen in den Paneel-/Sektionsbau die Voraussetzungen von Randnr. 26 der Rahmenbestimmungen erfüllen. Die Errichtung einer neuen Fertigungsstraße für Paneele und Subsektionen und von vier zusätzlichen Bauplätzen könnten zusätzliche Ausrüstungsanlagen darstellen und könnten damit mehr als bloße Investitionen zur Verbesserung der Produktivität einer bestehenden Anlage sein. |
| --- | --- |

(21)

Die Kommission hat Zweifel, dass die Investitionen in den Paneel-/Sektionsbau die Voraussetzungen von Randnr. 26 der Rahmenbestimmungen erfüllen. Die Errichtung einer neuen Fertigungsstraße für Paneele und Subsektionen und von vier zusätzlichen Bauplätzen könnten zusätzliche Ausrüstungsanlagen darstellen und könnten damit mehr als bloße Investitionen zur Verbesserung der Produktivität einer bestehenden Anlage sein.

| (22) | Die Kommission hat auch Zweifel, ob die Investitionen in die Konservierungsanlagen, d.h. die Vergrößerung von zwei der vier Kabinen, und die Verlängerung des Schifflifts förderbare Investitionen gemäß Randnr. 26 der Rahmenbestimmungen sind. Obwohl diese Investitionen bestehende Anlagen betreffen, hat die Kommission gegenwärtig Zweifel, dass ihr Ziel in der Erhöhung der Produktivität dieser Anlagen besteht. Vielmehr scheinen diese Investitionen VWS in die Lage zu versetzen, seine Schiffbautätigkeiten durch die Bearbeitung größerer Sektionen in der Konservierungshalle und die Beförderung größerer Schiffe zu erweitern. |
| --- | --- |

(22)

Die Kommission hat auch Zweifel, ob die Investitionen in die Konservierungsanlagen, d.h. die Vergrößerung von zwei der vier Kabinen, und die Verlängerung des Schifflifts förderbare Investitionen gemäß Randnr. 26 der Rahmenbestimmungen sind. Obwohl diese Investitionen bestehende Anlagen betreffen, hat die Kommission gegenwärtig Zweifel, dass ihr Ziel in der Erhöhung der Produktivität dieser Anlagen besteht. Vielmehr scheinen diese Investitionen VWS in die Lage zu versetzen, seine Schiffbautätigkeiten durch die Bearbeitung größerer Sektionen in der Konservierungshalle und die Beförderung größerer Schiffe zu erweitern.

| (23) | Außerdem hat die Kommission Bedenken, dass die Investitionen von VWS zu einer Erweiterung der Kapazitäten führen könnten, die mit den Schiffbau-Rahmenbestimmungen nicht zu vereinbaren wäre. |
| --- | --- |

(23)

Außerdem hat die Kommission Bedenken, dass die Investitionen von VWS zu einer Erweiterung der Kapazitäten führen könnten, die mit den Schiffbau-Rahmenbestimmungen nicht zu vereinbaren wäre.

| (24) | In Randnr. 3 a) in der Einleitung zu den Rahmenbestimmungen sind bestimmte, den Schiffbausektor betreffende Faktoren genannt, die die Kommission in ihrer Politik der Beihilfenkontrolle berücksichtigen sollte. Zu diesen besonderen Faktoren zählen u.a. überschüssige Kapazitäten, niedrige Preise und Verfälschungen des Handels auf dem Weltschiffbaumarkt. Seit Anfang der 90er Jahre bis vor kurzem war der fortdauernde Kapazitätsüberhang im Schiffbau einer der Hauptgründe für niedrige Preise, die sogar in nachfragestarken Zeiten anhielten. Die Kommission weist darauf hin, dass die Schiffbauindustrie von ihrer Natur her zyklisch ist und dass die gegenwärtige Weltmarktsituation von einem hohen Neuauftragsniveau, höheren Preisen und, wenn überhaupt, geringer freier Kapazität gekennzeichnet ist. Es sollten jedoch auch Prognosen angemessen berücksichtigt werden, die steigende Überkapazitäten, v.a. infolge von Investitionen in China und anderen asiatischen Ländern, vorhersagen. |
| --- | --- |

(24)

In Randnr. 3 a) in der Einleitung zu den Rahmenbestimmungen sind bestimmte, den Schiffbausektor betreffende Faktoren genannt, die die Kommission in ihrer Politik der Beihilfenkontrolle berücksichtigen sollte. Zu diesen besonderen Faktoren zählen u.a. überschüssige Kapazitäten, niedrige Preise und Verfälschungen des Handels auf dem Weltschiffbaumarkt. Seit Anfang der 90er Jahre bis vor kurzem war der fortdauernde Kapazitätsüberhang im Schiffbau einer der Hauptgründe für niedrige Preise, die sogar in nachfragestarken Zeiten anhielten. Die Kommission weist darauf hin, dass die Schiffbauindustrie von ihrer Natur her zyklisch ist und dass die gegenwärtige Weltmarktsituation von einem hohen Neuauftragsniveau, höheren Preisen und, wenn überhaupt, geringer freier Kapazität gekennzeichnet ist. Es sollten jedoch auch Prognosen angemessen berücksichtigt werden, die steigende Überkapazitäten, v.a. infolge von Investitionen in China und anderen asiatischen Ländern, vorhersagen.

| (25) | Daher ist die Kommission gegenwärtig der Auffassung, dass sie die Auswirkungen einer geförderten Investition auf die Kapazitätslage der betreffenden Schiffswerft untersuchen sollte. Das Ausmaß, mit dem eine solche mögliche Kapazitätszunahme den Wettbewerb auf dem Markt zu verfälschen droht, muss von der Kommission bei der Bestimmung der Vereinbarkeit der betroffenen Beihilfe mit den Rahmenbestimmungen für den Schiffbau sorgfältig geprüft werden. Die Kommission konnte bisher in sämtlichen Regionalbeihilfefällen zunächst ausdrücklich ausschließe, dass die zu fördernde Investition nicht zu einer Kapazitätserweiterung führen würde, bevor sie die Beihilfe genehmigt (4). |
| --- | --- |

(25)

Daher ist die Kommission gegenwärtig der Auffassung, dass sie die Auswirkungen einer geförderten Investition auf die Kapazitätslage der betreffenden Schiffswerft untersuchen sollte. Das Ausmaß, mit dem eine solche mögliche Kapazitätszunahme den Wettbewerb auf dem Markt zu verfälschen droht, muss von der Kommission bei der Bestimmung der Vereinbarkeit der betroffenen Beihilfe mit den Rahmenbestimmungen für den Schiffbau sorgfältig geprüft werden. Die Kommission konnte bisher in sämtlichen Regionalbeihilfefällen zunächst ausdrücklich ausschließe, dass die zu fördernde Investition nicht zu einer Kapazitätserweiterung führen würde, bevor sie die Beihilfe genehmigt (4).

| (26) | Die Kapazität einer Schiffswerft ist als potenziellen Output definiert, d.h. die in Anbetracht der verfügbaren Anlagen unter normal günstigen Bedingungen erzielbare Produktion. Eine Schiffswerft besteht aus mehreren Anlagen (Paneelfertigung, Sektionsbau, Kran, Dock, Schiffslift usw.) Einige dieser Anlagen werden als technische Engpässe (sog. ‚bottlenecks‘) einer Werft betrachtet, die effektiv die Kapazität der Werft bestimmen. Die Kapazität wird normalerweise in CGT (compensated gross tons, gewichtete Schiffstonnage) gemessen. |
| --- | --- |

