# Úradný vestník C 82/5. a

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 82 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 495. apríla 2006 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 82

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 495. apríla 2006

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informácie |
| | Rada |
| 2006/C 082/1 | Stanovisko Rady zo 14. marca 2006 k aktualizovanému programu stability Grécka na roky 2005 – 2008 | 1 |
| 2006/C 082/2 | Stanovisko Rady zo 14. marca 2006 k aktualizovanému programu stability Nemecka na roky 2005 – 2009 | 6 |
| 2006/C 082/3 | Stanovisko Rady zo 14. marca 2006 k aktualizovanému programu stability Španielska na roky 2005 – 2008 | 10 |
| 2006/C 082/4 | Stanovisko Rady zo 14. marca 2006 k aktualizovanému programu stability Francúzska na roky 2005 – 2009 | 14 |
| 2006/C 082/5 | Stanovisko Rady zo 14. marca 2006 k aktualizovanému programu stability Írska na roky 2005 – 2008 | 19 |
| 2006/C 082/6 | Stanovisko Rady zo 14. marca 2006 k aktualizovanému programu stability Talianska na roky 2005 – 2009 | 23 |
| 2006/C 082/7 | Stanovisko Rady zo 14. marca 2006 k aktualizovanému programu stability Holandska na roky 2005 – 2008 | 27 |
| 2006/C 082/8 | Stanovisko Rady zo 14. marca 2006 k aktualizovanému programu stability Portugalska na roky 2005 – 2009 | 31 |
| 2006/C 082/9 | Stanovisko Rady zo 14. marca 2006 k aktualizovanému konvergenčnému programu Cypru na roky 2005 – 2009 | 36 |
| 2006/C 082/0 | Stanovisko Rady zo 14. marca 2006 k aktualizovanému konvergenčnému programu Litvy na roky 2005 – 2008 | 40 |
| 2006/C 082/1 | Stanovisko Rady zo 14. marca 2006 k aktualizovanému konvergenčnému programu Malty na roky 2005 – 2008 | 44 |
| 2006/C 082/2 | Stanovisko Rady zo 14. marca 2006 k aktualizovanému konvergenčnému programu Poľska na roky 2005 – 2008 | 48 |
| 2006/C 082/3 | Stanovisko Rady zo 14. marca 2006 k aktualizovanému konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na roky 2005/2006 – 2010/2011 | 52 |
| | Komisia |
| 2006/C 082/4 | Výmenný kurz eura | 57 |
| 2006/C 082/5 | Zrušenie oznámenia o koncentrácii (Prípad č. COMP/M.4162 — Merck/Schering) (
  1
  ) | 58 |
| 2006/C 082/6 | Informačný postup — Technické pravidlá (
  1
  ) | 59 |
| 2006/C 082/7 | Oznámenie o začatí čiastočného predbežného preskúmania antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz kremíka s pôvodom v Rusku | 64 |
| 2006/C 082/8 | Informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 68/2001 z 12. januára 2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na pomoc pre vzdelávanie (
  1
  ) | 66 |
| 2006/C 082/9 | Štátna pomoc — Taliansko — Štátna pomoc C 34/2005 (ex N 113/2005) — Legge Regionale n. 17/2004 Art. 60 — Regione Sicilia — Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o založení ES (
  1
  ) | 71 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Informácie

Rada

2006/C 082/1

Stanovisko Rady zo 14. marca 2006 k aktualizovanému programu stability Grécka na roky 2005 – 2008

1

2006/C 082/2

Stanovisko Rady zo 14. marca 2006 k aktualizovanému programu stability Nemecka na roky 2005 – 2009

6

2006/C 082/3

Stanovisko Rady zo 14. marca 2006 k aktualizovanému programu stability Španielska na roky 2005 – 2008

10

2006/C 082/4

Stanovisko Rady zo 14. marca 2006 k aktualizovanému programu stability Francúzska na roky 2005 – 2009

14

2006/C 082/5

Stanovisko Rady zo 14. marca 2006 k aktualizovanému programu stability Írska na roky 2005 – 2008

19

2006/C 082/6

Stanovisko Rady zo 14. marca 2006 k aktualizovanému programu stability Talianska na roky 2005 – 2009

23

2006/C 082/7

Stanovisko Rady zo 14. marca 2006 k aktualizovanému programu stability Holandska na roky 2005 – 2008

27

2006/C 082/8

Stanovisko Rady zo 14. marca 2006 k aktualizovanému programu stability Portugalska na roky 2005 – 2009

31

2006/C 082/9

Stanovisko Rady zo 14. marca 2006 k aktualizovanému konvergenčnému programu Cypru na roky 2005 – 2009

36

2006/C 082/0

Stanovisko Rady zo 14. marca 2006 k aktualizovanému konvergenčnému programu Litvy na roky 2005 – 2008

40

2006/C 082/1

Stanovisko Rady zo 14. marca 2006 k aktualizovanému konvergenčnému programu Malty na roky 2005 – 2008

44

2006/C 082/2

Stanovisko Rady zo 14. marca 2006 k aktualizovanému konvergenčnému programu Poľska na roky 2005 – 2008

48

2006/C 082/3

Stanovisko Rady zo 14. marca 2006 k aktualizovanému konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na roky 2005/2006 – 2010/2011

52

Komisia

2006/C 082/4

Výmenný kurz eura

57

2006/C 082/5

Zrušenie oznámenia o koncentrácii (Prípad č. COMP/M.4162 — Merck/Schering) (
  1
  )

1

58

2006/C 082/6

Informačný postup — Technické pravidlá (
  1
  )

1

59

2006/C 082/7

Oznámenie o začatí čiastočného predbežného preskúmania antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz kremíka s pôvodom v Rusku

64

2006/C 082/8

Informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 68/2001 z 12. januára 2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na pomoc pre vzdelávanie (
  1
  )

1

66

2006/C 082/9

Štátna pomoc — Taliansko — Štátna pomoc C 34/2005 (ex N 113/2005) — Legge Regionale n. 17/2004 Art. 60 — Regione Sicilia — Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o založení ES (
  1
  )

1

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Informácie

Rada

| 5.4.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 82/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 82/1

---

STANOVISKO RADY

zo 14. marca 2006

k aktualizovanému programu stability Grécka na roky 2005 – 2008

(2006/C 82/01)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

ZAUJALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 14. marca 2006 preskúmala aktualizovaný program stability Grécka, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2005 až 2008. |
| --- | --- |

(1)

Rada 14. marca 2006 preskúmala aktualizovaný program stability Grécka, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2005 až 2008.

| (2) | Reálny rast HDP v Grécku podporovaný výrazným rastom produktivity v poslednom desaťročí dosiahol v priemere 3,5 % a patril k najvyšším v EÚ. Trvalý výrazný rast viedol k silnej reálnej konvergencii sprevádzanej značným poklesom inflácie HISC, ktorá napriek tomu zostáva dostatočne nad priemerom EÚ, a rastúcou vonkajšou nerovnováhou. Deficit verejných financií zostal napriek vysokému rastu v priemere nad úrovňou 5 % HDP a v roku 2004 dosiahol 6,6 % HDP. Spolu s rozsiahlymi operáciami nezahrnutými do rozpočtu verejnej správy to prispelo k akumulácii verejného dlhu, ktorý bol za posledných desať rokov blízko úrovne 110 % HDP alebo ju presahoval. |
| --- | --- |

(2)

Reálny rast HDP v Grécku podporovaný výrazným rastom produktivity v poslednom desaťročí dosiahol v priemere 3,5 % a patril k najvyšším v EÚ. Trvalý výrazný rast viedol k silnej reálnej konvergencii sprevádzanej značným poklesom inflácie HISC, ktorá napriek tomu zostáva dostatočne nad priemerom EÚ, a rastúcou vonkajšou nerovnováhou. Deficit verejných financií zostal napriek vysokému rastu v priemere nad úrovňou 5 % HDP a v roku 2004 dosiahol 6,6 % HDP. Spolu s rozsiahlymi operáciami nezahrnutými do rozpočtu verejnej správy to prispelo k akumulácii verejného dlhu, ktorý bol za posledných desať rokov blízko úrovne 110 % HDP alebo ju presahoval.

| (3) | Rada 5. júla 2004 rozhodla, že Grécko má nadmerný deficit. V súlade s článkom 104 ods. 9 sa Rada 17. februára 2005 rozhodla upozorniť Grécko, aby do roku 2006 odstránilo svoj nadmerný deficit. Podľa predpovede útvarov Komisie z jesene 2004, z ktorej vychádzalo toto rozhodnutie, mal v roku 2004 deficit dosiahnuť 5,5 % HDP. V stanovisku zo 6. apríla 2005 k revidovanej aktualizácii programu stability na obdobie rokov 2004 – 2007 z marca 2005 vyzvala Rada Grécko, aby uskutočnilo trvalé opatrenia na odstránenie nadmerného deficitu najneskôr do roku 2006, aby znížilo cyklicky upravený deficit najmenej o 0,5 % HDP počínajúc rokom 2007, aby zabezpečilo podmienky pre rýchlejšie znižovanie dlhu, realizovalo prijaté dôchodkové reformy na zabezpečenie trvalej udržateľnosti verejných financií a ďalej zlepšovalo zhromažďovanie a spracovávanie všeobecných údajov verejnej správy. |
| --- | --- |

(3)

Rada 5. júla 2004 rozhodla, že Grécko má nadmerný deficit. V súlade s článkom 104 ods. 9 sa Rada 17. februára 2005 rozhodla upozorniť Grécko, aby do roku 2006 odstránilo svoj nadmerný deficit. Podľa predpovede útvarov Komisie z jesene 2004, z ktorej vychádzalo toto rozhodnutie, mal v roku 2004 deficit dosiahnuť 5,5 % HDP. V stanovisku zo 6. apríla 2005 k revidovanej aktualizácii programu stability na obdobie rokov 2004 – 2007 z marca 2005 vyzvala Rada Grécko, aby uskutočnilo trvalé opatrenia na odstránenie nadmerného deficitu najneskôr do roku 2006, aby znížilo cyklicky upravený deficit najmenej o 0,5 % HDP počínajúc rokom 2007, aby zabezpečilo podmienky pre rýchlejšie znižovanie dlhu, realizovalo prijaté dôchodkové reformy na zabezpečenie trvalej udržateľnosti verejných financií a ďalej zlepšovalo zhromažďovanie a spracovávanie všeobecných údajov verejnej správy.

| (4) | V aktualizácii sa deficit na rok 2005 odhaduje na 4,3 % HDP (2) v porovnaní s odhadom vo výške 3,7 % HDP v jesennej predpovedi útvarov Komisie a v prechádzajúcej aktualizácii. Rozdiel v porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou odráža pretrvávanie účinkov revízií deficitu za roky 2002 – 2004 zo septembra 2005, ktoré viedli najmä k revízii deficitu za rok 2004 vo výške 6,6 % HDP, zatiaľ čo predpoveď útvarov Komisie z jesene 2005 zahŕňala jednorazové príjmy z avizovaných sekuritizačných opatrení, ktoré sa neuskutočnili. |
| --- | --- |

(4)

V aktualizácii sa deficit na rok 2005 odhaduje na 4,3 % HDP (2) v porovnaní s odhadom vo výške 3,7 % HDP v jesennej predpovedi útvarov Komisie a v prechádzajúcej aktualizácii. Rozdiel v porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou odráža pretrvávanie účinkov revízií deficitu za roky 2002 – 2004 zo septembra 2005, ktoré viedli najmä k revízii deficitu za rok 2004 vo výške 6,6 % HDP, zatiaľ čo predpoveď útvarov Komisie z jesene 2005 zahŕňala jednorazové príjmy z avizovaných sekuritizačných opatrení, ktoré sa neuskutočnili.

| (5) | Aktualizácia bola predložená 21. decembra 2005, tri týždne po konečnom termíne stanovenom v novom kódexe pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergenčných programov. Nový program vo všeobecnosti zodpovedá vzorovej štruktúre a požiadavkám na poskytovanie údajov pre programy stability a konvergenčné programy, ktoré sú uvedené v novom kódexe pravidiel (3). |
| --- | --- |

(5)

Aktualizácia bola predložená 21. decembra 2005, tri týždne po konečnom termíne stanovenom v novom kódexe pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergenčných programov. Nový program vo všeobecnosti zodpovedá vzorovej štruktúre a požiadavkám na poskytovanie údajov pre programy stability a konvergenčné programy, ktoré sú uvedené v novom kódexe pravidiel (3).

| (6) | Makroekonomický scenár, o ktorý sa program opiera, predpokladá, že rast reálneho HDP sa počas zostávajúceho programového obdobia zvýši z úrovne 3,6 % v roku 2005 na priemernú úroveň 3,9 %. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že sa tento scenár zakladá na priaznivých predpokladoch rastu, pričom plánovaný vývoj rastu zo strednodobého hľadiska sa zdá nadhodnotený, keďže obsahuje pomerne vysoký odhad rastu potencionálneho produktu. Odhadovaná miera inflácie v programe sa javí ako realistická. |
| --- | --- |

(6)

Makroekonomický scenár, o ktorý sa program opiera, predpokladá, že rast reálneho HDP sa počas zostávajúceho programového obdobia zvýši z úrovne 3,6 % v roku 2005 na priemernú úroveň 3,9 %. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že sa tento scenár zakladá na priaznivých predpokladoch rastu, pričom plánovaný vývoj rastu zo strednodobého hľadiska sa zdá nadhodnotený, keďže obsahuje pomerne vysoký odhad rastu potencionálneho produktu. Odhadovaná miera inflácie v programe sa javí ako realistická.

| (7) | Rozpočtová stratégia uvedená v aktualizácii má za cieľ znížiť deficit pod referenčnú hodnotu 3 % HDP do roku 2006 v súlade s výzvou Rady podľa článku 104 ods. 9 a pokračovať vo fiškálnej konsolidácii smerom k vyrovnanému rozpočtu. Uvedená fiškálna korekcia je plánovaná na začiatok roku 2006. Počíta sa s poklesom deficitu z úrovne 4,3 % HDP v roku 2005 na 2,6 % v roku 2006 a potom na 1,7 % v roku 2008. Časový profil primárneho prebytku je obdobný a zlepší sa z 0,9 % HDP na 2,8 %. Predpokladaná úprava sa dosiahne prostredníctvom vyšších daňových príjmov, ako aj zníženiami vo výdavkoch (úrokové platby a verejná spotreba). V roku 2006 sa očakávajú jednorazové príjmy vo výške 0,6 % HDP. Priaznivý makroekonomický scenár čiastočne vysvetľuje sústredenie úpravy na počiatočné obdobie súčasnej aktualizácie v porovnaní s predchádzajúcou. |
| --- | --- |

(7)

Rozpočtová stratégia uvedená v aktualizácii má za cieľ znížiť deficit pod referenčnú hodnotu 3 % HDP do roku 2006 v súlade s výzvou Rady podľa článku 104 ods. 9 a pokračovať vo fiškálnej konsolidácii smerom k vyrovnanému rozpočtu. Uvedená fiškálna korekcia je plánovaná na začiatok roku 2006. Počíta sa s poklesom deficitu z úrovne 4,3 % HDP v roku 2005 na 2,6 % v roku 2006 a potom na 1,7 % v roku 2008. Časový profil primárneho prebytku je obdobný a zlepší sa z 0,9 % HDP na 2,8 %. Predpokladaná úprava sa dosiahne prostredníctvom vyšších daňových príjmov, ako aj zníženiami vo výdavkoch (úrokové platby a verejná spotreba). V roku 2006 sa očakávajú jednorazové príjmy vo výške 0,6 % HDP. Priaznivý makroekonomický scenár čiastočne vysvetľuje sústredenie úpravy na počiatočné obdobie súčasnej aktualizácie v porovnaní s predchádzajúcou.

| (8) | Podľa výpočtov útvarov Komisie na základe údajov v programe a podľa spoločne dohodnutej metodiky by sa štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravený rozpočet verejných financií bez jednorazových alebo iných dočasných opatrení) malo zlepšiť z úrovne -4,8 % HDP v roku 2005 na -2,4 % HDP v roku 2008, čím sa umožní zníženie o približne 0,6 % HDP ročne. V aktualizácii sa jasne stanovuje strednodobý cieľ pre rozpočtovú pozíciu podľa Paktu stability a rastu ako vyrovnaný rozpočet v štrukturálnom vyjadrení, ktorého dosiahnutie sa podľa aktualizácie nepredpokladá do roku 2008. Keďže strednodobý cieľ programu je náročnejší ako minimálna referenčná hodnota (odhadovaný na -1,25 %), jeho dosiahnutie by malo zabezpečiť rezervu voči vzniku nadmerného deficitu. Strednodobý cieľ programu je podľa súčasného posúdenia na primeranej úrovni, keďže sa nachádza v rozmedzí určenom pre eurozónu a členské štáty systému ERM II v Pakte stability a rastu a v kódexe pravidiel, a zodpovedajúcim spôsobom odráža pomer dlhu k HDP a priemerný dlhodobý rast potenciálneho produktu. |
| --- | --- |

(8)

Podľa výpočtov útvarov Komisie na základe údajov v programe a podľa spoločne dohodnutej metodiky by sa štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravený rozpočet verejných financií bez jednorazových alebo iných dočasných opatrení) malo zlepšiť z úrovne -4,8 % HDP v roku 2005 na -2,4 % HDP v roku 2008, čím sa umožní zníženie o približne 0,6 % HDP ročne. V aktualizácii sa jasne stanovuje strednodobý cieľ pre rozpočtovú pozíciu podľa Paktu stability a rastu ako vyrovnaný rozpočet v štrukturálnom vyjadrení, ktorého dosiahnutie sa podľa aktualizácie nepredpokladá do roku 2008. Keďže strednodobý cieľ programu je náročnejší ako minimálna referenčná hodnota (odhadovaný na -1,25 %), jeho dosiahnutie by malo zabezpečiť rezervu voči vzniku nadmerného deficitu. Strednodobý cieľ programu je podľa súčasného posúdenia na primeranej úrovni, keďže sa nachádza v rozmedzí určenom pre eurozónu a členské štáty systému ERM II v Pakte stability a rastu a v kódexe pravidiel, a zodpovedajúcim spôsobom odráža pomer dlhu k HDP a priemerný dlhodobý rast potenciálneho produktu.

| (9) | Rozpočtový výsledok by mohol byť horší, ako sa v programe predpokladá. Riziká sa spájajú s priaznivým makroekonomickým scenárom a chýbajú informácie o opatreniach predpokladaných na konci programového obdobia. Navyše ešte stále nie sú známe niektoré štatistické údaje Eurostatu (odhad prebytkov fondov sociálneho zabezpečenia a miestnych samospráv), ktoré môžu viesť k úprave hodnôt deficitu do roku 2005 smerom nahor a potenciálne s možným pretrvávaním účinkov v roku 2006 a neskôr, zatiaľ čo jednorazové opatrenia plánované na rok 2006 ešte nie sú zahrnuté v klasifikácii Eurostatu ako opatrenia na zníženie deficitu. |
| --- | --- |

(9)

Rozpočtový výsledok by mohol byť horší, ako sa v programe predpokladá. Riziká sa spájajú s priaznivým makroekonomickým scenárom a chýbajú informácie o opatreniach predpokladaných na konci programového obdobia. Navyše ešte stále nie sú známe niektoré štatistické údaje Eurostatu (odhad prebytkov fondov sociálneho zabezpečenia a miestnych samospráv), ktoré môžu viesť k úprave hodnôt deficitu do roku 2005 smerom nahor a potenciálne s možným pretrvávaním účinkov v roku 2006 a neskôr, zatiaľ čo jednorazové opatrenia plánované na rok 2006 ešte nie sú zahrnuté v klasifikácii Eurostatu ako opatrenia na zníženie deficitu.

| (10) | Na základe aktuálnych informácií a vzhľadom na riziká uvedené vyššie je Grécko vo všeobecnosti na dobrej ceste k odstráneniu nadmerného deficitu do konečného termínu stanoveného Radou na rok 2006. Deficit plánovaný na rok 2005 sa zdá byť v súlade s prísnym plnením rozpočtu na rok 2005, zatiaľ čo v rozpočte na rok 2006 sa počíta s deficitom vo výške 2,6 % HDP. Keďže tieto plány zahŕňajú jednorazové príjmy vo výške 0,6 % HDP, nadmerný deficit by v roku 2006 nebol odstránený natrvalo. Štrukturálne zlepšenie v roku 2006 je však nad minimálnou úrovňou 0,6 % HDP, ktorú požaduje Rada. Naopak, zlepšenie je nižšie ako 0,5 % HDP v roku 2008, kedy by Grécko malo byť ešte stále v období priaznivého hospodárskeho vývoja. Navyše na základe výpočtov útvarov Komisie vychádzajúcich z údajov v programe a podľa spoločne dohodnutej metodiky sa neočakáva, že cyklicky upravené saldo rozpočtu v rámci programového obdobia dodrží minimálnu referenčnú hodnotu. |
| --- | --- |

(10)

Na základe aktuálnych informácií a vzhľadom na riziká uvedené vyššie je Grécko vo všeobecnosti na dobrej ceste k odstráneniu nadmerného deficitu do konečného termínu stanoveného Radou na rok 2006. Deficit plánovaný na rok 2005 sa zdá byť v súlade s prísnym plnením rozpočtu na rok 2005, zatiaľ čo v rozpočte na rok 2006 sa počíta s deficitom vo výške 2,6 % HDP. Keďže tieto plány zahŕňajú jednorazové príjmy vo výške 0,6 % HDP, nadmerný deficit by v roku 2006 nebol odstránený natrvalo. Štrukturálne zlepšenie v roku 2006 je však nad minimálnou úrovňou 0,6 % HDP, ktorú požaduje Rada. Naopak, zlepšenie je nižšie ako 0,5 % HDP v roku 2008, kedy by Grécko malo byť ešte stále v období priaznivého hospodárskeho vývoja. Navyše na základe výpočtov útvarov Komisie vychádzajúcich z údajov v programe a podľa spoločne dohodnutej metodiky sa neočakáva, že cyklicky upravené saldo rozpočtu v rámci programového obdobia dodrží minimálnu referenčnú hodnotu.

| (11) | Odhaduje sa, že pomer dlhu k HDP dosiahol v roku 2005 úroveň asi 108 %, čo je vysoko nad referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Program počas programového obdobia predpokladá ďalšie zníženie pomeru dlhu k HDP o viac ako 11 percentuálnych bodov, najmä vďaka plánovanému zlepšeniu primárnych prebytkov a zníženiu finančných operácií, ktoré zvyšujú dlh. Vývoj pomeru dlhu k HDP bude pravdepodobne menej priaznivý oproti očakávaniu v programe, vzhľadom na (1) riziká týkajúce sa uvedených rozpočtových cieľov; (2) neistotu v súvislosti so zosúladením dlhu a deficitu, ktorá bola v minulosti veľká a prevažne zvyšovala dlh. Vzhľadom na toto posúdenie rizika sa zdá, že pomer dlhu k HDP sa vo vzťahu k referenčnej hodnote dostatočne znižuje. |
| --- | --- |

(11)

Odhaduje sa, že pomer dlhu k HDP dosiahol v roku 2005 úroveň asi 108 %, čo je vysoko nad referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Program počas programového obdobia predpokladá ďalšie zníženie pomeru dlhu k HDP o viac ako 11 percentuálnych bodov, najmä vďaka plánovanému zlepšeniu primárnych prebytkov a zníženiu finančných operácií, ktoré zvyšujú dlh. Vývoj pomeru dlhu k HDP bude pravdepodobne menej priaznivý oproti očakávaniu v programe, vzhľadom na (1) riziká týkajúce sa uvedených rozpočtových cieľov; (2) neistotu v súvislosti so zosúladením dlhu a deficitu, ktorá bola v minulosti veľká a prevažne zvyšovala dlh. Vzhľadom na toto posúdenie rizika sa zdá, že pomer dlhu k HDP sa vo vzťahu k referenčnej hodnote dostatočne znižuje.

| (12) | Vzhľadom na trvalú udržateľnosť verejných financií (4) vzniká pre Grécko v dôsledku plánovaných rozpočtových nákladov na starnutie populácie veľké riziko. Pomer dlhu k HDP je v súčasnosti najvyšší v EÚ a predpokladá sa, že počas plánovaného obdobia zostane na veľmi vysokej úrovni až do roku 2050. Z tohto dôvodu je zo strednodobého hľadiska nevyhnutné dôsledne uplatňovať plánovanú konsolidáciu verejných financií a naďalej upevňovať rozpočtovú pozíciu, aby sa obmedzili riziká týkajúce sa trvalej udržateľnosti verejných financií. Zároveň sa očakáva, že počas plánovaného obdobia výrazne zaťaží verejné financie plánovaný nárast verejných výdavkov, najmä v oblasti dôchodkov. Preto je dôležité, aby sa dôsledne realizovali prijaté opatrenia a vykonali dodatočné štrukturálne reformy, najmä v oblasti dôchodkov, aby sa znížili riziká pre udržateľnosť verejných financií. |
| --- | --- |

(12)

Vzhľadom na trvalú udržateľnosť verejných financií (4) vzniká pre Grécko v dôsledku plánovaných rozpočtových nákladov na starnutie populácie veľké riziko. Pomer dlhu k HDP je v súčasnosti najvyšší v EÚ a predpokladá sa, že počas plánovaného obdobia zostane na veľmi vysokej úrovni až do roku 2050. Z tohto dôvodu je zo strednodobého hľadiska nevyhnutné dôsledne uplatňovať plánovanú konsolidáciu verejných financií a naďalej upevňovať rozpočtovú pozíciu, aby sa obmedzili riziká týkajúce sa trvalej udržateľnosti verejných financií. Zároveň sa očakáva, že počas plánovaného obdobia výrazne zaťaží verejné financie plánovaný nárast verejných výdavkov, najmä v oblasti dôchodkov. Preto je dôležité, aby sa dôsledne realizovali prijaté opatrenia a vykonali dodatočné štrukturálne reformy, najmä v oblasti dôchodkov, aby sa znížili riziká pre udržateľnosť verejných financií.

| (13) | Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodárske politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Program je v súlade najmä s usmernením i) zabezpečiť hospodársku stabilitu; ii) zaručiť hospodársku a fiškálnu udržateľnosť a iii) podporiť účinné prideľovanie zdrojov zamerané na rast a zamestnanosť. Opatrenia, ktoré sa majú zaoberať dôležitými výzvami v oblasti dôchodkového systému, sa však odkladajú do budúcej sociálnej dohody. |
| --- | --- |

(13)

Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodárske politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Program je v súlade najmä s usmernením i) zabezpečiť hospodársku stabilitu; ii) zaručiť hospodársku a fiškálnu udržateľnosť a iii) podporiť účinné prideľovanie zdrojov zamerané na rast a zamestnanosť. Opatrenia, ktoré sa majú zaoberať dôležitými výzvami v oblasti dôchodkového systému, sa však odkladajú do budúcej sociálnej dohody.

| (14) | Národný program reforiem Grécka predložený 15. októbra 2005 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a zamestnanosť uvádza tieto výzvy, ktoré významne ovplyvňujú verejné financie: i) dlhodobú udržateľnosť verejných financií; ii) zamestnanosť a vzdelávanie; iii) podnikateľské prostredie a konkurenciu; iv) výskum, vývoj a inovácie. Jeho rozpočtové dosahy sa plne odrážajú v aktualizácii. Zdá sa, že opatrenia v oblasti verejných financií plánované v programe stability sú vo všeobecnosti v súlade s opatreniami, ktoré predpokladá národný program reforiem. V programe sú okrem iného načrtnuté opatrenia na zníženie dane z príjmu právnických osôb na 25 % do roku 2007, na boj proti daňovým únikom, na reformu daní z nehnuteľností a na racionalizáciu výdavkov na zdravotnú starostlivosť. |
| --- | --- |

(14)

Národný program reforiem Grécka predložený 15. októbra 2005 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a zamestnanosť uvádza tieto výzvy, ktoré významne ovplyvňujú verejné financie: i) dlhodobú udržateľnosť verejných financií; ii) zamestnanosť a vzdelávanie; iii) podnikateľské prostredie a konkurenciu; iv) výskum, vývoj a inovácie. Jeho rozpočtové dosahy sa plne odrážajú v aktualizácii. Zdá sa, že opatrenia v oblasti verejných financií plánované v programe stability sú vo všeobecnosti v súlade s opatreniami, ktoré predpokladá národný program reforiem. V programe sú okrem iného načrtnuté opatrenia na zníženie dane z príjmu právnických osôb na 25 % do roku 2007, na boj proti daňovým únikom, na reformu daní z nehnuteľností a na racionalizáciu výdavkov na zdravotnú starostlivosť.

Vzhľadom na uvedené hodnotenie Rada víta doteraz vyvinuté úsilie a priority stanovené vládou s cieľom trvalo znížiť deficit. Rada konštatuje, že celkovo je program v súlade s odstránením nadmerného deficitu do roku 2006 za predpokladu úplného vykonania plánovanej úpravy a v závislosti od vplyvov ďalších možných štatistických revízií rozpočtových údajov na plánované deficity. V zmysle odporúčaní Rady podľa článku 104 ods. 9 zo 17. februára 2005 Rada vyzýva Grécko, aby:

| i) | vykonalo potrebné trvalé opatrenia vedúce k odstráneniu nadmerného deficitu najneskôr do roku 2006; |
| --- | --- |

i)

vykonalo potrebné trvalé opatrenia vedúce k odstráneniu nadmerného deficitu najneskôr do roku 2006;

| ii) | ďalej pokračovalo v znižovaní štrukturálneho deficitu s cieľom dosiahnuť strednodobý cieľ, ktorý sa uvádza v programe, a využilo výhodu priaznivého hospodárskeho obdobia na zníženie primárnych výdavkov; |
| --- | --- |

ii)

ďalej pokračovalo v znižovaní štrukturálneho deficitu s cieľom dosiahnuť strednodobý cieľ, ktorý sa uvádza v programe, a využilo výhodu priaznivého hospodárskeho obdobia na zníženie primárnych výdavkov;

| iii) | zvýšilo úsilie pri identifikovaní a kontrole iných faktorov, ako sú čisté pôžičky, ktoré prispievajú k zmenám úrovní dlhov, a zabezpečilo tak dostatočné zníženie pomeru dlhu k HDP a priblíženie sa k referenčnej hodnote prijateľným tempom; |
| --- | --- |

iii)

zvýšilo úsilie pri identifikovaní a kontrole iných faktorov, ako sú čisté pôžičky, ktoré prispievajú k zmenám úrovní dlhov, a zabezpečilo tak dostatočné zníženie pomeru dlhu k HDP a priblíženie sa k referenčnej hodnote prijateľným tempom;

| iv) | kontrolovalo verejné výdavky na dôchodkové zabezpečenie, razantne vykonávalo schválené dôchodkové reformy a uskutočňovalo dodatočné štrukturálne reformy na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií; |
| --- | --- |

iv)

kontrolovalo verejné výdavky na dôchodkové zabezpečenie, razantne vykonávalo schválené dôchodkové reformy a uskutočňovalo dodatočné štrukturálne reformy na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií;

| v) | ďalej zlepšovalo zhromažďovanie a spracovávanie údajov verejnej správy, predovšetkým zlepšením mechanizmov, ktoré zabezpečia rýchle a správne poskytovanie rozpočtových údajov, najmä v oblasti sociálneho zabezpečenia. |
| --- | --- |

v)

ďalej zlepšovalo zhromažďovanie a spracovávanie údajov verejnej správy, predovšetkým zlepšením mechanizmov, ktoré zabezpečia rýchle a správne poskytovanie rozpočtových údajov, najmä v oblasti sociálneho zabezpečenia.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | PS dec. 2005 | 4,7 | 3,6 | 3,8 | 3,8 | 4,0 |
| KOM nov. 2005 | 4,7 | 3,5 | 3,4 | 3,4 | — |
| PS marec 2005 | 4,2 | 2,9 | 3,0 | 3,0 | — |
| Inflácia HISC
  (v %) | PS dec. 2005 | 3,0 | 3,5 | 3,2 | 3,0 | 2,7 |
| KOM nov. 2005 | 3,1 | 3,5 | 3,1 | 3,0 | — |
| PS marec 2005 | 3,0 | — | — | — | — |
| Produkčná medzera
  (v % potenciálneho HDP) | PS dec. 2005 (5) | 1,4 | 1,1 | 1,1 | 1,1 | 1,5 |
| KOM nov. 2005 (9) | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,2 | — |
| PS marec 2005 (5) | 2,1 | 1,6 | 1,5 | 1,5 | — |
| Saldo verejných financií
  (v % HDP) | PS dec. 2005 | – 6,6 | – 4,3 | – 2,6 | – 2,3 | – 1,7 |
| KOM nov. 2005 | – 6,6 | – 3,7 | – 3,8 | – 3,8 | — |
| PS marec 2005 | – 6,1 | – 3,7 | – 2,9 | – 2,4 | — |
| Primárne saldo
  (v % HDP) | PS dec. 2005 | – 0,9 | 0,9 | 2,3 | 2,4 | 2,8 |
| KOM nov. 2005 | – 0,9 | 1,7 | 1,2 | 0,9 | — |
| PS marec 2005 | – 0,4 | 1,8 | 2,7 | 3,3 | — |
| Cyklicky upravené saldo
  (v % HDP) | PS dec. 2005 (5) | – 7,2 | – 4,8 | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 |
| KOM nov. 2005 | – 7,5 | – 4,5 | – 4,6 | – 4,8 | — |
| PS marec 2005 (5) | – 7,0 | – 4,4 | – 3,5 | – 3,0 | — |
| Štrukturálne saldo (6)

  (v % HDP) | PS dec. 2005 (7) | – 7,2 | – 4,8 | – 3,7 | – 2,8 | – 2,4 |
| KOM nov. 2005 (8) | – 7,5 | – 5,3 | – 4,6 | – 4,8 | — |
| PS marec 2005 | – 7,0 | – 4,4 | – 3,5 | – 3,0 | — |
| Hrubý verejný dlh
  (v % HDP) | PS dec. 2005 | 109,3 | 107,9 | 104,8 | 101,1 | 96,8 |
| KOM nov. 2005 | 109,3 | 107,9 | 106,8 | 106 | — |
| PS marec 2005 | 110,5 | 109,5 | 107,2 | 104,7 | — |
| Program stability (PS), hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM), výpočty útvarov Komisie. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reálny HDP

(zmena v %)

PS dec. 2005

4,7

3,6

3,8

3,8

4,0

KOM nov. 2005

4,7

3,5

3,4

3,4

—

PS marec 2005

4,2

2,9

3,0

3,0

—

Inflácia HISC

(v %)

PS dec. 2005

3,0

3,5

3,2

3,0

2,7

KOM nov. 2005

3,1

3,5

3,1

3,0

—

PS marec 2005

3,0

—

—

—

—

Produkčná medzera

(v % potenciálneho HDP)

PS dec. 2005 (5)

1,4

1,1

1,1

1,1

1,5

KOM nov. 2005 (9)

2,0

2,0

2,0

2,2

—

PS marec 2005 (5)

2,1

1,6

1,5

1,5

—

Saldo verejných financií

(v % HDP)

PS dec. 2005

– 6,6

– 4,3

– 2,6

– 2,3

– 1,7

KOM nov. 2005

– 6,6

– 3,7

– 3,8

– 3,8

—

PS marec 2005

– 6,1

– 3,7

– 2,9

– 2,4

—

Primárne saldo

(v % HDP)

PS dec. 2005

– 0,9

0,9

2,3

2,4

2,8

KOM nov. 2005

– 0,9

1,7

1,2

0,9

—

PS marec 2005

– 0,4

1,8

2,7

3,3

—

Cyklicky upravené saldo

(v % HDP)

PS dec. 2005 (5)

– 7,2

– 4,8

– 3,1

– 2,8

– 2,4

KOM nov. 2005

– 7,5

– 4,5

– 4,6

– 4,8

—

PS marec 2005 (5)

– 7,0

– 4,4

– 3,5

– 3,0

—

Štrukturálne saldo (6)

(v % HDP)

PS dec. 2005 (7)

– 7,2

– 4,8

– 3,7

– 2,8

– 2,4

KOM nov. 2005 (8)

– 7,5

– 5,3

– 4,6

– 4,8

—

PS marec 2005

– 7,0

– 4,4

– 3,5

– 3,0

—

Hrubý verejný dlh

(v % HDP)

PS dec. 2005

109,3

107,9

104,8

101,1

96,8

KOM nov. 2005

109,3

107,9

106,8

106

—

PS marec 2005

110,5

109,5

107,2

104,7

—

Program stability (PS), hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM), výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty, na ktoré sa odkazuje v tomto texte možno nájsť na webovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Táto hodnota nezahŕňa 0,3 % HDP (512 mil. EUR), ktorá zodpovedá vráteným finančným prostriedkom z Európskeho fondu regionálneho rozvoja. Keďže je však jednorazovým výdavkom, jeho zahrnutie by nemalo vplyv na fiškálne úsilie v roku 2005, ani na proces úpravy v rokoch 2006 – 2008.

(3)  V programe chýbajú povinné údaje (výmenné kurzy sa uvádzajú v hodnotách EUR/USD namiesto platných nominálnych výmenných kurzov) a neuvádzajú sa v ňom všetky nepovinné údaje predpísané v novom kódexe pravidiel.

(4)  Údaje o dlhodobej udržateľnosti sa nachádzajú v technickom posúdení programu útvarmi Komisie:

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(5)  Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe.

(6)  Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových opatrení a iných dočasných opatrení.

(7)  Jednorazové opatrenia a iné dočasné opatrenia uvedené v programe (0,6 % HDP v roku 2006).

(8)  Jednorazové opatrenia a iné dočasné opatrenia uvedené v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2005 (0,8 % HDP v roku 2005).

(9)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste na úrovni 3,2 %, 3,5 %, 3,4 % a 3,2 % postupne v rokoch 2004 – 2007.

Zdroj:

Program stability (PS), hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM), výpočty útvarov Komisie.

---

| 5.4.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 82/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 82/6

---

STANOVISKO RADY

zo 14. marca 2006

k aktualizovanému programu stability Nemecka na roky 2005 – 2009

(2006/C 82/02)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

ZAUJALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 14. marca 2006 preskúmala aktualizovaný program stability Nemecka. |
| --- | --- |

(1)

Rada 14. marca 2006 preskúmala aktualizovaný program stability Nemecka.

| (2) | V posledných desiatich rokoch zaznamenalo Nemecko ročný rast HDP 1,4 %, čím zaostáva za priemerom eurozóny o vyše pol percentuálneho bodu. Potenciál hospodárskeho rastu sa počas tohto obdobia rovnomerne znižoval. Zatiaľ čo rastúci vývoz aktivitu podporoval, stagnujúci domáci dopyt ju brzdil. Po dlhšej stagnácii na začiatku desaťročia dosiahli dopyt a reálny HDP nakrátko vrchol v roku 2000 a v roku 2004, potom však opäť poklesli. Vzhľadom na to, že aj tvorba pracovných miest bola nevýrazná, vzrástla miera nezamestnanosti na 9,5 % pracovnej sily. Deficit verejných financií prekročil v roku 2005 štvrtý rok za sebou referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve. Verejný dlh, ktorý bol v roku 1991 na úrovni takmer 40 % HDP, prekračoval od roku 2002 referenčnú hodnotu 60 % HDP stanovenú v zmluve. |
| --- | --- |

(2)

V posledných desiatich rokoch zaznamenalo Nemecko ročný rast HDP 1,4 %, čím zaostáva za priemerom eurozóny o vyše pol percentuálneho bodu. Potenciál hospodárskeho rastu sa počas tohto obdobia rovnomerne znižoval. Zatiaľ čo rastúci vývoz aktivitu podporoval, stagnujúci domáci dopyt ju brzdil. Po dlhšej stagnácii na začiatku desaťročia dosiahli dopyt a reálny HDP nakrátko vrchol v roku 2000 a v roku 2004, potom však opäť poklesli. Vzhľadom na to, že aj tvorba pracovných miest bola nevýrazná, vzrástla miera nezamestnanosti na 9,5 % pracovnej sily. Deficit verejných financií prekročil v roku 2005 štvrtý rok za sebou referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve. Verejný dlh, ktorý bol v roku 1991 na úrovni takmer 40 % HDP, prekračoval od roku 2002 referenčnú hodnotu 60 % HDP stanovenú v zmluve.

| (3) | Rada 21. januára 2003 rozhodla, že Nemecko má nadmerný deficit, a na základe článku 104 ods. 7 odporučila, aby ho do roku 2004 odstránilo. Komisia vo svojom oznámení Rade z decembra 2004 o „situácii Nemecka a Francúzska v súvislosti s ich povinnosťami v rámci postupu pri nadmernom deficite na základe rozsudku Súdneho dvora“ dospela k záveru, že za konečný termín jeho odstránenia by sa mal považovať rok 2005. Rada sa s týmto názorom stotožnila v januári 2005 a 14. marca 2006 sa rozhodla napomenúť Nemecko v súlade s článkom 104 ods. 9, aby do roku 2007 prijalo opatrenia na vyriešenie situácie v súvislosti s nadmerným deficitom. Vo svojom stanovisku zo 17. februára 2005 k aktualizácii programu stability z decembra 2004 na obdobie rokov 2004 – 2008 Rada vyzvala Nemecko, aby v roku 2005 prijalo nevyhnutné opatrenia na odstránenie nadmerného deficitu; aby v období po roku 2005 vykonalo rozpočtové úpravy a zo štrukturálneho hľadiska podniklo potrebné opatrenia, aby sa do konca programového obdobia dosiahla takmer vyrovnaná rozpočtová pozícia a pokračovalo v štrukturálnych reformách, aby ďalej zlepšovalo dlhodobú udržateľnosť verejných financií, najmä pokiaľ ide o systém zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

(3)

Rada 21. januára 2003 rozhodla, že Nemecko má nadmerný deficit, a na základe článku 104 ods. 7 odporučila, aby ho do roku 2004 odstránilo. Komisia vo svojom oznámení Rade z decembra 2004 o „situácii Nemecka a Francúzska v súvislosti s ich povinnosťami v rámci postupu pri nadmernom deficite na základe rozsudku Súdneho dvora“ dospela k záveru, že za konečný termín jeho odstránenia by sa mal považovať rok 2005. Rada sa s týmto názorom stotožnila v januári 2005 a 14. marca 2006 sa rozhodla napomenúť Nemecko v súlade s článkom 104 ods. 9, aby do roku 2007 prijalo opatrenia na vyriešenie situácie v súvislosti s nadmerným deficitom. Vo svojom stanovisku zo 17. februára 2005 k aktualizácii programu stability z decembra 2004 na obdobie rokov 2004 – 2008 Rada vyzvala Nemecko, aby v roku 2005 prijalo nevyhnutné opatrenia na odstránenie nadmerného deficitu; aby v období po roku 2005 vykonalo rozpočtové úpravy a zo štrukturálneho hľadiska podniklo potrebné opatrenia, aby sa do konca programového obdobia dosiahla takmer vyrovnaná rozpočtová pozícia a pokračovalo v štrukturálnych reformách, aby ďalej zlepšovalo dlhodobú udržateľnosť verejných financií, najmä pokiaľ ide o systém zdravotnej starostlivosti.

| (4) | Podľa údajov Eurostatu dosiahol deficit verejných financií Nemecka v roku 2005 úroveň 3,3 % HDP. Tieto údaje, ktorých kvalita sa ešte ďalej posúdi, vychádzajú z predbežného oznámenia Nemecka podľa nariadenia Rady (ES) č. 3605/93, ktoré Nemecko predložilo Komisii 24. februára 2006. V predchádzajúcej aktualizácii programu stability sa ako cieľ na rok 2005 stanovil deficit na úrovni 2,9 % HDP. |
| --- | --- |

(4)

Podľa údajov Eurostatu dosiahol deficit verejných financií Nemecka v roku 2005 úroveň 3,3 % HDP. Tieto údaje, ktorých kvalita sa ešte ďalej posúdi, vychádzajú z predbežného oznámenia Nemecka podľa nariadenia Rady (ES) č. 3605/93, ktoré Nemecko predložilo Komisii 24. februára 2006. V predchádzajúcej aktualizácii programu stability sa ako cieľ na rok 2005 stanovil deficit na úrovni 2,9 % HDP.

| (5) | Aktualizácia programu stability Nemecka bola predložená 22. februára 2006. Program sa vzťahuje na obdobie rokov 2005 až 2009 a vo všeobecnosti zodpovedá vzorovej štruktúre programov stability a konvergenčných programov uvedenej v novom kódexe pravidiel (2). |
| --- | --- |

(5)

Aktualizácia programu stability Nemecka bola predložená 22. februára 2006. Program sa vzťahuje na obdobie rokov 2005 až 2009 a vo všeobecnosti zodpovedá vzorovej štruktúre programov stability a konvergenčných programov uvedenej v novom kódexe pravidiel (2).

| (6) | Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá, že sa rast reálneho HDP zvýši z 0,9 % v roku 2005 na 1 % v roku 2006, pričom domáci dopyt bude narastať. Hospodársky rast by sa mal po spomalení na 1 % v roku 2007 opäť zrýchliť a v období rokov 2005 – 2009 by mal dosiahnuť priemerne 1,5 %. Tento profil rastu je ovplyvnený politickým smerovaním, na ktorom sa dohodla nová koaličná vláda. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa referenčný scenár zdá pravdepodobný, hoci v prípade posledných rokov programu možno trochu optimistický. Odhady inflácie sa zdajú realistické. |
| --- | --- |

(6)

Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá, že sa rast reálneho HDP zvýši z 0,9 % v roku 2005 na 1 % v roku 2006, pričom domáci dopyt bude narastať. Hospodársky rast by sa mal po spomalení na 1 % v roku 2007 opäť zrýchliť a v období rokov 2005 – 2009 by mal dosiahnuť priemerne 1,5 %. Tento profil rastu je ovplyvnený politickým smerovaním, na ktorom sa dohodla nová koaličná vláda. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa referenčný scenár zdá pravdepodobný, hoci v prípade posledných rokov programu možno trochu optimistický. Odhady inflácie sa zdajú realistické.

| (7) | Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie uvedenej v programe je zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Na dosiahnutie tohto cieľa sa v programe navrhuje pokračovať v konsolidácii rozpočtu a zároveň zlepšiť podmienky rastu a zamestnanosti. V programe sa predpokladá odstránenie nadmerného deficitu do roku 2007. Konkrétne sa v aktualizácii predpokladá nominálny deficit vo výške 3,3 % v roku 2006 a 2,5 % HDP v roku 2007. Potom by sa mal deficit znižovať o pol percentuálneho bodu ročne a v roku 2009 dosiahnuť úroveň 1,5 % HDP. Rozpočtová úprava sa týka príjmov, ako aj výdavkov. Program ako základný prvok konsolidačnej stratégie uvádza obmedzenie sociálnych výdavkov. Pokiaľ ide o príjmy, zvýšenie podielu daní sa v podstate vyrovnáva znížením podielu príspevkov sociálneho poistenia. Predpokladá sa, že podiel verejných investícií na HDP by sa nemal zmeniť. V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou sa postup úprav v podstate nemení. Plánovaný pomer deficitu k HDP je však pre každý rok vyšší o zaokrúhlenú hodnotu pol percentuálneho bodu a v roku 2006 dokonca o viac, než predpokladala predchádzajúca aktualizácia. |
| --- | --- |

(7)

Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie uvedenej v programe je zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Na dosiahnutie tohto cieľa sa v programe navrhuje pokračovať v konsolidácii rozpočtu a zároveň zlepšiť podmienky rastu a zamestnanosti. V programe sa predpokladá odstránenie nadmerného deficitu do roku 2007. Konkrétne sa v aktualizácii predpokladá nominálny deficit vo výške 3,3 % v roku 2006 a 2,5 % HDP v roku 2007. Potom by sa mal deficit znižovať o pol percentuálneho bodu ročne a v roku 2009 dosiahnuť úroveň 1,5 % HDP. Rozpočtová úprava sa týka príjmov, ako aj výdavkov. Program ako základný prvok konsolidačnej stratégie uvádza obmedzenie sociálnych výdavkov. Pokiaľ ide o príjmy, zvýšenie podielu daní sa v podstate vyrovnáva znížením podielu príspevkov sociálneho poistenia. Predpokladá sa, že podiel verejných investícií na HDP by sa nemal zmeniť. V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou sa postup úprav v podstate nemení. Plánovaný pomer deficitu k HDP je však pre každý rok vyšší o zaokrúhlenú hodnotu pol percentuálneho bodu a v roku 2006 dokonca o viac, než predpokladala predchádzajúca aktualizácia.

| (8) | Odstránenie nadmerného deficitu do roku 2007 znamená podľa programu úhrnné zlepšenie štrukturálneho salda (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení) spolu o viac ako jeden percentuálny bod HDP v rokoch 2005 až 2007, a najmä v roku 2007. Počas programového obdobia by sa štrukturálne saldo, vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, malo zlepšiť priemerne o 0,5 % HDP ročne, avšak o niečo menej v rokoch 2008 a 2009. V programe sa ako strednodobý cieľ stanovuje vyrovnaná štrukturálna rozpočtová situácia, no s jeho dosiahnutím v programovom období sa nepočíta. Keďže tento cieľ je v porovnaní s minimálnou referenčnou hodnotou (odhadovaný na úroveň deficitu približne 1,75 % HDP) ambicióznejší, jeho dosiahnutie by malo zabezpečiť rezervu voči vzniku nadmerného deficitu. Strednodobý cieľ programu sa nachádza v rozpätí určenom pre eurozónu a členské štáty systému ERM II v Pakte stability a rastu a kódexe pravidiel a je o niečo ambicióznejší, než vyplýva z pomeru dlhu k HDP a priemerného dlhodobého rastu potenciálneho produktu. |
| --- | --- |

(8)

Odstránenie nadmerného deficitu do roku 2007 znamená podľa programu úhrnné zlepšenie štrukturálneho salda (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení) spolu o viac ako jeden percentuálny bod HDP v rokoch 2005 až 2007, a najmä v roku 2007. Počas programového obdobia by sa štrukturálne saldo, vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, malo zlepšiť priemerne o 0,5 % HDP ročne, avšak o niečo menej v rokoch 2008 a 2009. V programe sa ako strednodobý cieľ stanovuje vyrovnaná štrukturálna rozpočtová situácia, no s jeho dosiahnutím v programovom období sa nepočíta. Keďže tento cieľ je v porovnaní s minimálnou referenčnou hodnotou (odhadovaný na úroveň deficitu približne 1,75 % HDP) ambicióznejší, jeho dosiahnutie by malo zabezpečiť rezervu voči vzniku nadmerného deficitu. Strednodobý cieľ programu sa nachádza v rozpätí určenom pre eurozónu a členské štáty systému ERM II v Pakte stability a rastu a kódexe pravidiel a je o niečo ambicióznejší, než vyplýva z pomeru dlhu k HDP a priemerného dlhodobého rastu potenciálneho produktu.

| (9) | Pokiaľ ide o rok 2006, riziká pre rozpočtový výsledok sa považujú za vyvážené. Od roku 2007 by však mohol byť rozpočtový výsledok horší, než sa predpokladá v programe. Obmedzenie sociálnych výdavkov, ktoré program podrobne nerozvádza, ale ktoré by malo rozhodujúcim spôsobom prispieť k rozpočtovej úprave, závisí od dôsledného plnenia plánov. Sociálne výdavky sú jednou z hlavných príčin nesplnenia rozpočtových cieľov stanovených v predchádzajúcich programoch. Dosiahnutie rozpočtových cieľov by bolo ohrozené, ak by sa plánované oslobodenie od príspevkov do sociálneho poistenia uskutočnilo v plnej miere bez toho, aby sa dosiahli zodpovedajúce ciele v oblasti výdavkov. Nedostatočný rast by okrem toho mohol viesť k nižším príjmom, ktoré by sa mohli dať len ťažko vyvážiť ďalším znížením výdavkov, aby sa udržal plánovaný pomer deficitu k HDP. Program ďalej avizuje reformy systému daní z príjmu právnických osôb do roku 2008, ako aj zdravotného poistenia a poistenia pre prípad dlhodobej starostlivosti, ktoré by mohli – ak nebudú financované v plnom rozsahu, ako predpokladá program – z krátkodobého hľadiska negatívne ovplyvniť deficit. |
| --- | --- |

(9)

Pokiaľ ide o rok 2006, riziká pre rozpočtový výsledok sa považujú za vyvážené. Od roku 2007 by však mohol byť rozpočtový výsledok horší, než sa predpokladá v programe. Obmedzenie sociálnych výdavkov, ktoré program podrobne nerozvádza, ale ktoré by malo rozhodujúcim spôsobom prispieť k rozpočtovej úprave, závisí od dôsledného plnenia plánov. Sociálne výdavky sú jednou z hlavných príčin nesplnenia rozpočtových cieľov stanovených v predchádzajúcich programoch. Dosiahnutie rozpočtových cieľov by bolo ohrozené, ak by sa plánované oslobodenie od príspevkov do sociálneho poistenia uskutočnilo v plnej miere bez toho, aby sa dosiahli zodpovedajúce ciele v oblasti výdavkov. Nedostatočný rast by okrem toho mohol viesť k nižším príjmom, ktoré by sa mohli dať len ťažko vyvážiť ďalším znížením výdavkov, aby sa udržal plánovaný pomer deficitu k HDP. Program ďalej avizuje reformy systému daní z príjmu právnických osôb do roku 2008, ako aj zdravotného poistenia a poistenia pre prípad dlhodobej starostlivosti, ktoré by mohli – ak nebudú financované v plnom rozsahu, ako predpokladá program – z krátkodobého hľadiska negatívne ovplyvniť deficit.

| (10) | Na základe tohto posúdenia rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia programu zodpovedá cieľu odstráneniť nadmerný deficit do roku 2007. Nezdá sa však, že zabezpečuje dostatočnú rezervu na to, aby deficit neprekročil referenčnú hodnotu 3 % HDP pri bežných cyklických makroekonomických fluktuáciách až do predposledného roku programového obdobia. V rokoch nasledujúcich po odstránení nadmerného deficitu je tempo úpravy zameranej na dosiahnutie strednodobého cieľa programu v podstate v súlade s Paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že ročné zlepšenie štrukturálneho salda eurozóny a členských štátov systému ERM II by malo dosahovať referenčnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť v hospodársky priaznivých obdobiach väčšia, pričom v hospodársky nepriaznivých obdobiach môže byť menšia. |
| --- | --- |

(10)

Na základe tohto posúdenia rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia programu zodpovedá cieľu odstráneniť nadmerný deficit do roku 2007. Nezdá sa však, že zabezpečuje dostatočnú rezervu na to, aby deficit neprekročil referenčnú hodnotu 3 % HDP pri bežných cyklických makroekonomických fluktuáciách až do predposledného roku programového obdobia. V rokoch nasledujúcich po odstránení nadmerného deficitu je tempo úpravy zameranej na dosiahnutie strednodobého cieľa programu v podstate v súlade s Paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že ročné zlepšenie štrukturálneho salda eurozóny a členských štátov systému ERM II by malo dosahovať referenčnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť v hospodársky priaznivých obdobiach väčšia, pričom v hospodársky nepriaznivých obdobiach môže byť menšia.

| (11) | Odhaduje sa, že pomer dlhu k HDP dosiahol v roku 2005 úroveň 67,5 %, čo je nad referenčnou hodnotou 60 % stanovenou v zmluve. V programe sa predpokladá, že pomer dlhu k HDP sa v roku 2006 zvýši na približne 69 % a neskôr sa bude znižovať, pričom na konci programového obdobia dosiahne úroveň 67 %. Vývoj pomeru dlhu k HDP môže byť menej priaznivý oproti očakávaniu vzhľadom na uvedené riziká, ktoré ohrozujú dosiahnutie rozpočtových cieľov. Na základe tohto posúdenia rizika sa pomer dlhu k HDP nemusí dostatočne priblížiť referenčnej hodnote. |
| --- | --- |

(11)

Odhaduje sa, že pomer dlhu k HDP dosiahol v roku 2005 úroveň 67,5 %, čo je nad referenčnou hodnotou 60 % stanovenou v zmluve. V programe sa predpokladá, že pomer dlhu k HDP sa v roku 2006 zvýši na približne 69 % a neskôr sa bude znižovať, pričom na konci programového obdobia dosiahne úroveň 67 %. Vývoj pomeru dlhu k HDP môže byť menej priaznivý oproti očakávaniu vzhľadom na uvedené riziká, ktoré ohrozujú dosiahnutie rozpočtových cieľov. Na základe tohto posúdenia rizika sa pomer dlhu k HDP nemusí dostatočne priblížiť referenčnej hodnote.

| (12) | Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že predpokladané rozpočtové náklady na starnutie obyvateľstva pre Nemecko predstavujú stredné riziko (3). Štrukturálne reformy uskutočnené v predchádzajúcich rokoch, a najmä dôchodková reforma, pomohli obmedziť budúce zvyšovanie verejných výdavkov. Keďže hrubý verejný dlh v súčasnosti presahuje referenčnú hodnotu 60 % HDP stanovenú v zmluve a súčasný štrukturálny deficit je vysoký, v programovom období je nevyhnutné dôsledne uskutočniť silnú rozpočtovú konsolidáciu, aby sa znížili riziká pre dlhodobú udržateľnosť. |
| --- | --- |

(12)

Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že predpokladané rozpočtové náklady na starnutie obyvateľstva pre Nemecko predstavujú stredné riziko (3). Štrukturálne reformy uskutočnené v predchádzajúcich rokoch, a najmä dôchodková reforma, pomohli obmedziť budúce zvyšovanie verejných výdavkov. Keďže hrubý verejný dlh v súčasnosti presahuje referenčnú hodnotu 60 % HDP stanovenú v zmluve a súčasný štrukturálny deficit je vysoký, v programovom období je nevyhnutné dôsledne uskutočniť silnú rozpočtovú konsolidáciu, aby sa znížili riziká pre dlhodobú udržateľnosť.

| (13) | Predpokladané opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodárske politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Nemecko plánuje uskutočniť niekoľko štrukturálnych reforiem, aby zlepšilo udržateľnosť verejných financií zo strednodobého až dlhodobého hľadiska. Ak by došlo k plánovanému obmedzeniu výdavkov v systémoch sociálneho zabezpečenia, zloženie verejných výdavkov by bolo priaznivejšie pre kategórie zvyšujúce rast v súlade s lisabonskou stratégiou. |
| --- | --- |

(13)

Predpokladané opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodárske politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Nemecko plánuje uskutočniť niekoľko štrukturálnych reforiem, aby zlepšilo udržateľnosť verejných financií zo strednodobého až dlhodobého hľadiska. Ak by došlo k plánovanému obmedzeniu výdavkov v systémoch sociálneho zabezpečenia, zloženie verejných výdavkov by bolo priaznivejšie pre kategórie zvyšujúce rast v súlade s lisabonskou stratégiou.

| (14) | V národnom programe reforiem Nemecka predloženom 7. decembra 2005 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a zamestnanosť sa uvádza šesť kľúčových výziev: znalostná spoločnosť, fungovanie trhu a konkurencieschopnosť, podnikateľské prostredie, udržateľnosť verejných financií (vrátane trvalo udržateľného rastu a sociálneho zabezpečenia), ekologická inovácia a zmena orientácie trhu práce. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v programe stability sú z celkového hľadiska v súlade s opatreniami predpokladanými v národnom programe reforiem. Dosah opatrení, ktoré uvádza národný program reforiem, na rozpočet sa v podstate zohľadňuje v rozpočtových prognózach programu stability. Okrem obsahu národného programu reforiem sa v programe stability, ako súčasť reformy spolkového systému, predpokladá, že prípadné sankcie, ktoré môžu vyplynúť z Paktu stability a rastu, by sa podľa istej zásady rozdelili medzi všetky úrovne vlády. Táto zásada by sa doplnila do nemeckej ústavy. |
| --- | --- |

(14)

V národnom programe reforiem Nemecka predloženom 7. decembra 2005 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a zamestnanosť sa uvádza šesť kľúčových výziev: znalostná spoločnosť, fungovanie trhu a konkurencieschopnosť, podnikateľské prostredie, udržateľnosť verejných financií (vrátane trvalo udržateľného rastu a sociálneho zabezpečenia), ekologická inovácia a zmena orientácie trhu práce. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v programe stability sú z celkového hľadiska v súlade s opatreniami predpokladanými v národnom programe reforiem. Dosah opatrení, ktoré uvádza národný program reforiem, na rozpočet sa v podstate zohľadňuje v rozpočtových prognózach programu stability. Okrem obsahu národného programu reforiem sa v programe stability, ako súčasť reformy spolkového systému, predpokladá, že prípadné sankcie, ktoré môžu vyplynúť z Paktu stability a rastu, by sa podľa istej zásady rozdelili medzi všetky úrovne vlády. Táto zásada by sa doplnila do nemeckej ústavy.

Na základe uvedeného posúdenia Rada víta, že vláda považuje rozpočtovú konsolidáciu stanovenú v programe za prioritu, ale upozorňuje na riziká pre dosiahnutie rozpočtových cieľov a dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Taktiež v zmysle rozhodnutia Rady zo 14. marca 2006 v súlade s článkom 104 ods. 9 zmluvy Rada vyzýva Nemecko, aby:

| — | v rokoch 2006 a 2007 zabezpečilo plánovanú úhrnnú štrukturálnu úpravu aspoň o jeden percentuálny bod, čo by najneskôr v roku 2007 spoľahlivo a udržateľne znížilo deficit verejných financií pod úroveň 3 % HDP, |
| --- | --- |

—

v rokoch 2006 a 2007 zabezpečilo plánovanú úhrnnú štrukturálnu úpravu aspoň o jeden percentuálny bod, čo by najneskôr v roku 2007 spoľahlivo a udržateľne znížilo deficit verejných financií pod úroveň 3 % HDP,

| — | po odstránení nadmerného deficitu rýchlo dosiahlo strednodobý rozpočtový cieľ znížením štrukturálneho salda najmenej o 0,5 percentuálneho bodu ročne, a to najmä dôsledným uskutočnením plánovaného obmedzenia výdavkov, aby mohlo poskytnúť plánovanú úľavu v oblasti príspevkov do sociálneho poistenia, a tým, že zabezpečí, aby avizovaná reforma systému daní z príjmov právnických osôb neohrozila fiškálnu konsolidáciu, |
| --- | --- |

—

po odstránení nadmerného deficitu rýchlo dosiahlo strednodobý rozpočtový cieľ znížením štrukturálneho salda najmenej o 0,5 percentuálneho bodu ročne, a to najmä dôsledným uskutočnením plánovaného obmedzenia výdavkov, aby mohlo poskytnúť plánovanú úľavu v oblasti príspevkov do sociálneho poistenia, a tým, že zabezpečí, aby avizovaná reforma systému daní z príjmov právnických osôb neohrozila fiškálnu konsolidáciu,

| — | plnilo plány reformy spolkového systému s cieľom zlepšiť rozpočtový rámec a prispieť tak k dosiahnutiu rozpočtových cieľov na všetkých úrovniach vlády. |
| --- | --- |

—

plnilo plány reformy spolkového systému s cieľom zlepšiť rozpočtový rámec a prispieť tak k dosiahnutiu rozpočtových cieľov na všetkých úrovniach vlády.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | PS feb. 2006 | 1,6 | 0,9 | 1,5 | 1 | 1,75 | 1,75 |
| KOM nov. 2005 (9) | 1,6 | 0,8 | 1,2 | 1,6 | — | — |
| PS dec. 2004 | 1,8 | 1,7 | 1,75 | 2 | — | — |
| Inflácia HISC
  (%) | PS feb. 2006 | — | — | — | — | — | — |
| KOM nov. 2005 | 1,8 | 2,0 | 1,6 | 1,1 | — | — |
| PS dec. 2004 | — | — | — | — | — | — |
| Produkčná medzera
  (v % potenciálneho HDP) | PS feb. 2006 (4) | – 0,6 | – 0,9 | – 0,7 | – 1,1 | – 0,7 | – 0,4 |
| KOM nov. 2005 (8) | – 0,6 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,4 | — | — |
| PS dec. 2004 (4) | – 1,2 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,3 | – 0,0 | — |
| Saldo verejných financií
  (v % HDP) | PS feb. 2006 | – 3,7 | – 3,3 | – 3,3 | – 2,5 | – 2 | – 1,5 |
| KOM nov. 2005 | – 3,7 | – 3,9 | – 3,7 | – 3,3 | — | — |
| PS dec. 2004 | – 3,75 | – 2,9 | – 2,5 | – 2 | – 1,5 | — |
| Primárne saldo
  (v % HDP) | PS feb. 2006 | – 0,8 | – 0,5 | – 0,5 | 0,5 | 1,25 | 1,5 |
| KOM nov. 2005 | – 0,8 | – 0,9 | – 0,9 | – 0,4 | — | — |
| PS dec. 2004 | – 0,5 | 0 | 0,5 | 1,5 | 2 | — |
| Cyklicky upravené saldo
  (v % HDP) | PS feb. 2006 (4) | – 3,4 | – 2,9 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 1,1 |
| KOM nov. 2005 | – 3,3 | – 3,2 | – 3,2 | – 3,0 | — | — |
| PS dec. 2004 (4) | – 3,0 | – 2,4 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,3 | — |
| Štrukturálne saldo (5)

  (v % HDP) | PS feb. 2006 (6) | – 3,4 | – 3,0 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 1,1 |
| KOM nov. 2005 (7) | – 3,3 | – 3,2 | – 3,2 | – 3,0 | — | — |
| PS dec. 2004 | — | — | — | — | — | — |
| Hrubý verejný dlh
  (v % HDP) | PS feb. 2006 | 65,5 | 67,5 | 69 | 68,5 | 68 | 67 |
| KOM nov. 2005 (10) | 66,4 | 68,6 | 70,0 | 71,4 | — | — |
| PS dec. 2004 | 65,5 | 66 | 66 | 65,5 | 65 | — |
| Program stability (PS), ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM) na základe nezmenených politík pred nástupom novej vlády v novembri 2005, výpočty útvarov Komisie. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Reálny HDP

(zmena v %)

PS feb. 2006

1,6

0,9

1,5

1

1,75

1,75

KOM nov. 2005 (9)

1,6

0,8

1,2

1,6

—

—

PS dec. 2004

1,8

1,7

1,75

2

—

—

Inflácia HISC

(%)

PS feb. 2006

—

—

—

—

—

—

KOM nov. 2005

1,8

2,0

1,6

1,1

—

—

PS dec. 2004

—

—

—

—

—

—

Produkčná medzera

(v % potenciálneho HDP)

PS feb. 2006 (4)

– 0,6

– 0,9

– 0,7

– 1,1

– 0,7

– 0,4

KOM nov. 2005 (8)

– 0,6

– 0,9

– 0,8

– 0,4

—

—

PS dec. 2004 (4)

– 1,2

– 0,9

– 0,7

– 0,3

– 0,0

—

Saldo verejných financií

(v % HDP)

PS feb. 2006

– 3,7

– 3,3

– 3,3

– 2,5

– 2

– 1,5

KOM nov. 2005

– 3,7

– 3,9

– 3,7

– 3,3

—

—

PS dec. 2004

– 3,75

– 2,9

– 2,5

– 2

– 1,5

—

Primárne saldo

(v % HDP)

PS feb. 2006

– 0,8

– 0,5

– 0,5

0,5

1,25

1,5

KOM nov. 2005

– 0,8

– 0,9

– 0,9

– 0,4

—

—

PS dec. 2004

– 0,5

0

0,5

1,5

2

—

Cyklicky upravené saldo

(v % HDP)

PS feb. 2006 (4)

– 3,4

– 2,9

– 2,9

– 1,8

– 1,5

– 1,1

KOM nov. 2005

– 3,3

– 3,2

– 3,2

– 3,0

—

—

PS dec. 2004 (4)

– 3,0

– 2,4

– 1,9

– 1,6

– 1,3

—

Štrukturálne saldo (5)

(v % HDP)

PS feb. 2006 (6)

– 3,4

– 3,0

– 2,9

– 1,8

– 1,5

– 1,1

KOM nov. 2005 (7)

– 3,3

– 3,2

– 3,2

– 3,0

—

—

PS dec. 2004

—

—

—

—

—

—

Hrubý verejný dlh

(v % HDP)

PS feb. 2006

65,5

67,5

69

68,5

68

67

KOM nov. 2005 (10)

66,4

68,6

70,0

71,4

—

—

PS dec. 2004

65,5

66

66

65,5

65

—

Program stability (PS), ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM) na základe nezmenených politík pred nástupom novej vlády v novembri 2005, výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na ktoré sa odkazuje v tomto texte, možno nájsť na webovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Podobne ako v predchádzajúcich rokoch obsahuje aktualizácia len zaokrúhlené čísla a niekedy priemery za posledné roky programu. Má nedostatky pri povinných údajoch a neposkytuje všetky nepovinné údaje, ktoré vyžaduje nový kódex pravidiel (chýbajú najmä údaje o nezamestnanosti, saldách v jednotlivých odvetviach a rozčlenenie daňových príjmov).

(3)  Podrobné údaje o dlhodobej udržateľnosti obsahuje odborné posúdenie programu od útvarov Komisie

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(4)  Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe.

(5)  Cyklicky upravené saldo (ako je uvedené v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových alebo iných dočasných opatrení.

(6)  Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v programe (0,1 % HDP v roku 2005).

(7)  Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2005.

(8)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 1,1 % v rokoch 2004 až 2006 a 1,2 % v roku 2007.

(9)  Podľa prvých odhadov predstavoval rast v roku 2005 0,9 %. V predbežnej predpovedi útvarov Komisie z 21. februára 2006 sa v roku 2006 predpokladá rast vo výške 1,5 %.

(10)  Pomer bol vypočítaný s použitím časového radu HDP starou metódou účtovania FISIM (nepriamo merané finančné služby), takže údaje nie sú priamo porovnateľné.

Zdroj:

Program stability (PS), ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM) na základe nezmenených politík pred nástupom novej vlády v novembri 2005, výpočty útvarov Komisie.

---

| 5.4.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 82/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 82/10

---

STANOVISKO RADY

zo 14. marca 2006

k aktualizovanému programu stability Španielska na roky 2005 – 2008

(2006/C 82/03)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

ZAUJALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 14. marca 2006 preskúmala aktualizovaný program stability Španielska na roky 2005 až 2008. |
| --- | --- |

(1)

Rada 14. marca 2006 preskúmala aktualizovaný program stability Španielska na roky 2005 až 2008.

| (2) | Rast reálneho HDP v Španielsku dosiahol priemernú ročnú úroveň 3,5 % a bol jedným z najvyšších v EÚ za posledných desať rokov. K silnému rastu prispelo zvýšenie tvorby pracovných miest o 3,25 % ročne. Španielsko naopak zaostávalo za eurozónou v raste produktivity (0,5 % v porovnaní s 1 % v eurozóne). Aj keď inflácia HISC klesla v roku 2004 na takmer 3 %, zostala nad priemernou úrovňou eurozóny. Vyššia inflácia a nižší rast produktivity Španielska v porovnaní s jeho hlavnými (obchodnými) partnermi viedli k zníženiu konkurencieschopnosti, čo spolu s vysokým domácim dopytom prispelo k zhoršeniu platobnej bilancie, ktorá v roku 2005 zaznamenala deficit vo výške 6,5 % HDP. K potlačovaniu tohto vývoja prispieva fiškálna konsolidácia vykonávaná od druhej polovice deväťdesiatych rokov. |
| --- | --- |

(2)

Rast reálneho HDP v Španielsku dosiahol priemernú ročnú úroveň 3,5 % a bol jedným z najvyšších v EÚ za posledných desať rokov. K silnému rastu prispelo zvýšenie tvorby pracovných miest o 3,25 % ročne. Španielsko naopak zaostávalo za eurozónou v raste produktivity (0,5 % v porovnaní s 1 % v eurozóne). Aj keď inflácia HISC klesla v roku 2004 na takmer 3 %, zostala nad priemernou úrovňou eurozóny. Vyššia inflácia a nižší rast produktivity Španielska v porovnaní s jeho hlavnými (obchodnými) partnermi viedli k zníženiu konkurencieschopnosti, čo spolu s vysokým domácim dopytom prispelo k zhoršeniu platobnej bilancie, ktorá v roku 2005 zaznamenala deficit vo výške 6,5 % HDP. K potlačovaniu tohto vývoja prispieva fiškálna konsolidácia vykonávaná od druhej polovice deväťdesiatych rokov.

| (3) | Rada vo svojom stanovisku z 8. marca 2005 k predchádzajúcej aktualizácii programu stability, ktorý sa tiež vzťahuje na obdobie rokov 2004 – 2008, vyzvala Španielsko, aby prijalo opatrenia zamedzujúce vzniku neudržateľných trendov, najmä komplexnú reformu dôchodkového systému zameranú na užšie prepojenie príspevkov do dôchodkového systému a dôchodkových dávok. |
| --- | --- |

(3)

Rada vo svojom stanovisku z 8. marca 2005 k predchádzajúcej aktualizácii programu stability, ktorý sa tiež vzťahuje na obdobie rokov 2004 – 2008, vyzvala Španielsko, aby prijalo opatrenia zamedzujúce vzniku neudržateľných trendov, najmä komplexnú reformu dôchodkového systému zameranú na užšie prepojenie príspevkov do dôchodkového systému a dôchodkových dávok.

| (4) | Pokiaľ ide o plnenie rozpočtu v roku 2005, výška prebytku verejných financií sa odhaduje na 1 % HDP v porovnaní s jesennou predpoveďou útvarov Komisie vo výške 0,2 % HDP a hodnotou 0,1 % HDP z predchádzajúcej aktualizácie. Prekročenie cieľovej hodnoty na rok 2005 spôsobili vyššie príjmy oproti očakávaniu, pričom výdavkové stropy ústrednej vlády budú pravdepodobne dodržané. |
| --- | --- |

(4)

Pokiaľ ide o plnenie rozpočtu v roku 2005, výška prebytku verejných financií sa odhaduje na 1 % HDP v porovnaní s jesennou predpoveďou útvarov Komisie vo výške 0,2 % HDP a hodnotou 0,1 % HDP z predchádzajúcej aktualizácie. Prekročenie cieľovej hodnoty na rok 2005 spôsobili vyššie príjmy oproti očakávaniu, pričom výdavkové stropy ústrednej vlády budú pravdepodobne dodržané.

| (5) | Nový program vo všeobecnosti zodpovedá vzorovej štruktúre a požiadavkám na poskytovanie údajov pre programy stability a konvergenčné programy, ktoré sú uvedené v novom kódexe pravidiel (2). Aktualizácia bola predložená štyri týždne po konečnom termíne, ktorý bol v kódexe pravidiel stanovený na 1. decembra. |
| --- | --- |

(5)

Nový program vo všeobecnosti zodpovedá vzorovej štruktúre a požiadavkám na poskytovanie údajov pre programy stability a konvergenčné programy, ktoré sú uvedené v novom kódexe pravidiel (2). Aktualizácia bola predložená štyri týždne po konečnom termíne, ktorý bol v kódexe pravidiel stanovený na 1. decembra.

| (6) | Rast HDP počas programového obdobia sa odhaduje na približne 3,25 %. Predpokladá sa, že HDP by sa mal udržiavať domácim dopytom, hoci sa očakáva, že rast verejnej a súkromnej spotreby a bytová výstavba sa spomalia. Očakáva sa, že záporný vplyv vonkajšieho sektora sa zmenší, zatiaľ čo čisté zahraničné pôžičky sa budú v roku 2008 ďalej zvyšovať, pričom prekročia 8 % HDP. Inflácia by mala klesnúť z 3,5 % v roku 2005 na 2,25 % v roku 2008. Na základe predpovedí útvarov Komisie z jesene 2005 sa zdá, že tento makroekonomický scenár je pravdepodobný, hoci záporný vplyv vonkajšieho sektora na hospodársky rast môže byť väčší, čo by viedlo k rýchlejšiemu zhoršeniu platobnej bilancie, a inflácia môže byť vyššia. |
| --- | --- |

(6)

Rast HDP počas programového obdobia sa odhaduje na približne 3,25 %. Predpokladá sa, že HDP by sa mal udržiavať domácim dopytom, hoci sa očakáva, že rast verejnej a súkromnej spotreby a bytová výstavba sa spomalia. Očakáva sa, že záporný vplyv vonkajšieho sektora sa zmenší, zatiaľ čo čisté zahraničné pôžičky sa budú v roku 2008 ďalej zvyšovať, pričom prekročia 8 % HDP. Inflácia by mala klesnúť z 3,5 % v roku 2005 na 2,25 % v roku 2008. Na základe predpovedí útvarov Komisie z jesene 2005 sa zdá, že tento makroekonomický scenár je pravdepodobný, hoci záporný vplyv vonkajšieho sektora na hospodársky rast môže byť väčší, čo by viedlo k rýchlejšiemu zhoršeniu platobnej bilancie, a inflácia môže byť vyššia.

| (7) | Aktualizácia sa zameriava na i) udržanie rozpočtovej stability v priebehu hospodárskeho cyklu v súlade s prebiehajúcou novelizáciou zákonov o rozpočtovej stabilite; ii) uprednostnenie produktívnych výdavkov verejných financií a opatrení na zvýšenie kvality verejných financií a iii) zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií ako nevyhnutného prostriedku na zaručenie postačujúcich a udržateľných sociálnych výdavkov. Predpokladá sa zníženie prebytku verejných financií z 1 % HDP v roku 2005 na približne 0,5 % HDP v roku 2008. Podobný časový profil sa očakáva aj v prípade primárneho prebytku, ktorý sa má znížiť z 2,75 % HDP v roku 2005 na 2 % HDP v roku 2008. Zatiaľ čo oznámená, ale nešpecifikovaná reforma priamych daní by počas programového obdobia znížila daňové príjmy o 0,5 % HDP, výdavky by mali zostať vo všeobecnosti nezmenené. Predchádzajúca aktualizácia predpokladala malé, i keď rastúce prebytky. Rozdiel medzi týmito dvoma aktualizáciami sa dá vysvetliť tým, že v roku 2004 bol deficit oveľa nižší, než sa očakávalo rok predtým, a počas programového obdobia sa prejaví pretrvávanie účinkov. |
| --- | --- |

(7)

Aktualizácia sa zameriava na i) udržanie rozpočtovej stability v priebehu hospodárskeho cyklu v súlade s prebiehajúcou novelizáciou zákonov o rozpočtovej stabilite; ii) uprednostnenie produktívnych výdavkov verejných financií a opatrení na zvýšenie kvality verejných financií a iii) zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií ako nevyhnutného prostriedku na zaručenie postačujúcich a udržateľných sociálnych výdavkov. Predpokladá sa zníženie prebytku verejných financií z 1 % HDP v roku 2005 na približne 0,5 % HDP v roku 2008. Podobný časový profil sa očakáva aj v prípade primárneho prebytku, ktorý sa má znížiť z 2,75 % HDP v roku 2005 na 2 % HDP v roku 2008. Zatiaľ čo oznámená, ale nešpecifikovaná reforma priamych daní by počas programového obdobia znížila daňové príjmy o 0,5 % HDP, výdavky by mali zostať vo všeobecnosti nezmenené. Predchádzajúca aktualizácia predpokladala malé, i keď rastúce prebytky. Rozdiel medzi týmito dvoma aktualizáciami sa dá vysvetliť tým, že v roku 2004 bol deficit oveľa nižší, než sa očakávalo rok predtým, a počas programového obdobia sa prejaví pretrvávanie účinkov.

| (8) | Podľa výpočtov útvarov Komisie na základe informácií v programe a spoločne dohodnutej metodiky sa odhaduje, že štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení) dosiahne prebytok vo výške približne 1,25 % HDP, ktorý bude stabilný v období rokov 2005 – 2007. V roku 2008 by mal poklesnúť na približne 1 % pri prudkom znížení odhadovanej zápornej produkčnej medzery. Program stanovuje ako strednodobý cieľ vyrovnaný rozpočet v štrukturálnom vyjadrení a plánuje udržať štrukturálne saldo, ktoré bude spĺňať strednodobý cieľ programu s rozsiahlou rezervou počas programového obdobia. Strednodobý cieľ programu je primeraný, pretože sa nachádza v rozpätí určenom pre eurozónu a členské štáty systému ERM II v Pakte stability a rastu a v kódexe pravidiel, a je ambicióznejší, než by naznačoval pomer dlhu k HDP a priemerný dlhodobý rast potenciálneho produktu. |
| --- | --- |

(8)

Podľa výpočtov útvarov Komisie na základe informácií v programe a spoločne dohodnutej metodiky sa odhaduje, že štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení) dosiahne prebytok vo výške približne 1,25 % HDP, ktorý bude stabilný v období rokov 2005 – 2007. V roku 2008 by mal poklesnúť na približne 1 % pri prudkom znížení odhadovanej zápornej produkčnej medzery. Program stanovuje ako strednodobý cieľ vyrovnaný rozpočet v štrukturálnom vyjadrení a plánuje udržať štrukturálne saldo, ktoré bude spĺňať strednodobý cieľ programu s rozsiahlou rezervou počas programového obdobia. Strednodobý cieľ programu je primeraný, pretože sa nachádza v rozpätí určenom pre eurozónu a členské štáty systému ERM II v Pakte stability a rastu a v kódexe pravidiel, a je ambicióznejší, než by naznačoval pomer dlhu k HDP a priemerný dlhodobý rast potenciálneho produktu.

| (9) | Celkovo sa zdá, že riziká pre rozpočtové ciele sú v podstate vyvážené. Rozpočtové prognózy v aktualizácii sa opierajú o pravdepodobné predpoklady rastu, ktoré sú nižšie ako súčasné odhady rastu potenciálneho HDP a ktoré sú v súlade s predpoveďami útvarov Komisie z jesene 2005. |
| --- | --- |

(9)

Celkovo sa zdá, že riziká pre rozpočtové ciele sú v podstate vyvážené. Rozpočtové prognózy v aktualizácii sa opierajú o pravdepodobné predpoklady rastu, ktoré sú nižšie ako súčasné odhady rastu potenciálneho HDP a ktoré sú v súlade s predpoveďami útvarov Komisie z jesene 2005.

| (10) | Na základe tohto posúdenia rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe postačuje na udržanie strednodobého cieľa programu do roku 2008, ako sa predpokladá v programe. Rozpočtová stratégia tiež poskytuje dostatočnú rezervu, aby sa zabránilo prekročeniu referenčnej hodnoty 3 % HDP pri bežných cyklických makroekonomických fluktuáciách v rokoch 2005 až 2008. Orientácia fiškálnej politiky je v súlade s Paktom stability a rastu, keďže nie je cyklická. |
| --- | --- |

(10)

Na základe tohto posúdenia rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe postačuje na udržanie strednodobého cieľa programu do roku 2008, ako sa predpokladá v programe. Rozpočtová stratégia tiež poskytuje dostatočnú rezervu, aby sa zabránilo prekročeniu referenčnej hodnoty 3 % HDP pri bežných cyklických makroekonomických fluktuáciách v rokoch 2005 až 2008. Orientácia fiškálnej politiky je v súlade s Paktom stability a rastu, keďže nie je cyklická.

| (11) | Podľa odhadov by mal pomer dlhu k HDP klesnúť z úrovne 43 % v roku 2005 na 36 % HDP v roku 2008 a zostať dostatočne nízko pod referenčnou hodnotou 60 % stanovenou v zmluve. Plánované vysoké prebytky primárneho salda v programe sú hlavnou hnacou silou znižovania dlhu. Postup znižovania dlhu predpokladaný v aktualizácii sa javí ako pravdepodobný. |
| --- | --- |

(11)

Podľa odhadov by mal pomer dlhu k HDP klesnúť z úrovne 43 % v roku 2005 na 36 % HDP v roku 2008 a zostať dostatočne nízko pod referenčnou hodnotou 60 % stanovenou v zmluve. Plánované vysoké prebytky primárneho salda v programe sú hlavnou hnacou silou znižovania dlhu. Postup znižovania dlhu predpokladaný v aktualizácii sa javí ako pravdepodobný.

| (12) | Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že predpokladané rozpočtové náklady na starnutie obyvateľstva predstavujú pre Španielsko stredné riziko. V súčasnosti priaznivá rozpočtová pozícia vrátane stavu dlhu a akumulácie aktív v rezervnom fonde sociálneho zabezpečenia prispieva k čiastočnej absorpcii predpokladaného zvýšenia výdavkov na dôchodkové zabezpečenie. Výrazné zvýšenie týchto výdavkov počas plánovaného obdobia však naznačuje, že uskutočnenie opatrení v rámci avizovanej reformy sociálneho zabezpečenia, ktorá má obmedziť vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet, najmä pokiaľ ide o dôchodky, by mohlo byť významným prvkom pri znižovaní rizík ohrozujúcich udržateľnosť verejných financií. |
| --- | --- |

(12)

Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že predpokladané rozpočtové náklady na starnutie obyvateľstva predstavujú pre Španielsko stredné riziko. V súčasnosti priaznivá rozpočtová pozícia vrátane stavu dlhu a akumulácie aktív v rezervnom fonde sociálneho zabezpečenia prispieva k čiastočnej absorpcii predpokladaného zvýšenia výdavkov na dôchodkové zabezpečenie. Výrazné zvýšenie týchto výdavkov počas plánovaného obdobia však naznačuje, že uskutočnenie opatrení v rámci avizovanej reformy sociálneho zabezpečenia, ktorá má obmedziť vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet, najmä pokiaľ ide o dôchodky, by mohlo byť významným prvkom pri znižovaní rizík ohrozujúcich udržateľnosť verejných financií.

| (13) | Predpokladané opatrenia v oblasti verejných financií sú v podstate v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodárske politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Fiškálna stratégia v programe konkrétne zabezpečuje dodržanie strednodobého rozpočtového cieľa, vyhýba sa cyklickým opatreniam a mala by pomôcť pri riešení rizík spojených s nerovnováhou platobnej bilancie. Rozpočtová stratégia uprednostňuje opatrenia na zvýšenie produktivity a podporu akumulácie materiálneho, ľudského a vedomostného kapitálu. Rozsiahly balík reforiem systému sociálneho zabezpečenia bol predložený sociálnym partnerom 10. novembra 2005. |
| --- | --- |

(13)

Predpokladané opatrenia v oblasti verejných financií sú v podstate v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodárske politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Fiškálna stratégia v programe konkrétne zabezpečuje dodržanie strednodobého rozpočtového cieľa, vyhýba sa cyklickým opatreniam a mala by pomôcť pri riešení rizík spojených s nerovnováhou platobnej bilancie. Rozpočtová stratégia uprednostňuje opatrenia na zvýšenie produktivity a podporu akumulácie materiálneho, ľudského a vedomostného kapitálu. Rozsiahly balík reforiem systému sociálneho zabezpečenia bol predložený sociálnym partnerom 10. novembra 2005.

| (14) | V národnom programe reforiem Španielska, predloženom 13. októbra 2005 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a zamestnanosť, sa uvádzajú tieto výzvy s významným vplyvom na verejné financie: i) zníženie pomeru dlhu k HDP na 34 % v roku 2010 a ii) relatívne zvýšenie produktívnych výdavkov (ako sú výdavky na infraštruktúru, výskum a vývoj, lepšie vzdelávanie a ľudský kapitál). Dosah opatrení, ktoré sú načrtnuté v národnom programe reforiem, na rozpočet je dostatočne zohľadnený v rozpočtových prognózach aktualizovaného programu stability. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v programe stability sú v súlade s opatreniami predpokladanými v národnom programe reforiem. |
| --- | --- |

(14)

V národnom programe reforiem Španielska, predloženom 13. októbra 2005 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a zamestnanosť, sa uvádzajú tieto výzvy s významným vplyvom na verejné financie: i) zníženie pomeru dlhu k HDP na 34 % v roku 2010 a ii) relatívne zvýšenie produktívnych výdavkov (ako sú výdavky na infraštruktúru, výskum a vývoj, lepšie vzdelávanie a ľudský kapitál). Dosah opatrení, ktoré sú načrtnuté v národnom programe reforiem, na rozpočet je dostatočne zohľadnený v rozpočtových prognózach aktualizovaného programu stability. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v programe stability sú v súlade s opatreniami predpokladanými v národnom programe reforiem.

Na základe uvedeného posúdenia Rada konštatuje, že rozpočtová pozícia je celkovo dobrá a rozpočtová stratégia je dobrým príkladom fiškálnej politiky v súlade s Paktom stability a rastu. Udržiavanie silnej rozpočtovej pozície je dôležité vzhľadom na rastúcu nerovnováhu platobnej bilancie. Rada vyzýva Španielsko, aby uskutočnilo predpokladané opatrenia, a vyriešilo tak dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | PS dec. 2005 | 3,1 | 3,4 | 3,3 | 3,2 | 3,2 |
| KOM nov. 2005 (6) | 3,1 | 3,4 | 3,2 | 3,0 | — |
| PS dec. 2004 | 2,6 | 2,9 | 3,0 | 3,0 | 3,0 |
| Inflácia HISC (7)

  (v %) | PS dec. 2005 (7) | 3,4 | 3,4 | 2,8 | 2,5 | 2,2 |
| KOM nov. 2005 | 3,4 | 3,7 | 3,4 | 2,9 | — |
| PS dec. 2004 | 3,0 | 3,1 | 2,9 | 2,7 | 2,4 |
| Produkčná medzera
  (v % potenciálneho HDP) | PS dec. 2005 (3) | 0,0 | – 0,5 | – 0,8 | – 1,1 | – 0,7 |
| KOM nov. 2005 | 0,2 | 0,0 | – 0,2 | – 0,5 | — |
| PS dec. 2004 (3) | – 0,2 | – 0,2 | – 0,2 | – 0,2 | – 0,1 |
| Saldo verejných financií
  (v % HDP) | PS dec. 2005 | – 0,1 | 1,0 | 0,9 | 0,7 | 0,6 |
| KOM nov. 2005 | – 0,3 | 0,2 | 0,1 | – 0,4 | — |
| PS dec. 2004 | – 0,8 | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,4 |
| Primárne saldo
  (v % HDP) | PS dec. 2005 | 1,9 | 2,8 | 2,6 | 2,2 | 2,0 |
| KOM nov. 2005 | 2,0 | 2,1 | 1,9 | 1,3 | — |
| PS dec. 2004 | 1,5 | 2,2 | 2,2 | 2,3 | 2,3 |
| Cyklicky upravené saldo
  (v % HDP) | PS dec. 2005 (3) | – 0,1 | 1,2 | 1,2 | 1,2 | 0,9 |
| KOM nov. 2005 | – 0,3 | 0,2 | 0,2 | – 0,1 | — |
| PS dec. 2004 (3) | – 0,7 | 0,2 | 0,3 | 0,5 | 0,4 |
| Štrukturálne saldo (4)

  (v % HDP) | PS dec. 2005 (5) | 0,7 | 1,2 | 1,2 | 1,2 | 0,9 |
| KOM nov. 2005 (5) | 0,5 | 0,2 | 0,2 | – 0,1 | — |
| PS dec. 2004 (5) | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,5 | 0,4 |
| Hrubý verejný dlh
  (v % HDP) | PS dec. 2005 | 46,6 | 43,1 | 40,3 | 38,0 | 36,0 |
| KOM nov. 2005 | 46,9 | 44,2 | 41,9 | 40,7 | — |
| PS dec. 2004 | 49,1 | 46,7 | 44,3 | 42,0 | 40,0 |
| Program stability (PS), hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM), výpočty útvarov Komisie. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reálny HDP

(zmena v %)

PS dec. 2005

3,1

3,4

3,3

3,2

3,2

KOM nov. 2005 (6)

3,1

3,4

3,2

3,0

—

PS dec. 2004

2,6

2,9

3,0

3,0

3,0

Inflácia HISC (7)

(v %)

PS dec. 2005 (7)

3,4

3,4

2,8

2,5

2,2

KOM nov. 2005

3,4

3,7

3,4

2,9

—

PS dec. 2004

3,0

3,1

2,9

2,7

2,4

Produkčná medzera

(v % potenciálneho HDP)

PS dec. 2005 (3)

0,0

– 0,5

– 0,8

– 1,1

– 0,7

KOM nov. 2005

0,2

0,0

– 0,2

– 0,5

—

PS dec. 2004 (3)

– 0,2

– 0,2

– 0,2

– 0,2

– 0,1

Saldo verejných financií

(v % HDP)

PS dec. 2005

– 0,1

1,0

0,9

0,7

0,6

KOM nov. 2005

– 0,3

0,2

0,1

– 0,4

—

PS dec. 2004

– 0,8

0,1

0,2

0,4

0,4

Primárne saldo

(v % HDP)

PS dec. 2005

1,9

2,8

2,6

2,2

2,0

KOM nov. 2005

2,0

2,1

1,9

1,3

—

PS dec. 2004

1,5

2,2

2,2

2,3

2,3

Cyklicky upravené saldo

(v % HDP)

PS dec. 2005 (3)

– 0,1

1,2

1,2

1,2

0,9

KOM nov. 2005

– 0,3

0,2

0,2

– 0,1

—

PS dec. 2004 (3)

– 0,7

0,2

0,3

0,5

0,4

Štrukturálne saldo (4)

(v % HDP)

PS dec. 2005 (5)

0,7

1,2

1,2

1,2

0,9

KOM nov. 2005 (5)

0,5

0,2

0,2

– 0,1

—

PS dec. 2004 (5)

0,1

0,2

0,3

0,5

0,4

Hrubý verejný dlh

(v % HDP)

PS dec. 2005

46,6

43,1

40,3

38,0

36,0

KOM nov. 2005

46,9

44,2

41,9

40,7

—

PS dec. 2004

49,1

46,7

44,3

42,0

40,0

Program stability (PS), hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM), výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na ktoré sa odkazuje v tomto texte, možno nájsť na webovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  V programe sú nedostatky pri povinných údajoch (úrokové sadzby, kolektívna spotreba a celkové sociálne transfery) a neuvádzajú sa v ňom všetky nepovinné údaje predpísané v novom kódexe pravidiel.

(3)  Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe.

(4)  Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení.

(5)  Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v programe (predpoklad dlhu národnej železničnej spoločnosti RENFE vo výške 0,7 % HDP a verejnoprávnej televízie RTVE vo výške 0,1 % HDP v roku 2004).

(6)  Podľa prvých odhadov sa v roku 2005 dosiahol rast 3,4 %. V predbežnej predpovedi útvarov Komisie z 21. februára 2006 sa v roku 2006 predpokladá rast vo výške 3,1 %.

(7)  Deflátor súkromnej spotreby.

Zdroje:

Program stability (PS), hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM), výpočty útvarov Komisie.