(26)

Die Kapazität einer Schiffswerft ist als potenziellen Output definiert, d.h. die in Anbetracht der verfügbaren Anlagen unter normal günstigen Bedingungen erzielbare Produktion. Eine Schiffswerft besteht aus mehreren Anlagen (Paneelfertigung, Sektionsbau, Kran, Dock, Schiffslift usw.) Einige dieser Anlagen werden als technische Engpässe (sog. ‚bottlenecks‘) einer Werft betrachtet, die effektiv die Kapazität der Werft bestimmen. Die Kapazität wird normalerweise in CGT (compensated gross tons, gewichtete Schiffstonnage) gemessen.

| (27) | Deutschland hat bis jetzt noch keine eingehenden Angaben über die technischen Engpässe der Werft und ihrer Kapazitäten vorgelegt. Vielmehr hat Deutschland geltend gemacht, dass das Investitionsvorhaben nicht zu einer Erhöhung der Kapazität führen würde, da sich die Produktionsfläche insgesamt nur geringfügig vergrößern werde. |
| --- | --- |

(27)

Deutschland hat bis jetzt noch keine eingehenden Angaben über die technischen Engpässe der Werft und ihrer Kapazitäten vorgelegt. Vielmehr hat Deutschland geltend gemacht, dass das Investitionsvorhaben nicht zu einer Erhöhung der Kapazität führen würde, da sich die Produktionsfläche insgesamt nur geringfügig vergrößern werde.

| (28) | Die Kommission merkt jedoch an, dass das Vorhaben zur Schaffung von 200 neuen Arbeitsplätzen bei VWS sowie weiteren Arbeitsplätzen bei den Zulieferern und Unterauftragnehmern der VWS führen wird. In Anbetracht dieser spürbaren Beschäftigungszunahme und der Tatsache, dass sich die vertikale Integration von VWS nicht erhöhen wird, d.h. dass VWS keine Arbeiten übernehmen wird, die es zuvor fremdvergeben hat, kann die Kommission gegenwärtig nicht ausschließen, dass sich die Kapazität der Schiffswerft erhöhen wird. |
| --- | --- |

(28)

Die Kommission merkt jedoch an, dass das Vorhaben zur Schaffung von 200 neuen Arbeitsplätzen bei VWS sowie weiteren Arbeitsplätzen bei den Zulieferern und Unterauftragnehmern der VWS führen wird. In Anbetracht dieser spürbaren Beschäftigungszunahme und der Tatsache, dass sich die vertikale Integration von VWS nicht erhöhen wird, d.h. dass VWS keine Arbeiten übernehmen wird, die es zuvor fremdvergeben hat, kann die Kommission gegenwärtig nicht ausschließen, dass sich die Kapazität der Schiffswerft erhöhen wird.

| (29) | Damit daher die Kommission die Auswirkung der Investition auf die Kapazität der Werft und die Vereinbarkeit hiervon mit dem Gemeinsamen Markt beurteilen kann, müssen der Kommission weitere Informationen, insbesondere zu den Auswirkungen der verschiedenen Investitionen, den technischen Engpässe der Werft, der Marktlage und -aussichten übermittelt werden. Die Kommission wird die Auswirkung des Vorhabens als ganzes auf die Kapazität der Werft würdigen. |
| --- | --- |

(29)

Damit daher die Kommission die Auswirkung der Investition auf die Kapazität der Werft und die Vereinbarkeit hiervon mit dem Gemeinsamen Markt beurteilen kann, müssen der Kommission weitere Informationen, insbesondere zu den Auswirkungen der verschiedenen Investitionen, den technischen Engpässe der Werft, der Marktlage und -aussichten übermittelt werden. Die Kommission wird die Auswirkung des Vorhabens als ganzes auf die Kapazität der Werft würdigen.

IV.   ENTSCHEIDUNG

| (30) | Aus den dargelegten Gründen bezweifelt die Kommission, dass die geplante Regionalbeihilfe zugunsten von VWS mit den in den Rahmenbestimmungen dargelegten Voraussetzungen für Regionalbeihilfen in Einklang steht. Sie hat deshalb Zweifel, ob die Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt zu vereinbaren ist. |
| --- | --- |

(30)

Aus den dargelegten Gründen bezweifelt die Kommission, dass die geplante Regionalbeihilfe zugunsten von VWS mit den in den Rahmenbestimmungen dargelegten Voraussetzungen für Regionalbeihilfen in Einklang steht. Sie hat deshalb Zweifel, ob die Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt zu vereinbaren ist.

Daher fordert die Kommission die Bundesrepublik Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens ihre Stellungnahme abzugeben und alle für die Würdigung der Beihilfe sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Sie bittet die deutschen Behörden, dem etwaigen Beihilfeempfänger unmittelbar eine Kopie dieses Schreibens zuzuleiten.

Die Kommission wird alle Interessierten durch eine Veröffentlichung dieses Schreibens und einer Zusammenfassung seines wesentlichen Inhalts im Amtsblatt der Europäischen Union hiervon unterrichten. Außerdem wird sie die EFTA-Länder, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Mitteilung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übersendung einer Kopie dieses Schreibens ebenfalls in Kenntnis setzten. Alle Interessierten werden aufgefordert, ihre Bemerkungen binnen einem Monat vom Datum dieser Veröffentlichung an zu unterbreiten.“

---

(1)  Gemeinschaftsaufgabe ‚Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ — 34. Rahmenplan; Investitionszulagengesetz 2005.

1

(2)  ABl. C 317 vom 30.12.2003, S. 11.

2

(3)  ABl. C 229, vom 14.9.2004, S. 5.

3

(4)  Siehe z.B. C 23/2001 Flender Werft Lübeck, ABl. L 203, 12.8.2000, S. 60; N 306/2002 Flensburger Schiffbaugesellschaft mbH & Co. KG (Deutschland), ABl. C 277, 14.11.2002, S. 2; N 383/2002 Neorion Shipyards, ABl. C 6, 10.1.2004, S. 21; N 617/2003 Lamda-Werft, ABl C 24, 29.1.2005, S. 5.

4

---

| 13.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 90/40 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 90/40

---

Informācijas procedūra — Tehniskie noteikumi

(2006/C 90/08)

(Teksts ir spēkā EEZ)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/34/EC (1998. gada 22. jūnijs), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā, kā arī informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā. (OV L 204, 21.7.1998., lpp. 37; OV L 217, 5.8.1998., lpp.18).

Nacionālo tehnisko noteikumu projekti, kas iesniegti Komisijā

| Atsauce (1) | Nosaukums | Triju mēnešu bezdarbības perioda notecējums (2) |
| --- | --- | --- |
| 2006/0141/E | Karaļa dekrēta projekts, ar ko groza 2002. gada 1. februāra Karaļa dekrēta 142/2002 III pielikumu, ar kuru tiek pieņemts atļautais dažādu pārtikas piedevu saraksts, kas nav krāsvielas un saldinātāji, kurus izmanto pārtikas produktu ražošanā, kā arī to lietošanas apstākļi | 19.6.2006. |
| 2006/0142/E | Noteikumi par izklaides un azarta spēļu automātiem | 19.6.2006. |
| 2006/0143/S | Kuģniecības pārvaldes Noteikumi par iekārtu instalācijām, elektroinstalācijām un mašīntelpām, kurās apkalpe neatrodas pastāvīgi | 21.6.2006. |
| 2006/0144/D | Lēmums par Lēmuma par radioaktīviem vai ar jonizējošiem starojumiem apstrādātiem ārstniecības līdzekļiem grozījumu (AMRadV) | 21.6.2006. |
| 2006/0145/D | BNetzA SSB FE-OE 009 Pieslēgvietu apraksts punkta—daudzpunktu ciparu stacionārā radio dienesta virzīto radiosakaru iekārtām 26 GHz diapazonā | 22.6.2006. |
| 2006/0146/IRL | Indīgo vielu 2006. gada priekšraksti (grozījums) | 22.6.2006. |
| 2006/0147/LT | Lietuvas Republikas zemkopības ministra un Lietuvas Republikas vides ministra rīkojuma “Par ģenētiski modificētu augu sējumu līdzāspastāvēšanu ar tradicionālu un ekoloģisku augu sējumiem noteikumu apstiprināšanu” projekts | 22.6.2006. |
| 2006/0148/LT | Rīkojuma “Par reglamentējamo būvproduktu sarakstu” projekts | 23.6.2006. |
| 2006/0149/FIN | Dzelzceļa tehniskie noteikumi un instrukcijas (RAMO), 17. daļa “Dzelzceļa zīmes” | 26.6.2006. |
| 2006/0150/B | Karaļa dekrēts, ar ko groza 1972. gada 20. decembra Karaļa dekrētu, kas attiecas uz 1970. gada 16. jūnija Likuma par mērvienībām, etaloniem un mērinstrumentiem daļēju stāšanos spēkā un nosaka šī likuma II nodaļas piemērošanas noteikumus attiecībā uz mērinstrumentiem | 26.6.2006. |

Atsauce (1)

Nosaukums

Triju mēnešu bezdarbības perioda notecējums (2)

2006/0141/E

Karaļa dekrēta projekts, ar ko groza 2002. gada 1. februāra Karaļa dekrēta 142/2002 III pielikumu, ar kuru tiek pieņemts atļautais dažādu pārtikas piedevu saraksts, kas nav krāsvielas un saldinātāji, kurus izmanto pārtikas produktu ražošanā, kā arī to lietošanas apstākļi

19.6.2006.

2006/0142/E

Noteikumi par izklaides un azarta spēļu automātiem

19.6.2006.

2006/0143/S

Kuģniecības pārvaldes Noteikumi par iekārtu instalācijām, elektroinstalācijām un mašīntelpām, kurās apkalpe neatrodas pastāvīgi

21.6.2006.

2006/0144/D

Lēmums par Lēmuma par radioaktīviem vai ar jonizējošiem starojumiem apstrādātiem ārstniecības līdzekļiem grozījumu (AMRadV)

21.6.2006.

2006/0145/D

BNetzA SSB FE-OE 009 Pieslēgvietu apraksts punkta—daudzpunktu ciparu stacionārā radio dienesta virzīto radiosakaru iekārtām 26 GHz diapazonā

22.6.2006.

2006/0146/IRL

Indīgo vielu 2006. gada priekšraksti (grozījums)

22.6.2006.

2006/0147/LT

Lietuvas Republikas zemkopības ministra un Lietuvas Republikas vides ministra rīkojuma “Par ģenētiski modificētu augu sējumu līdzāspastāvēšanu ar tradicionālu un ekoloģisku augu sējumiem noteikumu apstiprināšanu” projekts

22.6.2006.

2006/0148/LT

Rīkojuma “Par reglamentējamo būvproduktu sarakstu” projekts

23.6.2006.

2006/0149/FIN

Dzelzceļa tehniskie noteikumi un instrukcijas (RAMO), 17. daļa “Dzelzceļa zīmes”

26.6.2006.

2006/0150/B

Karaļa dekrēts, ar ko groza 1972. gada 20. decembra Karaļa dekrētu, kas attiecas uz 1970. gada 16. jūnija Likuma par mērvienībām, etaloniem un mērinstrumentiem daļēju stāšanos spēkā un nosaka šī likuma II nodaļas piemērošanas noteikumus attiecībā uz mērinstrumentiem

26.6.2006.

Komisija pievērš uzmanību 1996. gada 30. aprīļa spriedumam “CIA Security” lietā (C-194/94 — ECR I, p. 2201), kur Eiropas Tiesa nolēma, ka direktīvas 98/34/EC (agrāk 83/189/EEC) 8. un 9.pantu iespējams skaidrot tādējādi, ka personas var atsaukties uz tiem, griežoties savu valstu tiesās, kurām jānoraida valsts tehnisko noteikumu piemērošana, ja tie nav darīti zināmi atbilstoši Direktīvai.

Šis spriedums apstiprina Komisijas 1986. gada 1. oktobra paziņojumu (OV C 245, 1.10.1986., lpp.4).

Tādējādi paziņošanas pienākuma neievērošana nosaka to, ka attiecīgie tehniskie noteikumi uzskatāmi par nepiemērojamiem un līdz ar to attiecībā uz personām tiem nav likuma spēka.

Lai saņemtu vairāk informācijas par pieteikuma procedūru, lūdzam rakstīt:

| European Commission |
| --- |
| DG Enterprise and Industry, Unit C3 |
| B-1049 Brussels |
| e-pasts: Dir83-189-Central@cec.eu.int |

European Commission

DG Enterprise and Industry, Unit C3

B-1049 Brussels

e-pasts: Dir83-189-Central@cec.eu.int

Meklējiet informāciju arī interneta lapā: http://europa.eu.int/comm/enterprise/tris/

Ja jums nepieciešama vēl papildus informācija par šiem pieteikumiem, lūdzam kontaktēties ar zemāk norādītajiem valstu departamentiem:

VALSTU DEPARTAMENTU UZSKAITĪJUMS, KURI IR ATBILDĪGI PAR DIREKTĪVAS 98/34/EC ĪSTENOŠANU

BEĻĢIJA

| BELNotif |
| --- |
| Qualité et Sécurité |
| SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie |
| NG III — 4ème étage |
| boulevard du Roi Albert II/16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Pascaline Descamps kundze |
| Tālr.: (32-2) 277 80 03 |
| Fakss: (32-2) 277 54 01 |
| E-pasts: pascaline.descamps@mineco.fgov.be |
| paolo.caruso@mineco.fgov.be |
| Kopējais e-pasts: belnotif@mineco.fgov.be |
| Interneta lapa: http://www.mineco.fgov.be |