---

| 5.4.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 82/14 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 82/14

---

STANOVISKO RADY

zo 14. marca 2006

k aktualizovanému programu stability Francúzska na roky 2005 – 2009

(2006/C 82/04)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

ZAUJALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 14. marca 2006 preskúmala aktualizovaný program stability Francúzska na obdobie rokov 2005 až 2009. |
| --- | --- |

(1)

Rada 14. marca 2006 preskúmala aktualizovaný program stability Francúzska na obdobie rokov 2005 až 2009.

| (2) | Rast francúzskeho HDP sa v posledných desiatich rokov približoval priemeru eurozóny na úrovni 2,3 %. Od roku 1998 bol asi o pol percentuálneho bodu vyšší, udržiavaný relatívne silným domácim dopytom. Napriek relatívne dobrej výkonnosti vzrástla v tomto období miera zamestnanosti len nepatrne a nezamestnanosť zostáva vysoká, hoci nedávno klesla z 10,2 % v marci 2005 na 9,5 % v januári 2006. Po rekordnom deficite vo výške 6 % HDP v roku 1993 sa rozpočtová situácia zlepšila a od roku 1997 sa dodržiavala aj referenčná hodnota 3 % HDP stanovená v zmluve. Táto referenčná hodnota sa však od roku 2002 opäť prekračovala, keďže sa rozpočtová situácia zhoršovala, čo bolo čiastočne spôsobené spomalením rastu. Od roku 2004 podiel deficitu klesá. |
| --- | --- |

(2)

Rast francúzskeho HDP sa v posledných desiatich rokov približoval priemeru eurozóny na úrovni 2,3 %. Od roku 1998 bol asi o pol percentuálneho bodu vyšší, udržiavaný relatívne silným domácim dopytom. Napriek relatívne dobrej výkonnosti vzrástla v tomto období miera zamestnanosti len nepatrne a nezamestnanosť zostáva vysoká, hoci nedávno klesla z 10,2 % v marci 2005 na 9,5 % v januári 2006. Po rekordnom deficite vo výške 6 % HDP v roku 1993 sa rozpočtová situácia zlepšila a od roku 1997 sa dodržiavala aj referenčná hodnota 3 % HDP stanovená v zmluve. Táto referenčná hodnota sa však od roku 2002 opäť prekračovala, keďže sa rozpočtová situácia zhoršovala, čo bolo čiastočne spôsobené spomalením rastu. Od roku 2004 podiel deficitu klesá.

| (3) | Rada 3. júna 2003 rozhodla, že Francúzsko má nadmerný deficit, a na základe článku 104 ods. 7 odporúčala jeho odstránenie do roku 2004. Komisia vo svojom oznámení Rade z decembra 2004 „o situácii Nemecka a Francúzska v súvislosti s ich povinnosťami v rámci postupu pri nadmernom deficite na základe rozsudku Súdneho dvora“ dospela k záveru, že rok 2005 by sa mal považovať za náležitý termín na odstránenie deficitu. Rada sa v januári 2005 stotožnila s týmto názorom. Vo svojom stanovisku zo 17. februára 2005 o aktualizácii programu stability z decembra 2004 na obdobie rokov 2004 až 2008 Rada vyzvala Francúzsko, aby prijalo nevyhnutné opatrenia na odstránenie nadmerného deficitu v roku 2005 a následné pokračovanie v konsolidácii rozpočtu a aby vykonalo štrukturálne reformy a kontrolu výdavkov v záujme rešpektovania viacročných výdavkových cieľov. |
| --- | --- |

(3)

Rada 3. júna 2003 rozhodla, že Francúzsko má nadmerný deficit, a na základe článku 104 ods. 7 odporúčala jeho odstránenie do roku 2004. Komisia vo svojom oznámení Rade z decembra 2004 „o situácii Nemecka a Francúzska v súvislosti s ich povinnosťami v rámci postupu pri nadmernom deficite na základe rozsudku Súdneho dvora“ dospela k záveru, že rok 2005 by sa mal považovať za náležitý termín na odstránenie deficitu. Rada sa v januári 2005 stotožnila s týmto názorom. Vo svojom stanovisku zo 17. februára 2005 o aktualizácii programu stability z decembra 2004 na obdobie rokov 2004 až 2008 Rada vyzvala Francúzsko, aby prijalo nevyhnutné opatrenia na odstránenie nadmerného deficitu v roku 2005 a následné pokračovanie v konsolidácii rozpočtu a aby vykonalo štrukturálne reformy a kontrolu výdavkov v záujme rešpektovania viacročných výdavkových cieľov.

| (4) | Pokiaľ ide o plnenie rozpočtu v roku 2005 v predpovediach útvarov Komisie z jesene 2005 bol deficit verejných financií odhadnutý na úrovni 3,2 % HDP v porovnaní s plánovaným deficitom 2,9 % HDP v predchádzajúcej aktualizácii a 3 % HDP v tejto aktualizácii. Napriek menej priaznivým makroekonomickým podmienkam v porovnaní s predchádzajúcim programom najnovšie čiastkové informácie naznačujú, že deficit sa v roku 2005 pravdepodobne znížil na úroveň približne 3 % HDP, najmä vďaka lepšej kontrole verejných výdavkov, vysokým nedaňovým príjmom, daniam závislým od cien aktív a dodatočným príjmom na konci decembra, ktoré súvisia so zmenami v právnej úprave dane z príjmov právnických osôb. Bolo by potrebné poznamenať, že zníženie deficitu v roku 2005 zahŕňalo podstatné jednorazové opatrenia. |
| --- | --- |

(4)

Pokiaľ ide o plnenie rozpočtu v roku 2005 v predpovediach útvarov Komisie z jesene 2005 bol deficit verejných financií odhadnutý na úrovni 3,2 % HDP v porovnaní s plánovaným deficitom 2,9 % HDP v predchádzajúcej aktualizácii a 3 % HDP v tejto aktualizácii. Napriek menej priaznivým makroekonomickým podmienkam v porovnaní s predchádzajúcim programom najnovšie čiastkové informácie naznačujú, že deficit sa v roku 2005 pravdepodobne znížil na úroveň približne 3 % HDP, najmä vďaka lepšej kontrole verejných výdavkov, vysokým nedaňovým príjmom, daniam závislým od cien aktív a dodatočným príjmom na konci decembra, ktoré súvisia so zmenami v právnej úprave dane z príjmov právnických osôb. Bolo by potrebné poznamenať, že zníženie deficitu v roku 2005 zahŕňalo podstatné jednorazové opatrenia.

| (5) | Program vo všeobecnosti zodpovedá vzorovej štruktúre a požiadavkám na poskytovanie údajov pre programy stability a konvergenčné programy, ktoré sú uvedené v novom kódexe pravidiel (2). Aktualizácia bola predložená 6 týždňov po termíne stanovenom v kódexe pravidiel na 1. decembra, čo odráža snahu príslušných orgánov zapracovať niektoré z návrhov „Pébereauovej správy“ (3) na zníženie dlhu v rámci ich intenzívnej stratégie znižovania dlhu. |
| --- | --- |

(5)

Program vo všeobecnosti zodpovedá vzorovej štruktúre a požiadavkám na poskytovanie údajov pre programy stability a konvergenčné programy, ktoré sú uvedené v novom kódexe pravidiel (2). Aktualizácia bola predložená 6 týždňov po termíne stanovenom v kódexe pravidiel na 1. decembra, čo odráža snahu príslušných orgánov zapracovať niektoré z návrhov „Pébereauovej správy“ (3) na zníženie dlhu v rámci ich intenzívnej stratégie znižovania dlhu.

| (6) | Program obsahuje dva scenáre makroekonomických a rozpočtových prognóz: „scenár nízkeho rastu“ a „scenár vysokého rastu“. „Scenár nízkeho rastu“ sa považuje za východiskový scenár pre posúdenie rozpočtových prognóz, pretože na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že odráža pravdepodobné predpoklady rastu. Predpokladá rast skutočného HDP z 1,5 % – 2,0 % v roku 2005 na priemernú úroveň 2,25 % počas zostávajúceho programového obdobia. Programové prognózy inflácie sa takisto zdajú realistické. |
| --- | --- |

(6)

Program obsahuje dva scenáre makroekonomických a rozpočtových prognóz: „scenár nízkeho rastu“ a „scenár vysokého rastu“. „Scenár nízkeho rastu“ sa považuje za východiskový scenár pre posúdenie rozpočtových prognóz, pretože na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že odráža pravdepodobné predpoklady rastu. Predpokladá rast skutočného HDP z 1,5 % – 2,0 % v roku 2005 na priemernú úroveň 2,25 % počas zostávajúceho programového obdobia. Programové prognózy inflácie sa takisto zdajú realistické.

| (7) | Aktualizácia smeruje k opätovnému vyrovnaniu účtov verejných financií a zníženiu pomeru verejného dlhu k HDP pod referenčnú hodnotu 60 % do roku 2010. Potvrdzuje tiež to, že v roku 2005 je potrebné znížiť deficit späť na referenčnú hodnotu 3 % a od roku 2006 pod túto úroveň. Počas programového obdobia sa predpokladá zníženie deficitu verejných financií o 2 percentuálne body na 1,0 % HDP v roku 2009. Primárny prebytok sa bude obnovovať od roku 2007. Rovnako ako v predchádzajúcich aktualizáciách budú plánovanú konsolidáciu stimulovať výdavky. Strednodobá stratégia vychádza z viacročných cieľov zvýšenia výdavkov verejných financií v reálnom vyjadrení, ktoré bude mať za následok zníženie pomeru výdavkov k HDP. Zníženie deficitu plánované v predchádzajúcom programe bolo v novej aktualizácii odložené, čo čiastočne odzrkadľuje menej priaznivý makroekonomický scenár a skoršie znižovanie daní. Jednorazové opatrenia budú stále aj v roku 2006 znižovať deficit, ale v menšom rozsahu ako v roku 2005. |
| --- | --- |

(7)

Aktualizácia smeruje k opätovnému vyrovnaniu účtov verejných financií a zníženiu pomeru verejného dlhu k HDP pod referenčnú hodnotu 60 % do roku 2010. Potvrdzuje tiež to, že v roku 2005 je potrebné znížiť deficit späť na referenčnú hodnotu 3 % a od roku 2006 pod túto úroveň. Počas programového obdobia sa predpokladá zníženie deficitu verejných financií o 2 percentuálne body na 1,0 % HDP v roku 2009. Primárny prebytok sa bude obnovovať od roku 2007. Rovnako ako v predchádzajúcich aktualizáciách budú plánovanú konsolidáciu stimulovať výdavky. Strednodobá stratégia vychádza z viacročných cieľov zvýšenia výdavkov verejných financií v reálnom vyjadrení, ktoré bude mať za následok zníženie pomeru výdavkov k HDP. Zníženie deficitu plánované v predchádzajúcom programe bolo v novej aktualizácii odložené, čo čiastočne odzrkadľuje menej priaznivý makroekonomický scenár a skoršie znižovanie daní. Jednorazové opatrenia budú stále aj v roku 2006 znižovať deficit, ale v menšom rozsahu ako v roku 2005.

| (8) | Počas programového obdobia sa plánuje zlepšenie štrukturálneho salda (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových alebo iných dočasných opatrení), ktoré je vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, priemerne o 0,6 % HDP za rok. Príslušné orgány stanovili ako strednodobý cieľ vyrovnanú štrukturálnu rozpočtovú pozíciu, ktorej dosiahnutie nie je plánované počas programového obdobia, ale do roku 2010. Keďže tento cieľ je ambicióznejší ako minimálna referenčná hodnota (odhadovaný na úroveň deficitu približne 1,5 % HDP), jeho splnenie by malo slúžiť na zabezpečenie rezervy voči vzniku nadmerného deficitu. Strednodobý cieľ programu patrí do rozpätia určeného pre eurozónu a členské štáty systému ERM II v Pakte stability a rastu a v kódexe pravidiel a primerane odzrkadľuje pomer dlhu k HDP a priemerný dlhodobý rast potenciálneho produktu. |
| --- | --- |

(8)

Počas programového obdobia sa plánuje zlepšenie štrukturálneho salda (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových alebo iných dočasných opatrení), ktoré je vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, priemerne o 0,6 % HDP za rok. Príslušné orgány stanovili ako strednodobý cieľ vyrovnanú štrukturálnu rozpočtovú pozíciu, ktorej dosiahnutie nie je plánované počas programového obdobia, ale do roku 2010. Keďže tento cieľ je ambicióznejší ako minimálna referenčná hodnota (odhadovaný na úroveň deficitu približne 1,5 % HDP), jeho splnenie by malo slúžiť na zabezpečenie rezervy voči vzniku nadmerného deficitu. Strednodobý cieľ programu patrí do rozpätia určeného pre eurozónu a členské štáty systému ERM II v Pakte stability a rastu a v kódexe pravidiel a primerane odzrkadľuje pomer dlhu k HDP a priemerný dlhodobý rast potenciálneho produktu.

| (9) | Rozpočtový výsledok by mohol byť horší, ako sa plánuje v programe. Pokiaľ ide o rok 2006, riziká poklesu vyplývajú z makroekonomického scenára a zo skutočnosti, že príjmy by mohli byť nižšie a výdavky v oblastiach miestnej správy a zdravotnej starostlivosti vyššie. Pokiaľ ide o zvyšok obdobia, ambiciózne ciele stanovené v aktualizácii sú vítané. Zdokonalenie pravidiel pre rast výdavkov na jednotlivých úrovniach štátnej správy zlepší dozor nad verejnými financiami a zvýši zodpovednosť všetkých verejných subjektov za kontrolu výdavkov. Prísna kontrola štátnych výdavkov a nedávne vylepšenie kontrolných mechanizmov výdavkov na zdravotnú starostlivosť sú vítané, ako napr. vytvorenie stáleho výboru združujúceho všetky zúčastnené strany z oblasti verejných financií, ktorý by bol zodpovedný za vypracúvanie návrhov na kontrolu verejných výdavkov a zníženie dlhu. Kontrola výdavkov sa však bude musieť prísne vykonávať vzhľadom na výsledky plnenia cieľov celkového vyrovnaného rozpočtu v minulosti. V porovnaní s predchádzajúcimi cieľmi nové ciele so sebou prinášajú drastické obmedzenie výdavkov, čo si bude vyžadovať rozsiahle štrukturálne reformy, ktoré sa týkajú najmä miestnych orgánov a upresnia sa neskôr. |
| --- | --- |

(9)

Rozpočtový výsledok by mohol byť horší, ako sa plánuje v programe. Pokiaľ ide o rok 2006, riziká poklesu vyplývajú z makroekonomického scenára a zo skutočnosti, že príjmy by mohli byť nižšie a výdavky v oblastiach miestnej správy a zdravotnej starostlivosti vyššie. Pokiaľ ide o zvyšok obdobia, ambiciózne ciele stanovené v aktualizácii sú vítané. Zdokonalenie pravidiel pre rast výdavkov na jednotlivých úrovniach štátnej správy zlepší dozor nad verejnými financiami a zvýši zodpovednosť všetkých verejných subjektov za kontrolu výdavkov. Prísna kontrola štátnych výdavkov a nedávne vylepšenie kontrolných mechanizmov výdavkov na zdravotnú starostlivosť sú vítané, ako napr. vytvorenie stáleho výboru združujúceho všetky zúčastnené strany z oblasti verejných financií, ktorý by bol zodpovedný za vypracúvanie návrhov na kontrolu verejných výdavkov a zníženie dlhu. Kontrola výdavkov sa však bude musieť prísne vykonávať vzhľadom na výsledky plnenia cieľov celkového vyrovnaného rozpočtu v minulosti. V porovnaní s predchádzajúcimi cieľmi nové ciele so sebou prinášajú drastické obmedzenie výdavkov, čo si bude vyžadovať rozsiahle štrukturálne reformy, ktoré sa týkajú najmä miestnych orgánov a upresnia sa neskôr.

| (10) | Ak by sa uvedené riziká mali naplniť, na trvalé a udržateľné zníženie deficitu pod 3 % HDP by v roku 2006 boli potrebné dodatočné opatrenia. Plánované štrukturálne úpravy v roku 2006 sú v štrukturálnom vyjadrení mierne pod úrovňou 0,5 % HDP. Tempo úprav smerom k strednodobému cieľu naznačené v programe je v súlade s Paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade eurozóny a členských štátov systému ERM II by ročné zlepšenie štrukturálneho salda malo dosahovať referenčnú hodnotu 0,5 % HDP. Ak sa však naplnia uvedené riziká, splnenie strednodobého cieľa do roku 2010 nie je zaručené. Rozpočtová pozícia programu pravdepodobne zabezpečí dostatočnú rezervu proti prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu vo výške 3 % HDP pri bežných makroekonomických fluktuáciách na konci programového obdobia. |
| --- | --- |

(10)

Ak by sa uvedené riziká mali naplniť, na trvalé a udržateľné zníženie deficitu pod 3 % HDP by v roku 2006 boli potrebné dodatočné opatrenia. Plánované štrukturálne úpravy v roku 2006 sú v štrukturálnom vyjadrení mierne pod úrovňou 0,5 % HDP. Tempo úprav smerom k strednodobému cieľu naznačené v programe je v súlade s Paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade eurozóny a členských štátov systému ERM II by ročné zlepšenie štrukturálneho salda malo dosahovať referenčnú hodnotu 0,5 % HDP. Ak sa však naplnia uvedené riziká, splnenie strednodobého cieľa do roku 2010 nie je zaručené. Rozpočtová pozícia programu pravdepodobne zabezpečí dostatočnú rezervu proti prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu vo výške 3 % HDP pri bežných makroekonomických fluktuáciách na konci programového obdobia.

| (11) | Odhaduje sa, že pomer dlhu k HDP dosiahol v roku 2005 úroveň 66 % HDP, čo prekračuje referenčnú hodnotu 60 % HDP uvedenú v zmluve. Program počas programového obdobia predpokladá pokles pomeru dlhu k HDP o 3 percentuálne body. Vývoj pomeru dlhu k HDP by mohol byť menej priaznivý, než naznačuje program, najmä vzhľadom na uvedené riziká rozpočtových cieľov. Na základe tohto posúdenia rizika by sa pomer dlhu k HDP nemusel znižovať dostatočne smerom k referenčnej hodnote. Vláda však nedávno oznámila, že všetky mimoriadne príjmy z daní súvisiace s rastom budú určené na zníženie deficitu, čo je vítané. |
| --- | --- |

(11)

Odhaduje sa, že pomer dlhu k HDP dosiahol v roku 2005 úroveň 66 % HDP, čo prekračuje referenčnú hodnotu 60 % HDP uvedenú v zmluve. Program počas programového obdobia predpokladá pokles pomeru dlhu k HDP o 3 percentuálne body. Vývoj pomeru dlhu k HDP by mohol byť menej priaznivý, než naznačuje program, najmä vzhľadom na uvedené riziká rozpočtových cieľov. Na základe tohto posúdenia rizika by sa pomer dlhu k HDP nemusel znižovať dostatočne smerom k referenčnej hodnote. Vláda však nedávno oznámila, že všetky mimoriadne príjmy z daní súvisiace s rastom budú určené na zníženie deficitu, čo je vítané.

| (12) | Pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Francúzsko je vystavené stredne veľkému riziku v súvislosti s plánovanými rozpočtovými nákladmi na starnutie obyvateľstva. Nedávne reformy, najmä dôchodková reforma z roku 2003, značne pomohli spomaliť ďalší nárast verejných výdavkov a pre dosiahnutie očakávaných výsledkov bude rozhodujúce ich úplné vykonanie. Súčasný hrubý verejný dlh je nad úrovňou 60 % HDP stanovenou v zmluve a ak sa nezmení ani súčasný vysoký štrukturálny deficit, bude to brániť potrebnému zníženiu dlhu vzhľadom na budúce náklady na starnutie obyvateľstva. Ak sa teda neuskutočnia dodatočné reformy, bude na zníženie rizík pre dlhodobú udržateľnosť potrebná silná konsolidácia rozpočtu. |
| --- | --- |

(12)

Pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Francúzsko je vystavené stredne veľkému riziku v súvislosti s plánovanými rozpočtovými nákladmi na starnutie obyvateľstva. Nedávne reformy, najmä dôchodková reforma z roku 2003, značne pomohli spomaliť ďalší nárast verejných výdavkov a pre dosiahnutie očakávaných výsledkov bude rozhodujúce ich úplné vykonanie. Súčasný hrubý verejný dlh je nad úrovňou 60 % HDP stanovenou v zmluve a ak sa nezmení ani súčasný vysoký štrukturálny deficit, bude to brániť potrebnému zníženiu dlhu vzhľadom na budúce náklady na starnutie obyvateľstva. Ak sa teda neuskutočnia dodatočné reformy, bude na zníženie rizík pre dlhodobú udržateľnosť potrebná silná konsolidácia rozpočtu.

| (13) | Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodárske politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Ide najmä o plán Francúzska uskutočniť niekoľko štrukturálnych reforiem s cieľom zabezpečiť spomalenie verejných výdavkov a zlepšiť udržateľnosť verejných financií zo strednodobého až dlhodobého hľadiska, zatiaľ čo pre odstránenie nadmerného deficitu môžu byť potrebné dodatočné opatrenia. |
| --- | --- |

(13)

Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodárske politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Ide najmä o plán Francúzska uskutočniť niekoľko štrukturálnych reforiem s cieľom zabezpečiť spomalenie verejných výdavkov a zlepšiť udržateľnosť verejných financií zo strednodobého až dlhodobého hľadiska, zatiaľ čo pre odstránenie nadmerného deficitu môžu byť potrebné dodatočné opatrenia.

| (14) | Francúzsky národný program reforiem predložený 7. novembra 2005 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a zamestnanosť rozlišuje tri hlavné priority: a) vytvoriť podmienky potrebné pre silný hospodársky rast vrátane udržateľnosti verejných financií; b) znížiť nezamestnanosť a zvýšiť zamestnanosť a c) vybudovať znalostnú ekonomiku. Zlepšovanie potenciálneho rastu – najmä vďaka tzv. núdzovému plánu pre zamestnanosť a ostatné reformy trhu práce – je tiež jedným z pilierov francúzskej rozpočtovej stratégie uvedenej v aktualizácii. Celkovo sú opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v programe stability vo všeobecnosti v súlade s opatreniami národného programu reforiem. Program stability tieto opatrenia dopĺňa o zmeny v oblasti inštitucionálneho usporiadania verejných financií, konkrétne o vymedzenie a vylepšenie pravidiel pre rast výdavkov na všetkých úrovniach podsektorov verejnej správy a vytvorenie základne pre lepšiu koordináciu príslušných subjektov. Nie všetky rozpočtové vplyvy opatrení navrhnutých v národnom programe reforiem sa však dostatočne podrobne uvádzajú v rozpočtových prognózach programu stability. |
| --- | --- |

(14)

Francúzsky národný program reforiem predložený 7. novembra 2005 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a zamestnanosť rozlišuje tri hlavné priority: a) vytvoriť podmienky potrebné pre silný hospodársky rast vrátane udržateľnosti verejných financií; b) znížiť nezamestnanosť a zvýšiť zamestnanosť a c) vybudovať znalostnú ekonomiku. Zlepšovanie potenciálneho rastu – najmä vďaka tzv. núdzovému plánu pre zamestnanosť a ostatné reformy trhu práce – je tiež jedným z pilierov francúzskej rozpočtovej stratégie uvedenej v aktualizácii. Celkovo sú opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v programe stability vo všeobecnosti v súlade s opatreniami národného programu reforiem. Program stability tieto opatrenia dopĺňa o zmeny v oblasti inštitucionálneho usporiadania verejných financií, konkrétne o vymedzenie a vylepšenie pravidiel pre rast výdavkov na všetkých úrovniach podsektorov verejnej správy a vytvorenie základne pre lepšiu koordináciu príslušných subjektov. Nie všetky rozpočtové vplyvy opatrení navrhnutých v národnom programe reforiem sa však dostatočne podrobne uvádzajú v rozpočtových prognózach programu stability.

Vzhľadom na uvedené hodnotenie Rada víta skutočnosť, že znižovanie dlhu je prioritou francúzskeho programu stability, zároveň však poukazuje na riziká súvisiace s dosiahnutím rozpočtových cieľov a s dlhodobou udržateľnosťou verejných financií. Rada na základe oznámenia Komisie z decembra 2004, ktoré Rada schválila v januári 2005, vyzýva Francúzsko, aby:

| — | zabezpečilo nevyhnutné štrukturálne úpravy na zníženie deficitu verejných financií pod úroveň 3 % HDP v roku 2006 spoľahlivým a udržateľným spôsobom, |
| --- | --- |

—

zabezpečilo nevyhnutné štrukturálne úpravy na zníženie deficitu verejných financií pod úroveň 3 % HDP v roku 2006 spoľahlivým a udržateľným spôsobom,

| — | prijalo opatrenia potrebné na zabezpečenie plánovanej fiškálnej konsolidácie smerom k strednodobému cieľu a zlepšeniu dlhodobej udržateľnosti a |
| --- | --- |

—

prijalo opatrenia potrebné na zabezpečenie plánovanej fiškálnej konsolidácie smerom k strednodobému cieľu a zlepšeniu dlhodobej udržateľnosti a

| — | posilnilo sledovanie a vykonávanie výdavkových pravidiel stanovených pre podsektory verejnej správy s cieľom zabezpečiť dodržiavanie ambicióznych viacročných výdavkových stropov. |
| --- | --- |

—

posilnilo sledovanie a vykonávanie výdavkových pravidiel stanovených pre podsektory verejnej správy s cieľom zabezpečiť dodržiavanie ambicióznych viacročných výdavkových stropov.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | PS jan. 2006 (4) | 2,3 | 1,5–2,0 | 2,0–2,5 | 2,25 | 2,25 | 2,25 |
| KOM nov. 2005 (11) | 2,3 | 1,5 | 1,8 | 2,3 | — | — |
| PS dec. 2004 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | — |
| Inflácia HISC
  (v %) | PS jan.2006 (4) | 2,3 | 1,9 | 1,8 | 1,75 | 1,75 | 1,75 |
| KOM nov. 2005 | 2,3 | 2,0 | 2,1 | 1,9 | — | — |
| PS dec. 2004 (10) | 2,2 | 1,8 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | — |
| Produkčná medzera
  (v % potenciálneho HDP) | PS jan. 2006 (5) | – 0,3 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,9 |
| KOM nov. 2005 (9) | – 0,2 | – 0,5 | – 0,9 | – 1,0 | — | — |
| PS dec. 2004 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,4 | — |
| Saldo verejných financií
  (v % HDP) | PS jan. 2006 | – 3,7 | – 3,0 | – 2,9 | – 2,6 | – 1,9 | – 1,0 |
| KOM nov. 2005 | – 3,7 | – 3,2 | – 3,5 | – 3,5 | — | — |
| PS dec. 2004 | – 3,6 | – 2,9 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,9 | — |
| Primárne saldo
  (v % HDP) | PS jan. 2006 | – 0,8 | – 0,3 | – 0,3 | 0,0 | 0,6 | 1,6 |
| KOM nov. 2005 | – 0,8 | – 0,5 | – 0,7 | – 0,7 | — | — |
| PS dec. 2004 | – 0,7 | 0,1 | 0,8 | 1,5 | 2,2 | — |
| Cyklicky upravené saldo
  (v % HDP) | PS jan. 2006 (5) | – 3,5 | – 2,8 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,5 | – 0,6 |
| KOM nov. 2005 | – 3,6 | – 3,0 | – 3,0 | – 3,1 | — | — |
| PS dec. 2004 (6) | – 3,4 | – 2,7 | – 2,0 | – 1,4 | – 0,7 | — |
| Štrukturálne saldo (5)

  (v % HDP) | PS jan. 2006 (7) | – 3,5 | – 3,3 | – 2,9 | – 2,3 | – 1,5 | – 0,6 |
| KOM nov. 2005 (8) | – 3,6 | – 3,5 | – 3,3 | – 3,1 | — | — |
| PS dec. 2004 | — | — | — | — | — | — |
| Hrubý verejný dlh
  (v % HDP) | PS jan. 2006 | 65,1 | 65,8 | 66,0 | 65,6 | 64,6 | 62,8 |
| KOM nov. 2005 | 65,1 | 66,5 | 67,1 | 68,0 | — | — |
| PS dec. 2004 | 64,8 | 65,0 | 64,6 | 63,6 | 62,0 | — |
| Program stability (PS), hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM), výpočty útvarov Komisie. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Reálny HDP

(zmena v %)

PS jan. 2006 (4)

2,3

1,5–2,0

2,0–2,5

2,25

2,25

2,25

KOM nov. 2005 (11)

2,3

1,5

1,8

2,3

—

—

PS dec. 2004

2,5

2,5

2,5

2,5

2,5

—

Inflácia HISC

(v %)

PS jan.2006 (4)

2,3

1,9

1,8

1,75

1,75

1,75

KOM nov. 2005

2,3

2,0

2,1

1,9

—

—

PS dec. 2004 (10)

2,2

1,8

1,5

1,5

1,5

—

Produkčná medzera

(v % potenciálneho HDP)

PS jan. 2006 (5)

– 0,3

– 0,5

– 0,4

– 0,6

– 0,8

– 0,9

KOM nov. 2005 (9)

– 0,2

– 0,5

– 0,9

– 1,0

—

—

PS dec. 2004

– 0,5

– 0,4

– 0,4

– 0,4

– 0,4

—

Saldo verejných financií

(v % HDP)

PS jan. 2006

– 3,7

– 3,0

– 2,9

– 2,6

– 1,9

– 1,0

KOM nov. 2005

– 3,7

– 3,2

– 3,5

– 3,5

—

—

PS dec. 2004

– 3,6

– 2,9

– 2,2

– 1,6

– 0,9

—

Primárne saldo

(v % HDP)

PS jan. 2006

– 0,8

– 0,3

– 0,3

0,0

0,6

1,6

KOM nov. 2005

– 0,8

– 0,5

– 0,7

– 0,7

—

—

PS dec. 2004

– 0,7

0,1

0,8

1,5

2,2

—

Cyklicky upravené saldo

(v % HDP)

PS jan. 2006 (5)

– 3,5

– 2,8

– 2,7

– 2,3

– 1,5

– 0,6

KOM nov. 2005

– 3,6

– 3,0

– 3,0

– 3,1

—

—

PS dec. 2004 (6)

– 3,4

– 2,7

– 2,0

– 1,4

– 0,7

—

Štrukturálne saldo (5)

(v % HDP)

PS jan. 2006 (7)

– 3,5

– 3,3

– 2,9

– 2,3

– 1,5

– 0,6

KOM nov. 2005 (8)

– 3,6

– 3,5

– 3,3

– 3,1

—

—

PS dec. 2004

—

—

—

—

—

—

Hrubý verejný dlh

(v % HDP)

PS jan. 2006

65,1

65,8

66,0

65,6

64,6

62,8

KOM nov. 2005

65,1

66,5

67,1

68,0

—

—

PS dec. 2004

64,8

65,0

64,6

63,6

62,0

—

Program stability (PS), hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM), výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na ktoré sa odkazuje v tomto texte, možno nájsť na webovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Program neobsahuje všetky povinné údaje a úplne chýbajú nepovinné údaje stanovené v novom kódexe pravidiel. Chýbajúce povinné údaje sa týkajú najmä predpokladov krátkodobých a dlhodobých úrokových sadzieb. Chýbajúce nepovinné údaje sa týkajú najmä celkových verejných výdavkov podľa jednotlivých kapitol, údajov o dlhodobej udržateľnosti verejných financií a vývoji na trhu práce.

(3)  Správa nezávislého výboru vymenovaného francúzskou vládou s cieľom analyzovať verejný dlh a určiť možnosti zníženia dlhu, zverejnená v polovici decembra 2005.

(4)  Pri ďalších výpočtoch boli použité príslušné bodové odhady.

(5)  Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe.

(6)  Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení.

(7)  Jednorazové a ostatné dočasné opatrenia vypočítané útvarmi Komisie (0,6 % HDP v roku 2005 (zreteľný malý rozdiel medzi štrukturálnym a cyklicky upraveným saldom je spôsobený zaokrúhlením), 0,2 % HDP v roku 2006; v oboch prípadoch znižujúce deficit).

(8)  Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v predpovediach útvarov Komisie z jesene 2005 (0,5 % HDP v roku 2005 a 0,2 % v roku 2006; v oboch prípadoch znižujúce deficit).

(9)  Na základe odhadovaného potenciálneho rastu 2,3 % v roku 2004, 1,9 % v roku 2005, 2,2 % v roku 2006 a 2,4 % za obdobie rokov 2007 – 2009.

(10)  Zmena indexu spotrebiteľských cien namiesto HISC.

(11)  Podľa prvých odhadov dosiahol rast v roku 2005 úroveň 1,4 %. Predbežná predpoveď útvarov Komisie z 21. februára 2006 naznačuje v roku 2006 rast vo výške 1,9 %.

Zdroj:

Program stability (PS), hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM), výpočty útvarov Komisie.

---

| 5.4.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 82/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 82/19

---

STANOVISKO RADY

zo 14. marca 2006

k aktualizovanému programu stability Írska na roky 2005 – 2008

(2006/C 82/05)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

ZAUJALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 14. marca 2006 preskúmala aktualizovaný program stability Írska na obdobie rokov 2005 až 2008. |
| --- | --- |

(1)

Rada 14. marca 2006 preskúmala aktualizovaný program stability Írska na obdobie rokov 2005 až 2008.

| (2) | Írsko zaznamenalo v poslednom desaťročí pozoruhodne prudký nárast reálneho HDP na obyvateľa a zvýšenie úrovne zamestnanosti. V posledných rokoch írske hospodárstvo naďalej rastie na úrovni takmer 5 % ročne, čo predstavuje najvyššiu mieru v eurozóne, pričom zamestnanosť je na vzostupe a inflácia sa rýchlo približuje k priemeru eurozóny. Pokiaľ ide o vývoj rozpočtu, fiškálna pozícia bola vo všeobecnosti stabilná, saldo verejných financií zaznamenávalo prebytok väčšinu rokov v poslednom desaťročí a pomer dlhu k HDP značne klesol (pod úroveň 30 % HDP v roku 2005). |
| --- | --- |

(2)

Írsko zaznamenalo v poslednom desaťročí pozoruhodne prudký nárast reálneho HDP na obyvateľa a zvýšenie úrovne zamestnanosti. V posledných rokoch írske hospodárstvo naďalej rastie na úrovni takmer 5 % ročne, čo predstavuje najvyššiu mieru v eurozóne, pričom zamestnanosť je na vzostupe a inflácia sa rýchlo približuje k priemeru eurozóny. Pokiaľ ide o vývoj rozpočtu, fiškálna pozícia bola vo všeobecnosti stabilná, saldo verejných financií zaznamenávalo prebytok väčšinu rokov v poslednom desaťročí a pomer dlhu k HDP značne klesol (pod úroveň 30 % HDP v roku 2005).

| (3) | Rada vo svojom stanovisku z 17. februára 2005 schválila rozpočtovú stratégiu uvedenú v predchádzajúcej aktualizácii programu stability, ktorá sa vzťahuje na obdobie rokov 2004 – 2007. Pokiaľ ide o plnenie rozpočtu v roku 2005, v predchádzajúcej aktualizácii sa stanovil cieľ pre deficit verejných financií na úrovni 0,8 % HDP, zatiaľ čo v súčasnej aktualizácii sa odhaduje prebytok na úrovni 0,3 %, a to aj napriek revízii rastu smerom nadol. Hlavný dôvod oveľa lepšieho výsledku v roku 2005 v porovnaní s počiatočným cieľom je potrebné hľadať na strane príjmov. |
| --- | --- |

(3)

Rada vo svojom stanovisku z 17. februára 2005 schválila rozpočtovú stratégiu uvedenú v predchádzajúcej aktualizácii programu stability, ktorá sa vzťahuje na obdobie rokov 2004 – 2007. Pokiaľ ide o plnenie rozpočtu v roku 2005, v predchádzajúcej aktualizácii sa stanovil cieľ pre deficit verejných financií na úrovni 0,8 % HDP, zatiaľ čo v súčasnej aktualizácii sa odhaduje prebytok na úrovni 0,3 %, a to aj napriek revízii rastu smerom nadol. Hlavný dôvod oveľa lepšieho výsledku v roku 2005 v porovnaní s počiatočným cieľom je potrebné hľadať na strane príjmov.

| (4) | Program vo všeobecnosti zodpovedá modelovej štruktúre a požiadavkám na poskytovanie údajov pre programy stability a konvergenčné programy, ktoré sú uvedené v novom kódexe pravidiel (2). |
| --- | --- |

(4)

Program vo všeobecnosti zodpovedá modelovej štruktúre a požiadavkám na poskytovanie údajov pre programy stability a konvergenčné programy, ktoré sú uvedené v novom kódexe pravidiel (2).

| (5) | V makroekonomickom scenári, na ktorom sa program zakladá, sa predpokladá, že rast reálneho HDP bude počas programového obdobia aj naďalej v úzkom rozpätí medzi 4,5 % a 5 %. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár je založený na pravdepodobných predpokladoch rastu. Zatiaľ čo súčasná situácia naznačuje všeobecne zdravý stav hospodárstva a pokračovanie výrazného rastu, existujú určité riziká pre strednodobý makroekonomický výhľad. Tieto riziká sa vzhľadom na otvorenosť hospodárstva týkajú predovšetkým celosvetového hospodárskeho výhľadu; vo vnútroštátnych podmienkach súvisia s prudkým poklesom rozsiahlej konjunktúry bytovej výstavby. Programové prognózy môžu byť v prípade inflácie HISC podhodnotené. |
| --- | --- |

(5)

V makroekonomickom scenári, na ktorom sa program zakladá, sa predpokladá, že rast reálneho HDP bude počas programového obdobia aj naďalej v úzkom rozpätí medzi 4,5 % a 5 %. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár je založený na pravdepodobných predpokladoch rastu. Zatiaľ čo súčasná situácia naznačuje všeobecne zdravý stav hospodárstva a pokračovanie výrazného rastu, existujú určité riziká pre strednodobý makroekonomický výhľad. Tieto riziká sa vzhľadom na otvorenosť hospodárstva týkajú predovšetkým celosvetového hospodárskeho výhľadu; vo vnútroštátnych podmienkach súvisia s prudkým poklesom rozsiahlej konjunktúry bytovej výstavby. Programové prognózy môžu byť v prípade inflácie HISC podhodnotené.

| (6) | Aktualizácia potvrdzuje záväzok írskej vlády udržať zdravé verejné financie. V rozpočtovej stratégii sa, vychádzajúc z prebytku HDP na úrovni 0,25 % v roku 2005, predpokladá deficit verejných financií na úrovni 0,6 % v roku 2006 a 0,8 % HDP v posledných dvoch rokoch programu. Primárny prebytok klesne z 1,5 % HDP v roku 2005 na 0,5 % v rokoch 2006 – 2008. Pomer príjmov k HDP má klesajúcu tendenciu, zatiaľ čo pomer výdavkov k HDP najprv stúpa a iba ku koncu programového obdobia klesá späť na úroveň z roku 2005. Prognóza pomeru investícií k HDP predpokladá, že v období rokov 2005 – 2008 sa tento pomer zvýši o 0,5 percentuálneho bodu. Nová aktualizácia je okrem výsledku za rok 2005, ktorý je lepší oproti očakávaniu, vo všeobecnosti v súlade s rozpočtovými cieľmi predchádzajúceho programu. |
| --- | --- |

(6)

Aktualizácia potvrdzuje záväzok írskej vlády udržať zdravé verejné financie. V rozpočtovej stratégii sa, vychádzajúc z prebytku HDP na úrovni 0,25 % v roku 2005, predpokladá deficit verejných financií na úrovni 0,6 % v roku 2006 a 0,8 % HDP v posledných dvoch rokoch programu. Primárny prebytok klesne z 1,5 % HDP v roku 2005 na 0,5 % v rokoch 2006 – 2008. Pomer príjmov k HDP má klesajúcu tendenciu, zatiaľ čo pomer výdavkov k HDP najprv stúpa a iba ku koncu programového obdobia klesá späť na úroveň z roku 2005. Prognóza pomeru investícií k HDP predpokladá, že v období rokov 2005 – 2008 sa tento pomer zvýši o 0,5 percentuálneho bodu. Nová aktualizácia je okrem výsledku za rok 2005, ktorý je lepší oproti očakávaniu, vo všeobecnosti v súlade s rozpočtovými cieľmi predchádzajúceho programu.

| (7) | Po fiškálnom rozšírení plánovanom na rok 2006 sa ráta s tým, že štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení) vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky sa počas zostávajúceho programového obdobia ustáli na úrovni približne 0,1 % HDP. Program stanovuje strednodobý cieľ v podobe takmer vyrovnanej štrukturálnej rozpočtovej pozície a má v pláne udržať štrukturálnu pozíciu, ktorá spĺňa strednodobý cieľ programu počas celého programového obdobia. Keďže strednodobý cieľ programu je náročnejší než minimálna referenčná hodnota (odhadovaný ako deficit na úrovni približne 1,25 % HDP), jeho dosiahnutie by malo naplniť cieľ zabezpečiť rezervu proti vzniku nadmerného deficitu. Strednodobý cieľ programu patrí z hľadiska svojej primeranosti do rozpätia určeného pre eurozónu a členské štáty systému ERM II v Pakte stability a rastu a kódexe pravidiel a má náročnejší charakter, než naznačuje pomer dlhu k HDP a dlhodobý priemerný rast produkcie. |
| --- | --- |

(7)

Po fiškálnom rozšírení plánovanom na rok 2006 sa ráta s tým, že štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení) vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky sa počas zostávajúceho programového obdobia ustáli na úrovni približne 0,1 % HDP. Program stanovuje strednodobý cieľ v podobe takmer vyrovnanej štrukturálnej rozpočtovej pozície a má v pláne udržať štrukturálnu pozíciu, ktorá spĺňa strednodobý cieľ programu počas celého programového obdobia. Keďže strednodobý cieľ programu je náročnejší než minimálna referenčná hodnota (odhadovaný ako deficit na úrovni približne 1,25 % HDP), jeho dosiahnutie by malo naplniť cieľ zabezpečiť rezervu proti vzniku nadmerného deficitu. Strednodobý cieľ programu patrí z hľadiska svojej primeranosti do rozpätia určeného pre eurozónu a členské štáty systému ERM II v Pakte stability a rastu a kódexe pravidiel a má náročnejší charakter, než naznačuje pomer dlhu k HDP a dlhodobý priemerný rast produkcie.

| (8) | Rozpočtový výsledok by mohol byť lepší, ako sa predpokladalo v programe, najmä v roku 2006. Predpoveď príjmov by mohla naznačovať opatrné predpoklady týkajúce sa daňových prognóz v programe a pokiaľ ide o stranu výdavkov, kapitálové výdavky by mohli byť mierne pod úrovňou plánovaných pridelených prostriedkov. Riziká pre rozpočtové ciele, ktoré vyplývajú z prognóz makroekonomického vývoja uvedených v aktualizácii, sa javia ako neutrálne a sú vo všeobecnosti v súlade s hodnotením útvarov Komisie; rozpočtové prognózy by však mohli byť zraniteľné, ak by sa makroekonomické riziká zníženia v strednodobom výhľade stali skutočnosťou. |
| --- | --- |

(8)

Rozpočtový výsledok by mohol byť lepší, ako sa predpokladalo v programe, najmä v roku 2006. Predpoveď príjmov by mohla naznačovať opatrné predpoklady týkajúce sa daňových prognóz v programe a pokiaľ ide o stranu výdavkov, kapitálové výdavky by mohli byť mierne pod úrovňou plánovaných pridelených prostriedkov. Riziká pre rozpočtové ciele, ktoré vyplývajú z prognóz makroekonomického vývoja uvedených v aktualizácii, sa javia ako neutrálne a sú vo všeobecnosti v súlade s hodnotením útvarov Komisie; rozpočtové prognózy by však mohli byť zraniteľné, ak by sa makroekonomické riziká zníženia v strednodobom výhľade stali skutočnosťou.

| (9) | Vzhľadom na toto hodnotenie rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe bude v priebehu programového obdobia stačiť na udržanie strednodobého cieľa v súlade s predpokladmi v programe. Navyše poskytuje dostatočnú rezervu na to, aby v prípade každoročných bežných makroekonomických fluktuácií nedošlo k prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu vo výške 3 % HDP. |
| --- | --- |

(9)

Vzhľadom na toto hodnotenie rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe bude v priebehu programového obdobia stačiť na udržanie strednodobého cieľa v súlade s predpokladmi v programe. Navyše poskytuje dostatočnú rezervu na to, aby v prípade každoročných bežných makroekonomických fluktuácií nedošlo k prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu vo výške 3 % HDP.

| (10) | Odhaduje sa, že pomer dlhu k HDP, ktorý bol začiatkom deväťdesiatych rokov stále mierne pod úrovňou 100 %, dosiahol v roku 2005 úroveň 28 % HDP, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % stanovenou v zmluve. V programe sa predpovedá, že pomer dlhu k HDP sa počas programového obdobia ustáli na tejto úrovni. V prípade, ak by Národný fond dôchodkových rezerv (NPRF) nezískal aktíva, ktoré nepatria verejnej správe, pomer dlhu k HDP by počas celého programového obdobia významne klesal. |
| --- | --- |

(10)

Odhaduje sa, že pomer dlhu k HDP, ktorý bol začiatkom deväťdesiatych rokov stále mierne pod úrovňou 100 %, dosiahol v roku 2005 úroveň 28 % HDP, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % stanovenou v zmluve. V programe sa predpovedá, že pomer dlhu k HDP sa počas programového obdobia ustáli na tejto úrovni. V prípade, ak by Národný fond dôchodkových rezerv (NPRF) nezískal aktíva, ktoré nepatria verejnej správe, pomer dlhu k HDP by počas celého programového obdobia významne klesal.

| (11) | Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Írsko je v súvislosti s plánovanými rozpočtovými nákladmi na starnutie obyvateľstva vystavené strednému riziku. Súčasná zdravá rozpočtová pozícia spoločne s nízkou úrovňou dlhu a hromadením aktív v Národnom fonde dôchodkových rezerv čiastočne pomáha vyrovnať výrazný nárast dlhodobo plánovaných verejných výdavkov súvisiacich s vekom, predovšetkým výdavkov na dôchodky. V poslednom období Írsko schválilo reformy dôchodkového systému pre štátnych zamestnancov a orgány predpokladajú ďalšie opatrenia, ktoré by mali prispieť k udržateľnejšiemu základu na zabezpečenie dôchodkov štátnych zamestnancov. Prínosom je záväzok sledovať primeranosť výšky príspevkov prostredníctvom pravidelných poistno-matematických preskúmaní. Vykonávanie dodatočných opatrení zameraných na zmiernenie vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet z dlhodobého hľadiska by predsa bolo dôležitým prvkom pri znižovaní rizík pre udržateľnosť verejných financií. |
| --- | --- |

(11)

Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Írsko je v súvislosti s plánovanými rozpočtovými nákladmi na starnutie obyvateľstva vystavené strednému riziku. Súčasná zdravá rozpočtová pozícia spoločne s nízkou úrovňou dlhu a hromadením aktív v Národnom fonde dôchodkových rezerv čiastočne pomáha vyrovnať výrazný nárast dlhodobo plánovaných verejných výdavkov súvisiacich s vekom, predovšetkým výdavkov na dôchodky. V poslednom období Írsko schválilo reformy dôchodkového systému pre štátnych zamestnancov a orgány predpokladajú ďalšie opatrenia, ktoré by mali prispieť k udržateľnejšiemu základu na zabezpečenie dôchodkov štátnych zamestnancov. Prínosom je záväzok sledovať primeranosť výšky príspevkov prostredníctvom pravidelných poistno-matematických preskúmaní. Vykonávanie dodatočných opatrení zameraných na zmiernenie vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet z dlhodobého hľadiska by predsa bolo dôležitým prvkom pri znižovaní rizík pre udržateľnosť verejných financií.

| (12) | Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodárske politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Írsko predovšetkým dodržiava svoj strednodobý cieľ a aktualizácia obsahuje prehľad vládneho programu štrukturálnej reformy, ktorý by mal prispieť k zvýšeniu kvality verejných služieb, k zvýšeniu efektívnosti verejných výdavkov a riešeniu potrieb infraštruktúry írskeho hospodárstva. |
| --- | --- |

(12)

Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodárske politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Írsko predovšetkým dodržiava svoj strednodobý cieľ a aktualizácia obsahuje prehľad vládneho programu štrukturálnej reformy, ktorý by mal prispieť k zvýšeniu kvality verejných služieb, k zvýšeniu efektívnosti verejných výdavkov a riešeniu potrieb infraštruktúry írskeho hospodárstva.

| (13) | Národný program reforiem Írska predložený 28. októbra 2005 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a zamestnanosť stanovuje najmä tieto výzvy, ktoré majú významný vplyv na verejné financie: i) naďalej klásť prioritu na verejné investície do hospodárskej a sociálnej infraštruktúry a ostatné výdavky posilňujúce rast a ii) udržiavať stabilné makroekonomické prostredie a udržateľné verejné financie a zabezpečovať nízku úroveň inflácie. Zdá sa, že vplyvy politických usmernení uvedených v Národnom programe reforiem na rozpočet sa odrážajú v rozpočtových prognózach programu stability. Opatrenia v oblasti verejných financií plánované v programe stability sú v súlade s opatreniami, ktoré sa predpokladajú v Národnom programe reforiem. Program stability dopĺňa tieto opatrenia navrhovanými zmenami v inštitucionálnych prvkoch verejných financií vrátane niektorých inovácií v procese tvorby rozpočtu. |
| --- | --- |

(13)

Národný program reforiem Írska predložený 28. októbra 2005 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a zamestnanosť stanovuje najmä tieto výzvy, ktoré majú významný vplyv na verejné financie: i) naďalej klásť prioritu na verejné investície do hospodárskej a sociálnej infraštruktúry a ostatné výdavky posilňujúce rast a ii) udržiavať stabilné makroekonomické prostredie a udržateľné verejné financie a zabezpečovať nízku úroveň inflácie. Zdá sa, že vplyvy politických usmernení uvedených v Národnom programe reforiem na rozpočet sa odrážajú v rozpočtových prognózach programu stability. Opatrenia v oblasti verejných financií plánované v programe stability sú v súlade s opatreniami, ktoré sa predpokladajú v Národnom programe reforiem. Program stability dopĺňa tieto opatrenia navrhovanými zmenami v inštitucionálnych prvkoch verejných financií vrátane niektorých inovácií v procese tvorby rozpočtu.