BELNotif

Qualité et Sécurité

SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie

NG III — 4ème étage

boulevard du Roi Albert II/16

B-1000 Bruxelles

Pascaline Descamps kundze

Tālr.: (32-2) 277 80 03

Fakss: (32-2) 277 54 01

E-pasts: pascaline.descamps@mineco.fgov.be

paolo.caruso@mineco.fgov.be

Kopējais e-pasts: belnotif@mineco.fgov.be

Interneta lapa: http://www.mineco.fgov.be

ČEHIJAS REPUBLIKA

| Czech Office for Standards, Metrology and Testing |
| --- |
| Gorazdova 24 |
| P.O. BOX 49 |
| CZ-128 01 Praha 2 |
| Miroslav Chloupek kungs |
| Director of International Relations Department |
| Tālr.: (420) 224 907 123 |
| Fakss: (420) 224 914 990 |
| E-pasts: chloupek@unmz.cz |
| Lucie Růžičková kundze |
| Tālr.: (420) 224 907 139 |
| Fakss: (420) 224 907 122 |
| E-pasts: ruzickova@unmz.cz |
| Kopējais e-pasts: eu9834@unmz.cz |
| Interneta lapa: http://www.unmz.cz |

Czech Office for Standards, Metrology and Testing

Gorazdova 24

P.O. BOX 49

CZ-128 01 Praha 2

Miroslav Chloupek kungs

Director of International Relations Department

Tālr.: (420) 224 907 123

Fakss: (420) 224 914 990

E-pasts: chloupek@unmz.cz

Lucie Růžičková kundze

Tālr.: (420) 224 907 139

Fakss: (420) 224 907 122

E-pasts: ruzickova@unmz.cz

Kopējais e-pasts: eu9834@unmz.cz

Interneta lapa: http://www.unmz.cz

DĀNIJA

| Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- |
| (National Agency for Enterprise and Construction) |
| Dahlerups Pakhus |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø (or DK-2100 Copenhagen OE) |
| Bjarne Bang Christensen kungs |
| Legal adviser |
| Tālr.: (45) 35 46 63 66 (tiešais) |
| E-pasts: bbc@ebst.dk |
| Birgit Jensen kundze |
| Principal Executive Officer |
| Tālr.: (45) 35 46 62 87 (tiešais) |
| Fakss: (45) 35 46 62 03 |
| E-pasts: bij@ebst.dk |
| Pasta kastīte pieteikumu ziņojumiem — noti@ebst.dk |
| Interneta lapa: http://www.ebst.dk/Notifikationer |

Erhvervs- og Byggestyrelsen

(National Agency for Enterprise and Construction)

Dahlerups Pakhus

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø (or DK-2100 Copenhagen OE)

Bjarne Bang Christensen kungs

Legal adviser

Tālr.: (45) 35 46 63 66 (tiešais)

E-pasts: bbc@ebst.dk

Birgit Jensen kundze

Principal Executive Officer

Tālr.: (45) 35 46 62 87 (tiešais)

Fakss: (45) 35 46 62 03

E-pasts: bij@ebst.dk

Pasta kastīte pieteikumu ziņojumiem — noti@ebst.dk

Interneta lapa: http://www.ebst.dk/Notifikationer

VĀCIJA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| --- |
| Referat XA2 |
| Scharnhorststr. 34 — 37 |
| D-10115 Berlin |
| Christina Jäckel kundze |
| Tālr.: (49-30) 20 14 63 53 |
| Fakss: (49-30) 20 14 53 79 |
| E-pasts: infonorm@bmwa.bund.de |
| Interneta lapa: http://www.bmwa.bund.de |

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

Referat XA2

Scharnhorststr. 34 — 37

D-10115 Berlin

Christina Jäckel kundze

Tālr.: (49-30) 20 14 63 53

Fakss: (49-30) 20 14 53 79

E-pasts: infonorm@bmwa.bund.de

Interneta lapa: http://www.bmwa.bund.de

IGAUNIJA

| Ministry of Economic Affairs and Communications |
| --- |
| Harju str. 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| Karl Stern kungs |
| Executive Officer of Trade Policy Division |
| EU and International Co-operation Department |
| Tālr.: (372) 625 64 05 |
| Fakss: (372) 631 30 29 |
| E-pasts: karl.stern@mkm.ee |
| Kopējais e-pasts: el.teavitamine@mkm.ee |
| Interneta lapa: http://www.mkm.ee |

Ministry of Economic Affairs and Communications

Harju str. 11

EE-15072 Tallinn

Karl Stern kungs

Executive Officer of Trade Policy Division

EU and International Co-operation Department

Tālr.: (372) 625 64 05

Fakss: (372) 631 30 29

E-pasts: karl.stern@mkm.ee

Kopējais e-pasts: el.teavitamine@mkm.ee

Interneta lapa: http://www.mkm.ee

GRIEĶIJA

| Ministry of Development |
| --- |
| General Secretariat of Industry |
| Mesogeion 119 |
| GR-101 92 ATHENS |
| Tālr.: (30-210) 696 98 63 |
| Fakss: (30-210) 696 91 06 |

Ministry of Development

General Secretariat of Industry

Mesogeion 119

GR-101 92 ATHENS

Tālr.: (30-210) 696 98 63

Fakss: (30-210) 696 91 06

| ELOT |
| --- |
| Acharnon 313 |
| GR-111 45 ATHENS |
| Evangelia Alexandri kundze |
| Tālr.: (30-210) 212 03 01 |
| Fakss: (30-210) 228 62 19 |
| E-pasts: alex@elot.gr |
| Kopējais e-pasts: 83189in@elot.gr |
| Interneta lapa: http://www.elot.gr |

ELOT

Acharnon 313

GR-111 45 ATHENS

Evangelia Alexandri kundze

Tālr.: (30-210) 212 03 01

Fakss: (30-210) 228 62 19

E-pasts: alex@elot.gr

Kopējais e-pasts: 83189in@elot.gr

Interneta lapa: http://www.elot.gr

SPĀNIJA

| S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente |
| --- |
| D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC |
| Secretaría de Estado para la Unión Europea |
| Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación |
| Torres “Ágora” |
| C/ Serrano Galvache, 26-4a |
| E-20033 Madrid |
| Angel Silván Torregrosa kungs |
| Tālr.: (34) 913 79 83 32 |
| Esther Pérez Peláez kundze |
| Tehniskais konsultants |
| E-pasts: esther.perez@ue.mae.es |
| Tālr.: (34) 913 79 84 64 |
| Fakss: (34) 913 79 84 01 |
| Kopējais e-pasts: d83-189@ue.mae.es |

S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente

D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC

Secretaría de Estado para la Unión Europea

Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación

Torres “Ágora”

C/ Serrano Galvache, 26-4a

E-20033 Madrid

Angel Silván Torregrosa kungs

Tālr.: (34) 913 79 83 32

Esther Pérez Peláez kundze

Tehniskais konsultants

E-pasts: esther.perez@ue.mae.es

Tālr.: (34) 913 79 84 64

Fakss: (34) 913 79 84 01

Kopējais e-pasts: d83-189@ue.mae.es

FRANCIJA

| Délégation interministérielle aux normes |
| --- |
| Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP) |
| Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC) |
| Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI) |
| DiGITIP 5 |
| 12, rue Villiot |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Suzanne Piau kundze |
| Tālr.: (33) 1 53 44 97 04 |
| Fakss: (33) 1 53 44 98 88 |
| E-pasts: suzanne.piau@industrie.gouv.fr |
| Françoise Ouvrard kundze |
| Tālr.: (33) 153 44 97 05 |
| Fakss: (33) 153 44 98 88 |
| E-pasts: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr |
| Kopējais e-pasts: d9834.france@industrie.gouv.fr |

Délégation interministérielle aux normes

Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP)

Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC)

Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI)