Rada sa domnieva, že rozpočtová situácia je v celku zdravá a rozpočtová stratégia predstavuje dobrý príklad fiškálnych politík uskutočňovaných v súlade s Paktom stability a rastu. Rada vyzýva Írsko, aby pokračovalo v uskutočňovaní opatrení s cieľom vyriešiť dlhodobé dosahy starnutia obyvateľstva na rozpočet.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | PS dec. 2005 | 4,5 | 4,6 | 4,8 | 5,0 | 4,8 |
| KOM nov. 2005 (4) | 4,5 | 4,4 | 4,8 | 5,0 | — |
| PS dec. 2004 | 5,3 | 5,1 | 5,2 | 5,4 | — |
| Inflácia HISC
  (v %) | PS dec. 2005 | 2,3 | 2,2 | 2,0 | 2,0 | 1,8 |
| KOM nov. 2005 | 2,3 | 2,2 | 2,5 | 2,4 | — |
| PS dec. 2004 | 2,3 | 2,1 | 2,0 | 1,9 | — |
| Produkčná medzera
  (v % potenciálneho HDP) | PS dec. 2005 (3) | 0,1 | – 1,3 | – 1,9 | – 2,2 | – 2,1 |
| KOM nov. 2005 (8) | 0,1 | – 1,6 | – 2,2 | – 2,6 | — |
| PS dec. 2004 (3) | – 1,0 | – 1,8 | – 2,3 | – 2,0 | — |
| Saldo verejných financií
  (v %  HDP) | PS dec. 2005 | 1,4 | 0,3 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,8 |
| KOM nov. 2005 (4) | 1,4 | – 0,4 | – 0,3 | – 0,1 | — |
| PS dec. 2004 | 0,9 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 | — |
| Primárne saldo
  (v % HDP) | PS dec. 2005 | 2,6 | 1,5 | 0,6 | 0,4 | 0,5 |
| KOM nov. 2005 (4) | 2,7 | 0,8 | 0,8 | 0,9 | — |
| PS dec. 2004 | 2,1 | 0,6 | 0,6 | 0,7 | — |
| Cyklicky upravené saldo
  (v % HDP) | PS dec. 2005 (3) | 1,4 | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 |
| KOM nov. 2005 (4) | 1,4 | 0,2 | 0,6 | 0,9 | — |
| PS dec. 2004 (3) | 1,2 | – 0,2 | 0,1 | 0,0 | — |
| Štrukturálne saldo (5)

  (v % HDP) | PS dec. 2005 (6) | 0,7 | 1,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 |
| KOM nov. 2005 (4)
   (7) | 0,7 | 0,6 | 0,6 | 0,9 | — |
| PS dec. 2004 | n.d. | — | — | — | — |
| Hrubý verejný dlh
  (v % HDP) | PS dec. 2005 | 29,4 | 28,0 | 28,0 | 28,2 | 28,3 |
| KOM nov. 2005 (4) | 29,8 | 29,0 | 28,7 | 28,2 | — |
| PS dec. 2004 | 30,5 | 30,1 | 30,1 | 30,0 | — |
| Program stability (PS), hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM), výpočty útvarov Komisie. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reálny HDP

(zmena v %)

PS dec. 2005

4,5

4,6

4,8

5,0

4,8

KOM nov. 2005 (4)

4,5

4,4

4,8

5,0

—

PS dec. 2004

5,3

5,1

5,2

5,4

—

Inflácia HISC

(v %)

PS dec. 2005

2,3

2,2

2,0

2,0

1,8

KOM nov. 2005

2,3

2,2

2,5

2,4

—

PS dec. 2004

2,3

2,1

2,0

1,9

—

Produkčná medzera

(v % potenciálneho HDP)

PS dec. 2005 (3)

0,1

– 1,3

– 1,9

– 2,2

– 2,1

KOM nov. 2005 (8)

0,1

– 1,6

– 2,2

– 2,6

—

PS dec. 2004 (3)

– 1,0

– 1,8

– 2,3

– 2,0

—

Saldo verejných financií

(v %  HDP)

PS dec. 2005

1,4

0,3

– 0,6

– 0,8

– 0,8

KOM nov. 2005 (4)

1,4

– 0,4

– 0,3

– 0,1

—

PS dec. 2004

0,9

– 0,8

– 0,6

– 0,6

—

Primárne saldo

(v % HDP)

PS dec. 2005

2,6

1,5

0,6

0,4

0,5

KOM nov. 2005 (4)

2,7

0,8

0,8

0,9

—

PS dec. 2004

2,1

0,6

0,6

0,7

—

Cyklicky upravené saldo

(v % HDP)

PS dec. 2005 (3)

1,4

0,8

0,2

0,1

0,1

KOM nov. 2005 (4)

1,4

0,2

0,6

0,9

—

PS dec. 2004 (3)

1,2

– 0,2

0,1

0,0

—

Štrukturálne saldo (5)

(v % HDP)

PS dec. 2005 (6)

0,7

1,1

0,1

0,1

0,1

KOM nov. 2005 (4)
   (7)

0,7

0,6

0,6

0,9

—

PS dec. 2004

n.d.

—

—

—

—

Hrubý verejný dlh

(v % HDP)

PS dec. 2005

29,4

28,0

28,0

28,2

28,3

KOM nov. 2005 (4)

29,8

29,0

28,7

28,2

—

PS dec. 2004

30,5

30,1

30,1

30,0

—

Program stability (PS), hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM), výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.2000, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty, na ktoré sa odkazuje v tomto texte, možno nájsť na webovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Program obsahuje všetky povinné údaje predpísané v novom kódexe pravidiel, niektoré nepovinné údaje však chýbajú.

(3)  Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe.

(4)  Predpoveď útvarov Komisie z jesene 2005, ktorá predchádzala rozpočtu z decembra 2005, ktorý je základom aktualizovaného programu stability.

(5)  Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení.

(6)  Jednorazové opatrenia a iné dočasné opatrenia uvedené v programe (0,3 % HDP v roku 2005, klesajúci prebytok). Odhad jednorazových opatrení na roky 2004 a 2006 poskytnutý Ministerstvom financií Írska: 0,7 % HDP v roku 2004 a 0,1 % HDP v roku 2006 (v oboch prípadoch zvyšujú prebytok).

(7)  Jednorazové opatrenia a iné dočasné opatrenia uvedené v predpovedi útvarov Komisie z jesene roku 2005 (0,4 % HDP v roku 2005; klesajúci prebytok).

(8)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 5,8 %, 6,1 %, 5,5 % a 5,3 % postupne v rokoch 2004 – 2007.

Zdroj:

Program stability (PS), hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM), výpočty útvarov Komisie.

---

| 5.4.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 82/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 82/23

---

STANOVISKO RADY

zo 14. marca 2006

k aktualizovanému programu stability Talianska na roky 2005 – 2009

(2006/C 82/06)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

ZAUJALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 14. marca 2006 preskúmala aktualizovaný program stability Talianska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2005 až 2009. |
| --- | --- |

(1)

Rada 14. marca 2006 preskúmala aktualizovaný program stability Talianska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2005 až 2009.

| (2) | HDP Talianska sa v rokoch 1995 až 2004 zvyšovalo priemerne o 1,5 % ročne, čo bolo pod priemerom eurózony na úrovni 2 %. V poslednom desaťročí sa rast produktivity v Taliansku značne spomalil, konkurencieschopnosť sa postupne zhoršovala, čo viedlo k stálej strate podielov na vývozných trhoch a od roku 2000 k významnému obmedzeniu výrobnej činnosti. Taliansko v deväťdesiatych rokoch uskutočnilo výraznú fiškálnu konsolidáciu, ktorá znížila deficit verejných financií z takmer 12 % HDP v roku 1990 na necelé 2 % na konci desaťročia. V rokoch 2001, 2003 a 2004 však deficit opäť vzrástol nad 3 % HDP a okolo tejto hodnoty sa pohyboval len vďaka významným jednorazovým opatreniam (2). Primárny prebytok sa z 5 % HDP v roku 1999 znížil na 1,8 % HDP v roku 2004 a pokles pomeru dlhu k HDP, ktorý v roku 1994 dosiahol maximum na úrovni 125 %, sa značne spomalil. Ku koncu roku 2004 predstavoval dlh 106,5 % HDP. |
| --- | --- |

(2)

HDP Talianska sa v rokoch 1995 až 2004 zvyšovalo priemerne o 1,5 % ročne, čo bolo pod priemerom eurózony na úrovni 2 %. V poslednom desaťročí sa rast produktivity v Taliansku značne spomalil, konkurencieschopnosť sa postupne zhoršovala, čo viedlo k stálej strate podielov na vývozných trhoch a od roku 2000 k významnému obmedzeniu výrobnej činnosti. Taliansko v deväťdesiatych rokoch uskutočnilo výraznú fiškálnu konsolidáciu, ktorá znížila deficit verejných financií z takmer 12 % HDP v roku 1990 na necelé 2 % na konci desaťročia. V rokoch 2001, 2003 a 2004 však deficit opäť vzrástol nad 3 % HDP a okolo tejto hodnoty sa pohyboval len vďaka významným jednorazovým opatreniam (2). Primárny prebytok sa z 5 % HDP v roku 1999 znížil na 1,8 % HDP v roku 2004 a pokles pomeru dlhu k HDP, ktorý v roku 1994 dosiahol maximum na úrovni 125 %, sa značne spomalil. Ku koncu roku 2004 predstavoval dlh 106,5 % HDP.

| (3) | Rada vo svojom stanovisku zo 17. februára 2005 k predchádzajúcej aktualizácii programu stability vyzvala Taliansko, aby zabezpečilo dosiahnutie cieľového deficitu na rok 2005, do roku 2008 dosiahlo takmer vyrovnanú rozpočtovú pozíciu a zabezpečilo, aby sa pomer dlhu k HDP znižoval rýchlejšie, a venovalo pritom pozornosť najmä iným faktorom zvyšujúcim dlh ako čistým pôžičkám. Rada 28. júla 2005 rozhodla, že Taliansko má nadmerný deficit. V súlade s odporúčaním Rady podľa článku 104 ods. 7 z toho istého dňa musí nadmerný deficit odstrániť do roku 2007. Komisia 22. februára prijala oznámenie, v ktorom dospela k záveru, že ak sa v plnej miere vykonajú opatrenia prijaté Talianskom pred 12. januárom 2006, ktorý Rada stanovila ako konečný termín, budú tieto opatrenia v súlade s postupom konsolidácie uvedeným v odporúčaní Rady. |
| --- | --- |

(3)

Rada vo svojom stanovisku zo 17. februára 2005 k predchádzajúcej aktualizácii programu stability vyzvala Taliansko, aby zabezpečilo dosiahnutie cieľového deficitu na rok 2005, do roku 2008 dosiahlo takmer vyrovnanú rozpočtovú pozíciu a zabezpečilo, aby sa pomer dlhu k HDP znižoval rýchlejšie, a venovalo pritom pozornosť najmä iným faktorom zvyšujúcim dlh ako čistým pôžičkám. Rada 28. júla 2005 rozhodla, že Taliansko má nadmerný deficit. V súlade s odporúčaním Rady podľa článku 104 ods. 7 z toho istého dňa musí nadmerný deficit odstrániť do roku 2007. Komisia 22. februára prijala oznámenie, v ktorom dospela k záveru, že ak sa v plnej miere vykonajú opatrenia prijaté Talianskom pred 12. januárom 2006, ktorý Rada stanovila ako konečný termín, budú tieto opatrenia v súlade s postupom konsolidácie uvedeným v odporúčaní Rady.

| (4) | Odhaduje sa, že v roku 2005 dosiahne deficit úroveň 4,3 % HDP, pričom predchádzajúca aktualizácia uvádzala ako cieľ 2,7 % HDP. Cieľ sa nedosiahol z dôvodu: i) nedostatočného rastu HDP, ii) odchýlok v primárnych výdavkoch a predaji nehnuteľností, ktoré neboli celkom vyvážené vyššími príjmami a nižšími úrokovými výdavkami, a iii) pretrvávania účinkov z roku 2004 najmä v dôsledku štatistických opráv. |
| --- | --- |

(4)

Odhaduje sa, že v roku 2005 dosiahne deficit úroveň 4,3 % HDP, pričom predchádzajúca aktualizácia uvádzala ako cieľ 2,7 % HDP. Cieľ sa nedosiahol z dôvodu: i) nedostatočného rastu HDP, ii) odchýlok v primárnych výdavkoch a predaji nehnuteľností, ktoré neboli celkom vyvážené vyššími príjmami a nižšími úrokovými výdavkami, a iii) pretrvávania účinkov z roku 2004 najmä v dôsledku štatistických opráv.

| (5) | Program vo všeobecnosti zodpovedá vzorovej štruktúre, ale v niektorých dôležitých bodoch sa odchyľuje od požiadaviek na poskytovanie údajov pre programy stability a konvergenčné programy, ktoré sú uvedené v novom kódexe pravidiel (3). Aktualizácia bola predložená tri týždne po 1. decembri, ktorý kódex pravidiel stanovil ako konečný termín, pretože orgány v nej chceli zohľadniť konečnú verziu rozpočtu na rok 2006. |
| --- | --- |

(5)

Program vo všeobecnosti zodpovedá vzorovej štruktúre, ale v niektorých dôležitých bodoch sa odchyľuje od požiadaviek na poskytovanie údajov pre programy stability a konvergenčné programy, ktoré sú uvedené v novom kódexe pravidiel (3). Aktualizácia bola predložená tri týždne po 1. decembri, ktorý kódex pravidiel stanovil ako konečný termín, pretože orgány v nej chceli zohľadniť konečnú verziu rozpočtu na rok 2006.

| (6) | V makroekonomickom scenári, z ktorého tento program vychádza, sa predpokladá zvýšenie rastu reálneho HDP z nuly v roku 2005 na priemernú úroveň mierne nad 1,5 % počas zvyšku programového obdobia. Na základe v súčasnosti dostupných údajov sa tento scenár zdá pravdepodobný. Aj predpoveď miery inflácie, ako ju uvádza program, sa zdá realistická. |
| --- | --- |

(6)

V makroekonomickom scenári, z ktorého tento program vychádza, sa predpokladá zvýšenie rastu reálneho HDP z nuly v roku 2005 na priemernú úroveň mierne nad 1,5 % počas zvyšku programového obdobia. Na základe v súčasnosti dostupných údajov sa tento scenár zdá pravdepodobný. Aj predpoveď miery inflácie, ako ju uvádza program, sa zdá realistická.

| (7) | Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v programe je zníženie deficitu pod 3 % HDP do roku 2007 a ďalšia fiškálna konsolidácia smerom k vyrovnanému rozpočtu v nasledujúcich rokoch. Plánuje sa zvýšenie primárneho salda z 0,6 % HDP v roku 2005 na 3,2 % v roku 2009. Korekcia rozpočtu v roku 2006 sa týka najmä výdavkov. Údaje pre roky 2007 – 2009 sa obmedzujú na rozsah korekcie deficitu potrebný na dosiahnutie rozpočtových cieľov vzhľadom na deficit pri nezmenenej legislatíve. Nová aktualizácia v porovnaní s predchádzajúcim programom urýchľuje plánovanú úpravu, pričom predpokladá menej priaznivý makroekonomický scenár. Nový cieľový deficit pre rok 2008 je však v porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou o 1,2 % HDP horší, keďže urýchlenie úpravy v plnej miere nevyvažuje oveľa slabšiu východiskovú situáciu v roku 2005. |
| --- | --- |

(7)

Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v programe je zníženie deficitu pod 3 % HDP do roku 2007 a ďalšia fiškálna konsolidácia smerom k vyrovnanému rozpočtu v nasledujúcich rokoch. Plánuje sa zvýšenie primárneho salda z 0,6 % HDP v roku 2005 na 3,2 % v roku 2009. Korekcia rozpočtu v roku 2006 sa týka najmä výdavkov. Údaje pre roky 2007 – 2009 sa obmedzujú na rozsah korekcie deficitu potrebný na dosiahnutie rozpočtových cieľov vzhľadom na deficit pri nezmenenej legislatíve. Nová aktualizácia v porovnaní s predchádzajúcim programom urýchľuje plánovanú úpravu, pričom predpokladá menej priaznivý makroekonomický scenár. Nový cieľový deficit pre rok 2008 je však v porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou o 1,2 % HDP horší, keďže urýchlenie úpravy v plnej miere nevyvažuje oveľa slabšiu východiskovú situáciu v roku 2005.

| (8) | Počas programového obdobia sa má štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových alebo iných dočasných opatrení) vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky zlepšiť v priemere približne o 0,75 % HDP ročne. Program ako strednodobý cieľ stanovuje vyrovnanú rozpočtovú pozíciu v zmysle Paktu stability a rastu, ale s jej dosiahnutím v programovom období nepočíta. Keďže strednodobý cieľ programu je v porovnaní s minimálnou referenčnou hodnotou (odhadovaný na úroveň deficitu približne 1,5 % HDP) ambicióznejší, jeho dosiahnutie by malo zaručiť rezervu, aby nedošlo k nadmernému deficitu. Minimálna referenčná hodnota sa má dosiahnuť až v roku 2009. Strednodobý cieľ programu je primeraný, pretože sa nachádza v rozpätí určenom pre eurozónu a členské štáty systému ERM II v Pakte stability a rastu a v kódexe pravidiel a adekvátne odráža pomer dlhu k HDP a priemerný dlhodobý rast potenciálneho produktu. |
| --- | --- |

(8)

Počas programového obdobia sa má štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových alebo iných dočasných opatrení) vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky zlepšiť v priemere približne o 0,75 % HDP ročne. Program ako strednodobý cieľ stanovuje vyrovnanú rozpočtovú pozíciu v zmysle Paktu stability a rastu, ale s jej dosiahnutím v programovom období nepočíta. Keďže strednodobý cieľ programu je v porovnaní s minimálnou referenčnou hodnotou (odhadovaný na úroveň deficitu približne 1,5 % HDP) ambicióznejší, jeho dosiahnutie by malo zaručiť rezervu, aby nedošlo k nadmernému deficitu. Minimálna referenčná hodnota sa má dosiahnuť až v roku 2009. Strednodobý cieľ programu je primeraný, pretože sa nachádza v rozpätí určenom pre eurozónu a členské štáty systému ERM II v Pakte stability a rastu a v kódexe pravidiel a adekvátne odráža pomer dlhu k HDP a priemerný dlhodobý rast potenciálneho produktu.

| (9) | Rozpočtové výsledky môžu byť horšie, než program predpokladá. V súvislosti s plnením rozpočtu na rok 2006 existuje značná neistota, najmä pokiaľ ide o významné úspory výdavkov. Chýbajú informácie o predpokladaných opatreniach po roku 2006 a rozsah potrebnej fiškálnej korekcie môže byť podcenený. |
| --- | --- |

(9)

Rozpočtové výsledky môžu byť horšie, než program predpokladá. V súvislosti s plnením rozpočtu na rok 2006 existuje značná neistota, najmä pokiaľ ide o významné úspory výdavkov. Chýbajú informácie o predpokladaných opatreniach po roku 2006 a rozsah potrebnej fiškálnej korekcie môže byť podcenený.

| (10) | Vzhľadom na vyrovnanosť rizík odstránenie nadmerného deficitu do roku 2007, ktorý ako konečný termín stanovila Rada, v plnej miere závisí od úplného a účinného plnenia rozpočtu v roku 2006 a od stanovenia a vykonania zásadných korekčných opatrení v roku 2007 (4). Aj dosiahnutie rezervy v roku 2009 závisí od týchto rizík a od stanovenia a vykonania korekčných opatrení v období po roku 2007. V rokoch po odstránení nadmerného deficitu je tempo úpravy zameranej na dosiahnutie strednodobého cieľa programu v súlade s Paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že ročné zlepšenie štrukturálneho salda eurozóny a členských štátov systému ERM II by malo dosahovať referenčnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť v hospodársky priaznivých obdobiach väčšia a v hospodársky nepriaznivých obdobiach môže byť menšia. |
| --- | --- |

(10)

Vzhľadom na vyrovnanosť rizík odstránenie nadmerného deficitu do roku 2007, ktorý ako konečný termín stanovila Rada, v plnej miere závisí od úplného a účinného plnenia rozpočtu v roku 2006 a od stanovenia a vykonania zásadných korekčných opatrení v roku 2007 (4). Aj dosiahnutie rezervy v roku 2009 závisí od týchto rizík a od stanovenia a vykonania korekčných opatrení v období po roku 2007. V rokoch po odstránení nadmerného deficitu je tempo úpravy zameranej na dosiahnutie strednodobého cieľa programu v súlade s Paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že ročné zlepšenie štrukturálneho salda eurozóny a členských štátov systému ERM II by malo dosahovať referenčnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť v hospodársky priaznivých obdobiach väčšia a v hospodársky nepriaznivých obdobiach môže byť menšia.

| (11) | Odhaduje sa, že pomer dlhu k HDP dosiahol v roku 2005 108,5 %, čo je výrazne nad referenčnou hodnotou 60 % stanovenou v zmluve a predstavuje jednu z najvyšších úrovní v EÚ. Program predpokladá, že v priebehu programového obdobia sa pomer dlhu k HDP zníži o 7 percentuálnych bodov. Vývoj pomeru dlhu k HDP môže byť menej priaznivý, než sa v programe predpokladá, vzhľadom na uvedené riziká, ktoré ohrozujú dosiahnutie rozpočtových cieľov, a vzhľadom na neistotu spojenú so zosúladením dlhu a deficitu. Na základe tohto posúdenia rizika by bolo potrebné ďalšie posilnenie rozpočtovej pozície, aby sa zaručilo, že sa pomer dlhu k HDP dostatočne priblíži k referenčnej hodnote. |
| --- | --- |

(11)

Odhaduje sa, že pomer dlhu k HDP dosiahol v roku 2005 108,5 %, čo je výrazne nad referenčnou hodnotou 60 % stanovenou v zmluve a predstavuje jednu z najvyšších úrovní v EÚ. Program predpokladá, že v priebehu programového obdobia sa pomer dlhu k HDP zníži o 7 percentuálnych bodov. Vývoj pomeru dlhu k HDP môže byť menej priaznivý, než sa v programe predpokladá, vzhľadom na uvedené riziká, ktoré ohrozujú dosiahnutie rozpočtových cieľov, a vzhľadom na neistotu spojenú so zosúladením dlhu a deficitu. Na základe tohto posúdenia rizika by bolo potrebné ďalšie posilnenie rozpočtovej pozície, aby sa zaručilo, že sa pomer dlhu k HDP dostatočne priblíži k referenčnej hodnote.

| (12) | Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že predpokladané rozpočtové náklady na starnutie obyvateľstva predstavujú pre Taliansko stredné riziko. Minulé reformy pomohli obmedziť budúce zvyšovanie verejných výdavkov a ich plné uskutočnenie, a to najmä uskutočnenie dôchodkovej reformy z roku 2004, bude mať zásadný význam pre dosiahnutie očakávaných výsledkov. Súčasná vysoká úroveň hrubého dlhu a slabá rozpočtová pozícia svedčia o potrebe zásadnej konsolidácie verejných financií zo strednodobého hľadiska, aby sa obmedzili riziká pre udržateľnosť verejných financií (5). |
| --- | --- |

(12)

Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že predpokladané rozpočtové náklady na starnutie obyvateľstva predstavujú pre Taliansko stredné riziko. Minulé reformy pomohli obmedziť budúce zvyšovanie verejných výdavkov a ich plné uskutočnenie, a to najmä uskutočnenie dôchodkovej reformy z roku 2004, bude mať zásadný význam pre dosiahnutie očakávaných výsledkov. Súčasná vysoká úroveň hrubého dlhu a slabá rozpočtová pozícia svedčia o potrebe zásadnej konsolidácie verejných financií zo strednodobého hľadiska, aby sa obmedzili riziká pre udržateľnosť verejných financií (5).

| (13) | Predpokladané opatrenia v oblasti verejných financií sú v podstate v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodárske politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Taliansko konkrétne prijíma opatrenia na odstránenie nadmerného deficitu a je rozhodnuté zabezpečiť priemernú ročnú štrukturálnu úpravu bez jednorazových opatrení v súlade s Paktom stability a rastu. Bolo by však vhodnejšie naplánovať rýchlejšie znižovanie verejného dlhu. |
| --- | --- |

(13)

Predpokladané opatrenia v oblasti verejných financií sú v podstate v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodárske politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Taliansko konkrétne prijíma opatrenia na odstránenie nadmerného deficitu a je rozhodnuté zabezpečiť priemernú ročnú štrukturálnu úpravu bez jednorazových opatrení v súlade s Paktom stability a rastu. Bolo by však vhodnejšie naplánovať rýchlejšie znižovanie verejného dlhu.

| (14) | V národnom programe reforiem Talianska predloženom 14. októbra 2005 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a zamestnanosť sa uvádza päť výziev: rozšírenie priestoru slobodnej voľby občanov a spoločností (otvorením trhov s energiou a so službami), poskytnutie stimulov pre vedecký výskum a technologickú inováciu, podpora vzdelávania a odbornej prípravy, zlepšenie infraštruktúry a ochrana životného prostredia. V súvislosti s verejnými financiami sa v dokumente o hospodárskom a finančnom plánovaní (DPEF) z júla 2005 rieši šiesta priorita – dlhodobá fiškálna udržateľnosť. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v národnom programe reforiem a v dokumente o hospodárskom a finančnom plánovaní sú vo všeobecnosti v súlade s opatreniami, ktoré predpokladá program stability. V aktualizácii sú načrtnuté opatrenia na zníženie príspevkov sociálneho poistenia, podporu súkromného dôchodkového sporenia a zníženie deficitov v oblasti zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

(14)

V národnom programe reforiem Talianska predloženom 14. októbra 2005 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a zamestnanosť sa uvádza päť výziev: rozšírenie priestoru slobodnej voľby občanov a spoločností (otvorením trhov s energiou a so službami), poskytnutie stimulov pre vedecký výskum a technologickú inováciu, podpora vzdelávania a odbornej prípravy, zlepšenie infraštruktúry a ochrana životného prostredia. V súvislosti s verejnými financiami sa v dokumente o hospodárskom a finančnom plánovaní (DPEF) z júla 2005 rieši šiesta priorita – dlhodobá fiškálna udržateľnosť. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v národnom programe reforiem a v dokumente o hospodárskom a finančnom plánovaní sú vo všeobecnosti v súlade s opatreniami, ktoré predpokladá program stability. V aktualizácii sú načrtnuté opatrenia na zníženie príspevkov sociálneho poistenia, podporu súkromného dôchodkového sporenia a zníženie deficitov v oblasti zdravotnej starostlivosti.

Na základe uvedeného posúdenia sa dá povedať, že program zodpovedá cieľu, ktorým je odstránenie nadmerného deficitu do roku 2007, ak sa bude rozpočet v roku 2006 plniť účinne a v plnej miere a ak sa v roku 2007 stanovia a prijmú ďalšie zásadné opatrenia. Na základe odporúčaní, ktoré Rada vypracovala 28. júla 2005 podľa článku 104 ods. 7 zmluvy, a s cieľom posilniť trvalú udržateľnosť verejných financií Rady vyzýva Taliansko, aby:

| i) | prijalo štrukturálne opatrenia, ktoré na rok 2006 a 2007 program predpokladá, aby do roku 2007 odstránilo nadmerný deficit dôveryhodným a trvalo udržateľným spôsobom; |
| --- | --- |

i)

prijalo štrukturálne opatrenia, ktoré na rok 2006 a 2007 program predpokladá, aby do roku 2007 odstránilo nadmerný deficit dôveryhodným a trvalo udržateľným spôsobom;

| ii) | jasne stanovilo, na akých všeobecných opatreniach bude spočívať postup úprav v roku 2007 a v posledných rokoch programu, a zabezpečilo, aby bola úprava zameraná na dosiahnutie strednodobého cieľa v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu; |
| --- | --- |

ii)

jasne stanovilo, na akých všeobecných opatreniach bude spočívať postup úprav v roku 2007 a v posledných rokoch programu, a zabezpečilo, aby bola úprava zameraná na dosiahnutie strednodobého cieľa v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu;

| iii) | zabezpečilo, aby pomer dlhu k HDP klesal na úroveň referenčnej hodnoty 60 % HDP podľa zmluvy rýchlejšie, okrem iného tým, že bude venovať pozornosť najmä iným faktorom ako čistým pôžičkám, ktoré prispievajú k zmene výšky dlhu; |
| --- | --- |

iii)

zabezpečilo, aby pomer dlhu k HDP klesal na úroveň referenčnej hodnoty 60 % HDP podľa zmluvy rýchlejšie, okrem iného tým, že bude venovať pozornosť najmä iným faktorom ako čistým pôžičkám, ktoré prispievajú k zmene výšky dlhu;

| iv) | skvalitnilo rozpočtový proces zvýšením jeho transparentnosti a účinným zavedením minulých a nových mechanizmov monitorovania, kontroly a vykazovania výdavkov. |
| --- | --- |

iv)

skvalitnilo rozpočtový proces zvýšením jeho transparentnosti a účinným zavedením minulých a nových mechanizmov monitorovania, kontroly a vykazovania výdavkov.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz (6)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | PS december 2005 | 1,2 | 0,0 | 1,5 | 1,5 | 1,7 | 1,8 |
| KOM nov. 2005 (11) | 1,2 | 0,2 | 1,5 | 1,4 | — | — |
| PS november 2004 | 1,2 | 2,1 | 2,2 | 2,3 | 2,3 | — |
| Inflácia HISC
  (%) | PS december 2005 | 2,3 | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov. 2005 | 2,3 | 2,2 | 2,1 | 1,9 | — | — |
| PS november 2004 | 2,2 | 1,6 | 1,5 | 1,4 | 1,4 | — |
| Produkčná medzera
  (% potenciálneho HDP) | PS december 2005 (7) | – 0,4 | – 1,5 | – 1,2 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,6 |
| KOM nov. 2005 (12) | – 0,5 | – 1,5 | – 1,2 | – 1,2 | — | — |
| PS november 2004 (7) | – 1,6 | – 1,2 | – 0,8 | – 0,3 | 0,0 | — |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | PS december 2005 | – 3,2 | – 4,3 | – 3,5 | – 2,8 | – 2,1 | – 1,5 |
| KOM nov. 2005 | – 3,2 | – 4,3 | – 4,2 | – 4,6 | — | — |
| PS november 2004 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,0 | – 1,4 | – 0,9 | — |
| Primárne saldo
  (% HDP) | PS december 2005 | 1,8 | 0,6 | 1,3 | 1,9 | 2,6 | 3,2 |
| KOM nov. 2005 | 1,8 | 0,6 | 0,6 | 0,3 | — | — |
| PS november 2004 | 2,4 | 2,4 | 3,3 | 4,0 | 4,7 | — |
| Cyklicky upravené saldo
  (% HDP) | PS december 2005 (7) | – 3,0 | – 3,5 | – 2,9 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 |
| KOM nov. 2005 | – 3,0 | – 3,5 | – 3,6 | – 4,0 | — | — |
| PS november 2004 (7) | – 2,1 | – 2,1 | – 1,6 | – 1,2 | – 1,0 | — |
| Štrukturálne saldo (8)

  (% HDP) | PS december 2005 (9) | – 4,4 | – 4,1 | – 3,2 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 |
| KOM nov. 2005 (10) | – 4,4 | – 4,0 | – 4,0 | – 4,0 | — | — |
| PS november 2004 | — | — | — | — | — | — |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | PS december 2005 | 106,5 | 108,5 | 108,0 | 106,1 | 104,4 | 101,7 |
| KOM nov. 2005 | 106,5 | 108,6 | 108,3 | 107,9 | — | — |
| PS november 2004 | 106,0 | 104,1 | 101,9 | 99,2 | 98,0 | n.d. |
| Zdroj:

  Program stability (PS), hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM), výpočty útvarov Komisie. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Reálny HDP

(zmena v %)

PS december 2005

1,2

0,0

1,5

1,5

1,7

1,8

KOM nov. 2005 (11)

1,2

0,2

1,5

1,4

—

—

PS november 2004

1,2

2,1

2,2

2,3

2,3

—

Inflácia HISC

(%)

PS december 2005

2,3

2,3

2,3

2,2

2,0

2,0

KOM nov. 2005

2,3

2,2

2,1

1,9

—

—

PS november 2004

2,2

1,6

1,5

1,4

1,4

—

Produkčná medzera

(% potenciálneho HDP)

PS december 2005 (7)

– 0,4

– 1,5

– 1,2

– 1,0

– 0,8

– 0,6

KOM nov. 2005 (12)

– 0,5

– 1,5

– 1,2

– 1,2

—

—

PS november 2004 (7)

– 1,6

– 1,2

– 0,8

– 0,3

0,0

—

Saldo verejných financií

(% HDP)

PS december 2005

– 3,2

– 4,3

– 3,5

– 2,8

– 2,1

– 1,5

KOM nov. 2005

– 3,2

– 4,3

– 4,2

– 4,6

—

—

PS november 2004

– 2,9

– 2,7

– 2,0

– 1,4

– 0,9

—

Primárne saldo

(% HDP)

PS december 2005

1,8

0,6

1,3

1,9

2,6

3,2

KOM nov. 2005

1,8

0,6

0,6

0,3

—

—

PS november 2004

2,4

2,4

3,3

4,0

4,7

—

Cyklicky upravené saldo

(% HDP)

PS december 2005 (7)

– 3,0

– 3,5

– 2,9

– 2,3

– 1,7

– 1,2

KOM nov. 2005

– 3,0

– 3,5

– 3,6

– 4,0

—

—

PS november 2004 (7)

– 2,1

– 2,1

– 1,6

– 1,2

– 1,0

—

Štrukturálne saldo (8)

(% HDP)

PS december 2005 (9)

– 4,4

– 4,1

– 3,2

– 2,3

– 1,7

– 1,2

KOM nov. 2005 (10)

– 4,4

– 4,0

– 4,0

– 4,0

—

—

PS november 2004

—

—

—

—

—

—

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

PS december 2005

106,5

108,5

108,0

106,1

104,4

101,7

KOM nov. 2005

106,5

108,6

108,3

107,9

—

—

PS november 2004

106,0

104,1

101,9

99,2

98,0

n.d.

Zdroj:

Program stability (PS), hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM), výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na ktoré sa odkazuje v tomto texte, možno nájsť na webovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Vplyv jednorazových opatrení na rozpočet dosiahol v roku 2001 úroveň 0,6 % HDP, v roku 2003 1,9 % a v roku 2004 1,4 %. V roku 2002 dosiahol deficit úroveň 2,7 % HDP, pričom 1,3 % HDP predstavovali jednorazové opatrenia.

(3)  Konkrétne chýba nepovinná kapitola o „inštitucionálnych vlastnostiach verejných financií“ a v programe sú tiež nedostatky v povinných údajoch a neposkytuje všetky nepovinné údaje, ktoré vyžaduje nový kódex pravidiel (neobsahuje najmä rozpis rozpočtu v súlade s cieľmi pre deficit na roky 2007 – 2009).

(4)  Ak dôjde k odpusteniu nezaplatených príspevkov sociálneho poistenia v poľnohospodárstve, o ktorom v súčasnosti rokuje taliansky parlament, a ak bude predmetom štatistického overenia, môže viesť k obmedzenej revízii pomeru deficitu a/alebo dlhu k HDP.

(5)  Podrobné údaje o dlhodobej udržateľnosti obsahuje technické posúdenie programu útvarmi Komisie

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(6)  Predpoveď útvarov Komisie z jesene 2005 vychádzala z údajov dostupných do záverečného termínu 7. novembra 2005. Preto bola založená na návrhu rozpočtu na rok 2006.

(7)  Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe.

(8)  Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení.

(9)  Jednorazové a iné dočasné opatrenia vypočítané útvarmi Komisie (1,4 % HDP v roku 2004, 0,6 % v roku 2005, a 0,3 % HDP v roku 2006; znižujúce deficit).

(10)  Jednorazové a iné dočasné opatrenia prevzaté z predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (1,4 % HDP v roku 2004, 0,5 % v roku 2005 a 0,4 % v roku 2006; všetky znižujúce deficit).

(11)  V predbežnej predpovedi útvarov Komisie z 21. februára 2006 sa v roku 2006 predpokladá rast vo výške 1,3 %.

(12)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 1,4 % v 2004, 1,2 % v 2005, 1,2 % v 2006 a 1,3 % v 2007.

Zdroj:

Program stability (PS), hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM), výpočty útvarov Komisie.

---

| 5.4.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 82/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 82/27

---

STANOVISKO RADY

zo 14. marca 2006

k aktualizovanému programu stability Holandska na roky 2005 – 2008

(2006/C 82/07)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

ZAUJALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 14. marca 2006 preskúmala aktualizovaný program stability Holandska na obdobie rokov 2005 až 2008. |
| --- | --- |

(1)

Rada 14. marca 2006 preskúmala aktualizovaný program stability Holandska na obdobie rokov 2005 až 2008.

| (2) | Po silnom hospodárskom raste v druhej polovici 90. rokov, kedy rast HDP dosahoval ročnú priemernú úroveň 3,75 % s podporou prudko rastúceho trhu s nehnuteľnosťami a rastúcich cien akcií, sa rast zastavil najprv v rokoch 2002 a 2003 a opäť na začiatku roka 2005. Po dosiahnutí značného prebytku v roku 2000 sa saldo verejných financií prudko zhoršilo a v rokoch 2001 a 2002 sa zmenilo na deficit, ktorý v roku 2003 prekročil referenčnú hodnotu 3 % HDP. Rada 2. júna 2004 rozhodla, že Holandsko má nadmerný deficit, a odporučila, aby došlo k jeho odstráneniu do roku 2005. Už v roku 2004 došlo k významnej konsolidácii rozpočtu, čo viedlo k zníženiu deficitu na úroveň 2,1 % HDP v roku 2004. Rada 7. júna 2005 rozhodla, že nadmerný deficit v Holandsku bol v roku 2004 odstránený, a preto zrušila rozhodnutie o nadmernom deficite. |
| --- | --- |

(2)

Po silnom hospodárskom raste v druhej polovici 90. rokov, kedy rast HDP dosahoval ročnú priemernú úroveň 3,75 % s podporou prudko rastúceho trhu s nehnuteľnosťami a rastúcich cien akcií, sa rast zastavil najprv v rokoch 2002 a 2003 a opäť na začiatku roka 2005. Po dosiahnutí značného prebytku v roku 2000 sa saldo verejných financií prudko zhoršilo a v rokoch 2001 a 2002 sa zmenilo na deficit, ktorý v roku 2003 prekročil referenčnú hodnotu 3 % HDP. Rada 2. júna 2004 rozhodla, že Holandsko má nadmerný deficit, a odporučila, aby došlo k jeho odstráneniu do roku 2005. Už v roku 2004 došlo k významnej konsolidácii rozpočtu, čo viedlo k zníženiu deficitu na úroveň 2,1 % HDP v roku 2004. Rada 7. júna 2005 rozhodla, že nadmerný deficit v Holandsku bol v roku 2004 odstránený, a preto zrušila rozhodnutie o nadmernom deficite.

| (3) | Rada vo svojom stanovisku z 18. januára 2005 k predchádzajúcej aktualizácii programu stability týkajúcej sa obdobia rokov 2004 – 2007 vyzvala Holandsko, aby do roku 2005 zaistilo zníženie deficitu pod úroveň 3 % HDP a aby vzhľadom na riziko cyklickosti a problémy spojené so starnutím obyvateľstva prijalo nevyhnutné opatrenia na dosiahnutie takmer vyrovnanej rozpočtovej pozície. |
| --- | --- |

(3)

Rada vo svojom stanovisku z 18. januára 2005 k predchádzajúcej aktualizácii programu stability týkajúcej sa obdobia rokov 2004 – 2007 vyzvala Holandsko, aby do roku 2005 zaistilo zníženie deficitu pod úroveň 3 % HDP a aby vzhľadom na riziko cyklickosti a problémy spojené so starnutím obyvateľstva prijalo nevyhnutné opatrenia na dosiahnutie takmer vyrovnanej rozpočtovej pozície.

| (4) | Pokiaľ ide o plnenie rozpočtu v roku 2005, v aktualizácii z decembra 2005 sa odhadovalo, že deficit verejných financií klesne na úroveň 1,2 % HDP v porovnaní s cieľovým deficitom 2,6 % HDP stanoveným v aktualizácii programu stability z novembra 2004 a predpokladaným deficitom 1,8 % HDP v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2005. Najväčší podiel na tomto zlepšení možno prisúdiť vyšším príjmom oproti očakávaniu, a to najmä príjmom z vyšších cien plynu, vyšších dividend, DPH a dane z príjmov právnických osôb. Podľa najnovších odhadov predložených Parlamentu je dokonca pravdepodobné, že deficit v roku 2005 je blízko úrovne 0,75 % HDP, čo je podstatne menej, než sa predpokladalo v aktualizácii programu. |
| --- | --- |

(4)

Pokiaľ ide o plnenie rozpočtu v roku 2005, v aktualizácii z decembra 2005 sa odhadovalo, že deficit verejných financií klesne na úroveň 1,2 % HDP v porovnaní s cieľovým deficitom 2,6 % HDP stanoveným v aktualizácii programu stability z novembra 2004 a predpokladaným deficitom 1,8 % HDP v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2005. Najväčší podiel na tomto zlepšení možno prisúdiť vyšším príjmom oproti očakávaniu, a to najmä príjmom z vyšších cien plynu, vyšších dividend, DPH a dane z príjmov právnických osôb. Podľa najnovších odhadov predložených Parlamentu je dokonca pravdepodobné, že deficit v roku 2005 je blízko úrovne 0,75 % HDP, čo je podstatne menej, než sa predpokladalo v aktualizácii programu.

| (5) | Aktualizácia programu stability Holandska z decembra 2005 týkajúca sa obdobia rokov 2005 až 2008 bola predložená Komisii 22. decembra 2005 (t. j. tri týždne po konečnom termíne stanovenom v kódexe pravidiel na 1. decembra). Podľa holandských orgánov bolo neskoré predloženie aktualizácie spôsobené ich snahou zahrnúť do nej nové hospodárske prognózy a možné doplnkové opatrenia. Program vo všeobecnosti zodpovedá vzorovej štruktúre programov stability a konvergenčných programov, ktorá je uvedená v novom kódexe pravidiel (2). |
| --- | --- |

(5)

Aktualizácia programu stability Holandska z decembra 2005 týkajúca sa obdobia rokov 2005 až 2008 bola predložená Komisii 22. decembra 2005 (t. j. tri týždne po konečnom termíne stanovenom v kódexe pravidiel na 1. decembra). Podľa holandských orgánov bolo neskoré predloženie aktualizácie spôsobené ich snahou zahrnúť do nej nové hospodárske prognózy a možné doplnkové opatrenia. Program vo všeobecnosti zodpovedá vzorovej štruktúre programov stability a konvergenčných programov, ktorá je uvedená v novom kódexe pravidiel (2).

| (6) | V programe sa predpokladá, že sa rast reálneho HDP zvýši z odhadovanej úrovne 0,75 % v roku 2005 na 2,5 % v roku 2006 aj v roku 2007 a potom sa spomalí na úroveň 2,25 % v roku 2008. Základom predpokladaného zvýšenia rastu je oživenie domáceho dopytu, ako aj exportu. Tieto prognózy hospodárskeho rastu a z nich vyplývajúce postupné zmenšovanie zápornej produkčnej medzery sú vzhľadom na posledné pozitívne údaje o hospodárstve pravdepodobné. Očakáva sa, že sa inflácia ustáli na úrovni 1,5 % v roku 2006 a potom poklesne tesne nad úroveň 1 % v roku 2007, čo sa zdá byť podhodnotený údaj aj v porovnaní s jesennou predpoveďou útvarov Komisie. |
| --- | --- |

(6)

V programe sa predpokladá, že sa rast reálneho HDP zvýši z odhadovanej úrovne 0,75 % v roku 2005 na 2,5 % v roku 2006 aj v roku 2007 a potom sa spomalí na úroveň 2,25 % v roku 2008. Základom predpokladaného zvýšenia rastu je oživenie domáceho dopytu, ako aj exportu. Tieto prognózy hospodárskeho rastu a z nich vyplývajúce postupné zmenšovanie zápornej produkčnej medzery sú vzhľadom na posledné pozitívne údaje o hospodárstve pravdepodobné. Očakáva sa, že sa inflácia ustáli na úrovni 1,5 % v roku 2006 a potom poklesne tesne nad úroveň 1 % v roku 2007, čo sa zdá byť podhodnotený údaj aj v porovnaní s jesennou predpoveďou útvarov Komisie.

| (7) | Hlavným strategickým cieľom orgánov je dosiahnuť zdravé verejné financie na podporu trvalo udržateľného hospodárskeho rastu a na pokrytie nákladov súvisiacich so starnutím obyvateľstva. Po významnej konsolidácii dosiahnutej v rokoch 2004 a 2005 by sa mal podľa aktualizácie programu stability z roku 2005 deficit verejných financií zvýšiť na úroveň 1,5 % v roku 2006 a potom by sa mal ustáliť na úrovni okolo 1,1 % HDP, pričom primárny prebytok by mal zaznamenať podobný vývoj. V porovnaní s predchádzajúcim programom, v ktorom sa počítalo s nepretržitým znižovaním deficitu, sa v novej aktualizácii zohľadňuje lepší výsledný deficit oproti očakávaniam, a to na úrovni 1,2 % HDP v roku 2005, a v kontexte porovnateľného makroekonomického scenára na rok 2006 a ďalej sa predpokladá jeho ustálenie zhruba na tejto úrovni (s výnimkou zhoršenia v roku 2006). |
| --- | --- |

(7)