DiGITIP 5

12, rue Villiot

F-75572 Paris Cedex 12

Suzanne Piau kundze

Tālr.: (33) 1 53 44 97 04

Fakss: (33) 1 53 44 98 88

E-pasts: suzanne.piau@industrie.gouv.fr

Françoise Ouvrard kundze

Tālr.: (33) 153 44 97 05

Fakss: (33) 153 44 98 88

E-pasts: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr

Kopējais e-pasts: d9834.france@industrie.gouv.fr

ĪRIJA

| NSAI |
| --- |
| Glasnevin |
| Dublin 9 |
| Ireland |
| Tony Losty kungs |
| Tālr.: (353-1) 807 38 80 |
| Fakss: (353-1) 807 38 38 |
| E-pasts: tony.losty@nsai.ie |
| Interneta lapa: http://www.nsai.ie |

NSAI

Glasnevin

Dublin 9

Ireland

Tony Losty kungs

Tālr.: (353-1) 807 38 80

Fakss: (353-1) 807 38 38

E-pasts: tony.losty@nsai.ie

Interneta lapa: http://www.nsai.ie

ITĀLIJA

| Ministero delle attività produttive |
| --- |
| Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività |
| Ufficio F1 — Ispettorato tecnico dell'industria |
| Via Molise 2 |
| I-00187 Roma |
| Vincenzo Correggia kungs |
| Tālr.: (39) 06 47 05 22 05 |
| Fakss: (39) 06 47 88 78 05 |
| E-pasts: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it |
| Enrico Castiglioni kungs |
| Tālr.: (39) 06 47 05 26 69 |
| Fakss: (39) 06 47 88 78 05 |
| E-pasts: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it |
| Kopējais e-pasts: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it |
| Interneta lapa: http://www.minindustria.it |

Ministero delle attività produttive

Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività

Ufficio F1 — Ispettorato tecnico dell'industria

Via Molise 2

I-00187 Roma

Vincenzo Correggia kungs

Tālr.: (39) 06 47 05 22 05

Fakss: (39) 06 47 88 78 05

E-pasts: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it

Enrico Castiglioni kungs

Tālr.: (39) 06 47 05 26 69

Fakss: (39) 06 47 88 78 05

E-pasts: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it

Kopējais e-pasts: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it

Interneta lapa: http://www.minindustria.it

KIPRA

| Cyprus Organization for the Promotion of Quality |
| --- |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 13-15, A. Araouzou street |
| CY-1421 Nicosia |
| Tālr.: (357) 22 409310 |
| Fakss: (357) 22 754103 |
| Antonis Ioannou kungs |
| Tālr.: (357) 22 40 94 09 |
| Fakss: (357) 22 75 41 03 |
| E-pasts: aioannou@cys.mcit.gov.cy |
| Kopējais e-pasts: dir9834@cys.mcit.gov.cy |
| Interneta lapa: http://www.cys.mcit.gov.cy |

Cyprus Organization for the Promotion of Quality

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

13-15, A. Araouzou street

CY-1421 Nicosia

Tālr.: (357) 22 409310

Fakss: (357) 22 754103

Antonis Ioannou kungs

Tālr.: (357) 22 40 94 09

Fakss: (357) 22 75 41 03

E-pasts: aioannou@cys.mcit.gov.cy

Kopējais e-pasts: dir9834@cys.mcit.gov.cy

Interneta lapa: http://www.cys.mcit.gov.cy

LATVIJA

| Ministry of Economics of Republic of Latvia |
| --- |
| Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| SOLVIT Coordination Centre |
| 55, Brīvības Street |
| LV-1519 Riga |
| Reinis Berzins |
| Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| Tālr.: (371) 701 32 30 |
| Fakss: (371) 728 08 82 |
| Zanda Liekna |
| Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination |
| Tālr.: (371) 701 32 36 |
| Tālr.: (371) 701 30 67 |
| Fakss: (371) 728 08 82 |
| E-pasts: zanda.liekna@em.gov.lv |
| Kopējais e-pasts: notification@em.gov.lv |

Ministry of Economics of Republic of Latvia

Trade Normative and SOLVIT Notification Division

SOLVIT Coordination Centre

55, Brīvības Street

LV-1519 Riga

Reinis Berzins

Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division

Tālr.: (371) 701 32 30

Fakss: (371) 728 08 82

Zanda Liekna

Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination

Tālr.: (371) 701 32 36

Tālr.: (371) 701 30 67

Fakss: (371) 728 08 82

E-pasts: zanda.liekna@em.gov.lv

Kopējais e-pasts: notification@em.gov.lv

LIETUVA

| Lithuanian Standards Board |
| --- |
| T. Kosciuskos g. 30 |
| LT-01100 Vilnius |
| Daiva Lesickiene kundze |
| Tālr.: (370) 52 70 93 47 |
| Fakss: (370) 52 70 93 67 |
| E-pasts: dir9834@lsd.lt |
| Interneta lapa: http://www.lsd.lt |

Lithuanian Standards Board

T. Kosciuskos g. 30

LT-01100 Vilnius

Daiva Lesickiene kundze

Tālr.: (370) 52 70 93 47

Fakss: (370) 52 70 93 67

E-pasts: dir9834@lsd.lt

Interneta lapa: http://www.lsd.lt

LUKSEMBURGA

| SEE — Service de l'Energie de l'Etat |
| --- |
| 34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10 |
| L-2010 Luxembourg |
| J.P. Hoffmann kungs |
| Tālr.: (352) 46 97 46-1 |
| Fakss: (352) 22 25 24 |
| E-pasts: see.direction@eg.etat.lu |
| Interneta lapa: http://www.see.lu |

SEE — Service de l'Energie de l'Etat

34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10

L-2010 Luxembourg

J.P. Hoffmann kungs

Tālr.: (352) 46 97 46-1

Fakss: (352) 22 25 24

E-pasts: see.direction@eg.etat.lu

Interneta lapa: http://www.see.lu

UNGĀRIJA

| Hungarian Notification Centre — |
| --- |
| Ministry of Economy and Transport |
| Industrial Department |
| Budapest |
| Honvéd u. 13-15. |
| H-1880 |
| Zsolt Fazekas kungs |
| Leading Councillor |
| E-pasts: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu |
| Tālr.: (36-1) 374 28 73 |
| Fakss: (36-1) 473 16 22 |
| E-pasts: notification@gkm.gov.hu |
| Interneta lapa: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm |

Hungarian Notification Centre —

Ministry of Economy and Transport

Industrial Department

Budapest

Honvéd u. 13-15.

H-1880

Zsolt Fazekas kungs

Leading Councillor

E-pasts: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu

Tālr.: (36-1) 374 28 73

Fakss: (36-1) 473 16 22

E-pasts: notification@gkm.gov.hu

Interneta lapa: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm

MALTA

| Malta Standards Authority |
| --- |
| Level 2 |
| Evans Building |
| Merchants Street |
| VLT 03 |
| MT-Valletta |
| Tālr.: (356) 21 24 24 20 |
| Tālr.: (356) 21 24 32 82 |
| Fakss: (356) 21 24 24 06 |
| Lorna Cachia kundze |
| E-pasts: lorna.cachia@msa.org.mt |
| Kopējais e-pasts: notification@msa.org.mt |
| Interneta lapa: http://www.msa.org.mt |

Malta Standards Authority

Level 2

Evans Building

Merchants Street

VLT 03

MT-Valletta

Tālr.: (356) 21 24 24 20

Tālr.: (356) 21 24 32 82

Fakss: (356) 21 24 24 06

Lorna Cachia kundze

E-pasts: lorna.cachia@msa.org.mt

Kopējais e-pasts: notification@msa.org.mt

Interneta lapa: http://www.msa.org.mt

NĪDERLANDE

| Ministerie van Financiën |
| --- |
| Belastingsdienst/Douane Noord |
| Team bijzondere klantbehandeling |
| Centrale Dienst voor In-en uitvoer |
| Engelse Kamp 2 |
| Postbus 30003 |
| 9700 RD Groningen |
| Nederland |
| Ebel van der Heide kungs |
| Tālr.: (31-50) 523 21 34 |
| Hennie Boekema kundze |
| Tālr.: (31-50) 523 21 35 |
| Tineke Elzer kundze |
| Tālr.: (31-50) 523 21 33 |
| Fakss: (31-50) 523 21 59 |
| Kopējais e-pasts: |
| Enquiry.Point@tiscali-business.nl |
| Enquiry.Point2@tiscali-business.nl |

Ministerie van Financiën

Belastingsdienst/Douane Noord

Team bijzondere klantbehandeling

Centrale Dienst voor In-en uitvoer

Engelse Kamp 2

Postbus 30003

9700 RD Groningen

Nederland

Ebel van der Heide kungs

Tālr.: (31-50) 523 21 34

Hennie Boekema kundze

Tālr.: (31-50) 523 21 35

Tineke Elzer kundze

Tālr.: (31-50) 523 21 33

Fakss: (31-50) 523 21 59

Kopējais e-pasts:

Enquiry.Point@tiscali-business.nl

Enquiry.Point2@tiscali-business.nl

AUSTRIJA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/1 |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Brigitte Wikgolm kundze |
| Tālr.: (43-1) 711 00 58 96 |
| Fakss: (43-1) 715 96 51 or (43-1) 712 06 80 |
| E-pasts: not9834@bmwa.gv.at |
| Interneta lapa: http://www.bmwa.gv.at |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/1

Stubenring 1

A-1010 Wien

Brigitte Wikgolm kundze

Tālr.: (43-1) 711 00 58 96

Fakss: (43-1) 715 96 51 or (43-1) 712 06 80

E-pasts: not9834@bmwa.gv.at

Interneta lapa: http://www.bmwa.gv.at

POLIJA

| Ministry of Economy and Labour |
| --- |
| Department for European and Multilateral Relations |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| PL-00-507 Warszawa |
| Barbara Nieciak kundze |
| Tālr.: (48-22) 693 54 07 |
| Fakss: (48-22) 693 40 28 |
| E-pasts: barnie@mg.gov.pl |
| Agata Gągor kundze |
| Tālr.: (48-22) 693 56 90 |
| Kopējais e-pasts: notyfikacja@mg.gov.pl |

Ministry of Economy and Labour

Department for European and Multilateral Relations

Plac Trzech Krzyży 3/5

PL-00-507 Warszawa

Barbara Nieciak kundze

Tālr.: (48-22) 693 54 07

Fakss: (48-22) 693 40 28

E-pasts: barnie@mg.gov.pl

Agata Gągor kundze

Tālr.: (48-22) 693 56 90

Kopējais e-pasts: notyfikacja@mg.gov.pl

PORTUGĀLE

| Instituto Portugês da Qualidade |
| --- |
| Rua Antonio Gião, 2 |
| P-2829-513 Caparica |
| Cândida Pires kundze |
| Tālr.: (351) 212 94 82 36 or 81 00 |
| Fakss: (351) 212 94 82 23 |
| E-pasts: c.pires@mail.ipq.pt |
| Kopējais e-pasts: not9834@mail.ipq.pt |
| Interneta lapa: http://www.ipq.pt |

Instituto Portugês da Qualidade

Rua Antonio Gião, 2

P-2829-513 Caparica

Cândida Pires kundze

Tālr.: (351) 212 94 82 36 or 81 00

Fakss: (351) 212 94 82 23

E-pasts: c.pires@mail.ipq.pt

Kopējais e-pasts: not9834@mail.ipq.pt

Interneta lapa: http://www.ipq.pt

SLOVĒNIJA

| SIST — Slovenian Institute for Standardization |
| --- |
| Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point |
| Šmartinska 140 |
| SLO-1000 Ljubljana |
| Vesna Stražišar kundze |
| Tālr.: (386-1) 478 30 41 |
| Fakss: (386-1) 478 30 98 |
| E-pasts: contact@sist.si |

SIST — Slovenian Institute for Standardization

Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point

Šmartinska 140

SLO-1000 Ljubljana

Vesna Stražišar kundze

Tālr.: (386-1) 478 30 41

Fakss: (386-1) 478 30 98

E-pasts: contact@sist.si

SLOVĀKIJA

| Kvetoslava Steinlova kundze |
| --- |
| Director of the Department of European Integration, |
| Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic |
| Stefanovicova 3 |
| SK-814 39 Bratislava |
| Tālr.: (421-2) 52 49 35 21 |
| Fakss: (421-2) 52 49 10 50 |
| E-pasts: steinlova@normoff.gov.sk |

Kvetoslava Steinlova kundze

Director of the Department of European Integration,

Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic

Stefanovicova 3

SK-814 39 Bratislava

Tālr.: (421-2) 52 49 35 21

Fakss: (421-2) 52 49 10 50

E-pasts: steinlova@normoff.gov.sk

SOMIJA

| Kauppa-ja teollisuusministeriö |
| --- |
| (Ministry of Trade and Industry) |
| Adrese apmeklētājiem: |
| Aleksanterinkatu 4 |
| FIN-00171 Helsinki |
| un |
| Katakatu 3 |
| FIN-00120 Helsinki |
| Pasta adrese: |
| PO Box 32 |
| FIN-00023 Government |
| Leila Orava kundze |
| Tālr.: (358-9) 16 06 46 86 |
| Fakss: (358-9) 16 06 46 22 |
| E-pasts: leila.orava@ktm.fi |
| Katri Amper kundze |
| Tālr.: (358-9) 16 06 46 48 |
| Kopējais e-pasts: maaraykset.tekniset@ktm.fi |
| Interneta lapa: http://www.ktm.fi |

Kauppa-ja teollisuusministeriö

(Ministry of Trade and Industry)

Adrese apmeklētājiem:

Aleksanterinkatu 4

FIN-00171 Helsinki

un

Katakatu 3

FIN-00120 Helsinki

Pasta adrese:

PO Box 32

FIN-00023 Government

Leila Orava kundze

Tālr.: (358-9) 16 06 46 86

Fakss: (358-9) 16 06 46 22

E-pasts: leila.orava@ktm.fi

Katri Amper kundze

Tālr.: (358-9) 16 06 46 48

Kopējais e-pasts: maaraykset.tekniset@ktm.fi

Interneta lapa: http://www.ktm.fi

ZVIEDRIJA

| Kommerskollegium |
| --- |
| (National Board of Trade) |
| Box 6803 |
| Drottninggatan 89 |
| S-113 86 Stockholm |
| Kerstin Carlsson kundze |
| Tālr.: (46-8) 690 48 82 or (46-8) 690 48 00 |
| Fakss: (46-8) 690 48 40 or (46-8) 30 67 59 |
| E-pasts: kerstin.carlsson@kommers.se |
| Kopējais e-pasts: 9834@kommers.se |
| Interneta lapa: http://www.kommers.se |