Hlavným strategickým cieľom orgánov je dosiahnuť zdravé verejné financie na podporu trvalo udržateľného hospodárskeho rastu a na pokrytie nákladov súvisiacich so starnutím obyvateľstva. Po významnej konsolidácii dosiahnutej v rokoch 2004 a 2005 by sa mal podľa aktualizácie programu stability z roku 2005 deficit verejných financií zvýšiť na úroveň 1,5 % v roku 2006 a potom by sa mal ustáliť na úrovni okolo 1,1 % HDP, pričom primárny prebytok by mal zaznamenať podobný vývoj. V porovnaní s predchádzajúcim programom, v ktorom sa počítalo s nepretržitým znižovaním deficitu, sa v novej aktualizácii zohľadňuje lepší výsledný deficit oproti očakávaniam, a to na úrovni 1,2 % HDP v roku 2005, a v kontexte porovnateľného makroekonomického scenára na rok 2006 a ďalej sa predpokladá jeho ustálenie zhruba na tejto úrovni (s výnimkou zhoršenia v roku 2006).

| (8) | Na základe výpočtov útvarov Komisie vychádzajúcich z informácií v programe a podľa spoločne dohodnutej metodiky by sa štrukturálne saldo po výraznom zlepšení, keď sa dosiahol prechod z deficitu vo výške 2,25 % HDP v roku 2003, keď bol zaznamenaný nadmerný deficit, na vyrovnanú pozíciu v roku 2005 odrážajúc tak silné úsilie o úpravu v súlade s Paktom stability a rastu, malo v roku 2006 zhoršiť a dosiahnuť deficit vo výške takmer 0,75 % HDP pri existencii zmenšujúcej sa, hoci stále zápornej produkčnej medzery. Polovica tohto štrukturálneho zhoršenia súvisí so skutočnosťou, že podniky zaplatili v roku 2005 vyššie preddavky na daň oproti očakávaniam v snahe využiť úrokové sadzby poskytované vládou, ktoré boli vyššie než trhové, čo by sa malo zodpovedajúcim spôsobom prejaviť v roku 2006. Saldo štrukturálneho deficitu by sa potom malo ustáliť na úrovni deficitu mierne nad polovicou percentuálneho bodu HDP. V programe je stanovený strednodobý cieľ týkajúci sa rozpočtovej pozície v podobe štrukturálneho salda (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových alebo iných dočasných opatrení) v rozmedzí -0,5 % až -1 % HDP. Tento strednodobý cieľ je primeraný, pretože je v rozpätí stanovenom pre eurozónu a členské štáty systému ERM II v Pakte stability a rastu a v kódexe pravidiel a zároveň zodpovedajúco odráža pomer dlhu k HDP a priemerný rast potenciálneho produktu v dlhodobom horizonte. Napriek predpokladanému zhoršeniu fiškálnej situácie v roku 2006 by mal deficit zostať v medziach strednodobého cieľa stanoveného v programe. |
| --- | --- |

(8)

Na základe výpočtov útvarov Komisie vychádzajúcich z informácií v programe a podľa spoločne dohodnutej metodiky by sa štrukturálne saldo po výraznom zlepšení, keď sa dosiahol prechod z deficitu vo výške 2,25 % HDP v roku 2003, keď bol zaznamenaný nadmerný deficit, na vyrovnanú pozíciu v roku 2005 odrážajúc tak silné úsilie o úpravu v súlade s Paktom stability a rastu, malo v roku 2006 zhoršiť a dosiahnuť deficit vo výške takmer 0,75 % HDP pri existencii zmenšujúcej sa, hoci stále zápornej produkčnej medzery. Polovica tohto štrukturálneho zhoršenia súvisí so skutočnosťou, že podniky zaplatili v roku 2005 vyššie preddavky na daň oproti očakávaniam v snahe využiť úrokové sadzby poskytované vládou, ktoré boli vyššie než trhové, čo by sa malo zodpovedajúcim spôsobom prejaviť v roku 2006. Saldo štrukturálneho deficitu by sa potom malo ustáliť na úrovni deficitu mierne nad polovicou percentuálneho bodu HDP. V programe je stanovený strednodobý cieľ týkajúci sa rozpočtovej pozície v podobe štrukturálneho salda (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových alebo iných dočasných opatrení) v rozmedzí -0,5 % až -1 % HDP. Tento strednodobý cieľ je primeraný, pretože je v rozpätí stanovenom pre eurozónu a členské štáty systému ERM II v Pakte stability a rastu a v kódexe pravidiel a zároveň zodpovedajúco odráža pomer dlhu k HDP a priemerný rast potenciálneho produktu v dlhodobom horizonte. Napriek predpokladanému zhoršeniu fiškálnej situácie v roku 2006 by mal deficit zostať v medziach strednodobého cieľa stanoveného v programe.

| (9) | Zdá sa, že riziká ohrozujúce rozpočtovú stratégiu sú vo všeobecnosti vyvážené a rozpočtové výsledky po roku 2006 by mohli byť dokonca o niečo lepšie, než sa predpokladá. Na jednej strane súčasné ukazovatele naznačujú silné oživenie hospodárskej činnosti, deficit v roku 2005 by mal byť podľa očakávaní podstatne nižší a je možné, že rozpočtové prognózy na rok 2006 a neskôr sú v programe podhodnotené, ak bude cena ropy vyššia, než sa predpokladá v programe, pretože v takom prípade by sa zvýšili príjmy rozpočtu z plynu, zatiaľ čo predpoveď rastu už s takýmito vyššími cenami ropy počíta. Na druhej strane by však niektoré z výsledkov, ktoré boli v roku 2005 oproti očakávaniam lepšie, mohli spôsobiť aj negatívne pretrvávanie účinkov. Navyše nie je jasné, či sa v plnej miere dosiahnú očakávané rozpočtové úspory z reforiem systémov zdravotného a sociálneho zabezpečenia, ktoré nadobudli účinnosť na začiatku roka 2006, keďže ešte nie je možné presne posúdiť vplyv týchto reforiem na správanie sa obyvateľstva. |
| --- | --- |

(9)

Zdá sa, že riziká ohrozujúce rozpočtovú stratégiu sú vo všeobecnosti vyvážené a rozpočtové výsledky po roku 2006 by mohli byť dokonca o niečo lepšie, než sa predpokladá. Na jednej strane súčasné ukazovatele naznačujú silné oživenie hospodárskej činnosti, deficit v roku 2005 by mal byť podľa očakávaní podstatne nižší a je možné, že rozpočtové prognózy na rok 2006 a neskôr sú v programe podhodnotené, ak bude cena ropy vyššia, než sa predpokladá v programe, pretože v takom prípade by sa zvýšili príjmy rozpočtu z plynu, zatiaľ čo predpoveď rastu už s takýmito vyššími cenami ropy počíta. Na druhej strane by však niektoré z výsledkov, ktoré boli v roku 2005 oproti očakávaniam lepšie, mohli spôsobiť aj negatívne pretrvávanie účinkov. Navyše nie je jasné, či sa v plnej miere dosiahnú očakávané rozpočtové úspory z reforiem systémov zdravotného a sociálneho zabezpečenia, ktoré nadobudli účinnosť na začiatku roka 2006, keďže ešte nie je možné presne posúdiť vplyv týchto reforiem na správanie sa obyvateľstva.

| (10) | Pri zohľadnení uvedeného posúdenia rizík sa zdá, že rozpočtová stratégia opísaná v programe je dostatočná na to, aby sa zabezpečilo udržanie strednodobého cieľa počas programového obdobia. Plánované štrukturálne saldo je v každom roku v medziach strednodobého cieľa stanoveného v programe a je lepšie než minimálna referenčná hodnota štrukturálneho deficitu na úrovni asi 1 % HDP, čo zaisťuje dostatočnú rezervu proti prekročeniu referenčnej hodnoty 3 % HDP v prípade nepriaznivého cyklického vývoja. Napriek silnému hospodárskemu oživeniu však dôjde v roku 2006 k zhoršeniu štrukturálneho salda o 0,75 % HDP, hoci toto zhoršenie je čiastočne zapríčinené výnimočnými faktormi. Ak sa potvrdia nedávne informácie o pozitívnom výsledku za rok 2005, fiškálne zhoršenie zahrnuté v cieli na rok 2006 by mohlo byť ešte výraznejšie, ak orgány neprijmú opatrenia na to, aby mu zabránili. |
| --- | --- |

(10)

Pri zohľadnení uvedeného posúdenia rizík sa zdá, že rozpočtová stratégia opísaná v programe je dostatočná na to, aby sa zabezpečilo udržanie strednodobého cieľa počas programového obdobia. Plánované štrukturálne saldo je v každom roku v medziach strednodobého cieľa stanoveného v programe a je lepšie než minimálna referenčná hodnota štrukturálneho deficitu na úrovni asi 1 % HDP, čo zaisťuje dostatočnú rezervu proti prekročeniu referenčnej hodnoty 3 % HDP v prípade nepriaznivého cyklického vývoja. Napriek silnému hospodárskemu oživeniu však dôjde v roku 2006 k zhoršeniu štrukturálneho salda o 0,75 % HDP, hoci toto zhoršenie je čiastočne zapríčinené výnimočnými faktormi. Ak sa potvrdia nedávne informácie o pozitívnom výsledku za rok 2005, fiškálne zhoršenie zahrnuté v cieli na rok 2006 by mohlo byť ešte výraznejšie, ak orgány neprijmú opatrenia na to, aby mu zabránili.

| (11) | Verejný dlh by sa mal podľa programu v roku 2006 značne stabilizovať na úrovni 54,5 % HDP a následne postupne znižovať na úroveň 53 % v roku 2008. Tieto prognózy sa v značnej miere zhodujú s prognózami útvarov Komisie. Riziká pre prognózy týkajúce sa dlhu vyplývajú predovšetkým z rizík spojených s prognózami deficitu, ktoré sú, ako už bolo uvedené, značne vyrovnané. |
| --- | --- |

(11)

Verejný dlh by sa mal podľa programu v roku 2006 značne stabilizovať na úrovni 54,5 % HDP a následne postupne znižovať na úroveň 53 % v roku 2008. Tieto prognózy sa v značnej miere zhodujú s prognózami útvarov Komisie. Riziká pre prognózy týkajúce sa dlhu vyplývajú predovšetkým z rizík spojených s prognózami deficitu, ktoré sú, ako už bolo uvedené, značne vyrovnané.

| (12) | Pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Holandsko je v súvislosti s plánovanými rozpočtovými nákladmi na starnutie obyvateľstva vystavené strednému riziku. Súčasná úroveň dlhu neprekračuje hodnotu 60 % HDP, ktorá je stanovená v zmluve, a nedávne zlepšenie rozpočtovej situácie v Holandsku prispelo k zníženiu rizík ohrozujúcich dlhodobú udržateľnosť. Uskutočnenie nedávnej reformy systému starostlivosti o osoby so zdravotným postihnutím tiež prispeje k obmedzeniu verejných výdavkov z dlhodobého hľadiska. Avšak, ak sa aj plánovaný budúci rast príjmov zohľadní v plnej miere, nebude najmä kvôli odloženému zdaňovaniu dôchodkov, postačovať na kompenzáciu nárastu verejných výdavkov z dlhodobého hľadiska. Na úplné vyváženie vplyvu starnutia obyvateľstva bude preto možno potrebná ďalšia rozpočtová konsolidácia. |
| --- | --- |

(12)

Pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Holandsko je v súvislosti s plánovanými rozpočtovými nákladmi na starnutie obyvateľstva vystavené strednému riziku. Súčasná úroveň dlhu neprekračuje hodnotu 60 % HDP, ktorá je stanovená v zmluve, a nedávne zlepšenie rozpočtovej situácie v Holandsku prispelo k zníženiu rizík ohrozujúcich dlhodobú udržateľnosť. Uskutočnenie nedávnej reformy systému starostlivosti o osoby so zdravotným postihnutím tiež prispeje k obmedzeniu verejných výdavkov z dlhodobého hľadiska. Avšak, ak sa aj plánovaný budúci rast príjmov zohľadní v plnej miere, nebude najmä kvôli odloženému zdaňovaniu dôchodkov, postačovať na kompenzáciu nárastu verejných výdavkov z dlhodobého hľadiska. Na úplné vyváženie vplyvu starnutia obyvateľstva bude preto možno potrebná ďalšia rozpočtová konsolidácia.

| (13) | Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodárske politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Obzvlášť sú v súlade s integrovaným usmernením pre zabezpečenie hospodárskej stability prostredníctvom dodržania strednodobého rozpočtového cieľa v priebehu hospodárskeho cyklu. Program je tiež v súlade s integrovaným usmernením pre zabezpečenie hospodárskej udržateľnosti vzhľadom na plánované náklady na starnutie obyvateľstva. |
| --- | --- |

(13)

Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodárske politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Obzvlášť sú v súlade s integrovaným usmernením pre zabezpečenie hospodárskej stability prostredníctvom dodržania strednodobého rozpočtového cieľa v priebehu hospodárskeho cyklu. Program je tiež v súlade s integrovaným usmernením pre zabezpečenie hospodárskej udržateľnosti vzhľadom na plánované náklady na starnutie obyvateľstva.

| (14) | Národný program reforiem Holandska predložený 14. októbra 2005 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a zamestnanosť uvádza ako výzvy: zlepšenie ponuky pracovnej sily, rýchlejší rast produktivity práce prostredníctvom posilnenia výskumu, vývoja a inovácií a zlepšenie cenovej konkurencieschopnosti obmedzením nákladov práce. Z nich najmä posilnenie oblasti výskumu, vývoja a inovácií by malo mať významný vplyv na verejné financie. Vzhľadom na obmedzené informácie, najmä pokiaľ ide o časový rozvrh štrukturálnych reforiem v týchto oblastiach, je však ťažké posúdiť, či sú opatrenia opísané v národnom programe reforiem v plnej miere zohľadnené v rozpočtových prognózach programu stability. Zdá sa, že opatrenia v oblasti verejných financií plánované v programe stability sú vo všeobecnosti v súlade s opatreniami, s ktorými sa počíta v národnom programe reforiem. |
| --- | --- |

(14)

Národný program reforiem Holandska predložený 14. októbra 2005 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a zamestnanosť uvádza ako výzvy: zlepšenie ponuky pracovnej sily, rýchlejší rast produktivity práce prostredníctvom posilnenia výskumu, vývoja a inovácií a zlepšenie cenovej konkurencieschopnosti obmedzením nákladov práce. Z nich najmä posilnenie oblasti výskumu, vývoja a inovácií by malo mať významný vplyv na verejné financie. Vzhľadom na obmedzené informácie, najmä pokiaľ ide o časový rozvrh štrukturálnych reforiem v týchto oblastiach, je však ťažké posúdiť, či sú opatrenia opísané v národnom programe reforiem v plnej miere zohľadnené v rozpočtových prognózach programu stability. Zdá sa, že opatrenia v oblasti verejných financií plánované v programe stability sú vo všeobecnosti v súlade s opatreniami, s ktorými sa počíta v národnom programe reforiem.

Rada vzhľadom na uvedené hodnotenie víta úsilie holandskej vlády v roku 2005 zamerané na ďalšie zníženie deficitu pod referenčnú hodnotu 3 % HDP po včasnom odstránení nadmerného deficitu, a rovnako aj skutočnosť, že holandské orgány majú v úmysle dodržiavať strednodobý cieľ počas celého programového obdobia. Rada vyzýva Holandsko, aby aj vzhľadom na výsledky v roku 2005, ktoré boli lepšie než sa očakávalo, udržalo silnú rozpočtovú pozíciu v roku 2006, ako aj v ďalších rokoch.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | PS dec. 2005 (3) | 1,7 | 0,75 | 2,5 | 2,5 | 2,25 |
| KOM nov. 2005 | 1,7 | 0,5 | 2,0 | 2,4 | — |
| PS nov. 2004 | 1,25 | 1,5 | 2,5 | 2,5 | — |
| Inflácia HISC
  (v %) | PS dec. 2005 | 1,4 | 1,5 | 1,5 | 1,1 | — |
| KOM nov. 2005 | 1,4 | 1,7 | 2,0 | 1,9 | — |
| PS nov. 2004 | 1,25 | 1,25 | 1,5 | 1,5 | — |
| Produkčná medzera
  (v % potenciálneho HDP) | PS dec. 2005 (4) | – 1,5 | – 2,3 | – 1,5 | – 1,1 | – 0,9 |
| KOM nov. 2005 (6) | – 1,3 | – 2,2 | – 1,9 | – 1,4 | — |
| PS nov. 2004 | – 2,1 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,9 | — |
| Saldo verejných financií
  (v % HDP) | PS dec. 2005 | – 2,1 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,2 | – 1,1 |
| KOM nov. 2005 | – 2,1 | – 1,8 | – 1,9 | – 1,5 | — |
| PS nov. 2004 | – 3,0 | – 2,6 | – 2,1 | – 1,9 | — |
| Primárne saldo
  (v % HDP) | PS dec. 2005 | 0,6 | 1,4 | 1,1 | 1,4 | 1,5 |
| KOM nov. 2005 | 0,5 | 0,7 | 0,6 | 1,0 | — |
| PS nov. 2004 | – 0,1 | 0,3 | 0,7 | 0,8 | — |
| Cyklicky upravené saldo = štrukturálne saldo (5)

  (v % HDP) | PS dec. 2005 (4) | – 1,3 | 0,0 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,6 |
| KOM nov. 2005 | – 1,4 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,7 | — |
| PS nov. 2004 | – 1,6 | – 1,2 | – 1,2 | – 1,3 | — |
| Hrubý verejný dlh
  (v % HDP) | PS dec. 2005 | 53,1 | 54,4 | 54,5 | 53,9 | 53,1 |
| KOM nov. 2005 | 53,1 | 54,0 | 54,2 | 53,8 | — |
| PS nov. 2004 | 56,3 | 58,1 | 58,6 | 58,3 | — |
| Program stability (PS), hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene roku 2005 (KOM), výpočty útvarov Komisie. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reálny HDP

(zmena v %)

PS dec. 2005 (3)

1,7

0,75

2,5

2,5

2,25

KOM nov. 2005

1,7

0,5

2,0

2,4

—

PS nov. 2004

1,25

1,5

2,5

2,5

—

Inflácia HISC

(v %)

PS dec. 2005

1,4

1,5

1,5

1,1

—

KOM nov. 2005

1,4

1,7

2,0

1,9

—

PS nov. 2004

1,25

1,25

1,5

1,5

—

Produkčná medzera

(v % potenciálneho HDP)

PS dec. 2005 (4)

– 1,5

– 2,3

– 1,5

– 1,1

– 0,9

KOM nov. 2005 (6)

– 1,3

– 2,2

– 1,9

– 1,4

—

PS nov. 2004

– 2,1

– 2,2

– 1,5

– 0,9

—

Saldo verejných financií

(v % HDP)

PS dec. 2005

– 2,1

– 1,2

– 1,5

– 1,2

– 1,1

KOM nov. 2005

– 2,1

– 1,8

– 1,9

– 1,5

—

PS nov. 2004

– 3,0

– 2,6

– 2,1

– 1,9

—

Primárne saldo

(v % HDP)

PS dec. 2005

0,6

1,4

1,1

1,4

1,5

KOM nov. 2005

0,5

0,7

0,6

1,0

—

PS nov. 2004

– 0,1

0,3

0,7

0,8

—

Cyklicky upravené saldo = štrukturálne saldo (5)

(v % HDP)

PS dec. 2005 (4)

– 1,3

0,0

– 0,7

– 0,6

– 0,6

KOM nov. 2005

– 1,4

– 0,6

– 0,8

– 0,7

—

PS nov. 2004

– 1,6

– 1,2

– 1,2

– 1,3

—

Hrubý verejný dlh

(v % HDP)

PS dec. 2005

53,1

54,4

54,5

53,9

53,1

KOM nov. 2005

53,1

54,0

54,2

53,8

—

PS nov. 2004

56,3

58,1

58,6

58,3

—

Program stability (PS), hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene roku 2005 (KOM), výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na ktoré sa odkazuje v tomto texte, možno nájsť na webovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Niektoré kapitoly chýbajú (celkový politický rámec) alebo nie sú úplné (kvalita verejných financií, štrukturálne reformy). Povinné údaje týkajúce sa základných predpokladov v programe chýbali, ale holandské orgány ich neskôr poskytli. Chýba dôležitá časť nepovinných údajov stanovených v novom kódexe pravidiel.

(3)  Na ďalšie výpočty boli použité zodpovedajúce bodové odhady.

(4)  Výpočty útvarov Komisie vychádzajú z údajov uvedených v programe.

(5)  Keďže program nekonkretizuje žiadne jednorazové ani iné dočasné opatrenia, cyklicky upravené saldo a štrukturálne saldo sa zhodujú.

(6)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste na úrovni 1,5 %, 1,6 %, 1,7 % a 1,8 % postupne v rokoch 2004 – 2007.

Zdroj:

Program stability (PS), hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene roku 2005 (KOM), výpočty útvarov Komisie.

---

| 5.4.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 82/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 82/31

---

STANOVISKO RADY

zo 14. marca 2006

k aktualizovanému programu stability Portugalska na roky 2005 – 2009

(2006/C 82/08)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

ZAUJALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 14. marca 2006 preskúmala aktualizovaný program stability Portugalska na obdobie rokov 2005 až 2009. |
| --- | --- |

(1)

Rada 14. marca 2006 preskúmala aktualizovaný program stability Portugalska na obdobie rokov 2005 až 2009.

| (2) | Hospodársky rast Portugalska, sprevádzaný cyklickou fiškálnou expanziou, dosiahol v priebehu rokov 1995 – 2000 priemernú úroveň 4 % ročne, v období rokov 2001 – 2005 však výrazne poklesol na úroveň iba 0,5 % ročne, čo je pod priemerom eurozóny. Očakáva sa, že HDP na obyvateľa meraný kúpnou silou v roku 2005 poklesol pod úroveň 70 % priemeru eurozóny. Mierna výkonnosť okrem vonkajších nepriaznivých cyklických vplyvov odzrkadľuje slabú konkurenčnú pozíciu, čo vysvetľuje značný deficit platobnej bilancie a nízky potenciálny rast. Od prelomu desaťročí sa oslabuje fiškálna pozícia a pretrváva vysoký štrukturálny deficit. |
| --- | --- |

(2)

Hospodársky rast Portugalska, sprevádzaný cyklickou fiškálnou expanziou, dosiahol v priebehu rokov 1995 – 2000 priemernú úroveň 4 % ročne, v období rokov 2001 – 2005 však výrazne poklesol na úroveň iba 0,5 % ročne, čo je pod priemerom eurozóny. Očakáva sa, že HDP na obyvateľa meraný kúpnou silou v roku 2005 poklesol pod úroveň 70 % priemeru eurozóny. Mierna výkonnosť okrem vonkajších nepriaznivých cyklických vplyvov odzrkadľuje slabú konkurenčnú pozíciu, čo vysvetľuje značný deficit platobnej bilancie a nízky potenciálny rast. Od prelomu desaťročí sa oslabuje fiškálna pozícia a pretrváva vysoký štrukturálny deficit.

| (3) | Rada 20. septembra 2005 rozhodla, že Portugalsko má nadmerný deficit. Podľa článku 104 ods. 7 odporúčania Rady z toho istého dňa sa má nadmerný deficit odstrániť do roku 2008. Po uplynutí šesťmesačnej lehoty, ktorá sa predpokladá v odporúčaní, má Komisia vykonať hodnotenie opatrení, ktoré portugalské orgány prijali na dosiahnutie deficitu plánovaného na rok 2006. Rada vo svojom stanovisku z 12. júla 2005 k predchádzajúcej aktualizácii programu stability na obdobie rokov 2005 – 2009 vyzvala Portugalsko, aby v roku 2005 obmedzilo zhoršovanie svojej fiškálnej pozície; aby nadmerný deficit trvalo odstránilo prijatím zásadných krokov v roku 2006; aby dosiahlo klesajúcu úroveň pomeru hrubého dlhu k HDP; aby kontrolovalo vývoj výdavkov a zvýšilo kvalitu verejných financií a zabezpečilo ich dlhodobú udržateľnosť; aby ďalej zlepšovalo spracovanie údajov verejnej správy. |
| --- | --- |

(3)

Rada 20. septembra 2005 rozhodla, že Portugalsko má nadmerný deficit. Podľa článku 104 ods. 7 odporúčania Rady z toho istého dňa sa má nadmerný deficit odstrániť do roku 2008. Po uplynutí šesťmesačnej lehoty, ktorá sa predpokladá v odporúčaní, má Komisia vykonať hodnotenie opatrení, ktoré portugalské orgány prijali na dosiahnutie deficitu plánovaného na rok 2006. Rada vo svojom stanovisku z 12. júla 2005 k predchádzajúcej aktualizácii programu stability na obdobie rokov 2005 – 2009 vyzvala Portugalsko, aby v roku 2005 obmedzilo zhoršovanie svojej fiškálnej pozície; aby nadmerný deficit trvalo odstránilo prijatím zásadných krokov v roku 2006; aby dosiahlo klesajúcu úroveň pomeru hrubého dlhu k HDP; aby kontrolovalo vývoj výdavkov a zvýšilo kvalitu verejných financií a zabezpečilo ich dlhodobú udržateľnosť; aby ďalej zlepšovalo spracovanie údajov verejnej správy.

| (4) | V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2005 sa odhaduje, že deficit verejných financií dosiahol v roku 2005 úroveň 6 % HDP oproti plánovanej úrovni 6,2 % HDP uvedenej v predchádzajúcej aktualizácii z júna 2005. Tento malý rozdiel je v plnej miere dôsledkom revízie časového radu HDP smerom nahor. Okrem zvýšenia výdavkov bolo zaznamenané výrazné zhoršenie oproti predchádzajúcim rokom spôsobené tým, že vláda už nezvyšovala príjmy prostredníctvom významných jednorazových opatrení. |
| --- | --- |

(4)

V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2005 sa odhaduje, že deficit verejných financií dosiahol v roku 2005 úroveň 6 % HDP oproti plánovanej úrovni 6,2 % HDP uvedenej v predchádzajúcej aktualizácii z júna 2005. Tento malý rozdiel je v plnej miere dôsledkom revízie časového radu HDP smerom nahor. Okrem zvýšenia výdavkov bolo zaznamenané výrazné zhoršenie oproti predchádzajúcim rokom spôsobené tým, že vláda už nezvyšovala príjmy prostredníctvom významných jednorazových opatrení.

| (5) | Program uvádza povinné údaje požadované pre programy stability a konvergenčné programy, ktoré sú uvedené v novom kódexe pravidiel, hoci sa vo významných bodoch odchyľuje od vzorovej štruktúry (2). |
| --- | --- |

(5)

Program uvádza povinné údaje požadované pre programy stability a konvergenčné programy, ktoré sú uvedené v novom kódexe pravidiel, hoci sa vo významných bodoch odchyľuje od vzorovej štruktúry (2).

| (6) | Makroekonomický scenár predložený v aktualizácii predpovedá, že v priebehu programového obdobia dôjde k zvýšeniu rastu reálneho HDP z úrovne 0,5 % v roku 2005 na 1,1 % v roku 2006 a 1,8 % v roku 2007 a prípadne 3 % v roku 2009. Predpokladá sa, že hospodársky rast bude stimulovaný domácim dopytom a vývozom, hoci sa očakáva, že stav zahraničného účtu sa bude počas programového obdobia nachádzať tesne pri neutrálnej úrovni. Predpokladá sa, že produkčná medzera sa zníži z úrovne okolo -2,5 % HDP v rokoch 2006 – 2007 na menej ako -1 % ku koncu programového obdobia. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sú predpoklady rastu uvedené v programe priaznivé, najmä pre posledné roky programu. Predpokladá sa, že inflačné tlaky zostanú na nízkej úrovni, ale pre rok 2006 a ku koncu programového obdobia existujú isté riziká. Očakáva sa, že veľký deficit platobnej bilancie sa vo všeobecnosti nezmení. |
| --- | --- |

(6)

Makroekonomický scenár predložený v aktualizácii predpovedá, že v priebehu programového obdobia dôjde k zvýšeniu rastu reálneho HDP z úrovne 0,5 % v roku 2005 na 1,1 % v roku 2006 a 1,8 % v roku 2007 a prípadne 3 % v roku 2009. Predpokladá sa, že hospodársky rast bude stimulovaný domácim dopytom a vývozom, hoci sa očakáva, že stav zahraničného účtu sa bude počas programového obdobia nachádzať tesne pri neutrálnej úrovni. Predpokladá sa, že produkčná medzera sa zníži z úrovne okolo -2,5 % HDP v rokoch 2006 – 2007 na menej ako -1 % ku koncu programového obdobia. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sú predpoklady rastu uvedené v programe priaznivé, najmä pre posledné roky programu. Predpokladá sa, že inflačné tlaky zostanú na nízkej úrovni, ale pre rok 2006 a ku koncu programového obdobia existujú isté riziká. Očakáva sa, že veľký deficit platobnej bilancie sa vo všeobecnosti nezmení.

| (7) | Program sa zameriava na trvalé odstránenie veľkej fiškálnej nerovnováhy znížením deficitu verejných financií pod úroveň referenčnej hodnoty 3 % HDP v roku 2008 a pokračovaním vo fiškálnej konsolidácii. Predpokladá, že po realizácii štrukturálnych opatrení dôjde ku konsolidácii verejných financií s výrazným každoročným napredovaním. V roku 2005 vzrástol deficit verejných financií na 6 % HDP, ďalej sa plánuje jeho pokles na úroveň 4,6 % v roku 2006, 3,7 % HDP v roku 2007, 2,6 % v roku 2008 a 1,5 % HDP v roku 2009. Predpokladaný časový profil primárneho salda je podobný – v období rokov 2005 až 2009 sa deficit vo výške 3,2 % HDP zlepší na prebytok na úrovni 1,5 % HDP. Fiškálne úpravy majú oporu na strane príjmov, ako aj výdavkov. Konsolidácia sa krátkodobo opiera hlavne o dodatočné príjmy plynúce z vyšších daňových sadzieb a zlepšeného výberu daní. Očakáva sa, že obmedzenia výdavkov rozšírené na všetky hlavné primárne výdavkové kategórie napomôžu v priebehu obdobia progresívnej fiškálnej konsolidácii, pričom najväčšie úspory vzniknú zo zmien, ktoré sa týkajú verejnej správy vrátane zamestnancov, a zmien systému sociálneho zabezpečenia. Aktualizácia programu stability z decembra 2005 v porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou v prevažnej miere potvrdzuje plánovanú úpravu oproti nižším predpokladom rastu, ktoré sú však stále v súvislosti s údajmi dostupnými v súčasnosti priaznivé. |
| --- | --- |

(7)

Program sa zameriava na trvalé odstránenie veľkej fiškálnej nerovnováhy znížením deficitu verejných financií pod úroveň referenčnej hodnoty 3 % HDP v roku 2008 a pokračovaním vo fiškálnej konsolidácii. Predpokladá, že po realizácii štrukturálnych opatrení dôjde ku konsolidácii verejných financií s výrazným každoročným napredovaním. V roku 2005 vzrástol deficit verejných financií na 6 % HDP, ďalej sa plánuje jeho pokles na úroveň 4,6 % v roku 2006, 3,7 % HDP v roku 2007, 2,6 % v roku 2008 a 1,5 % HDP v roku 2009. Predpokladaný časový profil primárneho salda je podobný – v období rokov 2005 až 2009 sa deficit vo výške 3,2 % HDP zlepší na prebytok na úrovni 1,5 % HDP. Fiškálne úpravy majú oporu na strane príjmov, ako aj výdavkov. Konsolidácia sa krátkodobo opiera hlavne o dodatočné príjmy plynúce z vyšších daňových sadzieb a zlepšeného výberu daní. Očakáva sa, že obmedzenia výdavkov rozšírené na všetky hlavné primárne výdavkové kategórie napomôžu v priebehu obdobia progresívnej fiškálnej konsolidácii, pričom najväčšie úspory vzniknú zo zmien, ktoré sa týkajú verejnej správy vrátane zamestnancov, a zmien systému sociálneho zabezpečenia. Aktualizácia programu stability z decembra 2005 v porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou v prevažnej miere potvrdzuje plánovanú úpravu oproti nižším predpokladom rastu, ktoré sú však stále v súvislosti s údajmi dostupnými v súčasnosti priaznivé.

| (8) | Počas programového obdobia sa plánuje zlepšenie štrukturálneho salda (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových alebo dočasných opatrení), ktoré útvary Komisie vypočítali na základe informácií v programe a podľa spoločne dohodnutej metodiky, o takmer 3,5 percentuálneho bodu. Predpokladá sa, že tesná fiškálna pozícia bude prevládať počas celého programového obdobia, pričom v niektorých smeroch sa prejaví už na jeho začiatku: plánuje sa pokles štrukturálneho deficitu z úrovne 5 % HDP v roku 2005 na asi 3,5 % HDP v roku 2006, ďalej na úroveň takmer 2,5 % v roku 2007, 1,75 % v roku 2008 a 1,25 % HDP v roku 2009. Predpokladá sa, že plánované fiškálne úsilie sa prejaví pri klesajúcej negatívnej produkčnej medzere. Program určuje strednodobý cieľ rozpočtovej pozície v zmysle Paktu stability a rastu na úrovni „aspoň -0,5 % HDP“, nezameriava sa však na jeho dosiahnutie do konca programového obdobia. Keďže strednodobý cieľ programu je náročnejší ako minimálna referenčná hodnota (odhadovaný na úroveň deficitu približne 1 % HDP), jeho dosiahnutie by malo naplniť cieľ zabezpečiť rezervu proti vzniku nadmerného deficitu. Strednodobý cieľ programu je podľa súčasného posúdenia primeraný, pretože je v rozpätí určenom pre eurozónu a členské štáty systému ERM II v Pakte stability a rastu a kódexe správania, pričom adekvátne odráža pomer dlhu k DPH a priemerný rast potenciálneho produktu v dlhodobom horizonte. |
| --- | --- |

(8)

Počas programového obdobia sa plánuje zlepšenie štrukturálneho salda (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových alebo dočasných opatrení), ktoré útvary Komisie vypočítali na základe informácií v programe a podľa spoločne dohodnutej metodiky, o takmer 3,5 percentuálneho bodu. Predpokladá sa, že tesná fiškálna pozícia bude prevládať počas celého programového obdobia, pričom v niektorých smeroch sa prejaví už na jeho začiatku: plánuje sa pokles štrukturálneho deficitu z úrovne 5 % HDP v roku 2005 na asi 3,5 % HDP v roku 2006, ďalej na úroveň takmer 2,5 % v roku 2007, 1,75 % v roku 2008 a 1,25 % HDP v roku 2009. Predpokladá sa, že plánované fiškálne úsilie sa prejaví pri klesajúcej negatívnej produkčnej medzere. Program určuje strednodobý cieľ rozpočtovej pozície v zmysle Paktu stability a rastu na úrovni „aspoň -0,5 % HDP“, nezameriava sa však na jeho dosiahnutie do konca programového obdobia. Keďže strednodobý cieľ programu je náročnejší ako minimálna referenčná hodnota (odhadovaný na úroveň deficitu približne 1 % HDP), jeho dosiahnutie by malo naplniť cieľ zabezpečiť rezervu proti vzniku nadmerného deficitu. Strednodobý cieľ programu je podľa súčasného posúdenia primeraný, pretože je v rozpätí určenom pre eurozónu a členské štáty systému ERM II v Pakte stability a rastu a kódexe správania, pričom adekvátne odráža pomer dlhu k DPH a priemerný rast potenciálneho produktu v dlhodobom horizonte.

| (9) | Rozpočtový výsledok by mohol byť horší, ako sa plánuje v programe. Zatiaľ čo predpoklady daňovej náročnosti hospodárskej činnosti uvedené v programe sa vo všeobecnosti javia ako pravdepodobné, výhľad hospodárskeho rastu, z ktorého vychádzajú rozpočtové ciele, je priaznivý, najmä v rokoch na konci programového obdobia. Aktualizácia okrem toho načrtáva ambiciózny strednodobý plán obmedzenia rastu výdavkov, pričom nedávno sa prijalo niekoľko opatrení, napriek tomu je ešte potrebné definovať a uskutočniť dôležité opatrenia súvisiace so stratégiou, najmä pokiaľ ide o zmeny vo verejnej správe, od ktorých sa očakáva, že počínajúc rokom 2007 prinesú výrazné úspory. Ich úplná realizácia bude pre dosiahnutie rozpočtových cieľov kľúčová. Na záver program načrtáva opatrenia, ktoré by mali zlepšiť rámec plnenia a kontroly rozpočtu, od ktorých sa v prípade dôsledného vykonávania očakáva, že prispejú k dosiahnutiu rozpočtových cieľov. |
| --- | --- |

(9)

Rozpočtový výsledok by mohol byť horší, ako sa plánuje v programe. Zatiaľ čo predpoklady daňovej náročnosti hospodárskej činnosti uvedené v programe sa vo všeobecnosti javia ako pravdepodobné, výhľad hospodárskeho rastu, z ktorého vychádzajú rozpočtové ciele, je priaznivý, najmä v rokoch na konci programového obdobia. Aktualizácia okrem toho načrtáva ambiciózny strednodobý plán obmedzenia rastu výdavkov, pričom nedávno sa prijalo niekoľko opatrení, napriek tomu je ešte potrebné definovať a uskutočniť dôležité opatrenia súvisiace so stratégiou, najmä pokiaľ ide o zmeny vo verejnej správe, od ktorých sa očakáva, že počínajúc rokom 2007 prinesú výrazné úspory. Ich úplná realizácia bude pre dosiahnutie rozpočtových cieľov kľúčová. Na záver program načrtáva opatrenia, ktoré by mali zlepšiť rámec plnenia a kontroly rozpočtu, od ktorých sa v prípade dôsledného vykonávania očakáva, že prispejú k dosiahnutiu rozpočtových cieľov.

| (10) | Vzhľadom na vyrovnanosť rizík závisí odstránenie nadmerného deficitu do konečného termínu v roku 2008, ktorý stanovila Rada, od efektívneho uskutočnenia všetkých opatrení ohlásených v programe na rok 2006 a významných korekčných opatrení v roku 2007 a neskôr. Za predpokladu, že dôjde k náležitému riešeniu uvedených rizík, ktorým sú rozpočtové ciele vystavené, je tempo úprav na dosiahnutie strednodobého cieľa programu úplne v súlade s Paktom stability a rastu, ale strednodobý cieľ programu sa do konca programového obdobia aj tak nedosiahne. Zabezpečenie dostatočnej rezervy voči prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri obvyklých makroekonomických fluktuáciách v roku nasledujúcom po plánovanom odstránení nadmerného deficitu si vyžaduje náležité riešenie rizík, ktorým sú vystavené rozpočtové ciele. |
| --- | --- |

(10)

Vzhľadom na vyrovnanosť rizík závisí odstránenie nadmerného deficitu do konečného termínu v roku 2008, ktorý stanovila Rada, od efektívneho uskutočnenia všetkých opatrení ohlásených v programe na rok 2006 a významných korekčných opatrení v roku 2007 a neskôr. Za predpokladu, že dôjde k náležitému riešeniu uvedených rizík, ktorým sú rozpočtové ciele vystavené, je tempo úprav na dosiahnutie strednodobého cieľa programu úplne v súlade s Paktom stability a rastu, ale strednodobý cieľ programu sa do konca programového obdobia aj tak nedosiahne. Zabezpečenie dostatočnej rezervy voči prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri obvyklých makroekonomických fluktuáciách v roku nasledujúcom po plánovanom odstránení nadmerného deficitu si vyžaduje náležité riešenie rizík, ktorým sú vystavené rozpočtové ciele.

| (11) | Odhaduje sa, že pomer dlhu k HDP dosiahol v roku 2005 65,5 % HDP, čo je nad referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Program predpokladá, že pomer dlhu k HDP sa bude ďalej zvyšovať na úroveň asi 69 % v roku 2007 a potom dôjde k jeho miernemu poklesu na úroveň 66 % v roku 2009. Vývoj pomeru dlhu k HDP môže byť menej priaznivý, než sa predpokladá v programe vzhľadom na uvedené riziká, ktorým sú rozpočtové ciele vystavené, a na neistotu v súvislosti so zosúladením dlhu a deficitu a hospodársky rast, ktorý môže byť menší oproti očakávaniu. Vzhľadom na posúdenie rizika sa zabezpečenie dosiahnutia rozpočtových cieľov uvedených v programe javí ako nevyhnutné na dostatočné zníženie pomeru dlhu k HDP na úroveň referenčnej hodnoty. |
| --- | --- |

(11)

Odhaduje sa, že pomer dlhu k HDP dosiahol v roku 2005 65,5 % HDP, čo je nad referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Program predpokladá, že pomer dlhu k HDP sa bude ďalej zvyšovať na úroveň asi 69 % v roku 2007 a potom dôjde k jeho miernemu poklesu na úroveň 66 % v roku 2009. Vývoj pomeru dlhu k HDP môže byť menej priaznivý, než sa predpokladá v programe vzhľadom na uvedené riziká, ktorým sú rozpočtové ciele vystavené, a na neistotu v súvislosti so zosúladením dlhu a deficitu a hospodársky rast, ktorý môže byť menší oproti očakávaniu. Vzhľadom na posúdenie rizika sa zabezpečenie dosiahnutia rozpočtových cieľov uvedených v programe javí ako nevyhnutné na dostatočné zníženie pomeru dlhu k HDP na úroveň referenčnej hodnoty.

| (12) | Zdá sa, že Portugalsku vzhľadom na trvalú udržateľnosť verejných financií hrozí veľké riziko v dôsledku plánovaných rozpočtových nákladov na starnutie obyvateľstva. Súčasná vysoká úroveň hrubého dlhu a slabá rozpočtová pozícia naznačujú, že je potrebné prísne vykonávanie plánovanej konsolidácie verejných financií v strednodobom horizonte a zabezpečenie dosiahnutia rozpočtových cieľov, aby sa znížili riziká, ktorým je vystavená udržateľnosť verejných financií. Plánované zvýšenie výdavkov na dôchodkový systém a systém zdravotnej starostlivosti počas obdobia, ktorého sa prognóza týka, však jasne poukazuje na potrebu komplexnej stratégie, ktorá by reagovala na problém starnutia obyvateľstva a ktorá by riešila viac ako len zlepšenie súčasnej slabej rozpočtovej pozície. Prebiehajúce zavádzanie zmien dôchodkového systému a systému zdravotnej starostlivosti by malo do určitej miery posilniť trvalú udržateľnosť týchto systémov. Na obmedzenie plánovaného rastu výdavkov na starnutie obyvateľstva sú však potrebné ďalšie reformy. |
| --- | --- |

(12)

Zdá sa, že Portugalsku vzhľadom na trvalú udržateľnosť verejných financií hrozí veľké riziko v dôsledku plánovaných rozpočtových nákladov na starnutie obyvateľstva. Súčasná vysoká úroveň hrubého dlhu a slabá rozpočtová pozícia naznačujú, že je potrebné prísne vykonávanie plánovanej konsolidácie verejných financií v strednodobom horizonte a zabezpečenie dosiahnutia rozpočtových cieľov, aby sa znížili riziká, ktorým je vystavená udržateľnosť verejných financií. Plánované zvýšenie výdavkov na dôchodkový systém a systém zdravotnej starostlivosti počas obdobia, ktorého sa prognóza týka, však jasne poukazuje na potrebu komplexnej stratégie, ktorá by reagovala na problém starnutia obyvateľstva a ktorá by riešila viac ako len zlepšenie súčasnej slabej rozpočtovej pozície. Prebiehajúce zavádzanie zmien dôchodkového systému a systému zdravotnej starostlivosti by malo do určitej miery posilniť trvalú udržateľnosť týchto systémov. Na obmedzenie plánovaného rastu výdavkov na starnutie obyvateľstva sú však potrebné ďalšie reformy.

| (13) | Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodárske politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Ich cieľom je najmä štrukturálne odstránenie nadmerného deficitu, ako sa uvádza v odporúčaní Rady v zmysle článku 104 ods. 7 z 20. septembra 2005 a očakáva sa, že načrtnutá fiškálna politika prispeje k odstráneniu deficitu platobnej bilancie. Napriek tomu je potrebné poznamenať, že plánovaný vývoj dlhu verejných financií v prvej polovici programového obdobia predstavuje odklon od toho, čo sa očakáva v usmerneniach. |
| --- | --- |

(13)

Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodárske politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Ich cieľom je najmä štrukturálne odstránenie nadmerného deficitu, ako sa uvádza v odporúčaní Rady v zmysle článku 104 ods. 7 z 20. septembra 2005 a očakáva sa, že načrtnutá fiškálna politika prispeje k odstráneniu deficitu platobnej bilancie. Napriek tomu je potrebné poznamenať, že plánovaný vývoj dlhu verejných financií v prvej polovici programového obdobia predstavuje odklon od toho, čo sa očakáva v usmerneniach.

| (14) | Národný program reforiem Portugalska predložený 21. októbra 2005 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a zamestnanosť uvádza v oblasti verejných financií tieto výzvy: i) posilnenie hospodárskeho rastu a podpora udržateľnosti verejných financií a ii) reforma verejnej správy. Opatrenia plánované v programe stability sú v súlade s opatreniami, ktoré predpokladá národný program reforiem v oblasti verejných financií. Národný program reforiem v podstate úplne prevzal väčšinu aktualizácie z júna 2005. Najnovšia aktualizácia programu stability túto stratégiu potvrdzuje. Podrobne však nevysvetľuje dôsledky opatrení, ktoré sú načrtnuté v národnom programe reforiem v rôznych politických oblastiach na rozpočet. |
| --- | --- |

(14)

Národný program reforiem Portugalska predložený 21. októbra 2005 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a zamestnanosť uvádza v oblasti verejných financií tieto výzvy: i) posilnenie hospodárskeho rastu a podpora udržateľnosti verejných financií a ii) reforma verejnej správy. Opatrenia plánované v programe stability sú v súlade s opatreniami, ktoré predpokladá národný program reforiem v oblasti verejných financií. Národný program reforiem v podstate úplne prevzal väčšinu aktualizácie z júna 2005. Najnovšia aktualizácia programu stability túto stratégiu potvrdzuje. Podrobne však nevysvetľuje dôsledky opatrení, ktoré sú načrtnuté v národnom programe reforiem v rôznych politických oblastiach na rozpočet.