Kommerskollegium

(National Board of Trade)

Box 6803

Drottninggatan 89

S-113 86 Stockholm

Kerstin Carlsson kundze

Tālr.: (46-8) 690 48 82 or (46-8) 690 48 00

Fakss: (46-8) 690 48 40 or (46-8) 30 67 59

E-pasts: kerstin.carlsson@kommers.se

Kopējais e-pasts: 9834@kommers.se

Interneta lapa: http://www.kommers.se

LIELBRITĀNIJA

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Standards and Technical Regulations Directorate 2 |
| 151 Buckingham Palace Road |
| London SW1 W 9SS |
| United Kingdom |
| Philip Plumb kungs |
| Tālr.: (44-207) 215 14 88 |
| Fakss: (44-207) 215 15 29 |
| E-pasts: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk |
| Kopējais e-pasts: 9834@dti.gsi.gov.uk |
| Interneta lapa: http://www.dti.gov.uk/strd |

Department of Trade and Industry

Standards and Technical Regulations Directorate 2

151 Buckingham Palace Road

London SW1 W 9SS

United Kingdom

Philip Plumb kungs

Tālr.: (44-207) 215 14 88

Fakss: (44-207) 215 15 29

E-pasts: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk

Kopējais e-pasts: 9834@dti.gsi.gov.uk

Interneta lapa: http://www.dti.gov.uk/strd

EFTA — ESA

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles |
| Adinda Batsleer kundze |
| Tālr.: (32-2) 286 18 61 |
| Fakss: (32-2) 286 18 00 |
| E-pasts: aba@eftasurv.int |
| Tuija Ristiluoma kundze |
| Tālr.: (32-2) 286 18 71 |
| Fakss: (32-2) 286 18 00 |
| E-pasts: tri@eftasurv.int |
| Kopējais e-pasts: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int |
| Interneta lapa: http://www.eftasurv.int |

EFTA Surveillance Authority

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles

Adinda Batsleer kundze

Tālr.: (32-2) 286 18 61

Fakss: (32-2) 286 18 00

E-pasts: aba@eftasurv.int

Tuija Ristiluoma kundze

Tālr.: (32-2) 286 18 71

Fakss: (32-2) 286 18 00

E-pasts: tri@eftasurv.int

Kopējais e-pasts: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int

Interneta lapa: http://www.eftasurv.int

| EFTA |
| --- |
| Goods Unit |
| EFTA Secretariat |
| Rue Joseph II 12-16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Kathleen Byrne kundze |
| Tālr.: (32-2) 286 17 49 |
| Fakss: (32-2) 286 17 42 |
| E-pasts: kathleen.byrne@efta.int |
| Kopējais e-pasts: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int |
| Interneta lapa: http://www.efta.int |

EFTA

Goods Unit

EFTA Secretariat

Rue Joseph II 12-16

B-1000 Bruxelles

Kathleen Byrne kundze

Tālr.: (32-2) 286 17 49

Fakss: (32-2) 286 17 42

E-pasts: kathleen.byrne@efta.int

Kopējais e-pasts: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int

Interneta lapa: http://www.efta.int

TURCIJA

| Undersecretariat of Foreign Trade |
| --- |
| General Directorate of Standardisation for Foreign Trade |
| Inönü Bulvari no 36 |
| 06510 |
| Emek — Ankara |
| Mehmet Comert kundze |
| Tālr.: (90-312) 212 58 98 |
| Fakss: (90-312) 212 87 68 |
| E-pasts: comertm@dtm.gov.tr |
| Interneta lapa: http://www.dtm.gov.tr |

Undersecretariat of Foreign Trade

General Directorate of Standardisation for Foreign Trade

Inönü Bulvari no 36

06510

Emek — Ankara

Mehmet Comert kundze

Tālr.: (90-312) 212 58 98

Fakss: (90-312) 212 87 68

E-pasts: comertm@dtm.gov.tr

Interneta lapa: http://www.dtm.gov.tr

---

(1)  Gads — reģistrācijas numurs — izcelsmes dalībvalsts.

(2)  Periods, kura laikā projektu nedrīkst pieņemt.

(3)  Nav bezdarbības perioda, jo Komisija ir akceptējusi steidzamas pieņemšanas pamatojumu, uz kuru atsaucas pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts.

(4)  Nav bezdarbības perioda, jo pasākums skar tehniskās specifikācijas, citas prasības vai noteikumus par pakalpojumiem, kas saistīti ar fiskālajiem vai finanšu pasākumiem, atbilstoši Direktīvas 98/34/EK 1. panta 11. punkta otrās daļas trešajai rindkopai.

(5)  Informācijas procedūra ir pabeigta.

---

III Paziņojumi

Komisija

| 13.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 90/46 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 90/46

---

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus — EAC/18/06

Aktīvas Eiropas Pilsonības Veicināšana

Izmēģinājuma projekti/Pilsoņu projekti 2006

(2006/C 90/09)

1.   MĒRĶI — PROJEKTU KATEGORIJAS

Šā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus vispārīgie mērķi ir:

| — | veicināt aktīvas un līdzdalīgas Eiropas pilsonības veidošanu; |
| --- | --- |

—

veicināt aktīvas un līdzdalīgas Eiropas pilsonības veidošanu;

| — | parādīt kā pilsoņi var sekmēt demokrātiskas un līdzdalīgas Eiropas veidošanu; |
| --- | --- |

—

parādīt kā pilsoņi var sekmēt demokrātiskas un līdzdalīgas Eiropas veidošanu;

| — | stimulēt pilsoņu aktīvu līdzdalību darbībās saistībā ar tālāku Eiropas integrāciju; |
| --- | --- |

—

stimulēt pilsoņu aktīvu līdzdalību darbībās saistībā ar tālāku Eiropas integrāciju;

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus ir paredzēts atbalsta projektiem šādās divās kategorijās:

1. kategorija.   Pilsoņu grupas

Pilsoņu grupu konkrēts mērķis ir izstrādāt modeli aktīvas savstarpējas sadarbības rosināšanai ES pilsoņu vidū, atbalstot pilsoņu viedokļu formulējumu par Eiropas integrācijas procesu un veicinot dialogu starp Eiropas pilsoņiem un ES iestādēm.

Pilsoņu grupas

| — | iesaista tieši tos pilsoņus, kuri spontāni nepiedalītos Eiropas projektos; |
| --- | --- |

—

iesaista tieši tos pilsoņus, kuri spontāni nepiedalītos Eiropas projektos;

| — | izstrādā jaunas metodes pilsoņu iesaistīšanai projektos; |
| --- | --- |

—

izstrādā jaunas metodes pilsoņu iesaistīšanai projektos;

| — | veicina atbilstīgu pieeju, kas ļauj pilsoņiem paust savu viedokli. |
| --- | --- |

—

veicina atbilstīgu pieeju, kas ļauj pilsoņiem paust savu viedokli.