Rada vzhľadom na uvedené posúdenie konštatuje, že program je vo všeobecnosti v súlade s odstránením nadmerného deficitu do roku 2008 za predpokladu úplného vykonania opatrení avizovaných v programe, ktoré je potrebné posilniť na rok 2007 a neskôr s cieľom oslabiť riziká znižovania, ktoré ohrozujú rozpočtové ciele. Vzhľadom na odporúčania v zmysle článku 104 ods. 7 z 20. septembra 2005 Rada vyzýva Portugalsko, aby:

| i) | prijalo a dôsledne vykonávalo štrukturálne opatrenia plánované v programe s cieľom zabezpečiť odstránenie nadmerného deficitu do roku 2008 spoľahlivým a trvalo udržateľným spôsobom; aby zabezpečilo súvislé úpravy zamerané na dosiahnutie strednodobého cieľa po odstránení nadmerného deficitu v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu; aby vytvorilo rezervy na vysporiadanie sa s vplyvom, ktorý môže mať na rozpočet nižší hospodársky rast oproti očakávaniu; |
| --- | --- |

i)

prijalo a dôsledne vykonávalo štrukturálne opatrenia plánované v programe s cieľom zabezpečiť odstránenie nadmerného deficitu do roku 2008 spoľahlivým a trvalo udržateľným spôsobom; aby zabezpečilo súvislé úpravy zamerané na dosiahnutie strednodobého cieľa po odstránení nadmerného deficitu v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu; aby vytvorilo rezervy na vysporiadanie sa s vplyvom, ktorý môže mať na rozpočet nižší hospodársky rast oproti očakávaniu;

| ii) | rozhodne prijalo plánované opatrenia na kontrolu výdavkov; aby zlepšilo proces tvorby rozpočtu na všetkých úrovniach verejnej správy, napríklad aj prostredníctvom širšieho využitia záväzných výdavkových stropov a, ako je to načrtnuté v programe, posilnením mechanizmov sledovania a kontroly výdavkov a príjmov a podávania správ o nich; |
| --- | --- |

ii)

rozhodne prijalo plánované opatrenia na kontrolu výdavkov; aby zlepšilo proces tvorby rozpočtu na všetkých úrovniach verejnej správy, napríklad aj prostredníctvom širšieho využitia záväzných výdavkových stropov a, ako je to načrtnuté v programe, posilnením mechanizmov sledovania a kontroly výdavkov a príjmov a podávania správ o nich;

| iii) | zlepšilo dlhodobú udržateľnosť verejných financií, najmä realizáciou opatrení už plánovaných v programe a prijatím ďalších reforiem v oblasti dôchodkov a zdravotnej starostlivosti; |
| --- | --- |

iii)

zlepšilo dlhodobú udržateľnosť verejných financií, najmä realizáciou opatrení už plánovaných v programe a prijatím ďalších reforiem v oblasti dôchodkov a zdravotnej starostlivosti;

| iv) | aby zabezpečilo trvalý pokles pomeru hrubého dlhu verejných financií k HDP tak, aby tento pomer odzrkadľoval pokrok v znižovaní deficitu verejných financií a plánované príjmy z privatizácie, a zároveň dôkladne zvážilo vplyv hlavných verejných investičných projektov na dlh vrátane tých, ktoré sa realizujú v spolupráci so súkromným sektorom. |
| --- | --- |

iv)

aby zabezpečilo trvalý pokles pomeru hrubého dlhu verejných financií k HDP tak, aby tento pomer odzrkadľoval pokrok v znižovaní deficitu verejných financií a plánované príjmy z privatizácie, a zároveň dôkladne zvážilo vplyv hlavných verejných investičných projektov na dlh vrátane tých, ktoré sa realizujú v spolupráci so súkromným sektorom.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | PS dec. 2005 | 1,2 | 0,5 | 1,1 | 1,8 | 2,4 | 3,0 |
| KOM nov. 2005 | 1,2 | 0,4 | 0,8 | 1,2 | — | — |
| PS jún 2005 | 1,0 | 0,8 | 1,4 | 2,2 | 2,6 | 3,0 |
| Inflácia HISC
  (v %) | PS dec. 2005 (3) | 2,4 | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,2 | 2,1 |
| KOM nov. 2005 | 2,5 | 2,2 | 2,7 | 2,2 | — | — |
| PS jún 2005 | 2,5 | 2,5 | 2,9 | 2,5 | 2,5 | 2,4 |
| Produkčná medzera
  (v % potenciálneho HDP) | PS dec. 2005 (4) | – 1,5 | – 2,3 | – 2,7 | – 2,5 | – 1,8 | – 0,7 |
| KOM nov. 2005 (9) | – 1,3 | – 2,0 | – 2,4 | – 2,6 | — | — |
| PS jún 2005 (4) | – 2,1 | – 2,7 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,6 | – 0,7 |
| Saldo verejných financií
  (v % HDP) | PS dec. 2005 | – 3,0 | – 6,0 | – 4,6 | – 3,7 | – 2,6 | – 1,5 |
| KOM nov. 2005 | – 3,0 | – 6,0 | – 5,0 | – 4,8 | — | — |
| PS jún 2005 | – 2,9 | – 6,2 | – 4,8 | – 3,9 | – 2,8 | – 1,6 |
| Primárne saldo
  (v % HDP) | PS dec. 2005 | – 0,3 | – 3,2 | – 1,7 | – 0,6 | 0,6 | 1,5 |
| KOM nov. 2005 | – 0,3 | – 3,1 | – 2,0 | – 1,6 | — | — |
| PS jún 2005 | – 0,1 | – 3,3 | – 1,6 | – 0,5 | 0,7 | 1,8 |
| Cyklicky upravené saldo
  (v % HDP) | PS dec. 2005 (4) | – 2,3 | – 5,0 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 |
| KOM nov. 2005 | – 2,4 | – 5,1 | – 3,8 | – 3,6 | — | — |
| PS jún 2005 (4) | – 2,2 | – 5,3 | – 3,8 | – 3,1 | – 2,3 | – 1,4 |
| Štrukturálne saldo (5)

  (v % HDP) | PS dec. 2005 (6) | — | – 5,0 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 |
| KOM nov. 2005 (7) | – 4,6 | – 5,5 | – 4,2 | – 3,7 | — | — |
| PS jún 2005 (8) | – 4,5 | – 5,5 | – 3,8 | – 3,1 | – 2,3 | – 1,4 |
| Hrubý verejný dlh
  (v % HDP) | PS dec. 2005 | 59,4 | 65,5 | 68,7 | 69,3 | 68,4 | 66,2 |
| KOM nov. 2005 | 59,4 | 65,9 | 69,8 | 72,1 | — | — |
| PS jún 2005 | 61,9 | 66,5 | 67,5 | 67,8 | 66,8 | 64,5 |
| Program stability (PS), hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM), výpočty útvarov Komisie. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Reálny HDP

(zmena v %)

PS dec. 2005

1,2

0,5

1,1

1,8

2,4

3,0

KOM nov. 2005

1,2

0,4

0,8

1,2

—

—

PS jún 2005

1,0

0,8

1,4

2,2

2,6

3,0

Inflácia HISC

(v %)

PS dec. 2005 (3)

2,4

2,3

2,3

2,2

2,2

2,1

KOM nov. 2005

2,5

2,2

2,7

2,2

—

—

PS jún 2005

2,5

2,5

2,9

2,5

2,5

2,4

Produkčná medzera

(v % potenciálneho HDP)

PS dec. 2005 (4)

– 1,5

– 2,3

– 2,7

– 2,5

– 1,8

– 0,7

KOM nov. 2005 (9)

– 1,3

– 2,0

– 2,4

– 2,6

—

—

PS jún 2005 (4)

– 2,1

– 2,7

– 2,8

– 2,3

– 1,6

– 0,7

Saldo verejných financií

(v % HDP)

PS dec. 2005

– 3,0

– 6,0

– 4,6

– 3,7

– 2,6

– 1,5

KOM nov. 2005

– 3,0

– 6,0

– 5,0

– 4,8

—

—

PS jún 2005

– 2,9

– 6,2

– 4,8

– 3,9

– 2,8

– 1,6

Primárne saldo

(v % HDP)

PS dec. 2005

– 0,3

– 3,2

– 1,7

– 0,6

0,6

1,5

KOM nov. 2005

– 0,3

– 3,1

– 2,0

– 1,6

—

—

PS jún 2005

– 0,1

– 3,3

– 1,6

– 0,5

0,7

1,8

Cyklicky upravené saldo

(v % HDP)

PS dec. 2005 (4)

– 2,3

– 5,0

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

KOM nov. 2005

– 2,4

– 5,1

– 3,8

– 3,6

—

—

PS jún 2005 (4)

– 2,2

– 5,3

– 3,8

– 3,1

– 2,3

– 1,4

Štrukturálne saldo (5)

(v % HDP)

PS dec. 2005 (6)

—

– 5,0

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

KOM nov. 2005 (7)

– 4,6

– 5,5

– 4,2

– 3,7

—

—

PS jún 2005 (8)

– 4,5

– 5,5

– 3,8

– 3,1

– 2,3

– 1,4

Hrubý verejný dlh

(v % HDP)

PS dec. 2005

59,4

65,5

68,7

69,3

68,4

66,2

KOM nov. 2005

59,4

65,9

69,8

72,1

—

—

PS jún 2005

61,9

66,5

67,5

67,8

66,8

64,5

Program stability (PS), hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM), výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty, na ktoré sa odkazuje v tomto texte, možno nájsť na webovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Program predovšetkým nezodpovedá vzorovej štruktúre nového kódexu pravidiel, ale predkladá štyri časti: Zhrnutie, Hospodárske a rozpočtové súvislosti, Hospodársky a rozpočtový výhľad a Udržateľnosť verejných financií. Program obsahuje všetky povinné a väčšinu nepovinných údajov predpísaných v novom kódexe pravidiel.

(3)  Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe.

(4)  Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových opatrení a iných dočasných opatrení.

(5)  V programe nie sú žiadne jednorazové opatrenia a iné dočasné opatrenia.

(6)  Jednorazové opatrenia a iné dočasné opatrenia uvedené v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2005; 2,2 % HDP v roku 2004, 0,4 % HDP v roku 2005 a 0,4 % HDP v roku 2006 a 0,1 % HDP v roku 2007; všetko opatrenia znižujúce deficit.

(7)  Jednorazové operácie prevzaté z programu z júna 2005: 2,3 % HDP v roku 2004 a 0,2 % HDP v roku 2005; všetko opatrenia znižujúce deficit.

(8)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste na úrovni 1,3 %, 1,1 %, 1,2 % a 1,4 % postupne v rokoch 2004 – 2007.

(9)  Deflátor súkromnej spotreby.

Zdroj:

Program stability (PS), hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM), výpočty útvarov Komisie.

---

| 5.4.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 82/36 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 82/36

---

STANOVISKO RADY

zo 14. marca 2006

k aktualizovanému konvergenčnému programu Cypru na roky 2005 – 2009

(2006/C 82/09)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

ZAUJALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 14. marca 2006 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Cypru na obdobie rokov 2005 až 2009. |
| --- | --- |

(1)

Rada 14. marca 2006 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Cypru na obdobie rokov 2005 až 2009.

| (2) | Rast reálneho HDP Cypru (3,5 %), ktorý podporovala silná produktivita a rast zamestnanosti, patril k najvyšším v EÚ za posledné desaťročie. Čisté pôžičky voči zvyšku sveta (deficit platobnej bilancie) sa zvýšili (4,8 % HDP v roku 2004) v dôsledku niekoľkých faktorov, medzi ktoré patril silný domáci dopyt, strata konkurencieschopnosti súvisiaca so zvýšenou hospodárskou súťažou v niektorých hlavných vývozných odvetviach Cypru, zhodnotenia cyperskej libry, ako aj vyšších reinvestovaných ziskov. Do veľkej miery to bolo vyvážené potrebami pôžičiek verejného sektora, ktorý v roku 2004 dosiahol deficit vo výške 4,1 % HDP. Počas väčšej časti desaťročia zostala inflácia HISC pod úrovňou 3 %. |
| --- | --- |

(2)

Rast reálneho HDP Cypru (3,5 %), ktorý podporovala silná produktivita a rast zamestnanosti, patril k najvyšším v EÚ za posledné desaťročie. Čisté pôžičky voči zvyšku sveta (deficit platobnej bilancie) sa zvýšili (4,8 % HDP v roku 2004) v dôsledku niekoľkých faktorov, medzi ktoré patril silný domáci dopyt, strata konkurencieschopnosti súvisiaca so zvýšenou hospodárskou súťažou v niektorých hlavných vývozných odvetviach Cypru, zhodnotenia cyperskej libry, ako aj vyšších reinvestovaných ziskov. Do veľkej miery to bolo vyvážené potrebami pôžičiek verejného sektora, ktorý v roku 2004 dosiahol deficit vo výške 4,1 % HDP. Počas väčšej časti desaťročia zostala inflácia HISC pod úrovňou 3 %.

| (3) | Rada 5. júla 2004 rozhodla, že Cyprus má nadmerný deficit. Rada v ten istý deň vydala odporúčanie v zmysle článku 104 ods. 7, podľa ktorého sa má nadmerný deficit do roku 2005 odstrániť. Rada vo svojom stanovisku z 8. marca 2005 k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu, ktorá zahŕňa obdobie 2004 – 2008, vyzvala Cyprus, aby dôrazne vykonával opatrenia na zníženie deficitu pod úroveň 3 % HDP do roku 2005, zabezpečil, aby pomer dlhu k HDP začal dovtedy klesať, a aby pokračoval v dôchodkovej reforme a v reforme zdravotníctva. |
| --- | --- |

(3)

Rada 5. júla 2004 rozhodla, že Cyprus má nadmerný deficit. Rada v ten istý deň vydala odporúčanie v zmysle článku 104 ods. 7, podľa ktorého sa má nadmerný deficit do roku 2005 odstrániť. Rada vo svojom stanovisku z 8. marca 2005 k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu, ktorá zahŕňa obdobie 2004 – 2008, vyzvala Cyprus, aby dôrazne vykonával opatrenia na zníženie deficitu pod úroveň 3 % HDP do roku 2005, zabezpečil, aby pomer dlhu k HDP začal dovtedy klesať, a aby pokračoval v dôchodkovej reforme a v reforme zdravotníctva.

| (4) | V súčasnej aktualizácii sa deficit na rok 2005 odhaduje na 2,5 % HDP v porovnaní s 2,75 % HDP v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2005 a úrovňou tesne pod 3 % v prechádzajúcej aktualizácii. Rozdiel v porovnaní s aktualizáciou odráža najmä úrokové výdavky lepšie o 0,5 % HDP oproti očakávaniu. |
| --- | --- |

(4)

V súčasnej aktualizácii sa deficit na rok 2005 odhaduje na 2,5 % HDP v porovnaní s 2,75 % HDP v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2005 a úrovňou tesne pod 3 % v prechádzajúcej aktualizácii. Rozdiel v porovnaní s aktualizáciou odráža najmä úrokové výdavky lepšie o 0,5 % HDP oproti očakávaniu.

| (5) | Nový program vo všeobecnosti zodpovedá vzorovej štruktúre a požiadavkám na poskytovanie údajov pre programy stability a konvergenčné programy, ktoré sú uvedené v novom kódexe pravidiel (2). Aktualizácia bola predložená 2 týždne po termíne stanovenom v kódexe pravidiel na 1. decembra v dôsledku priania orgánov zahrnúť rozpočtové opatrenia oznámené v druhom decembrovom týždni. |
| --- | --- |

(5)

Nový program vo všeobecnosti zodpovedá vzorovej štruktúre a požiadavkám na poskytovanie údajov pre programy stability a konvergenčné programy, ktoré sú uvedené v novom kódexe pravidiel (2). Aktualizácia bola predložená 2 týždne po termíne stanovenom v kódexe pravidiel na 1. decembra v dôsledku priania orgánov zahrnúť rozpočtové opatrenia oznámené v druhom decembrovom týždni.

| (6) | Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá reálny rast HDP v období rokov 2005 – 2009 tesne nad úrovňou 4 %. Pri posúdení na základe informácií dostupných v súčasnosti sa zdá, že tento scenár vychádza z pravdepodobných predpokladov rastu do roku 2007 a mierne priaznivých predpokladov rastu na roky 2008 a 2009. V dôsledku toho môžu byť cyklické podmienky merané produkčnou medzerou priaznivejšie, ako naznačujú prognózy v programe. Miera inflácie predpokladaná v programe sa javí ako realistická. |
| --- | --- |

(6)

Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá reálny rast HDP v období rokov 2005 – 2009 tesne nad úrovňou 4 %. Pri posúdení na základe informácií dostupných v súčasnosti sa zdá, že tento scenár vychádza z pravdepodobných predpokladov rastu do roku 2007 a mierne priaznivých predpokladov rastu na roky 2008 a 2009. V dôsledku toho môžu byť cyklické podmienky merané produkčnou medzerou priaznivejšie, ako naznačujú prognózy v programe. Miera inflácie predpokladaná v programe sa javí ako realistická.

| (7) | Vychádzajúc zo zníženia deficitu pod 3 % HDP v roku 2005 sa aktualizácia zameriava na ďalšiu konsolidáciu verejných financií do roku 2009, kedy sa deficit bude približovať k 0,5 % HDP. Po dosiahnutí 0,75 % HDP v roku 2005 sa predpokladá postupné zvyšovanie primárneho prebytku na 1,75 % HDP v roku 2009. Pokles deficitu odráža zníženie podielu výdavkov o približne 4 % HDP, čo nie je celkom kompenzované poklesom podielu príjmov (o 2 %). Úprava vychádza zo štrukturálnych obmedzení súčasných primárnych výdavkov, úspor na úrokových výdavkoch a kombinácii štrukturálnych a jednorazových opatrení na strane príjmov. Postupnejšia úprava počas obdobia rokov 2006 – 2008 v porovnaní s predchádzajúcim programom odráža mierne nižší nárast HDP. |
| --- | --- |

(7)

Vychádzajúc zo zníženia deficitu pod 3 % HDP v roku 2005 sa aktualizácia zameriava na ďalšiu konsolidáciu verejných financií do roku 2009, kedy sa deficit bude približovať k 0,5 % HDP. Po dosiahnutí 0,75 % HDP v roku 2005 sa predpokladá postupné zvyšovanie primárneho prebytku na 1,75 % HDP v roku 2009. Pokles deficitu odráža zníženie podielu výdavkov o približne 4 % HDP, čo nie je celkom kompenzované poklesom podielu príjmov (o 2 %). Úprava vychádza zo štrukturálnych obmedzení súčasných primárnych výdavkov, úspor na úrokových výdavkoch a kombinácii štrukturálnych a jednorazových opatrení na strane príjmov. Postupnejšia úprava počas obdobia rokov 2006 – 2008 v porovnaní s predchádzajúcim programom odráža mierne nižší nárast HDP.

| (8) | Počas programového obdobia sa plánuje zlepšenie štrukturálneho salda (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení) vypočítaného podľa spoločne dohodnutej metodiky priemerne o viac ako 0,5 % HDP ročne z deficitu vo výške asi 3 % HDP v roku 2005 na približne 0,5 % v roku 2009. Nedostatočné zlepšenie štrukturálneho salda v roku 2007 odráža očakávané zhoršenie čistej pozície Cypru voči rozpočtu EÚ, keďže dočasné kompenzačné granty spojené so vstupom do EÚ sa skončia v roku 2006. Program stanovuje strednodobý cieľ týkajúci sa rozpočtovej pozície na úrovni štrukturálneho deficitu vo výške 0,5 % HDP a zameriava sa na dosiahnutie tejto pozície do roku 2009. Keďže tento strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna referenčná hodnota (odhadovaný na úroveň deficitu približne 2 % HDP), jeho dosiahnutie by malo poskytnúť rezervu voči vzniku nadmerného deficitu. Strednodobý cieľ programu je na primeranej úrovni, keďže sa nachádza v rozpätí určenom pre eurozónu a členské štáty systému ERM II v Pakte stability a rastu a v kódexe pravidiel a zodpovedajúcim spôsobom odráža pomer dlhu k HDP a priemerný potenciálny rast produktu z dlhodobého hľadiska. |
| --- | --- |

(8)

Počas programového obdobia sa plánuje zlepšenie štrukturálneho salda (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení) vypočítaného podľa spoločne dohodnutej metodiky priemerne o viac ako 0,5 % HDP ročne z deficitu vo výške asi 3 % HDP v roku 2005 na približne 0,5 % v roku 2009. Nedostatočné zlepšenie štrukturálneho salda v roku 2007 odráža očakávané zhoršenie čistej pozície Cypru voči rozpočtu EÚ, keďže dočasné kompenzačné granty spojené so vstupom do EÚ sa skončia v roku 2006. Program stanovuje strednodobý cieľ týkajúci sa rozpočtovej pozície na úrovni štrukturálneho deficitu vo výške 0,5 % HDP a zameriava sa na dosiahnutie tejto pozície do roku 2009. Keďže tento strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna referenčná hodnota (odhadovaný na úroveň deficitu približne 2 % HDP), jeho dosiahnutie by malo poskytnúť rezervu voči vzniku nadmerného deficitu. Strednodobý cieľ programu je na primeranej úrovni, keďže sa nachádza v rozpätí určenom pre eurozónu a členské štáty systému ERM II v Pakte stability a rastu a v kódexe pravidiel a zodpovedajúcim spôsobom odráža pomer dlhu k HDP a priemerný potenciálny rast produktu z dlhodobého hľadiska.

| (9) | Zdá sa, že riziká spojené s rozpočtovými prognózami v programe sú značne vyvážené. Vzhľadom na výraznú špecializáciu Cypru na cestovný ruch sú riziká makroekonomického vývoja spojené najmä s geopolitickým vývojom v oblasti. Navyše makroekonomická perspektíva na roky 2008 a 2009 je mierne optimistická a daňové prognózy sa javia ako mierne priaznivé. Cyperská vláda však doposiaľ prekročila rozpočtové ciele a v aktualizácii sa znovu zdôrazňuje záväzok Cypru prijať v prípade potreby dodatočné opatrenia na dosiahnutie plánovanej úpravy. |
| --- | --- |

(9)

Zdá sa, že riziká spojené s rozpočtovými prognózami v programe sú značne vyvážené. Vzhľadom na výraznú špecializáciu Cypru na cestovný ruch sú riziká makroekonomického vývoja spojené najmä s geopolitickým vývojom v oblasti. Navyše makroekonomická perspektíva na roky 2008 a 2009 je mierne optimistická a daňové prognózy sa javia ako mierne priaznivé. Cyperská vláda však doposiaľ prekročila rozpočtové ciele a v aktualizácii sa znovu zdôrazňuje záväzok Cypru prijať v prípade potreby dodatočné opatrenia na dosiahnutie plánovanej úpravy.

| (10) | Vychádzajúc z odhadovaného výsledku na rok 2005 a s prihliadnutím na vyrovnanosť rizík pre rozpočtové ciele sa rozpočtová pozícia v programe zdá byť v súlade s odstránením nadmerného deficitu do roku 2005 v zmysle odporúčania Rady. Poskytuje tiež dostatočnú rezervu proti prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu vo výške 3 % HDP pri bežných makroekonomických fluktuáciách od roku 2008. Navyše sa zdá dostatočná na to, aby sa strednodobý cieľ programu takmer naplnil do roku 2009, ako sa plánuje v programe. V rokoch po odstránení nadmerného deficitu je tempo úpravy smerom k strednodobému cieľu programu naznačené v programe plne v súlade s Paktom stability a rastu, ktorý stanovuje, že v prípade eurozóny a členských štátov systému ERM II by ročné zlepšenie štrukturálneho salda malo predstavovať 0,5 % HDP ako referenčnú hodnotu, pričom úprava by mala byť v hospodársky priaznivých obdobiach vyššia a v hospodársky nepriaznivých obdobiach by mohla byť nižšia. |
| --- | --- |

(10)

Vychádzajúc z odhadovaného výsledku na rok 2005 a s prihliadnutím na vyrovnanosť rizík pre rozpočtové ciele sa rozpočtová pozícia v programe zdá byť v súlade s odstránením nadmerného deficitu do roku 2005 v zmysle odporúčania Rady. Poskytuje tiež dostatočnú rezervu proti prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu vo výške 3 % HDP pri bežných makroekonomických fluktuáciách od roku 2008. Navyše sa zdá dostatočná na to, aby sa strednodobý cieľ programu takmer naplnil do roku 2009, ako sa plánuje v programe. V rokoch po odstránení nadmerného deficitu je tempo úpravy smerom k strednodobému cieľu programu naznačené v programe plne v súlade s Paktom stability a rastu, ktorý stanovuje, že v prípade eurozóny a členských štátov systému ERM II by ročné zlepšenie štrukturálneho salda malo predstavovať 0,5 % HDP ako referenčnú hodnotu, pričom úprava by mala byť v hospodársky priaznivých obdobiach vyššia a v hospodársky nepriaznivých obdobiach by mohla byť nižšia.

| (11) | Odhaduje sa, že pomer dlhu k HDP dosiahol v roku 2005 úroveň 70,5 %, čo je nad referenčnou hodnotou 60 % HDP uvedenou v zmluve. V programe sa predpokladá pokles pomeru dlhu k HDP v roku 2009 na 53,5 %. Zdá sa, že riziká spojené s vývojom pomeru dlhu k HDP sú značne vyvážené. Vzhľadom na toto hodnotenie rizika sa zdá, že sa pomer dlhu k HDP dostatočne znižuje smerom k referenčnej hodnote. |
| --- | --- |

(11)

Odhaduje sa, že pomer dlhu k HDP dosiahol v roku 2005 úroveň 70,5 %, čo je nad referenčnou hodnotou 60 % HDP uvedenou v zmluve. V programe sa predpokladá pokles pomeru dlhu k HDP v roku 2009 na 53,5 %. Zdá sa, že riziká spojené s vývojom pomeru dlhu k HDP sú značne vyvážené. Vzhľadom na toto hodnotenie rizika sa zdá, že sa pomer dlhu k HDP dostatočne znižuje smerom k referenčnej hodnote.

| (12) | Vzhľadom na stabilitu verejných financií sa zdá, že pre Cyprus vzniká v dôsledku plánovaných rozpočtových nákladov na starnutie obyvateľstva veľké riziko. Dôsledné vykonávanie plánovanej konsolidácie verejných financií zo strednodobého hľadiska zmierni riziká pre dlhodobú udržateľnosť, ako sa uvádza v programe, a budú potrebné aj výrazné opatrenia v oblasti dôchodkovej reformy a reformy zdravotníctva, aby sa obmedzil predpokladaný vysoký nárast výdavkov spojených so starnutím obyvateľstva v období do roku 2050 a aby sa znížilo riziko pre dlhodobú udržateľnosť. |
| --- | --- |

(12)

Vzhľadom na stabilitu verejných financií sa zdá, že pre Cyprus vzniká v dôsledku plánovaných rozpočtových nákladov na starnutie obyvateľstva veľké riziko. Dôsledné vykonávanie plánovanej konsolidácie verejných financií zo strednodobého hľadiska zmierni riziká pre dlhodobú udržateľnosť, ako sa uvádza v programe, a budú potrebné aj výrazné opatrenia v oblasti dôchodkovej reformy a reformy zdravotníctva, aby sa obmedzil predpokladaný vysoký nárast výdavkov spojených so starnutím obyvateľstva v období do roku 2050 a aby sa znížilo riziko pre dlhodobú udržateľnosť.

| (13) | Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodárske politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Cyprus je predovšetkým na správnej ceste k odstráneniu svojho nadmerného deficitu v lehote stanovenej Radou a uskutočňuje nevyhnutné kroky na dosiahnutie strednodobého cieľa, zatiaľ čo pomer dlhu k HDP má od roku 2005 klesajúcu tendenciu. |
| --- | --- |

(13)

Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodárske politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Cyprus je predovšetkým na správnej ceste k odstráneniu svojho nadmerného deficitu v lehote stanovenej Radou a uskutočňuje nevyhnutné kroky na dosiahnutie strednodobého cieľa, zatiaľ čo pomer dlhu k HDP má od roku 2005 klesajúcu tendenciu.

| (14) | Národný program reforiem Cypru predložený 11. novembra 2005 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a zamestnanosť uvádza tieto výzvy s významným vplyvom na verejné financie: i) podpora výskumu, vývoja a inovácií a podpora rozširovania IKT; ii) modernizácia základných infraštruktúr; iii) posilnenie vývoja ľudského kapitálu a iv) sociálna kohézia. Rozpočtový vplyv opatrení načrtnutých v národnom programe reforiem sa odráža v rozpočtových prognózach v aktualizácii konvergenčného programu. Predpokladané opatrenia v oblasti verejných financií sú v súlade s prioritami predpovedanými v národnom programe reforiem. V aktualizácii sa uvádzajú najmä opatrenia na sledovanie a lepšiu kontrolu verejných výdavkov. |
| --- | --- |

(14)

Národný program reforiem Cypru predložený 11. novembra 2005 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a zamestnanosť uvádza tieto výzvy s významným vplyvom na verejné financie: i) podpora výskumu, vývoja a inovácií a podpora rozširovania IKT; ii) modernizácia základných infraštruktúr; iii) posilnenie vývoja ľudského kapitálu a iv) sociálna kohézia. Rozpočtový vplyv opatrení načrtnutých v národnom programe reforiem sa odráža v rozpočtových prognózach v aktualizácii konvergenčného programu. Predpokladané opatrenia v oblasti verejných financií sú v súlade s prioritami predpovedanými v národnom programe reforiem. V aktualizácii sa uvádzajú najmä opatrenia na sledovanie a lepšiu kontrolu verejných výdavkov.

Rada vzhľadom na toto hodnotenie víta štrukturálnu úpravu plánovanú počas programového obdobia po znížení deficitu pod hranicu 3 % HDP v roku 2005. V zmysle odporúčaní Rady podľa článku 104 ods. 7 Rada vyzýva Cyprus, aby:

| i) | v súlade s aktualizovaným konvergenčným programom zabezpečil prostredníctvom opatrení trvalého charakteru, aby sa konsolidácia rozpočtu smerujúca k strednodobému cieľu programu udržala po odstránení nadmerného deficitu; |
| --- | --- |

i)

v súlade s aktualizovaným konvergenčným programom zabezpečil prostredníctvom opatrení trvalého charakteru, aby sa konsolidácia rozpočtu smerujúca k strednodobému cieľu programu udržala po odstránení nadmerného deficitu;

| ii) | kontroloval verejné výdavky na dôchodky a vykonal ďalšie reformy v systéme dôchodkového zabezpečenia a v systéme zdravotnej starostlivosti s cieľom zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií. |
| --- | --- |

ii)

kontroloval verejné výdavky na dôchodky a vykonal ďalšie reformy v systéme dôchodkového zabezpečenia a v systéme zdravotnej starostlivosti s cieľom zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | KP december 2005 | 3,8 | 4,1 | 4,2 | 4,2 | 4,2 | 4,3 |
| KOM nov. 2005 | 3,8 | 3,9 | 4,0 | 4,2 | — | — |
| KP december 2004 | 3,6 | 4,0 | 4,4 | 4,5 | 4,5 | — |
| Inflácia HISC
  (v %) | KP december 2005 | 1,9 | 2,1 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov. 2005 | 1,9 | 2,3 | 2,1 | 2,1 | — | — |
| KP december 2004 | 2,1 | 2,6 | 2,2 | 2,1 | 2,0 | — |
| Produkčná medzera
  (v % potenciálneho HDP) | KP december 2005 (3) | – 1,3 | – 0,8 | – 0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,1 |
| KOM nov. 2005 (7) | – 1,1 | – 0,7 | – 0,2 | 0,4 | — | — |
| KP december 2004 (3) | – 1,5 | – 1,1 | – 0,6 | 0,0 | + 0,5 | — |
| Saldo verejných financií
  (v % HDP) | KP december 2005 | – 4,1 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,6 |
| KOM nov. 2005 | – 4,1 | – 2,8 | – 2,8 (8) | – 2,4 (8) | — | — |
| KP december 2004 | – 4,8 | – 2,9 | – 1,7 | – 1,5 | – 0,9 | — |
| Primárne saldo
  (v % HDP) | KP december 2005 | – 0,9 | 0,7 | 1,2 | 1,2 | 1,4 | 1,7 |
| KOM nov. 2005 | – 0,9 | 0,5 | 0,3 | 0,7 | — | — |
| KP december 2004 | – 1,3 | 0,7 | 1,8 | 2,0 | 2,5 | — |
| Cyklicky upravené saldo
  (v % HDP) | KP december 2005 (3) | – 3,6 | – 2,2 | – 1,8 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,6 |
| KOM nov. 2005 | – 3,9 | – 2,5 | – 2,7 | – 2,6 | — | — |
| KP december 2004 | – 4,3 | – 2,7 | – 1,7 | – 1,5 | – 0,9 | — |
| Štrukturálne saldo (4)

  (v % HDP) | KP december 2005 (5) | – 4,6 | – 3,1 | – 2,1 | – 2,1 | – 1,5 | – 0,6 |
| KOM nov. 2005 (6) | – 4,9 | – 3,1 | – 2,7 | – 2,6 | — | — |
| KP december 2004 | — | — | — | — | — | — |
| Hrubý verejný dlh
  (v % HDP) | KP december 2005 | 71,3 | 70,5 | 67,0 | 64,0 | 56,9 | 53,5 |
| KOM nov. 2005 | 72,0 | 70,4 | 69,1 | 67,4 | — | — |
| KP december 2004 | 74,9 | 71,9 | 69,2 | 65,7 | 58,1 | — |
| Konvergenčný program (KP), hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM), výpočty útvarov Komisie. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Reálny HDP

(zmena v %)

KP december 2005

3,8

4,1

4,2

4,2

4,2

4,3

KOM nov. 2005

3,8

3,9

4,0

4,2

—

—

KP december 2004

3,6

4,0

4,4

4,5

4,5

—

Inflácia HISC

(v %)

KP december 2005

1,9

2,1

2,0

2,0

2,0

2,0

KOM nov. 2005

1,9

2,3

2,1

2,1

—

—

KP december 2004

2,1

2,6

2,2

2,1

2,0

—

Produkčná medzera

(v % potenciálneho HDP)

KP december 2005 (3)

– 1,3

– 0,8

– 0,3

0,1

0,0

0,1

KOM nov. 2005 (7)

– 1,1

– 0,7

– 0,2

0,4

—

—

KP december 2004 (3)

– 1,5

– 1,1

– 0,6

0,0

- 0,5

—

Saldo verejných financií

(v % HDP)

KP december 2005

– 4,1

– 2,5

– 1,9

– 1,8

– 1,2

– 0,6

KOM nov. 2005

– 4,1

– 2,8

– 2,8 (8)

– 2,4 (8)

—

—

KP december 2004

– 4,8

– 2,9

– 1,7

– 1,5

– 0,9

—

Primárne saldo

(v % HDP)

KP december 2005

– 0,9

0,7

1,2

1,2

1,4

1,7

KOM nov. 2005

– 0,9

0,5

0,3

0,7

—

—

KP december 2004

– 1,3

0,7

1,8

2,0

2,5

—

Cyklicky upravené saldo

(v % HDP)

KP december 2005 (3)

– 3,6

– 2,2

– 1,8

– 1,8

– 1,2

– 0,6

KOM nov. 2005

– 3,9

– 2,5

– 2,7

– 2,6

—

—

KP december 2004

– 4,3

– 2,7

– 1,7

– 1,5

– 0,9

—

Štrukturálne saldo (4)

(v % HDP)

KP december 2005 (5)

– 4,6

– 3,1

– 2,1

– 2,1

– 1,5

– 0,6

KOM nov. 2005 (6)

– 4,9

– 3,1

– 2,7

– 2,6

—

—

KP december 2004

—

—

—

—

—

—

Hrubý verejný dlh

(v % HDP)

KP december 2005

71,3

70,5

67,0

64,0

56,9

53,5

KOM nov. 2005

72,0

70,4

69,1

67,4

—

—

KP december 2004

74,9

71,9

69,2

65,7

58,1

—

Konvergenčný program (KP), hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM), výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s.1). Dokumenty, na ktoré sa odkazuje v tomto texte, možno nájsť na webovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Program obsahuje všetky povinné a väčšinu nepovinných údajov predpísaných v novom kódexe pravidiel. Chýbajú nepovinné údaje o vývoji na trhu práce (najmä zamestnanosti (odpracovaných hodín) a produktivity práce (odpracovaných hodín)) a o príspevkoch k potenciálnemu rastu HDP.

(3)  Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe.

(4)  Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových opatrení či iných dočasných opatrení.

(5)  Jednorazové opatrenia a iné dočasné opatrenia uvedené v programe (jednorazové opatrenia vo výške 1,0 % HDP v roku 2004, 0,9 % HDP v roku 2005 a 0,3 % HDP v rokoch 2006 – 2008).

(6)  Jednorazové opatrenia a iné dočasné opatrenia uvedené v predpovedi útvarov Komisie z jesene roku 2005 (1,0 % HDP v roku 2004 a 0,6 % HDP v roku 2005).

(7)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste na úrovni 4,0 %, 3,5 %, 3,5 % a 3,5 % postupne v rokoch 2004 – 2007.

(8)  Prognóza deficitu na rok 2006 bola vypočítaná tak, ako keby vo vývoji politiky nenastali žiadne zmeny, keďže návrh rozpočtu na rok 2006 nebol dostupný v čase, keď sa ukončila práca na predpovedi útvarov Komisie z jesene roku 2005, čo tiež čiastočne vysvetľuje prognózu vyššieho deficitu na rok 2007.

Zdroj:

Konvergenčný program (KP), hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM), výpočty útvarov Komisie.

---

| 5.4.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 82/40 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 82/40

---

STANOVISKO RADY

zo 14. marca 2006

k aktualizovanému konvergenčnému programu Litvy na roky 2005 – 2008

(2006/C 82/10)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

ZAUJALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 14. marca 2006 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Litvy, ktorý zahŕňa obdobie rokov 2005 až 2008. |
| --- | --- |

(1)

Rada 14. marca 2006 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Litvy, ktorý zahŕňa obdobie rokov 2005 až 2008.

| (2) | V poslednom desaťročí Litva úspešne ukončila prechod na fungujúce trhové hospodárstvo a v súčasnosti má jednu z najvyšších mier rastu v EÚ. Štrukturálne reformy umožnili od roku 2001 výrazný nárast zamestnanosti. Priemerný rast reálneho HDP v období rokov 2001 – 2004 dosahoval takmer 8 %. V roku 2004 bol HDP na obyvateľa v parite kúpnej sily približne 48 % priemeru EÚ – 25. Hoci nenastali výrazné makroekonomické nerovnováhy, je dôležité aj naďalej pokračovať v rýchlom znižovaní štrukturálnej nezamestnanosti a riadiť riziká tlakov dopytu spojené so spomalenými a pretrvávajúcimi vplyvmi rýchleho rozširovania bankových pôžičiek. Závažné zhoršenie deficitu verejných financií sa vyskytlo v dôsledku vonkajšieho šoku, ktorý vyvolala kríza v Rusku v roku 1998. Následne sa vykonal plán rozpočtovej konsolidácie. Od roku 2001 zostal deficit na úrovni 2 % HDP alebo nižšie a cyklicky upravený deficit dosiahol v roku 2002 úroveň 1 % HDP. |
| --- | --- |

(2)

V poslednom desaťročí Litva úspešne ukončila prechod na fungujúce trhové hospodárstvo a v súčasnosti má jednu z najvyšších mier rastu v EÚ. Štrukturálne reformy umožnili od roku 2001 výrazný nárast zamestnanosti. Priemerný rast reálneho HDP v období rokov 2001 – 2004 dosahoval takmer 8 %. V roku 2004 bol HDP na obyvateľa v parite kúpnej sily približne 48 % priemeru EÚ – 25. Hoci nenastali výrazné makroekonomické nerovnováhy, je dôležité aj naďalej pokračovať v rýchlom znižovaní štrukturálnej nezamestnanosti a riadiť riziká tlakov dopytu spojené so spomalenými a pretrvávajúcimi vplyvmi rýchleho rozširovania bankových pôžičiek. Závažné zhoršenie deficitu verejných financií sa vyskytlo v dôsledku vonkajšieho šoku, ktorý vyvolala kríza v Rusku v roku 1998. Následne sa vykonal plán rozpočtovej konsolidácie. Od roku 2001 zostal deficit na úrovni 2 % HDP alebo nižšie a cyklicky upravený deficit dosiahol v roku 2002 úroveň 1 % HDP.

| (3) | V stanovisku z 8. marca 2005 k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu na obdobie rokov 2004 – 2007 Rada vyzvala Litvu, aby ďalej postupovala smerom k takmer vyrovnanej rozpočtovej pozícii, najmä s cieľom zvládnuť tlaky domáceho dopytu, aby prísne plnila rozpočet na rok 2005 s cieľom znížiť riziko prekročenia 3 % referenčnej hodnoty a aby využila príjmy, ktoré sú lepšie oproti plánu, prípadne dodatočné príjmy a nevyužité výdavkové položky na zníženie deficitu. |
| --- | --- |

(3)

V stanovisku z 8. marca 2005 k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu na obdobie rokov 2004 – 2007 Rada vyzvala Litvu, aby ďalej postupovala smerom k takmer vyrovnanej rozpočtovej pozícii, najmä s cieľom zvládnuť tlaky domáceho dopytu, aby prísne plnila rozpočet na rok 2005 s cieľom znížiť riziko prekročenia 3 % referenčnej hodnoty a aby využila príjmy, ktoré sú lepšie oproti plánu, prípadne dodatočné príjmy a nevyužité výdavkové položky na zníženie deficitu.

| (4) | Pokiaľ ide o plnenie rozpočtu v roku 2005, v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2005 sa výška deficitu verejných financií odhaduje na 2 % HDP oproti plánovanej úrovni 2,1 % HDP v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu (2). V aktualizácii programu sa uvádza výška deficitu 1,5 % HDP. Predbežné údaje na celý rok 2005 však naznačujú dokonca ešte lepší výsledok deficitu, okolo 1 % HDP. Lepší výsledok oproti plánu sa dosiahol vďaka dobrému plneniu štátneho rozpočtu na všetkých úrovniach verejnej správy, pričom sa odhaduje, že sa dosiahli vyššie príjmy, ako sa plánovalo, zatiaľ čo plány výdavkov sa vo všeobecnosti splnili. |
| --- | --- |

(4)

Pokiaľ ide o plnenie rozpočtu v roku 2005, v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2005 sa výška deficitu verejných financií odhaduje na 2 % HDP oproti plánovanej úrovni 2,1 % HDP v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu (2). V aktualizácii programu sa uvádza výška deficitu 1,5 % HDP. Predbežné údaje na celý rok 2005 však naznačujú dokonca ešte lepší výsledok deficitu, okolo 1 % HDP. Lepší výsledok oproti plánu sa dosiahol vďaka dobrému plneniu štátneho rozpočtu na všetkých úrovniach verejnej správy, pričom sa odhaduje, že sa dosiahli vyššie príjmy, ako sa plánovalo, zatiaľ čo plány výdavkov sa vo všeobecnosti splnili.

| (5) | Program vo všeobecnosti zodpovedá vzorovej štruktúre a požiadavkám na poskytovanie údajov pre programy stability a konvergenčné programy, ktoré sú uvedené v novom kódexe pravidiel (3). |
| --- | --- |

(5)

Program vo všeobecnosti zodpovedá vzorovej štruktúre a požiadavkám na poskytovanie údajov pre programy stability a konvergenčné programy, ktoré sú uvedené v novom kódexe pravidiel (3).

| (6) | V makroekonomickom scenári uvedenom v tomto programe sa očakáva, že rast reálneho HDP v roku 2005 dosiahne 7 %, do roku 2007 bude postupne klesať až na úroveň 5,3 % a v roku 2008 opätovne vzrastie na úroveň 6,8 %. Pri posúdení na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že sa tento scenár opiera o pravdepodobné predpoklady rastu (a obozretné predpoklady na rok 2007). Programové prognózy inflácie by mohli byť podhodnotené, ak vzrastú tlaky na strane dopytu. |
| --- | --- |

(6)

V makroekonomickom scenári uvedenom v tomto programe sa očakáva, že rast reálneho HDP v roku 2005 dosiahne 7 %, do roku 2007 bude postupne klesať až na úroveň 5,3 % a v roku 2008 opätovne vzrastie na úroveň 6,8 %. Pri posúdení na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že sa tento scenár opiera o pravdepodobné predpoklady rastu (a obozretné predpoklady na rok 2007). Programové prognózy inflácie by mohli byť podhodnotené, ak vzrastú tlaky na strane dopytu.

| (7) | Hlavným cieľom programu je však znížiť deficit verejných financií v štrukturálnom vyjadrení (t. j. cyklicky upravený deficit bez jednorazových a iných dočasných opatrení) na úroveň 1 % HDP alebo pod ňu, čo je strednodobým cieľom krajiny v súvislosti s rozpočtovou pozíciou do konca programového obdobia, ako sa uvádza v Pakte stability a rastu. Aktualizácia predpokladá, že deficit verejných financií poklesne z 1,5 % HDP v roku 2005 na 1,0 % v roku 2008. Časový profil primárneho deficitu je podobný a znižuje sa z 0,6 % HDP v roku 2005 na 0,2 % na konci programového obdobia. Celkovo sa program opiera o priaznivý hospodársky výhľad, ktorý by vytvoril dobré podmienky pre fiškálne obmedzenie výdavkov. Konsolidácia predpokladaná v programe je podporovaná výdavkami, zväčša kvôli zníženiu kolektívnej spotreby a sociálnym transferom ako percentu HDP. Plánuje sa významné zvýšenie verejných investícií zo 4,1 % HDP v roku 2005 na 5,2 % v roku 2008, čo zostane dostatočne nad priemerom EÚ (2,5 % HDP). Vzhľadom na makroekonomický scenár, ktorý zostáva vo veľkej miere nezmenený, a s prihliadnutím na preklasifikovanie úspor a reštitúcie nehnuteľností je rozpočtová úprava v porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou pomalšia. Pomalšia úprava je výsledkom zníženia dane z príjmu fyzických osôb. |
| --- | --- |

(7)

Hlavným cieľom programu je však znížiť deficit verejných financií v štrukturálnom vyjadrení (t. j. cyklicky upravený deficit bez jednorazových a iných dočasných opatrení) na úroveň 1 % HDP alebo pod ňu, čo je strednodobým cieľom krajiny v súvislosti s rozpočtovou pozíciou do konca programového obdobia, ako sa uvádza v Pakte stability a rastu. Aktualizácia predpokladá, že deficit verejných financií poklesne z 1,5 % HDP v roku 2005 na 1,0 % v roku 2008. Časový profil primárneho deficitu je podobný a znižuje sa z 0,6 % HDP v roku 2005 na 0,2 % na konci programového obdobia. Celkovo sa program opiera o priaznivý hospodársky výhľad, ktorý by vytvoril dobré podmienky pre fiškálne obmedzenie výdavkov. Konsolidácia predpokladaná v programe je podporovaná výdavkami, zväčša kvôli zníženiu kolektívnej spotreby a sociálnym transferom ako percentu HDP. Plánuje sa významné zvýšenie verejných investícií zo 4,1 % HDP v roku 2005 na 5,2 % v roku 2008, čo zostane dostatočne nad priemerom EÚ (2,5 % HDP). Vzhľadom na makroekonomický scenár, ktorý zostáva vo veľkej miere nezmenený, a s prihliadnutím na preklasifikovanie úspor a reštitúcie nehnuteľností je rozpočtová úprava v porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou pomalšia. Pomalšia úprava je výsledkom zníženia dane z príjmu fyzických osôb.

| (8) | Na základe výpočtov útvarov Komisie by sa mal podľa spoločne dohodnutej metodiky štrukturálny deficit (t. j. cyklicky upravený deficit bez jednorazových alebo dočasných opatrení) počas programového obdobia zlepšiť z úrovne asi 2,25 % HDP v roku 2005 na 1,25 % v roku 2008. Program stanovuje strednodobý cieľ týkajúci sa rozpočtovej pozície na úrovni štrukturálneho deficitu 1 % HDP a zameriava sa na dosiahnutie tejto pozície do roku 2008. Keďže strednodobý cieľ programu je náročnejší ako minimálna referenčná hodnota (odhadovaný na úroveň deficitu približne 1,75 % HDP), jeho dosiahnutie by malo naplniť cieľ zabezpečiť rezervu voči vzniku nadmerného deficitu. Strednodobý cieľ programu možno považovať za primeraný, pretože sa nachádza v rozpätí určenom pre eurozónu a členské štáty systému ERM II a zodpovedajúcim spôsobom odráža pomer dlhu k HDP a priemerný dlhodobý rast potenciálneho produktu. |
| --- | --- |

(8)