2. kategorija.   Aktīvas Eiropas pilsonības kapacitātes veidošana

Konkrēts mērķis ir sekmēt aktīvas Eiropas pilsonības kapacitātes veidošanu un pilnvarot aktīvu Eiropas pilsoņu grupu, kuras sastāvā, piemēram, ir NVO vadītāji, pašvaldību pārstāvji, speciālisti, kas veic darbu ar jaunatni, sabiedrības pārstāvji, arodbiedrību vadītāji un žurnālisti, lai saistībā ar aktīvu Eiropas pilsonību paustu viņu apņemšanos.

Minētā pilsoņu grupa gūs labumu no jauna un interaktīva apmācības veida jautājumos par Eiropas identitāti, pilsonību un pilsoņu līdzdalību. Apmācības kursos ir jābūt dalībniekiem no dažādām organizācijām.

Kapacitātes veidošanas projektos

| — | attīsta dalībnieku potenciālu, lai viņi paustu savu apņemšanos attiecībā uz aktīvu Eiropas pilsonību; |
| --- | --- |

—

attīsta dalībnieku potenciālu, lai viņi paustu savu apņemšanos attiecībā uz aktīvu Eiropas pilsonību;

| — | veicina to, ka ES/starptautiska sadarbība ir ikdienas realitāte katra dalībnieka organizācijā; |
| --- | --- |

—

veicina to, ka ES/starptautiska sadarbība ir ikdienas realitāte katra dalībnieka organizācijā;

| — | izstrādā jaunus paņēmienus un veidus, lai veicinātu pilsoņu līdzdalību Eiropas integrācijas procesā; |
| --- | --- |

—

izstrādā jaunus paņēmienus un veidus, lai veicinātu pilsoņu līdzdalību Eiropas integrācijas procesā;

| — | pēta iespējamas jaunas saiknes starp vietējā, reģionālā un ES līmeņa lēmumu pieņēmējiem un Eiropas pilsoņiem; |
| --- | --- |

—

pēta iespējamas jaunas saiknes starp vietējā, reģionālā un ES līmeņa lēmumu pieņēmējiem un Eiropas pilsoņiem;

| — | izstrādā risinājumus, lai veicinātu tieši to pilsoņu iesaistīšanu, kuri spontāni nepiedalītos Eiropas projektos; |
| --- | --- |

—

izstrādā risinājumus, lai veicinātu tieši to pilsoņu iesaistīšanu, kuri spontāni nepiedalītos Eiropas projektos;

| — | izveido starptautisku dimensiju un apvieno dalībniekus no partnervalstīm; |
| --- | --- |

—

izveido starptautisku dimensiju un apvieno dalībniekus no partnervalstīm;

| — | veicina pieredzes un veiksmīgas prakses apmaiņu. |
| --- | --- |

—

veicina pieredzes un veiksmīgas prakses apmaiņu.

2.   ATBILSTĪBAS KRITĒRIJI

Sīkāk tiks vērtēti pieteikumi, kas atbildīs šādiem atbilstības kritērijiem.

a)   Pretendenti, kas ir tiesīgi iesniegt priekšlikumus

Pieteikuma iesniedzējam (koordinatoram) jāīsteno projekts sadarbībā ar partnerorganizācijām, kuras ir tiesīgas iesniegt priekšlikumus (līdzsaņēmēji).

Lai varētu saņemt dotāciju, pieteikuma iesniedzējam (koordinatoram) jāatbilst šādām prasībām:

| — | tai ir jābūt valsts iestādei vai bezpeļņas organizācijai ar juridisku statusu un juridiskai personai. Tātad fiziskās personas jeb privātpersonas nevar iesniegt pieteikumus. |
| --- | --- |

—

tai ir jābūt valsts iestādei vai bezpeļņas organizācijai ar juridisku statusu un juridiskai personai. Tātad fiziskās personas jeb privātpersonas nevar iesniegt pieteikumus.

| — | tai jābūt dibinātai valstī, kura ir tiesīga iesniegt pieteikumus (1). |
| --- | --- |

—

tai jābūt dibinātai valstī, kura ir tiesīga iesniegt pieteikumus (1).

| — | tai ir jābūt atbilstoši kvalificētai, kā arī tās rīcībā jābūt nepieciešamajiem finanšu un saimnieciskās darbības līdzekļiem, lai projektu pabeigtu. |
| --- | --- |

—

tai ir jābūt atbilstoši kvalificētai, kā arī tās rīcībā jābūt nepieciešamajiem finanšu un saimnieciskās darbības līdzekļiem, lai projektu pabeigtu.

Koordinators ir organizācija, kas ir atbildīga par projekta priekšlikuma iesniegšanu, un ko projekta partneri (līdzsaņēmēji) oficiāli ir pilnvarojuši tos pārstāvēt un parakstīt jebkuru attiecīgo dotāciju līgumu ar Eiropas Komisiju. Koordinators ir atbildīgs par iesniegtā projekta koncepciju un īstenošanu, kā arī tas ir jebkuras piešķirtās dotācijas galvenais saņēmējs.

Koordinatoram ir jāapliecina sadarbības spēja ar projekta partneriem (līdzsaņēmējiem) un jāapstiprina veiksmīga iepriekšēja sadarbība ar vismaz diviem projektā iesaistītajiem partneriem.

Kā norādīts uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus 2. sadaļā, partnerorganizācijām (līdzsaņēmējiem) ir jāatbilst atbilstības kritērijiem un tām ir jābūt vismaz no 4 dažādām valstīm, kas ir tiesīgas iesniegt pieteikumus, izņemot koordinatora valsti.

b)   Valstis, kuras ir tiesīgas iesniegt pieteikumus

Divdesmit piecas Eiropas Savienības dalībvalstis: Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Čehija, Dānija, Francija, Grieķija, Igaunija, Īrija, Itālija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Polija, Portugāle, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Ungārija, Vācija, Zviedrija.

3.   PROJEKTA BUDŽETS UN DARBĪBAS ILGUMS

Šajā uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus kopējais pieejamais līdzfinasējums projektiem būs 500 000 EUR.

Piešķirtās dotācijas nedrīkst pārsniegt 50 % no kopējām attaisnotajām projekta izmaksām, kā norādīts sīki izstrādātā budžeta tāmē.

Minimālais dotācijas apjoms būs 50 000 EUR.

Maksimālais dotācijas apjoms būs 150 000 EUR.

Minētais uzaicinājums iesniegt priekšlikumus attiecas uz projektiem, ko uzsāk laikposmā no 2006. gada 1. oktobra līdz 2006. gada 31. decembrim.

Visi projekti ir jābeidz līdz 2007. gada 31. augustam.

Projekta maksimālais ilgums ir 11 mēneši.

4.   PIETEIKUMU IESNIEGŠANAS TERMIŅŠ

Pieteikumus jāiesūta ne vēlāk kā 2006. gada 31. maijā.

5.   PAPILDU INFORMĀCIJA

Uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus pilns teksts, kā arī pieteikuma veidlapas un pielikumi ir pieejami šādā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/dgs/education_culture/activecitizenship/index_en.htm

Pieteikumos jāievēro uzaicinājuma pilnajā tekstā izklāstītās prasības, un tie jāiesniedz šim nolūkam paredzētajās veidlapās.

---

(1)  Pamatojoties uz koordinatoru un partneru reģistrētu uzņēmējdarbības vietu vai organizācijas pamatdarbības vietu.

---