Na základe výpočtov útvarov Komisie by sa mal podľa spoločne dohodnutej metodiky štrukturálny deficit (t. j. cyklicky upravený deficit bez jednorazových alebo dočasných opatrení) počas programového obdobia zlepšiť z úrovne asi 2,25 % HDP v roku 2005 na 1,25 % v roku 2008. Program stanovuje strednodobý cieľ týkajúci sa rozpočtovej pozície na úrovni štrukturálneho deficitu 1 % HDP a zameriava sa na dosiahnutie tejto pozície do roku 2008. Keďže strednodobý cieľ programu je náročnejší ako minimálna referenčná hodnota (odhadovaný na úroveň deficitu približne 1,75 % HDP), jeho dosiahnutie by malo naplniť cieľ zabezpečiť rezervu voči vzniku nadmerného deficitu. Strednodobý cieľ programu možno považovať za primeraný, pretože sa nachádza v rozpätí určenom pre eurozónu a členské štáty systému ERM II a zodpovedajúcim spôsobom odráža pomer dlhu k HDP a priemerný dlhodobý rast potenciálneho produktu.

| (9) | Zdá sa, že riziká pre rozpočtové prognózy v programe sú vo všeobecnosti vyvážené. Na jednej strane bude deficit verejných financií v roku 2005 s veľkou pravdepodobnosťou nižší, ako sa odhaduje v programe. Pravdepodobné pretrvávanie účinkov do roku 2006 a obozretné počínanie orgánov pri plánovaní príjmov v posledných rokoch naznačujú, že výsledky by mohli byť lepšie, ako sa na rok 2006 predpovedá. Na druhej strane, program sa vo veľkej miere opiera o zníženie výdavkov (ako percento HDP), najmä prostredníctvom zníženia miezd vo verejnom sektore v súvislosti s nižšími daňami z príjmu fyzických osôb. Dosiahnutie zníženia však môže byť problematické a existujú určité neistoty v súvislosti s vplyvom reforiem dôchodkového a daňového systému naplánovaných na koniec programového obdobia. |
| --- | --- |

(9)

Zdá sa, že riziká pre rozpočtové prognózy v programe sú vo všeobecnosti vyvážené. Na jednej strane bude deficit verejných financií v roku 2005 s veľkou pravdepodobnosťou nižší, ako sa odhaduje v programe. Pravdepodobné pretrvávanie účinkov do roku 2006 a obozretné počínanie orgánov pri plánovaní príjmov v posledných rokoch naznačujú, že výsledky by mohli byť lepšie, ako sa na rok 2006 predpovedá. Na druhej strane, program sa vo veľkej miere opiera o zníženie výdavkov (ako percento HDP), najmä prostredníctvom zníženia miezd vo verejnom sektore v súvislosti s nižšími daňami z príjmu fyzických osôb. Dosiahnutie zníženia však môže byť problematické a existujú určité neistoty v súvislosti s vplyvom reforiem dôchodkového a daňového systému naplánovaných na koniec programového obdobia.

| (10) | Vzhľadom na uvedené posúdenie rizika nemusí rozpočtová pozícia v programe postačovať na zabezpečenie splnenia strednodobého cieľa programu do roku 2008, ako sa predpokladá v aktualizácii. Zdá sa však, že rozpočtová pozícia v programe poskytuje dostatočnú rezervu voči prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu 3 % HDP pri bežných makroekonomických fluktuáciách od roku 2007. Tempo úprav smerom k strednodobému cieľu podľa programu nie je plne v súlade s Paktom stability a rastu, ktorý stanovuje, že v prípade eurozóny a členských štátov systému ERM II by referenčná hodnota ročného zlepšenia štrukturálneho salda mala byť 0,5 % HDP, pričom úprava by mala byť v hospodársky priaznivých obdobiach vyššia a mohla by byť nižšia v hospodársky nepriaznivých obdobiach. Podľa dohodnutej metodiky sa na dosiahnutie strednodobého cieľa konkrétne plánuje štrukturálna úprava, ktorá v období rokov 2006 – 2008 dosiahne priemerne 0,4 % HDP pri priaznivých cyklických podmienkach (ktorých dôkazom je veľká pozitívna produkčná medzera, ktorá sa počas programového obdobia postupne uzatvára). Dostupnosť údajov a štrukturálna nerovnováha v Litve naznačujú, že odhady produkčných medzier a štrukturálnych sáld podliehajú istej neistote. |
| --- | --- |

(10)

Vzhľadom na uvedené posúdenie rizika nemusí rozpočtová pozícia v programe postačovať na zabezpečenie splnenia strednodobého cieľa programu do roku 2008, ako sa predpokladá v aktualizácii. Zdá sa však, že rozpočtová pozícia v programe poskytuje dostatočnú rezervu voči prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu 3 % HDP pri bežných makroekonomických fluktuáciách od roku 2007. Tempo úprav smerom k strednodobému cieľu podľa programu nie je plne v súlade s Paktom stability a rastu, ktorý stanovuje, že v prípade eurozóny a členských štátov systému ERM II by referenčná hodnota ročného zlepšenia štrukturálneho salda mala byť 0,5 % HDP, pričom úprava by mala byť v hospodársky priaznivých obdobiach vyššia a mohla by byť nižšia v hospodársky nepriaznivých obdobiach. Podľa dohodnutej metodiky sa na dosiahnutie strednodobého cieľa konkrétne plánuje štrukturálna úprava, ktorá v období rokov 2006 – 2008 dosiahne priemerne 0,4 % HDP pri priaznivých cyklických podmienkach (ktorých dôkazom je veľká pozitívna produkčná medzera, ktorá sa počas programového obdobia postupne uzatvára). Dostupnosť údajov a štrukturálna nerovnováha v Litve naznačujú, že odhady produkčných medzier a štrukturálnych sáld podliehajú istej neistote.

| (11) | Podľa Paktu stability a rastu by sa pri definovaní postupu úprav k strednodobému cieľu programu mali vziať do úvahy „významné štrukturálne reformy“ s overiteľným vplyvom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Strednodobá rozpočtová stratégia načrtnutá v programe predstavuje dočasné odchýlenie od postupu úprav smerom k strednodobému cieľu programu. Zatiaľ čo program uvádza niekoľko reforiem na podporu uvedeného odchýlenia, dostatočne podrobne opisuje len dôchodkovú reformu pozostávajúcu zo zavedenia druhého piliera, ktorú možno považovať za reformu s priaznivým vplyvom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Priemerná ročná štrukturálna úprava smerom k strednodobému cieľu počas obdobia rokov 2006 – 2008 predstavuje 0,5 % HDP, ak sa vezmú do úvahy čisté rozpočtové náklady na prebiehajúcu dôchodkovú reformu, ktoré sa zvýšia z 0,5 % HDP v roku 2005 na 0,8 % v roku 2008. Rezerva zabraňujúca prekročeniu referenčnej hodnoty 3 % deficitu HDP sa však nezabezpečí v roku 2006, v ktorom štrukturálny deficit (vypočítaný útvarmi Komisie) prekročí minimálnu referenčnú hodnotu o 0,25 percentuálneho bodu HDP. Dočasné odchýlenie by bolo prijateľné podľa revidovaného Paktu stability a rastu a nového kódexu pravidiel, pod podmienkou splnenia minimálnej referenčnej hodnoty v roku 2006, čo je možné, ak sa deficit nižší oproti plánu na rok 2005 prenesie do roku 2006 a nasledujúcich rokov. |
| --- | --- |

(11)

Podľa Paktu stability a rastu by sa pri definovaní postupu úprav k strednodobému cieľu programu mali vziať do úvahy „významné štrukturálne reformy“ s overiteľným vplyvom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Strednodobá rozpočtová stratégia načrtnutá v programe predstavuje dočasné odchýlenie od postupu úprav smerom k strednodobému cieľu programu. Zatiaľ čo program uvádza niekoľko reforiem na podporu uvedeného odchýlenia, dostatočne podrobne opisuje len dôchodkovú reformu pozostávajúcu zo zavedenia druhého piliera, ktorú možno považovať za reformu s priaznivým vplyvom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Priemerná ročná štrukturálna úprava smerom k strednodobému cieľu počas obdobia rokov 2006 – 2008 predstavuje 0,5 % HDP, ak sa vezmú do úvahy čisté rozpočtové náklady na prebiehajúcu dôchodkovú reformu, ktoré sa zvýšia z 0,5 % HDP v roku 2005 na 0,8 % v roku 2008. Rezerva zabraňujúca prekročeniu referenčnej hodnoty 3 % deficitu HDP sa však nezabezpečí v roku 2006, v ktorom štrukturálny deficit (vypočítaný útvarmi Komisie) prekročí minimálnu referenčnú hodnotu o 0,25 percentuálneho bodu HDP. Dočasné odchýlenie by bolo prijateľné podľa revidovaného Paktu stability a rastu a nového kódexu pravidiel, pod podmienkou splnenia minimálnej referenčnej hodnoty v roku 2006, čo je možné, ak sa deficit nižší oproti plánu na rok 2005 prenesie do roku 2006 a nasledujúcich rokov.

| (12) | Odhaduje sa, že pomer dlhu k HDP dosiahol v roku 2005 úroveň asi 19 % HDP, teda dostatočne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. V programe sa predpokladá, že pomer dlhu k HDP zostane počas zvyšku programového obdobia približne na úrovni 19 – 20 % HDP. |
| --- | --- |

(12)

Odhaduje sa, že pomer dlhu k HDP dosiahol v roku 2005 úroveň asi 19 % HDP, teda dostatočne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. V programe sa predpokladá, že pomer dlhu k HDP zostane počas zvyšku programového obdobia približne na úrovni 19 – 20 % HDP.

| (13) | Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Litva je v súvislosti s plánovanými rozpočtovými nákladmi na starnutie obyvateľstva vystavená nízkemu riziku. V súčasnosti je miera hrubého dlhu veľmi nízka a predpokladá sa, že počas väčšej časti programového obdobia zostane pod úrovňou referenčnej hodnoty 60 % HDP, pričom počas programového obdobia sa zároveň plánuje udržanie deficitu verejných financií. Litva uzákonila dôchodkovú reformu, ktorá významne prispieva k obmedzeniu vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet. Litovské orgány počítajú s ďalšími zmenami dôchodkového systému, ktorých cieľom má byť zvýšenie náhradných sadzieb pre dôchodcov a zároveň postupné zvyšovanie veku odchodu do dôchodku. Vykonanie uvedeného opatrenia by bolo kľúčom pre zabezpečenie finančnej udržateľnosti verejného systému dôchodkového zabezpečenia. |
| --- | --- |

(13)

Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Litva je v súvislosti s plánovanými rozpočtovými nákladmi na starnutie obyvateľstva vystavená nízkemu riziku. V súčasnosti je miera hrubého dlhu veľmi nízka a predpokladá sa, že počas väčšej časti programového obdobia zostane pod úrovňou referenčnej hodnoty 60 % HDP, pričom počas programového obdobia sa zároveň plánuje udržanie deficitu verejných financií. Litva uzákonila dôchodkovú reformu, ktorá významne prispieva k obmedzeniu vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet. Litovské orgány počítajú s ďalšími zmenami dôchodkového systému, ktorých cieľom má byť zvýšenie náhradných sadzieb pre dôchodcov a zároveň postupné zvyšovanie veku odchodu do dôchodku. Vykonanie uvedeného opatrenia by bolo kľúčom pre zabezpečenie finančnej udržateľnosti verejného systému dôchodkového zabezpečenia.

| (14) | Plánované opatrenia v oblasti verejných financií vo všeobecnosti zodpovedajú všeobecným usmerneniam pre hospodárske politiky zahrnutým v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Berúc do úvahy najmä dočasné odchýlenie spojené s dôchodkovou reformou, Litva napreduje smerom k svojmu strednodobému cieľu. Vláda tiež prijíma niekoľko opatrení na zlepšenie kvality verejných financií (napr. daňovú reformu) a pokročila aj v dôchodkovej reforme s cieľom zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií. |
| --- | --- |

(14)

Plánované opatrenia v oblasti verejných financií vo všeobecnosti zodpovedajú všeobecným usmerneniam pre hospodárske politiky zahrnutým v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Berúc do úvahy najmä dočasné odchýlenie spojené s dôchodkovou reformou, Litva napreduje smerom k svojmu strednodobému cieľu. Vláda tiež prijíma niekoľko opatrení na zlepšenie kvality verejných financií (napr. daňovú reformu) a pokročila aj v dôchodkovej reforme s cieľom zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií.

| (15) | Opatrenia uvedené v národnom programe reforiem v oblasti verejných financií sú v súlade s opatreniami predloženými v programe a zväčša sa vzťahujú na ďalšie kroky, ktoré sa majú podniknúť v súvislosti s dôchodkovou reformou, reformou zdravotníctva a daňovou reformou. Opatrenia zamerané na zlepšenie rozpočtových postupov, (napr. dokončenie rozpočtu založeného na programe na rôznych úrovniach verejnej správy a pružné využívanie fondov na spolufinancovanie projektov EÚ) sú tiež v súlade s opatreniami opísanými v aktualizácii. Vplyvy obmedzeného počtu konkrétnych reformných opatrení uvedených v národnom programe reforiem na rozpočet sa odrážajú v rozpočtových prognózach konvergenčného programu. |
| --- | --- |

(15)

Opatrenia uvedené v národnom programe reforiem v oblasti verejných financií sú v súlade s opatreniami predloženými v programe a zväčša sa vzťahujú na ďalšie kroky, ktoré sa majú podniknúť v súvislosti s dôchodkovou reformou, reformou zdravotníctva a daňovou reformou. Opatrenia zamerané na zlepšenie rozpočtových postupov, (napr. dokončenie rozpočtu založeného na programe na rôznych úrovniach verejnej správy a pružné využívanie fondov na spolufinancovanie projektov EÚ) sú tiež v súlade s opatreniami opísanými v aktualizácii. Vplyvy obmedzeného počtu konkrétnych reformných opatrení uvedených v národnom programe reforiem na rozpočet sa odrážajú v rozpočtových prognózach konvergenčného programu.

Vzhľadom na uvedené hodnotenie, v súvislosti so silnými perspektívami rastu a s cieľom zabezpečiť udržateľnú konvergenciu s EÚ Rada vyzýva Litvu, aby:

| i) | posilnila úsilie týkajúce sa štrukturálnej rozpočtovej úpravy s cieľom urýchliť dosiahnutie strednodobého cieľa a |
| --- | --- |

i)

posilnila úsilie týkajúce sa štrukturálnej rozpočtovej úpravy s cieľom urýchliť dosiahnutie strednodobého cieľa a

| ii) | najmä, aby si stanovila náročnejší cieľ deficitu verejných financií na rok 2006 a zabezpečila prenesenie lepšieho výsledku deficitu, ako sa predpokladalo na rok 2005, do roku 2006 a nasledujúcich rokov. |
| --- | --- |

ii)

najmä, aby si stanovila náročnejší cieľ deficitu verejných financií na rok 2006 a zabezpečila prenesenie lepšieho výsledku deficitu, ako sa predpokladalo na rok 2005, do roku 2006 a nasledujúcich rokov.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | KP dec. 2005 | 7,0 | 7,0 | 6,0 | 5,3 | 6,8 |
| KOM nov. 2005 | 7,0 | 7,0 | 6,2 | 5,8 | — |
| KP jan. 2005 | 6,5 | 6,5 | 6,2 | 6,0 | — |
| Inflácia HISC
  (v %) | KP dec. 2005 | 1,1 | 2,7 | 2,7 | 2,7 | 2,5 |
| KOM nov. 2005 | 1,1 | 2,6 | 2,8 | 2,9 | — |
| KP jan. 2005 | 1,2 | 2,9 | 2,5 | 2,9 | — |
| Produkčná medzera
  (v % potenciálneho HDP) | KP dec. 2005 (6) | 2,5 | 2,9 | 2,1 | 0,5 | 0,6 |
| KOM nov. 2005 (9) | 2,1 | 2,2 | 1,4 | 0,2 | — |
| KP jan. 2005 (6) | 1,6 | 1,3 | 0,5 | – 0,1 | — |
| Saldo verejných financií (4)

  (v % HDP) | KP dec. 2005 | – 1,4 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | – 1,0 |
| KOM nov. 2005 | – 1,4 | – 2,0 | – 1,8 | – 1,6 | — |
| KP jan. 2005 (10) | – 2,5 | – 2,5 | – 1,8 | – 1,5 | — |
| Primárne saldo
  (v % HDP) | KP dec. 2005 | – 0,4 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,2 |
| KOM nov. 2005 | – 0,4 | – 1,1 | – 1,0 | – 0,8 | — |
| KP jan. 2005 (10) | – 1,5 | – 1,4 | – 0,8 | – 0,5 | — |
| Cyklicky upravené saldo
  (v % HDP) | KP dec. 2005 (6) | – 2,1 | – 2,3 | – 2,0 | – 1,4 | – 1,2 |
| KOM nov. 2005 | – 2,0 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,7 | — |
| KP jan. 2005 (6) | — | — | — | — | — |
| Štrukturálne saldo (5)

  (v % HDP) | KP dec. 2005 (7) | – 2,1 | – 2,3 | – 2,0 | – 1,4 | – 1,2 |
| KOM nov. 2005 (8) | – 2,0 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,7 | — |
| KP jan. 2005 | — | — | — | — | — |
| Hrubý verejný dlh
  (v % HDP) | KP dec. 2005 | 19,5 | 19,2 | 19,9 | 19,8 | 18,9 |
| KOM nov. 2005 | 19,6 | 20,7 | 20,2 | 19,6 | — |
| KP jan. 2005 | 20,1 | 20,9 | 20,3 | 20,1 | — |
| Konvergenčný program (KP), hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM), výpočty útvarov Komisie. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reálny HDP

(zmena v %)

KP dec. 2005

7,0

7,0

6,0

5,3

6,8

KOM nov. 2005

7,0

7,0

6,2

5,8

—

KP jan. 2005

6,5

6,5

6,2

6,0

—

Inflácia HISC

(v %)

KP dec. 2005

1,1

2,7

2,7

2,7

2,5

KOM nov. 2005

1,1

2,6

2,8

2,9

—

KP jan. 2005

1,2

2,9

2,5

2,9

—

Produkčná medzera

(v % potenciálneho HDP)

KP dec. 2005 (6)

2,5

2,9

2,1

0,5

0,6

KOM nov. 2005 (9)

2,1

2,2

1,4

0,2

—

KP jan. 2005 (6)

1,6

1,3

0,5

– 0,1

—

Saldo verejných financií (4)

(v % HDP)

KP dec. 2005

– 1,4

– 1,5

– 1,4

– 1,3

– 1,0

KOM nov. 2005

– 1,4

– 2,0

– 1,8

– 1,6

—

KP jan. 2005 (10)

– 2,5

– 2,5

– 1,8

– 1,5

—

Primárne saldo

(v % HDP)

KP dec. 2005

– 0,4

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,2

KOM nov. 2005

– 0,4

– 1,1

– 1,0

– 0,8

—

KP jan. 2005 (10)

– 1,5

– 1,4

– 0,8

– 0,5

—

Cyklicky upravené saldo

(v % HDP)

KP dec. 2005 (6)

– 2,1

– 2,3

– 2,0

– 1,4

– 1,2

KOM nov. 2005

– 2,0

– 2,6

– 2,2

– 1,7

—

KP jan. 2005 (6)

—

—

—

—

—

Štrukturálne saldo (5)

(v % HDP)

KP dec. 2005 (7)

– 2,1

– 2,3

– 2,0

– 1,4

– 1,2

KOM nov. 2005 (8)

– 2,0

– 2,6

– 2,2

– 1,7

—

KP jan. 2005

—

—

—

—

—

Hrubý verejný dlh

(v % HDP)

KP dec. 2005

19,5

19,2

19,9

19,8

18,9

KOM nov. 2005

19,6

20,7

20,2

19,6

—

KP jan. 2005

20,1

20,9

20,3

20,1

—

Konvergenčný program (KP), hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM), výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s.1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s.1). Dokumenty, na ktoré sa odkazuje v tomto texte, možno nájsť na webovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Na základe rozhodnutia Eurostatu z mája 2005 o klasifikácii platieb spojených s kompenzáciou za stratené rubľové úspory v počiatočných rokoch prechodu a reštitúciou nehnuteľného majetku skonfiškovaného v časoch Sovietskeho zväzu, plánovaný deficit stanovený v predchádzajúcej aktualizácii (2,5 % HDP) bol upravený tak, aby nezahŕňal platby spojené a s týmito záväzkami a umožnil tak zmysluplné porovnanie.

(3)  Program obsahuje všetky povinné a väčšinu nepovinných údajov, ktoré stanovuje nový kódex pravidiel, hoci uvádzanie povinných údajov je v niektorých prípadoch mierne odlišné od toho, čo stanovuje nový kódex pravidiel, napríklad namiesto konečného domáceho dopytu sa uvádza domáci dopyt, chýbajú údaje o úrokových výdavkoch zodpovedajúcich FISIM a daňové zaťaženie uvádza, čo by mali byť celkové dane, t. j. výšku priamych, nepriamych a kapitálových daní, preto vo výpočte daňového zaťaženia chýbajú nepriame dane zaplatené do rozpočtu EÚ a sociálne príspevky.

(4)  Náklady na prebiehajúcu dôchodkovú reformu (zavedenie druhého piliera) sú zahrnuté do deficitu. Náklady sa odhadujú na 0,3 % v roku 2004, 0,5 % HDP v roku 2005, 0,7 % v roku 2006, 0,8 % v roku 2007 a 0,8 % v roku 2008.

(5)  Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových opatrení alebo iných dočasných opatrení. Úprava bez zahrnutia nákladov na dôchodkovú reformu podľa aktualizovaného programu by bola 0,5 % HDP v roku 2006, 0,7 % v roku 2007 a 0,2 % v roku 2008 alebo priemerne 0,5 % za obdobie rokov 2006 – 2008.

(6)  Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe.

(7)  V programe nie sú žiadne jednorazové opatrenia ani iné dočasné opatrenia.

(8)  V predpovedi útvarov Komisie nie sú žiadne jednorázové opatrenia ani iné dočasné opatrenia.

(9)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 7,0 %, 6,9 %, 7,0 % a 7,0 % postupne v rokoch 2004 – 2007.

(10)  Zahŕňa platby v súvislosti s kompenzáciami úspor a reštitúciami nehnuteľností dosahujúcimi 0,4 % z HDP v roku 2005, 0,8 % v roku 2006 a 1,2 % v roku 2007.

Zdroj:

Konvergenčný program (KP), hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM), výpočty útvarov Komisie.

---

| 5.4.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 82/44 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 82/44

---

STANOVISKO RADY

zo 14. marca 2006

k aktualizovanému konvergenčnému programu Malty na roky 2005 – 2008

(2006/C 82/11)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

ZAUJALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 14. marca 2006 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Malty, ktorý zahŕňa obdobie rokov 2005 až 2008. |
| --- | --- |

(1)

Rada 14. marca 2006 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Malty, ktorý zahŕňa obdobie rokov 2005 až 2008.

| (2) | V rokoch 1995 až 2005 dosahoval rast reálneho HDP Malty priemerne 2,75 % ročne. Od roku 2001 sa však hospodársky rast zastavil v dôsledku nepriaznivých vonkajších podmienok a domácich štrukturálnych nedostatkov. Spojenie týchto dvoch faktorov malo za následok oslabenie konkurencieschopnosti, pričom výkonnosť vývozu sa zhoršila, čím sa zvýšil tlak na vonkajší deficit. V posledných rokoch sa deficit verejných financií pohyboval v priemere na úrovni približne 6 % HDP, v roku 2003 dosiahol najvyššiu úroveň 10,3 % HDP a v roku 2004 klesol na 5,1 % HDP. |
| --- | --- |

(2)

V rokoch 1995 až 2005 dosahoval rast reálneho HDP Malty priemerne 2,75 % ročne. Od roku 2001 sa však hospodársky rast zastavil v dôsledku nepriaznivých vonkajších podmienok a domácich štrukturálnych nedostatkov. Spojenie týchto dvoch faktorov malo za následok oslabenie konkurencieschopnosti, pričom výkonnosť vývozu sa zhoršila, čím sa zvýšil tlak na vonkajší deficit. V posledných rokoch sa deficit verejných financií pohyboval v priemere na úrovni približne 6 % HDP, v roku 2003 dosiahol najvyššiu úroveň 10,3 % HDP a v roku 2004 klesol na 5,1 % HDP.

| (3) | Rada 5. júla 2004 rozhodla, že Malta má nadmerný deficit. V súlade s odporúčaním Rady podľa článku 104 ods. 7 z toho istého dňa je potrebné nadmerný deficit odstrániť do roku 2006. Rada vo svojom stanovisku zo 17. februára 2005 týkajúcom sa predchádzajúcej aktualizácie konvergenčného programu, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2004 – 2007, vyzvala Maltu, aby vykonala potrebné kroky na odstránenie nadmerného deficitu v roku 2006, aby zabezpečila znižovanie pomeru dlhu k HDP k referenčnej hodnote 60 % stanovenej v zmluve uspokojivým tempom a aby ďalej zdokonalila plánovanie a uskutočňovanie reforiem dôchodkového systému a systému zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

(3)

Rada 5. júla 2004 rozhodla, že Malta má nadmerný deficit. V súlade s odporúčaním Rady podľa článku 104 ods. 7 z toho istého dňa je potrebné nadmerný deficit odstrániť do roku 2006. Rada vo svojom stanovisku zo 17. februára 2005 týkajúcom sa predchádzajúcej aktualizácie konvergenčného programu, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2004 – 2007, vyzvala Maltu, aby vykonala potrebné kroky na odstránenie nadmerného deficitu v roku 2006, aby zabezpečila znižovanie pomeru dlhu k HDP k referenčnej hodnote 60 % stanovenej v zmluve uspokojivým tempom a aby ďalej zdokonalila plánovanie a uskutočňovanie reforiem dôchodkového systému a systému zdravotnej starostlivosti.

| (4) | V aktualizácii sa odhaduje, že deficit v roku 2005 dosiahne úroveň približne 4 % HDP v porovnaní so 4,25 % HDP v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2005 a v porovnaní s cieľom 3,75 % HDP stanovenom v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu. Rozdiel medzi aktualizáciou a predpoveďou útvarov Komisie z jesene 2005 sa vysvetľuje zahrnutím najnovších údajov, ktoré poukazujú na nižšie výdavky verejných financií, ako sa pôvodne predpokladalo. |
| --- | --- |

(4)

V aktualizácii sa odhaduje, že deficit v roku 2005 dosiahne úroveň približne 4 % HDP v porovnaní so 4,25 % HDP v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2005 a v porovnaní s cieľom 3,75 % HDP stanovenom v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu. Rozdiel medzi aktualizáciou a predpoveďou útvarov Komisie z jesene 2005 sa vysvetľuje zahrnutím najnovších údajov, ktoré poukazujú na nižšie výdavky verejných financií, ako sa pôvodne predpokladalo.

| (5) | Aktualizácia bola predložená 5 týždňov po konečnom termíne stanovenom v kódexe pravidiel na 1. decembra. Program vo všeobecnosti zodpovedá vzorovej štruktúre a požiadavkám na poskytovanie údajov pre programy stability a konvergenčné programy, ktoré sú uvedené v novom kódexe pravidiel (2). |
| --- | --- |

(5)

Aktualizácia bola predložená 5 týždňov po konečnom termíne stanovenom v kódexe pravidiel na 1. decembra. Program vo všeobecnosti zodpovedá vzorovej štruktúre a požiadavkám na poskytovanie údajov pre programy stability a konvergenčné programy, ktoré sú uvedené v novom kódexe pravidiel (2).

| (6) | V makroekonomickom scenári, z ktorého tento program vychádza, sa predpokladá zvýšenie rastu reálneho HDP z 0,9 % v roku 2005 na priemernú úroveň 1,4 % počas zvyšku programového obdobia, čo odzrkadľuje zvýšený vonkajší dopyt. Pri hodnotení na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že okrem roku 2006 sa tento scenár opiera o pravdepodobné predpoklady rastu. V aktualizácii sa konkrétne predpokladá pomerne rýchle zotavenie hospodárstva stimulované významným vplyvom vonkajšieho dopytu na rast, ktorý sa pripisuje najmä zotaveniu elektronického priemyslu, ako aj stálej investičnej aktivite. Rizikom pre rast HDP je možnosť, že k dlho očakávanému oživeniu tohto priemyselného odvetvia nedôjde v roku 2006. |
| --- | --- |

(6)

V makroekonomickom scenári, z ktorého tento program vychádza, sa predpokladá zvýšenie rastu reálneho HDP z 0,9 % v roku 2005 na priemernú úroveň 1,4 % počas zvyšku programového obdobia, čo odzrkadľuje zvýšený vonkajší dopyt. Pri hodnotení na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že okrem roku 2006 sa tento scenár opiera o pravdepodobné predpoklady rastu. V aktualizácii sa konkrétne predpokladá pomerne rýchle zotavenie hospodárstva stimulované významným vplyvom vonkajšieho dopytu na rast, ktorý sa pripisuje najmä zotaveniu elektronického priemyslu, ako aj stálej investičnej aktivite. Rizikom pre rast HDP je možnosť, že k dlho očakávanému oživeniu tohto priemyselného odvetvia nedôjde v roku 2006.

| (7) | Rozpočtová stratégia načrtnutá v aktualizácii je zameraná na zníženie deficitu pod referenčnú hodnotu 3 % HDP v roku 2006 a na to, aby fiškálna konsolidácia dosiahla deficit 1,25 % v roku 2008. Ciele deficitu v aktualizácii zahŕňajú jednorazové príjmy vo výške 0,75 % až 1 % HDP ročne do roku 2007. Časový profil primárneho prebytku je podobný, zvýši sa z 0,25 % v roku 2005 na 2,5 % na konci obdobia. Konsolidácia je prevažne založená na výdavkoch, ktoré by do konca programového obdobia mali klesnúť o 7,5 % HDP a z ktorých takmer polovica pripadá na investície. V porovnaní s predchádzajúcim programom je úprava v aktualizácii o čosi menej ambiciózna oproti všeobecne menej priaznivému makroekonomickému scenáru. |
| --- | --- |

(7)

Rozpočtová stratégia načrtnutá v aktualizácii je zameraná na zníženie deficitu pod referenčnú hodnotu 3 % HDP v roku 2006 a na to, aby fiškálna konsolidácia dosiahla deficit 1,25 % v roku 2008. Ciele deficitu v aktualizácii zahŕňajú jednorazové príjmy vo výške 0,75 % až 1 % HDP ročne do roku 2007. Časový profil primárneho prebytku je podobný, zvýši sa z 0,25 % v roku 2005 na 2,5 % na konci obdobia. Konsolidácia je prevažne založená na výdavkoch, ktoré by do konca programového obdobia mali klesnúť o 7,5 % HDP a z ktorých takmer polovica pripadá na investície. V porovnaní s predchádzajúcim programom je úprava v aktualizácii o čosi menej ambiciózna oproti všeobecne menej priaznivému makroekonomickému scenáru.

| (8) | Počas programového obdobia sa štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových alebo iných dočasných opatrení) vypočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky zlepší v priemere o 1 % HDP ročne. V programe je jasne stanovený jeho strednodobý cieľ v podobe vyrovnanej rozpočtovej pozície, ktorá sa má dosiahnuť do konca programového obdobia. Keďže strednodobý cieľ programu je náročnejší než minimálna referenčná hodnota (odhadovaný na úroveň deficitu približne 1,75 % HDP), jeho dosiahnutie by malo naplniť cieľ zabezpečiť rezervu voči vzniku nadmerného deficitu. Strednodobý cieľ programu možno považovať za primeraný, pretože je v rozpätí určenom pre eurozónu a členské štáty systému ERM II v Pakte stability a rastu a v kódexe pravidiel, a zodpovedajúcim spôsobom odráža pomer dlhu k HDP a priemerný dlhodobý rast potenciálneho produktu. |
| --- | --- |

(8)

Počas programového obdobia sa štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových alebo iných dočasných opatrení) vypočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky zlepší v priemere o 1 % HDP ročne. V programe je jasne stanovený jeho strednodobý cieľ v podobe vyrovnanej rozpočtovej pozície, ktorá sa má dosiahnuť do konca programového obdobia. Keďže strednodobý cieľ programu je náročnejší než minimálna referenčná hodnota (odhadovaný na úroveň deficitu približne 1,75 % HDP), jeho dosiahnutie by malo naplniť cieľ zabezpečiť rezervu voči vzniku nadmerného deficitu. Strednodobý cieľ programu možno považovať za primeraný, pretože je v rozpätí určenom pre eurozónu a členské štáty systému ERM II v Pakte stability a rastu a v kódexe pravidiel, a zodpovedajúcim spôsobom odráža pomer dlhu k HDP a priemerný dlhodobý rast potenciálneho produktu.

| (9) | Rozpočtový výsledok mohol byť horší, než sa predpovedalo v programe, najmä kvôli priaznivému makroekonomickému scenáru predpokladanému na rok 2006. Hoci sa v aktualizácii predpovedajú vyššie nepriame dane v roku 2006 oproti tým, ktoré sa uvádzajú v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2005, prognózy celkových príjmov za tento rok sú porovnateľné. Keďže informácie súvisiace s politickými opatreniami na rok 2006 uvedené v programe tento vývoj v plnej miere nepotvrdzujú a opatrenia na podporu konsolidácie na roky 2007 a 2008 sa neuvádzajú, je zložité uskutočniť celkové hodnotenie. |
| --- | --- |

(9)

Rozpočtový výsledok mohol byť horší, než sa predpovedalo v programe, najmä kvôli priaznivému makroekonomickému scenáru predpokladanému na rok 2006. Hoci sa v aktualizácii predpovedajú vyššie nepriame dane v roku 2006 oproti tým, ktoré sa uvádzajú v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2005, prognózy celkových príjmov za tento rok sú porovnateľné. Keďže informácie súvisiace s politickými opatreniami na rok 2006 uvedené v programe tento vývoj v plnej miere nepotvrdzujú a opatrenia na podporu konsolidácie na roky 2007 a 2008 sa neuvádzajú, je zložité uskutočniť celkové hodnotenie.

| (10) | Za predpokladu, že sa rozpočet na rok 2006 v plnej miere splní a makroekonomické riziká sa náležite obmedzia, sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe zodpovedá odstráneniu nadmerného deficitu do konečného termínu stanoveného Radou. Zdá sa, že program zabezpečuje dostatočnú rezervu voči prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu vo výške 3 % HDP pri obvyklých makroekonomických fluktuáciách po plánovanom odstránení nadmerného deficitu. Rozpočtová stratégia načrtnutá v programe sa zdá byť dostatočná na zabezpečenie toho, aby bol strednodobý cieľ programu vo všeobecnosti dosiahnutý v roku 2008. V rokoch po odstránení nadmerného deficitu je ročná štrukturálna úprava smerom k strednodobému cieľu programu predpokladanému v programe dostatočne nad úrovňou 0,5 % HDP, a teda v súlade s Paktom stability a rastu. |
| --- | --- |

(10)

Za predpokladu, že sa rozpočet na rok 2006 v plnej miere splní a makroekonomické riziká sa náležite obmedzia, sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe zodpovedá odstráneniu nadmerného deficitu do konečného termínu stanoveného Radou. Zdá sa, že program zabezpečuje dostatočnú rezervu voči prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu vo výške 3 % HDP pri obvyklých makroekonomických fluktuáciách po plánovanom odstránení nadmerného deficitu. Rozpočtová stratégia načrtnutá v programe sa zdá byť dostatočná na zabezpečenie toho, aby bol strednodobý cieľ programu vo všeobecnosti dosiahnutý v roku 2008. V rokoch po odstránení nadmerného deficitu je ročná štrukturálna úprava smerom k strednodobému cieľu programu predpokladanému v programe dostatočne nad úrovňou 0,5 % HDP, a teda v súlade s Paktom stability a rastu.

| (11) | Odhaduje sa, že hrubý dlh verejných financií dosiahol v roku 2005 76,75 % HDP, čo je nad referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Od roku 2006 sa očakáva postupný pokles pomeru dlhu k HDP, ktorý by mal do konca programového obdobia dosiahnuť úroveň 67,25 % HDP. Vývoj pomeru dlhu k HDP by mohol byť menej priaznivý, než sa predpokladalo v programe, vzhľadom na riziká súvisiace s určitými ťažkosťami pri privatizácii a berúc do úvahy jej zásadnú úlohu pri znižovaní pomeru dlhu k HDP v roku 2006. Nevysvetlené operácie nezahrnuté do rozpočtu verejnej správy čiastočne kompenzovali príjmy z privatizácie v roku 2006. Pri zohľadnení vyváženosti rizík sa zdá, že pomer dlhu k HDP sa znižuje dostatočne smerom k referenčnej hodnote. |
| --- | --- |

(11)

Odhaduje sa, že hrubý dlh verejných financií dosiahol v roku 2005 76,75 % HDP, čo je nad referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Od roku 2006 sa očakáva postupný pokles pomeru dlhu k HDP, ktorý by mal do konca programového obdobia dosiahnuť úroveň 67,25 % HDP. Vývoj pomeru dlhu k HDP by mohol byť menej priaznivý, než sa predpokladalo v programe, vzhľadom na riziká súvisiace s určitými ťažkosťami pri privatizácii a berúc do úvahy jej zásadnú úlohu pri znižovaní pomeru dlhu k HDP v roku 2006. Nevysvetlené operácie nezahrnuté do rozpočtu verejnej správy čiastočne kompenzovali príjmy z privatizácie v roku 2006. Pri zohľadnení vyváženosti rizík sa zdá, že pomer dlhu k HDP sa znižuje dostatočne smerom k referenčnej hodnote.

| (12) | Pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Malta je v súvislosti s plánovanými rozpočtovými nákladmi na starnutie obyvateľstva vystavená strednému riziku. Úroveň hrubého dlhu je v súčasnosti nad referenčnou hodnotou 60 % a ak nedôjde k zmenám, momentálne vysoký štrukturálny deficit v dlhodobom výhľade zabráni tomu, aby nevyhnutné zníženie hrubého pomeru dlhu k HDP pokleslo pod referenčnú hodnotu stanovenú v zmluve. Dôsledné plnenie plánovanej rozpočtovej konsolidácie v programovom období by preto prispelo k zníženiu dlhu pod referenčnú hodnotu, čo by malo pozitívne dôsledky na riziká, ktoré ohrozujú udržateľnosť verejných financií. Maltské orgány avizujú zmeny dôchodkového systému s cieľom zabezpečiť jeho adekvátnosť a udržateľnosť. Uskutočnenie reformy by bolo kľúčové pri zabezpečovaní finančnej udržateľnosti verejného dôchodkového systému (3). |
| --- | --- |

(12)

Pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Malta je v súvislosti s plánovanými rozpočtovými nákladmi na starnutie obyvateľstva vystavená strednému riziku. Úroveň hrubého dlhu je v súčasnosti nad referenčnou hodnotou 60 % a ak nedôjde k zmenám, momentálne vysoký štrukturálny deficit v dlhodobom výhľade zabráni tomu, aby nevyhnutné zníženie hrubého pomeru dlhu k HDP pokleslo pod referenčnú hodnotu stanovenú v zmluve. Dôsledné plnenie plánovanej rozpočtovej konsolidácie v programovom období by preto prispelo k zníženiu dlhu pod referenčnú hodnotu, čo by malo pozitívne dôsledky na riziká, ktoré ohrozujú udržateľnosť verejných financií. Maltské orgány avizujú zmeny dôchodkového systému s cieľom zabezpečiť jeho adekvátnosť a udržateľnosť. Uskutočnenie reformy by bolo kľúčové pri zabezpečovaní finančnej udržateľnosti verejného dôchodkového systému (3).

| (13) | Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodárske politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Hoci sa v aktualizácii ráta s odstránením nadmerného deficitu a znížením pomeru dlhu k DPH uspokojivým tempom v súlade s odporúčaniami Rady a očakáva sa dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa v programovom období, neohlasujú sa v nej opatrenia na riešenie problému dlhodobej udržateľnosti. |
| --- | --- |

(13)

Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodárske politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Hoci sa v aktualizácii ráta s odstránením nadmerného deficitu a znížením pomeru dlhu k DPH uspokojivým tempom v súlade s odporúčaniami Rady a očakáva sa dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa v programovom období, neohlasujú sa v nej opatrenia na riešenie problému dlhodobej udržateľnosti.

| (14) | V národnom programe reforiem Malty predloženom 21. októbra 2005 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a zamestnanosť sú stanovené tieto výzvy, ktoré majú značný vplyv na verejné financie: udržateľnosť verejných financií, konkurencieschopnosť, životné prostredie, zamestnanosť a vzdelávanie a odborná príprava. Hoci sa to výslovne neuvádza, v aktualizácii sa zohľadňujú vplyvy národného programu reforiem na rozpočet. Opatrenia v oblasti verejných financií plánované v konvergenčnom programe sú vo všeobecnosti v súlade s činnosťou predpokladanou v národnom programe reforiem. Aktualizovaný konvergenčný program predovšetkým potvrdzuje zámer uskutočňovať reformy s cieľom zvýšiť efektívnosť verejného sektora, zlepšiť dodržiavanie daňových predpisov, plniť privatizačné plány a poskytovať podporu pre odborné vzdelávanie pracovnej sily. |
| --- | --- |

(14)

V národnom programe reforiem Malty predloženom 21. októbra 2005 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a zamestnanosť sú stanovené tieto výzvy, ktoré majú značný vplyv na verejné financie: udržateľnosť verejných financií, konkurencieschopnosť, životné prostredie, zamestnanosť a vzdelávanie a odborná príprava. Hoci sa to výslovne neuvádza, v aktualizácii sa zohľadňujú vplyvy národného programu reforiem na rozpočet. Opatrenia v oblasti verejných financií plánované v konvergenčnom programe sú vo všeobecnosti v súlade s činnosťou predpokladanou v národnom programe reforiem. Aktualizovaný konvergenčný program predovšetkým potvrdzuje zámer uskutočňovať reformy s cieľom zvýšiť efektívnosť verejného sektora, zlepšiť dodržiavanie daňových predpisov, plniť privatizačné plány a poskytovať podporu pre odborné vzdelávanie pracovnej sily.

Vzhľadom na uvedené posúdenie Rada poznamenáva, že program vo všeobecnosti zodpovedá odstáneniu nadmerného deficitu do roku 2006. Na základe odporúčaní podľa článku 104 ods. 7 Rada vyzýva Maltu, aby:

| i) | v roku 2006 v súlade s aktualizovaným konvergenčným programom dôsledne realizovala rozpočtové opatrenia a zároveň zabezpečila odstránenie nadmerného deficitu a aby zabezpečila udržanie rozpočtovej konsolidácie zameranej na dosiahnutie strednodobého cieľa po odstránení nadmerného deficitu; |
| --- | --- |

i)

v roku 2006 v súlade s aktualizovaným konvergenčným programom dôsledne realizovala rozpočtové opatrenia a zároveň zabezpečila odstránenie nadmerného deficitu a aby zabezpečila udržanie rozpočtovej konsolidácie zameranej na dosiahnutie strednodobého cieľa po odstránení nadmerného deficitu;

| ii) | zabezpečila pokles pomeru dlhu k HDP uspokojivým tempom k úrovni referenčnej hodnoty 60 % HDP stanovenej v zmluve počínajúc rokom 2006; |
| --- | --- |

ii)

zabezpečila pokles pomeru dlhu k HDP uspokojivým tempom k úrovni referenčnej hodnoty 60 % HDP stanovenej v zmluve počínajúc rokom 2006;

| iii) | zvýšila dlhodobú udržateľnosť verejných financií ďalším zlepšením návrhov a realizácie dôchodkovej reformy. |
| --- | --- |

iii)

zvýšila dlhodobú udržateľnosť verejných financií ďalším zlepšením návrhov a realizácie dôchodkovej reformy.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | KP jan. 2006 | 0,2 | 0,9 | 1,1 | 1,2 | 2,0 |
| KOM nov. 2005 | 0,4 | 0,8 | 0,7 | 1,1 | — |
| KP dec. 2004 | 0,6 | 1,5 | 1,8 | 2,2 | — |
| Inflácia HISC
  (v %) | KP jan. 2006 (4) | 2,8 | 2,8 | 3,1 | 2,5 | 1,9 |
| KOM nov. 2005 | 2,7 | 3,1 | 2,6 | 2,2 | — |
| KP dec. 2004 (4) | 2,9 | 2,4 | 1,9 | 1,9 | — |
| Produkčná medzera
  (v % potenciálneho HDP) | KP jan. 2006 (5) | – 1,8 | – 2,9 | – 3,7 | – 4,2 | – 4,4 |
| KOM nov. 2005 (9) | – 2,0 | – 3,1 | – 4,3 | – 5,1 | — |
| KP dec. 2004 (5) | – 2,1 | – 2,4 | – 2,3 | – 1,6 | — |
| Saldo verejných financií
  (v % HDP) | KP jan. 2006 | – 5,1 | – 3,9 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,2 |
| KOM nov. 2005 | – 5,1 | – 4,2 | – 3,0 | – 2,5 | — |
| KP dec. 2004 | – 5,2 | – 3,7 | – 2,3 | – 1,4 | — |
| Primárne saldo
  (v % HDP) | KP jan. 2006 | – 1,0 | 0,3 | 1,4 | 1,5 | 2,4 |
| KOM nov. 2005 | – 1,0 | 0,2 | 1,3 | 1,9 | — |
| KP dec. 2004 | – 1,4 | 0,3 | 1,6 | 2,4 | — |
| Cyklicky upravené saldo (6)

  (v % HDP) | KP jan. 2006 (5) | – 4,4 | – 2,8 | – 1,3 | – 0,7 | 0,4 |
| KOM nov. 2005 | – 4,3 | – 3,0 | – 1,4 | – 0,5 | — |
| KP dec. 2004 (5) | — | — | — | — | — |
| Štrukturálne saldo (5)

  (v % HDP) | KP jan. 2006 (7) | – 5,1 | – 3,8 | – 2,3 | – 1,4 | 0,3 |
| KOM nov. 2005 (8) | – 5,0 | – 4,0 | – 2,4 | – 1,2 | — |
| KP dec. 2004 | — | — | — | — | — |
| Hrubý verejný dlh
  (v % HDP) | KP jan. 2006 | 76,7 | 76,7 | 70,8 | 68,9 | 67,3 |
| KOM nov. 2005 | 75,9 | 77,2 | 77,4 | 77,1 | — |
| KP dec. 2004 | 73,2 | 72,0 | 70,5 | 70,4 | — |
| Konvergenčný program (KP), hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM), výpočty útvarov Komisie. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reálny HDP

(zmena v %)

KP jan. 2006

0,2

0,9

1,1

1,2

2,0

KOM nov. 2005

0,4

0,8

0,7

1,1

—

KP dec. 2004

0,6

1,5

1,8

2,2

—

Inflácia HISC

(v %)

KP jan. 2006 (4)

2,8

2,8

3,1

2,5

1,9

KOM nov. 2005

2,7

3,1

2,6

2,2

—

KP dec. 2004 (4)

2,9

2,4

1,9

1,9

—

Produkčná medzera

(v % potenciálneho HDP)

KP jan. 2006 (5)

– 1,8

– 2,9

– 3,7

– 4,2

– 4,4

KOM nov. 2005 (9)

– 2,0

– 3,1

– 4,3

– 5,1

—

KP dec. 2004 (5)

– 2,1

– 2,4

– 2,3

– 1,6

—

Saldo verejných financií

(v % HDP)

KP jan. 2006

– 5,1

– 3,9

– 2,7

– 2,3

– 1,2

KOM nov. 2005

– 5,1

– 4,2

– 3,0

– 2,5

—

KP dec. 2004

– 5,2

– 3,7

– 2,3

– 1,4

—

Primárne saldo

(v % HDP)

KP jan. 2006

– 1,0

0,3

1,4

1,5

2,4

KOM nov. 2005

– 1,0

0,2

1,3

1,9

—

KP dec. 2004

– 1,4

0,3

1,6

2,4

—

Cyklicky upravené saldo (6)

(v % HDP)

KP jan. 2006 (5)

– 4,4

– 2,8

– 1,3

– 0,7

0,4

KOM nov. 2005

– 4,3

– 3,0

– 1,4

– 0,5

—

KP dec. 2004 (5)

—

—

—

—

—

Štrukturálne saldo (5)

(v % HDP)

KP jan. 2006 (7)

– 5,1

– 3,8

– 2,3

– 1,4

0,3

KOM nov. 2005 (8)

– 5,0

– 4,0

– 2,4

– 1,2

—

KP dec. 2004

—

—

—

—

—

Hrubý verejný dlh

(v % HDP)

KP jan. 2006

76,7

76,7

70,8

68,9

67,3

KOM nov. 2005

75,9

77,2

77,4

77,1

—

KP dec. 2004

73,2

72,0

70,5

70,4

—

Konvergenčný program (KP), hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM), výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na ktoré sa odkazuje v tomto texte možno nájsť na webovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  V programe sú medzery, pokiaľ ide o povinné a nepovinné údaje stanovené v novom kódexe pravidiel. Predovšetkým údaje o cenách nie sú v súlade s harmonizovanou definíciou a číselné údaje o zamestnanosti a nezamestnanosti nie sú založené na prieskume pracovnej sily, ale odkazujú na registrované osoby, zatiaľ čo predpovede všetkých položiek v odvetvových saldách a údaje FISIM nie sú poskytnuté. Chýbajúce nepovinné údaje sa týkajú prevažne zamestnanosti a produktivity v hodinách, predpovedí odvetvových sáld a rozpisu sociálnych transferov.

(3)  Podrobné údaje o dlhodobej udržateľnosti sú uvedené v technickom posúdení programu útvarmi Komisie

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(4)  Číselné údaje KP zodpovedajú indexu maloobchodných cien.

(5)  Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe.

(6)  Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových opatrení a iných dočasných opatrení.

(7)  Jednorazové opatrenia a iné dočasné opatrenia uvedené v programe: 0,7 % v roku 2004, 1,0 % HDP v roku 2005, 1,0 % v roku 2006, 0,7 % v roku 2007 a 0,1 % v roku 2008; všetky znižujúce deficit.

(8)  Predpovede útvarov Komisie zahŕňajú rovnaké jednorazové opatrenia ako program.

(9)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 1,3 %, 2,0 %, 2,0 % a 2,0 % postupne v rokoch 2004 – 2007.

Zdroj:

Konvergenčný program (KP), hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM), výpočty útvarov Komisie.

---

| 5.4.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 82/48 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 82/48

---

STANOVISKO RADY

zo 14. marca 2006

k aktualizovanému konvergenčnému programu Poľska na roky 2005 – 2008

(2006/C 82/12)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

ZAUJALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 14. marca 2006 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Poľska na obdobie rokov 2005 až 2008. |
| --- | --- |

(1)

Rada 14. marca 2006 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Poľska na obdobie rokov 2005 až 2008.

| (2) | V období rokov 1994 až 2004 Poľsko zaznamenalo priemerný ročný reálny rast HDP vo výške 4,5 %, čo o viac ako o dva percentuálne body prevyšuje priemer EÚ25 dosahujúci úroveň 2,4 %. Po období silnej hospodárskej expanzie sa rast reálneho HDP v roku 2001 spomalil na 1,0 %, čo odráža domáce aj vonkajšie cyklické faktory. Odvtedy stúpal na úroveň 5,3 % v roku 2004. Príjem v jednotkách kúpnej sily na obyvateľa dosiahol v roku 2004 úroveň 46,5 % priemeru EÚ25. Inflácia HISC zostala počas uplynulých desiatich rokov vysoká, priemerne na úrovni 7 %, v roku 2005 však výrazne klesla na úroveň približne 2 %. Situácia na trhu práce zostáva aj naďalej najvážnejším problémom Poľska. Miera nezamestnanosti dosiahla v roku 2004 18,8 %, pričom miera zamestnanosti bola najnižšia z EÚ25 (51,7 % v roku 2004). Poľsko malo za uplynulých desať rokov negatívne saldo verejných financií. Až do roku 2003 sa pohybovalo v rozmedzí od -1,4 % do – 4,8 % (2) HDP, kedy sa začalo zlepšovať, pričom v roku 2004 dosiahlo úroveň -3,8 % HDP a v roku 2005 – 2,9 % HDP. |
| --- | --- |

(2)

V období rokov 1994 až 2004 Poľsko zaznamenalo priemerný ročný reálny rast HDP vo výške 4,5 %, čo o viac ako o dva percentuálne body prevyšuje priemer EÚ25 dosahujúci úroveň 2,4 %. Po období silnej hospodárskej expanzie sa rast reálneho HDP v roku 2001 spomalil na 1,0 %, čo odráža domáce aj vonkajšie cyklické faktory. Odvtedy stúpal na úroveň 5,3 % v roku 2004. Príjem v jednotkách kúpnej sily na obyvateľa dosiahol v roku 2004 úroveň 46,5 % priemeru EÚ25. Inflácia HISC zostala počas uplynulých desiatich rokov vysoká, priemerne na úrovni 7 %, v roku 2005 však výrazne klesla na úroveň približne 2 %. Situácia na trhu práce zostáva aj naďalej najvážnejším problémom Poľska. Miera nezamestnanosti dosiahla v roku 2004 18,8 %, pričom miera zamestnanosti bola najnižšia z EÚ25 (51,7 % v roku 2004). Poľsko malo za uplynulých desať rokov negatívne saldo verejných financií. Až do roku 2003 sa pohybovalo v rozmedzí od -1,4 % do – 4,8 % (2) HDP, kedy sa začalo zlepšovať, pričom v roku 2004 dosiahlo úroveň -3,8 % HDP a v roku 2005 – 2,9 % HDP.

| (3) | Rada 5. júla 2004 rozhodla, že Poľsko má nadmerný deficit. Nadmerný deficit sa podľa článku 104 ods. 7 odporúčania Rady z toho istého dňa má odstrániť do roku 2007. V stanovisku zo 17. februára 2005 k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu na obdobie rokov 2004 – 2007, ktoré Rada zaujala pred zmenou Paktu stability a rastu, Rada vyzvala Poľsko, aby „i) posilnilo fiškálne úpravy po roku 2005 a znížilo cieľový deficit na rok 2007; ii) zabezpečilo plné vykonávanie štrukturálnych opatrení obsiahnutých v Hausnerovom pláne a vyvinulo dodatočné úsilie na prijatie alternatívnych opatrení v prípade, že sa riziká spojené s vykonávaním naplnia“. |
| --- | --- |

(3)

Rada 5. júla 2004 rozhodla, že Poľsko má nadmerný deficit. Nadmerný deficit sa podľa článku 104 ods. 7 odporúčania Rady z toho istého dňa má odstrániť do roku 2007. V stanovisku zo 17. februára 2005 k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu na obdobie rokov 2004 – 2007, ktoré Rada zaujala pred zmenou Paktu stability a rastu, Rada vyzvala Poľsko, aby „i) posilnilo fiškálne úpravy po roku 2005 a znížilo cieľový deficit na rok 2007; ii) zabezpečilo plné vykonávanie štrukturálnych opatrení obsiahnutých v Hausnerovom pláne a vyvinulo dodatočné úsilie na prijatie alternatívnych opatrení v prípade, že sa riziká spojené s vykonávaním naplnia“.

| (4) | Pokiaľ ide o plnenie rozpočtu v roku 2005, celkový deficit verejných financií za rok 2005 sa v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2005 odhaduje na 3,6 % HDP v porovnaní s plánovaným deficitom na úrovni 3,9 % HDP stanovenom v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu a deficitom vo výške 2,9 % HDP, ktorý sa predpokladá v súčasnom programe. Porovnanie s predchádzajúcimi konvergenčnými programami je zložité kvôli rozsiahlym revíziám údajov súvisiacich s metodickými zmenami. Dosiahnuť lepší výsledok oproti očakávaniu sa podarilo najmä vďaka rozpočtovej disciplíne vlády, najmä pokiaľ ide o štátny rozpočet, ktorý (na hotovostnom základe) zaznamenal vyššie príjmy z priamych daní, ako sa očakávalo, a zníženie výdavkov, čím sa deficit znížil približne o 0,7 percentuálneho bodu v porovnaní s rozpočtovým plánom na rok 2005. |
| --- | --- |

(4)

Pokiaľ ide o plnenie rozpočtu v roku 2005, celkový deficit verejných financií za rok 2005 sa v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2005 odhaduje na 3,6 % HDP v porovnaní s plánovaným deficitom na úrovni 3,9 % HDP stanovenom v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu a deficitom vo výške 2,9 % HDP, ktorý sa predpokladá v súčasnom programe. Porovnanie s predchádzajúcimi konvergenčnými programami je zložité kvôli rozsiahlym revíziám údajov súvisiacich s metodickými zmenami. Dosiahnuť lepší výsledok oproti očakávaniu sa podarilo najmä vďaka rozpočtovej disciplíne vlády, najmä pokiaľ ide o štátny rozpočet, ktorý (na hotovostnom základe) zaznamenal vyššie príjmy z priamych daní, ako sa očakávalo, a zníženie výdavkov, čím sa deficit znížil približne o 0,7 percentuálneho bodu v porovnaní s rozpočtovým plánom na rok 2005.

| (5) | Program vo všeobecnosti zodpovedá vzorovej štruktúre a požiadavkám na poskytovanie údajov pre programy stability a konvergenčné programy, ktoré sú uvedené v novom kódexe pravidiel (3). Poľsko predložilo aktualizáciu svojho konvergenčného programu 19. januára, teda 7 týždňov po konečnom termíne stanovenom v kódexe pravidiel na 1. decembra. Oneskorenie bolo spôsobené vytváraním novej vlády v novembri 2005 po parlamentných voľbách a výmenou ministra financií na začiatku januára 2006. |
| --- | --- |

(5)

Program vo všeobecnosti zodpovedá vzorovej štruktúre a požiadavkám na poskytovanie údajov pre programy stability a konvergenčné programy, ktoré sú uvedené v novom kódexe pravidiel (3). Poľsko predložilo aktualizáciu svojho konvergenčného programu 19. januára, teda 7 týždňov po konečnom termíne stanovenom v kódexe pravidiel na 1. decembra. Oneskorenie bolo spôsobené vytváraním novej vlády v novembri 2005 po parlamentných voľbách a výmenou ministra financií na začiatku januára 2006.

| (6) | Makroekonomický scenár programu predpokladá ročný rast reálneho HDP z 3,3 % v roku 2005 na 4,3 % v roku 2006 a na úroveň 5,0 % v roku 2008. Predpoklady rastu, z ktorých program vychádza, možno v poslednom roku považovať za pravdepodobné a priaznivé. Programové prognózy inflácie sa tiež zdajú realistické, hoci prognóza na rok 2006 sa vzhľadom na najnovší vývoj indexu spotrebiteľských cien javí ako nadhodnotená. |
| --- | --- |

(6)

Makroekonomický scenár programu predpokladá ročný rast reálneho HDP z 3,3 % v roku 2005 na 4,3 % v roku 2006 a na úroveň 5,0 % v roku 2008. Predpoklady rastu, z ktorých program vychádza, možno v poslednom roku považovať za pravdepodobné a priaznivé. Programové prognózy inflácie sa tiež zdajú realistické, hoci prognóza na rok 2006 sa vzhľadom na najnovší vývoj indexu spotrebiteľských cien javí ako nadhodnotená.

| (7) | Súčasná aktualizácia konvergenčného programu sa zameriava na postupné zníženie celkového deficitu verejných financií (výpočet zohľadňoval rozhodnutie Eurostatu z 2. marca 2004) a splnenie konvergenčných kritérií do konca legislatívneho obdobia, teda nepriamo do konca roka 2009. Plánovaný deficit na rok 2007 zostáva nezmenený na úrovni 2,2 % HDP, pričom druhý pilier dôchodkového systému je zahrnutý do sektora verejných financií. Po vylúčení systémov dôchodkového zabezpečenia zo sektora verejných financií sa plánovaný deficit zvýši v porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou z 3,9 % na 4,1 % HDP, pretože odhadované saldo systému dôchodkového zabezpečenia predstavuje v súčasnosti 1,9 % HDP. Ak by sa povolilo zohľadnenie regresívneho zníženia čistých nákladov dôchodkových reforiem, celkový deficit verejných financií Poľska by bol počas celého obdobia nižší ako 3 % HDP. Očakáva sa zlepšenie úrovne primárneho salda (druhý pilier systémov dôchodkového zabezpečenia v sektore verejných financií) z -0,3 % HDP v roku 2005 na 0,6 % v roku 2008. Tieto pomalé úpravy stimuluje najmä priaznivý vývoj príjmov v roku 2006 a zníženie niektorých výdavkov v rokoch 2007 a 2008. Táto aktualizácia stanovuje v porovnaní s predchádzajúcou ambicióznejší plánovaný deficit v roku 2006, najmä vďaka pretrvávaniu účinkov priaznivého vývoja príjmov v roku 2005, ale v neskoršom období je už snaha o úpravy nižšia a reformy výdavkov sú odložené na roky 2007 a 2008. |
| --- | --- |

(7)

Súčasná aktualizácia konvergenčného programu sa zameriava na postupné zníženie celkového deficitu verejných financií (výpočet zohľadňoval rozhodnutie Eurostatu z 2. marca 2004) a splnenie konvergenčných kritérií do konca legislatívneho obdobia, teda nepriamo do konca roka 2009. Plánovaný deficit na rok 2007 zostáva nezmenený na úrovni 2,2 % HDP, pričom druhý pilier dôchodkového systému je zahrnutý do sektora verejných financií. Po vylúčení systémov dôchodkového zabezpečenia zo sektora verejných financií sa plánovaný deficit zvýši v porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou z 3,9 % na 4,1 % HDP, pretože odhadované saldo systému dôchodkového zabezpečenia predstavuje v súčasnosti 1,9 % HDP. Ak by sa povolilo zohľadnenie regresívneho zníženia čistých nákladov dôchodkových reforiem, celkový deficit verejných financií Poľska by bol počas celého obdobia nižší ako 3 % HDP. Očakáva sa zlepšenie úrovne primárneho salda (druhý pilier systémov dôchodkového zabezpečenia v sektore verejných financií) z -0,3 % HDP v roku 2005 na 0,6 % v roku 2008. Tieto pomalé úpravy stimuluje najmä priaznivý vývoj príjmov v roku 2006 a zníženie niektorých výdavkov v rokoch 2007 a 2008. Táto aktualizácia stanovuje v porovnaní s predchádzajúcou ambicióznejší plánovaný deficit v roku 2006, najmä vďaka pretrvávaniu účinkov priaznivého vývoja príjmov v roku 2005, ale v neskoršom období je už snaha o úpravy nižšia a reformy výdavkov sú odložené na roky 2007 a 2008.

| (8) | Počas programového obdobia sa plánuje zlepšenie štrukturálneho salda (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových alebo iných dočasných opatrení), ktoré vypočítali útvary Komisie na základe informácií poskytnutých v programe podľa spoločne dohodnutej metodiky, v priemere o 0,25 % HDP za rok. Program stanovuje strednodobý cieľ týkajúci sa rozpočtovej pozície pri štrukturálnom deficite na úrovni -1,0 % HDP, ktorého dosiahnutie nie je plánované počas programového obdobia. Keďže strednodobý cieľ programu je náročnejší, než minimálna referenčná hodnota (odhadovaný na úroveň deficitu približne -1,5 % HDP), jeho dosiahnutie by malo slúžiť na zabezpečenie rezervy voči vzniku nadmerného deficitu. Strednodobý cieľ programu odráža pomer dlhu k DPH a dlhodobý priemerný rast potenciálneho produktu. |
| --- | --- |

(8)

Počas programového obdobia sa plánuje zlepšenie štrukturálneho salda (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových alebo iných dočasných opatrení), ktoré vypočítali útvary Komisie na základe informácií poskytnutých v programe podľa spoločne dohodnutej metodiky, v priemere o 0,25 % HDP za rok. Program stanovuje strednodobý cieľ týkajúci sa rozpočtovej pozície pri štrukturálnom deficite na úrovni -1,0 % HDP, ktorého dosiahnutie nie je plánované počas programového obdobia. Keďže strednodobý cieľ programu je náročnejší, než minimálna referenčná hodnota (odhadovaný na úroveň deficitu približne -1,5 % HDP), jeho dosiahnutie by malo slúžiť na zabezpečenie rezervy voči vzniku nadmerného deficitu. Strednodobý cieľ programu odráža pomer dlhu k DPH a dlhodobý priemerný rast potenciálneho produktu.

| (9) | Rozpočtový výsledok by mohol byť horší než sa plánuje v programe. Hoci sa rozpočtové prognózy zdajú kvôli prekonaniu rozpočtových cieľov stanovených v predchádzajúcom programe opatrnými, plánované úpravy môže zaťažiť niekoľko faktorov. Vzhľadom na priaznivý vývoj daňových príjmov v rokoch 2004 a 2005 sú predpoklady daňovej elasticity vcelku optimistické, najmä pre rok 2006. Navyše sa predpoklady rastu pre posledný rok programového obdobia (2008) zdajú byť priaznivé. V súčasnej politickej situácii boli baníkom priznané osobitné práva na dôchodok. Spôsobilo to však, že si nárok na osobitné systémy robia aj iné sociálne skupiny, čo podkopáva dôchodkovú reformu z roku 1999. Štvorročný nominálny pilier štátneho rozpočtu vo výške 30 miliárd PLN, ktorý zaviedol konvergenčný program, je zameraný na riešenie problému nadmerného deficitu. Prínosom by napriek tomu mohli byť niektoré alternatívne alebo dodatočné fiškálne pravidlá zamerané na kontrolu zvyšovania verejných výdavkov. |
| --- | --- |

(9)

Rozpočtový výsledok by mohol byť horší než sa plánuje v programe. Hoci sa rozpočtové prognózy zdajú kvôli prekonaniu rozpočtových cieľov stanovených v predchádzajúcom programe opatrnými, plánované úpravy môže zaťažiť niekoľko faktorov. Vzhľadom na priaznivý vývoj daňových príjmov v rokoch 2004 a 2005 sú predpoklady daňovej elasticity vcelku optimistické, najmä pre rok 2006. Navyše sa predpoklady rastu pre posledný rok programového obdobia (2008) zdajú byť priaznivé. V súčasnej politickej situácii boli baníkom priznané osobitné práva na dôchodok. Spôsobilo to však, že si nárok na osobitné systémy robia aj iné sociálne skupiny, čo podkopáva dôchodkovú reformu z roku 1999. Štvorročný nominálny pilier štátneho rozpočtu vo výške 30 miliárd PLN, ktorý zaviedol konvergenčný program, je zameraný na riešenie problému nadmerného deficitu. Prínosom by napriek tomu mohli byť niektoré alternatívne alebo dodatočné fiškálne pravidlá zamerané na kontrolu zvyšovania verejných výdavkov.

| (10) | Program nedodržiava postup znižovania deficitu na rok 2007 uvedený v článku 104 ods. 7 odporúčania Rady a zdá sa, že fiškálna pozícia v aktualizácii nie je v súlade s odstránením nadmerného deficitu v termíne stanovenom Radou. Záver podporuje zohľadnenie rovnováhy rizík. Vďaka lepšiemu plneniu rozpočtu na rok 2005, ako sa pôvodne očakávalo, a pretrvávaniu účinkov v roku 2006 je plánovaný deficit na roky 2005 a 2006 nižší ako v predchádzajúcej aktualizácii a spĺňa nominálne plánované deficity stanovené v odporúčaní Rady z 5. júla 2004. Porovnanie cieľových deficitov by malo prihliadať na zmeny v metodike národných účtov, ktoré požaduje Eurostat. V rozhodujúcom roku 2007 program predpokladá zníženie deficitu na 2,2 % HDP. Ak však zo sektora verejných financií vylúčime druhý pilier systému dôchodkového zabezpečenia v súlade s rozhodnutím Eurostatu z 2. marca 2004, plánovaný deficit bude v roku 2007 na úrovni 4,1 % HDP. Ak by sa povolilo zohľadnenie regresívneho zníženia čistých nákladov dôchodkových reforiem, celkový deficit verejných financií Poľska by bol nižší ako 3 % HDP. Na odstránenie nadmerného deficitu v stanovenom termíne budú potrebné zásadné dodatočné úpravy. |
| --- | --- |

(10)

Program nedodržiava postup znižovania deficitu na rok 2007 uvedený v článku 104 ods. 7 odporúčania Rady a zdá sa, že fiškálna pozícia v aktualizácii nie je v súlade s odstránením nadmerného deficitu v termíne stanovenom Radou. Záver podporuje zohľadnenie rovnováhy rizík. Vďaka lepšiemu plneniu rozpočtu na rok 2005, ako sa pôvodne očakávalo, a pretrvávaniu účinkov v roku 2006 je plánovaný deficit na roky 2005 a 2006 nižší ako v predchádzajúcej aktualizácii a spĺňa nominálne plánované deficity stanovené v odporúčaní Rady z 5. júla 2004. Porovnanie cieľových deficitov by malo prihliadať na zmeny v metodike národných účtov, ktoré požaduje Eurostat. V rozhodujúcom roku 2007 program predpokladá zníženie deficitu na 2,2 % HDP. Ak však zo sektora verejných financií vylúčime druhý pilier systému dôchodkového zabezpečenia v súlade s rozhodnutím Eurostatu z 2. marca 2004, plánovaný deficit bude v roku 2007 na úrovni 4,1 % HDP. Ak by sa povolilo zohľadnenie regresívneho zníženia čistých nákladov dôchodkových reforiem, celkový deficit verejných financií Poľska by bol nižší ako 3 % HDP. Na odstránenie nadmerného deficitu v stanovenom termíne budú potrebné zásadné dodatočné úpravy.

| (11) | V období rokov 2005 až 2008 sa očakáva nárast dlhu verejných financií o 3,25 percentuálneho bodu, pričom v roku 2008 dosiahne 45,5 % HDP, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP. Táto hodnota je tiež približne o 2 percentuálne body nižšia ako v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu. Očakáva sa, že zvýšenie dlhu, ktoré nemožno pripísať samotnému deficitu, vyrovná účinok primárneho prebytku a priaznivého účinku lavínového nárastu (to znamená, že záporný príspevok implicitného úroku je vyvážený udržateľným vysokým rastom nominálneho HDP). |
| --- | --- |

(11)

V období rokov 2005 až 2008 sa očakáva nárast dlhu verejných financií o 3,25 percentuálneho bodu, pričom v roku 2008 dosiahne 45,5 % HDP, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP. Táto hodnota je tiež približne o 2 percentuálne body nižšia ako v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu. Očakáva sa, že zvýšenie dlhu, ktoré nemožno pripísať samotnému deficitu, vyrovná účinok primárneho prebytku a priaznivého účinku lavínového nárastu (to znamená, že záporný príspevok implicitného úroku je vyvážený udržateľným vysokým rastom nominálneho HDP).

| (12) | Predpokladané opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodárske politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Navrhované úpravy však nepostačujú na okamžité odstránenie nadmerného deficitu. |
| --- | --- |

(12)

Predpokladané opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodárske politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Navrhované úpravy však nepostačujú na okamžité odstránenie nadmerného deficitu.

| (13) | Národný program reforiem Poľska predložený 5. januára 2006 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a zamestnanosť uvádza tieto výzvy s významným vplyvom na verejné financie: konsolidácia rozpočtu vzhľadom na vysoké deficity, modernizácia zaostalej infraštruktúry a zníženie povinných odvodov zamestnávateľov s cieľom znížiť vysokú nezamestnanosť v Poľsku. Dôsledky, ktoré majú opatrenia navrhnuté v národnom programe reforiem na rozpočet, nie sú uvedené v rozpočtových prognózach konvergenčného programu. Spomedzi opatrení v oblasti verejných financií zahrnutých v národnom programe reforiem konvergenčný program uvádza stabilizáciu deficitu a viacročné rozpočtové plánovanie. |
| --- | --- |

(13)

Národný program reforiem Poľska predložený 5. januára 2006 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a zamestnanosť uvádza tieto výzvy s významným vplyvom na verejné financie: konsolidácia rozpočtu vzhľadom na vysoké deficity, modernizácia zaostalej infraštruktúry a zníženie povinných odvodov zamestnávateľov s cieľom znížiť vysokú nezamestnanosť v Poľsku. Dôsledky, ktoré majú opatrenia navrhnuté v národnom programe reforiem na rozpočet, nie sú uvedené v rozpočtových prognózach konvergenčného programu. Spomedzi opatrení v oblasti verejných financií zahrnutých v národnom programe reforiem konvergenčný program uvádza stabilizáciu deficitu a viacročné rozpočtové plánovanie.

| (14) | Pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Poľsko je vystavené len nízkemu riziku v súvislosti s plánovanými rozpočtovými nákladmi na starnutie obyvateľstva. Pomer dlhu k HDP je v súčasnosti pod referenčnou hodnotou 60 % a na tejto úrovni by mal zotrvať za predpokladu, že sa budú realizovať úspory súvisiace s vykonávaním dôchodkovej reformy z roku 1999. Reforma je ambiciózna a prispieva k riešeniu problému starnutia obyvateľstva, jej výsledok by však z dlhodobého hľadiska mohli oslabiť nedávno prijaté opatrenia vlády, ktorých cieľom je vyňať z reformovaného systému dôchodkového zabezpečenia niektoré skupiny zamestnancov, najmä ak by sa poskytovali ďalšie výnimky zo systému dôchodkového zabezpečenia. Realizácia podmienených záväzkov a súčasný vysoký štrukturálny deficit môžu zvýšiť pomer dlhu k HDP rýchlejšie, ako sa plánuje v strednodobom horizonte. Prísne vykonávanie plánovanej konsolidácie verejných financií v strednodobom horizonte by znížilo riziká pre dlhodobú udržateľnosť (4). |
| --- | --- |

(14)

Pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Poľsko je vystavené len nízkemu riziku v súvislosti s plánovanými rozpočtovými nákladmi na starnutie obyvateľstva. Pomer dlhu k HDP je v súčasnosti pod referenčnou hodnotou 60 % a na tejto úrovni by mal zotrvať za predpokladu, že sa budú realizovať úspory súvisiace s vykonávaním dôchodkovej reformy z roku 1999. Reforma je ambiciózna a prispieva k riešeniu problému starnutia obyvateľstva, jej výsledok by však z dlhodobého hľadiska mohli oslabiť nedávno prijaté opatrenia vlády, ktorých cieľom je vyňať z reformovaného systému dôchodkového zabezpečenia niektoré skupiny zamestnancov, najmä ak by sa poskytovali ďalšie výnimky zo systému dôchodkového zabezpečenia. Realizácia podmienených záväzkov a súčasný vysoký štrukturálny deficit môžu zvýšiť pomer dlhu k HDP rýchlejšie, ako sa plánuje v strednodobom horizonte. Prísne vykonávanie plánovanej konsolidácie verejných financií v strednodobom horizonte by znížilo riziká pre dlhodobú udržateľnosť (4).

Vzhľadom na uvedené posúdenie Rada konštatuje, že konvergenčný program v roku 2007 predpokladá istý pokrok, nie však účinné odstránenie nadmerného deficitu, ktoré požaduje Rada vo svojom odporúčaní z 5. júla 2004. Komisia preto v rámci postupu pri nadmernom deficite podľa Paktu stability a rastu zamýšľa odporučiť ďalšie kroky. Dovtedy by Poľsko malo:

| i) | posilniť úpravu, najmä v roku 2006, a to vyčlenením vyšších príjmov alebo nižších výdavkov oproti očakávaniu s cieľom znížiť deficit; |
| --- | --- |

i)

posilniť úpravu, najmä v roku 2006, a to vyčlenením vyšších príjmov alebo nižších výdavkov oproti očakávaniu s cieľom znížiť deficit;

| ii) | zabezpečiť výsledky dôchodkovej reformy; |
| --- | --- |

ii)

zabezpečiť výsledky dôchodkovej reformy;

| iii) | zlepšovať inštitucionálny rámec verejných financií doplnením nominálneho piliera o iné opatrenia, napríklad strednodobé výdavkové pravidlá. |
| --- | --- |

iii)

zlepšovať inštitucionálny rámec verejných financií doplnením nominálneho piliera o iné opatrenia, napríklad strednodobé výdavkové pravidlá.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz (5)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | KP jan. 2006 | 5,3 | 3,3 | 4,3 | 4,6 | 5,0 |
| KOM nov. 2005 | 5,3 | 3,4 | 4,3 | 4,5 | — |
| KP dec.2004 | 5,7 | 5,0 | 4,8 | 5,6 | — |
| Inflácia HISC
  (v %) | KP jan. 2006 | 3,6 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 |
| KOM nov. 2005 | 3,6 | 2,2 | 2,3 | 2,5 | — |
| KP dec. 2004 | 3,5 | 3 | 2,7 | 2,5 | — |
| Produkčná medzera
  ( v % potenciálneho HDP) | KP jan. 2006 (6) | 0,4 | 0,1 | 0,3 | 0,3 | 0,6 |
| KOM nov. 2005 (9) | 0,4 | 0,2 | 0,4 | 0,6 | — |
| KP dec. 2004 (6) | — | — | — | — | — |
| Saldo verejných financií
  (v % HDP) | KP jan. 2006 | – 3,8 | – 2,9 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,9 |
| KOM nov. 2005 | – 3,9 | – 3,6 | – 3,6 | – 3,4 | — |
| KP dec. 2004 | – 5,4 | – 3,9 | – 3,2 | – 2,2 | — |
| Primárne saldo
  (v % HDP) | KP jan. 2006 | – 1,2 | – 0,3 | – 0,2 | 0,3 | 0,6 |
| KOM nov. 2005 | – 1,2 | – 1,0 | – 1,1 | – 1,0 | — |
| KP dec. 2004 | – 2,6 | – 1,3 | – 0,5 | 0,4 | — |
| Cyklicky upravené a štrukturálne saldo (7)

  (v % HDP) | KP jan. 2006 | – 4,1 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,3 | – 2,1 |
| KOM nov. 2005 (8) | – 4,1 | – 3,7 | – 3,7 | – 3,6 | — |
| KP dec. 2004 | — | — | — | — | — |
| Hrubý verejný dlh
  (v % HDP) | KP jan. 2006 | 41,9 | 42,5 | 45,0 | 45,3 | 45,4 |
| KOM nov. 2005 | 43,6 | 46,3 | 47,0 | 47,3 | — |
| KP dec. 2004 | 45,9 | 47,6 | 48,0 | 47,3 | — |
| Konvergenčný program (KP), hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM), výpočty útvarov Komisie. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reálny HDP

(zmena v %)

KP jan. 2006

5,3

3,3

4,3

4,6

5,0

KOM nov. 2005

5,3

3,4

4,3

4,5

—

KP dec.2004

5,7

5,0

4,8

5,6

—

Inflácia HISC

(v %)

KP jan. 2006

3,6

2,2

1,5

2,2

2,5

KOM nov. 2005

3,6

2,2

2,3

2,5

—

KP dec. 2004

3,5

3

2,7

2,5

—

Produkčná medzera

( v % potenciálneho HDP)

KP jan. 2006 (6)

0,4

0,1

0,3

0,3

0,6

KOM nov. 2005 (9)

0,4

0,2

0,4

0,6

—

KP dec. 2004 (6)

—

—

—

—

—

Saldo verejných financií

(v % HDP)

KP jan. 2006

– 3,8

– 2,9

– 2,6

– 2,2

– 1,9

KOM nov. 2005

– 3,9

– 3,6

– 3,6

– 3,4

—

KP dec. 2004

– 5,4

– 3,9

– 3,2

– 2,2

—

Primárne saldo

(v % HDP)

KP jan. 2006

– 1,2

– 0,3

– 0,2

0,3

0,6

KOM nov. 2005

– 1,2

– 1,0

– 1,1

– 1,0

—

KP dec. 2004

– 2,6

– 1,3

– 0,5

0,4

—

Cyklicky upravené a štrukturálne saldo (7)

(v % HDP)

KP jan. 2006

– 4,1

– 2,9

– 2,7

– 2,3

– 2,1

KOM nov. 2005 (8)

– 4,1

– 3,7

– 3,7

– 3,6

—

KP dec. 2004

—

—

—

—

—

Hrubý verejný dlh

(v % HDP)

KP jan. 2006

41,9

42,5

45,0

45,3

45,4

KOM nov. 2005

43,6

46,3

47,0

47,3

—

KP dec. 2004

45,9

47,6

48,0

47,3

—

Konvergenčný program (KP), hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM), výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na ktoré sa odkazuje v tomto texte, možno nájsť na webovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Definícia postupu pri nadmernom deficite (EDP), všetky dôchodkové fondy klasifikované v rámci sektora verejných financií, revidované údaje.

(3)  Program poskytuje všetky povinné a väčšinu nepovinných údajov, ktoré stanovuje nový kódex pravidiel. Údaje o zamestnanosti v odpracovaných hodinách a produktivite práce merané ako HDP za odpracované hodiny neboli poskytnuté. Nie sú k dispozícii ani údaje o verejných výdavkoch podľa jednotlivých kapitol na rok 2008. Chýbajú tiež údaje o rozdieloch medzi stavom hotovosti a časovým rozlíšením a údaje o čistom náraste finančných aktív. To isté platí o údajoch o celkových príjmoch a výdavkoch v tabuľke 7 (z hľadiska dlhodobej udržateľnosti).

(4)  Podrobné údaje o dlhodobej udržateľnosti sú uvedené v technickom posúdení programu, ktoré vypracovali útvary Komisie

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(5)  Rozpočtové prognózy vylučujú vplyv rozhodnutia Eurostatu z 2. marca 2004 o klasifikácii kapitalizačných dôchodkových systémov, ktoré je potrebné vykonať pred oznámením na jar 2007. Po vylúčení tohto vplyvu by bolo saldo verejných financií podľa aktualizovaného programu takéto: 5,6 % HDP v roku 2004, –4,7 % v roku 2005, –4,6 % v roku 2006, –4,1 % v roku 2007 a –3,7 % v roku 2008, zatiaľ čo hrubý verejný dlh by bol 45,9 % HDP v roku 2004, 47,9 % v roku 2005, 51,2 % v roku 2006, 52,1 % v roku 2007 a 52,6 % v roku 2008.

(6)  Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe.

(7)  Cyklicky upravené a štrukturálne saldo sú rovnaké, keďže jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v programe sú zanedbateľné (0,04 % HDP v roku 2005, znižujúce deficit).

(8)  V predpovediach útvarov Komisie nie sú žiadne jednorazové a iné dočasné opatrenia.

(9)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste na úrovni 3,3 %, 3,6 %, 4,2 % a 4,5 % postupne v rokoch 2004 – 2007.

Zdroj:

Konvergenčný program (KP), hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM), výpočty útvarov Komisie.

---

| 5.4.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 82/52 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 82/52

---

STANOVISKO RADY

zo 14. marca 2006

k aktualizovanému konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na roky 2005/2006 – 2010/2011

(2006/C 82/13)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

ZAUJALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 14. marca 2006 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Spojeného kráľovstva na obdobie rokov 2005/2006 až 2010/2011. |
| --- | --- |

(1)

Rada 14. marca 2006 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Spojeného kráľovstva na obdobie rokov 2005/2006 až 2010/2011.

| (2) | Pokiaľ ide o zlepšenie stability, rast, nízku infláciu a výsledky na trhu práce, bola makroekonomická výkonnosť Spojeného kráľovstva počas uplynulého desaťročia pôsobivá. Ročný rast reálneho HDP dosahoval v rokoch 1996 – 2000 priemerne 3,25 % a v rokoch 2001 – 2005 priemerne 2,25 %. Po období fiškálnej konsolidácie v rokoch 1996 až 2001, keď saldo verejných financií prešlo z deficitu na úrovni približne 5 % HDP do značného prebytku, však Spojené kráľovstvo uskutočnilo plánované rozsiahle zvýšenie verejných výdavkov vrátane verejných investícií pri zmene salda verejných financií na deficit presahujúci 3 % HDP do roku 2004. Hrubý dlh poklesol z úrovne nad 50 % HDP v roku 1996 na úroveň 38 % HDP v roku 2002, avšak odvtedy vykazuje pomaly sa zvyšujúcu tendenciu. |
| --- | --- |

(2)

Pokiaľ ide o zlepšenie stability, rast, nízku infláciu a výsledky na trhu práce, bola makroekonomická výkonnosť Spojeného kráľovstva počas uplynulého desaťročia pôsobivá. Ročný rast reálneho HDP dosahoval v rokoch 1996 – 2000 priemerne 3,25 % a v rokoch 2001 – 2005 priemerne 2,25 %. Po období fiškálnej konsolidácie v rokoch 1996 až 2001, keď saldo verejných financií prešlo z deficitu na úrovni približne 5 % HDP do značného prebytku, však Spojené kráľovstvo uskutočnilo plánované rozsiahle zvýšenie verejných výdavkov vrátane verejných investícií pri zmene salda verejných financií na deficit presahujúci 3 % HDP do roku 2004. Hrubý dlh poklesol z úrovne nad 50 % HDP v roku 1996 na úroveň 38 % HDP v roku 2002, avšak odvtedy vykazuje pomaly sa zvyšujúcu tendenciu.

| (3) | Rada vo svojom stanovisku z 8. marca 2005 k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu vyzvala Spojené kráľovstvo, aby zaistilo udržanie deficitu pod úrovňou 3 % HDP a zlepšenie cyklicky upravenej pozície na zabezpečenie dosiahnutia vyrovnanej alebo prebytkovej rozpočtovej pozície v strednodobom horizonte. Rada 24. januára 2006 po zvážení informácií obsiahnutých v aktualizácii konvergenčného programu z roku 2005 rozhodla, že Spojené kráľovstvo má nadmerný deficit. Podľa odporúčania Rady v zmysle článku 104 ods. 7 z toho istého dňa musí byť nadmerný deficit odstránený do rozpočtového roka 2006/2007 (2). Po uplynutí šesťmesačnej lehoty, ktorú odporúčanie predpokladá, je Komisia povinná vykonať posúdenie pokroku, ktorý orgány Spojeného kráľovstva dosiahli pri odstraňovaní nadmerného deficitu. |
| --- | --- |

(3)

Rada vo svojom stanovisku z 8. marca 2005 k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu vyzvala Spojené kráľovstvo, aby zaistilo udržanie deficitu pod úrovňou 3 % HDP a zlepšenie cyklicky upravenej pozície na zabezpečenie dosiahnutia vyrovnanej alebo prebytkovej rozpočtovej pozície v strednodobom horizonte. Rada 24. januára 2006 po zvážení informácií obsiahnutých v aktualizácii konvergenčného programu z roku 2005 rozhodla, že Spojené kráľovstvo má nadmerný deficit. Podľa odporúčania Rady v zmysle článku 104 ods. 7 z toho istého dňa musí byť nadmerný deficit odstránený do rozpočtového roka 2006/2007 (2). Po uplynutí šesťmesačnej lehoty, ktorú odporúčanie predpokladá, je Komisia povinná vykonať posúdenie pokroku, ktorý orgány Spojeného kráľovstva dosiahli pri odstraňovaní nadmerného deficitu.

| (4) | Pokiaľ ide o plnenie rozpočtu v roku 2005/2006, predpoveď útvarov Komisie z jesene 2005 odhaduje deficit verejných financií na úrovni 3,4 % HDP oproti prognóze 2,8 % HDP stanovenej v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu. V súčasnosti je deficit vyšší oproti očakávaniu v dôsledku rastu HDP, ktorý je nižší oproti očakávaniu, a odhaduje sa na 1,75 % oproti 3 % v predchádzajúcej aktualizácii, v dôsledku účinkov nižších príjmov z daní oproti očakávaniu v rozpočtovom roku 2004/2005 a v menšej miere z určitého mierneho dodatočného spomalenia. |
| --- | --- |

(4)

Pokiaľ ide o plnenie rozpočtu v roku 2005/2006, predpoveď útvarov Komisie z jesene 2005 odhaduje deficit verejných financií na úrovni 3,4 % HDP oproti prognóze 2,8 % HDP stanovenej v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu. V súčasnosti je deficit vyšší oproti očakávaniu v dôsledku rastu HDP, ktorý je nižší oproti očakávaniu, a odhaduje sa na 1,75 % oproti 3 % v predchádzajúcej aktualizácii, v dôsledku účinkov nižších príjmov z daní oproti očakávaniu v rozpočtovom roku 2004/2005 a v menšej miere z určitého mierneho dodatočného spomalenia.

| (5) | Program vo všeobecnosti zodpovedá vzorovej štruktúre, no v niektorých významných bodoch sa odchyľuje od požiadaviek na poskytovanie údajov pre programy stability a konvergenčné programy, ktoré sú uvedené v novom kódexe pravidiel (3). |
| --- | --- |

(5)

Program vo všeobecnosti zodpovedá vzorovej štruktúre, no v niektorých významných bodoch sa odchyľuje od požiadaviek na poskytovanie údajov pre programy stability a konvergenčné programy, ktoré sú uvedené v novom kódexe pravidiel (3).

| (6) | Makroekonomický scenár, z ktorého prognózy rozpočtu vychádzajú, predpokladá zvýšenie rastu reálneho HDP z 1,75 % v rozpočtovom roku 2005/2006 na úroveň 3 % v rozpočtovom roku 2007/2008 a potom pokles na úroveň 2,75 % v rozpočtovom roku 2008/2009 a následne na úroveň 2,25 %. Pri posúdení na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár sa opiera o všeobecne pravdepodobné predpoklady rastu so zachovaním rezervy ku koncu plánovaného obdobia. Odhadovaná miera inflácie v programe sa javí ako realistická. |
| --- | --- |

(6)

Makroekonomický scenár, z ktorého prognózy rozpočtu vychádzajú, predpokladá zvýšenie rastu reálneho HDP z 1,75 % v rozpočtovom roku 2005/2006 na úroveň 3 % v rozpočtovom roku 2007/2008 a potom pokles na úroveň 2,75 % v rozpočtovom roku 2008/2009 a následne na úroveň 2,25 %. Pri posúdení na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár sa opiera o všeobecne pravdepodobné predpoklady rastu so zachovaním rezervy ku koncu plánovaného obdobia. Odhadovaná miera inflácie v programe sa javí ako realistická.

| (7) | Aktualizácia programu predpokladá zníženie deficitu z úrovne tesne nad 3 % HDP v rozpočtovom roku 2005/2006 na úroveň pod referenčnou hodnotou 3 % v rozpočtovom roku 2006/2007. Predpokladá sa, že deficit potom poklesne na úroveň 1,5 % HDP v rozpočtovom roku 2010/2011. V rozpočtovom roku 2008/2009 dôjde k vyrovnaniu primárneho salda verejných financií odhadovaného ako deficit na úrovni 1,0 % HDP v rozpočtovom roku 2005/2006, pričom v rozpočtovom roku 2010/2011 dosiahne prebytok 0,5 % HDP. Zlepšenie nominálneho salda je predovšetkým stimulované zotavením v oblasti príjmov, čiastočne najmä v dôsledku plánovaného cyklického oživenia hospodárstva a čiastočne vďaka zlepšeniu pomeru miery zdanenia k HDP. Aktualizovaný program predpokladá mierne dodatočné fiškálne sprísnenie v rokoch 2006/2007 a 2007/2008, ktoré má byť trvalé. Predpokladá sa, že miera výdavkov sa do rozpočtového roka 2007/2008 zvýši v dôsledku plánovaného zvýšenia výdavkov na verejné služby a v oblasti verejných investícií. Plánuje sa, že čisté investície verejného sektora (vrátane kapitálových grantov poskytnutých súkromnému sektoru) sa zvýšia z 1,6 % HDP v rozpočtovom roku 2004/2005 na 2,25 % HDP v rozpočtovom roku 2006/2007 a potom ako percentuálny podiel na HDP zostanú nemenné. Plánuje sa, že po rozpočtovom roku 2007/2008 sa rast bežných výdavkov výrazne spomalí. Preto sa predpokladá, že deficit bude od rozpočtového roka 2008/2009 slúžiť výlučne na financovanie verejných investícií. Prognózy deficitu na rozpočtové roky 2005/2006 a 2006/2007 boli oproti aktualizácii z roku 2004 revidované smerom nahor v súlade s hospodárskym vývojom, zatiaľ čo v strednodobom výhľade konvergujú smerom k profilu z predchádzajúcej aktualizácie. |
| --- | --- |

(7)

Aktualizácia programu predpokladá zníženie deficitu z úrovne tesne nad 3 % HDP v rozpočtovom roku 2005/2006 na úroveň pod referenčnou hodnotou 3 % v rozpočtovom roku 2006/2007. Predpokladá sa, že deficit potom poklesne na úroveň 1,5 % HDP v rozpočtovom roku 2010/2011. V rozpočtovom roku 2008/2009 dôjde k vyrovnaniu primárneho salda verejných financií odhadovaného ako deficit na úrovni 1,0 % HDP v rozpočtovom roku 2005/2006, pričom v rozpočtovom roku 2010/2011 dosiahne prebytok 0,5 % HDP. Zlepšenie nominálneho salda je predovšetkým stimulované zotavením v oblasti príjmov, čiastočne najmä v dôsledku plánovaného cyklického oživenia hospodárstva a čiastočne vďaka zlepšeniu pomeru miery zdanenia k HDP. Aktualizovaný program predpokladá mierne dodatočné fiškálne sprísnenie v rokoch 2006/2007 a 2007/2008, ktoré má byť trvalé. Predpokladá sa, že miera výdavkov sa do rozpočtového roka 2007/2008 zvýši v dôsledku plánovaného zvýšenia výdavkov na verejné služby a v oblasti verejných investícií. Plánuje sa, že čisté investície verejného sektora (vrátane kapitálových grantov poskytnutých súkromnému sektoru) sa zvýšia z 1,6 % HDP v rozpočtovom roku 2004/2005 na 2,25 % HDP v rozpočtovom roku 2006/2007 a potom ako percentuálny podiel na HDP zostanú nemenné. Plánuje sa, že po rozpočtovom roku 2007/2008 sa rast bežných výdavkov výrazne spomalí. Preto sa predpokladá, že deficit bude od rozpočtového roka 2008/2009 slúžiť výlučne na financovanie verejných investícií. Prognózy deficitu na rozpočtové roky 2005/2006 a 2006/2007 boli oproti aktualizácii z roku 2004 revidované smerom nahor v súlade s hospodárskym vývojom, zatiaľ čo v strednodobom výhľade konvergujú smerom k profilu z predchádzajúcej aktualizácie.

| (8) | Program na základe výpočtov podľa spoločne dohodnutej metodiky predpokladá priemerné ročné zlepšenie štrukturálneho salda (t. j. cyklicky upraveného salda a bez jednorazových a iných dočasných opatrení) asi o 0,25 percentuálneho bodu HDP z odhadovanej úrovne štrukturálneho deficitu tesne pod 3 % HDP v rozpočtovom roku 2005/2006. Táto úprava je plánovaná na začiatok rozpočtového roka 2006/2007, keď sa predpokladá odstránenie nadmerného deficitu a negatívna produkčná medzera je najväčšia, potom sa však spomalí, keď dôjde k zmenšeniu negatívnej produkčnej medzery. Kvantitatívny strednodobý cieľ štrukturálneho salda verejných financií nie je upresnený. Program sa odvoláva na fiškálne ciele v zmysle domácich pravidiel, čo znamená strednodobý postup pre cyklicky upravený deficit v súlade so stabilizovaným pomerom dlhu k HDP na nízkej úrovni a udržaním súčasného rozpočtu počas hospodárskeho cyklu v priemernom vyjadrení v rovnováhe alebo v prebytku. |
| --- | --- |

(8)

Program na základe výpočtov podľa spoločne dohodnutej metodiky predpokladá priemerné ročné zlepšenie štrukturálneho salda (t. j. cyklicky upraveného salda a bez jednorazových a iných dočasných opatrení) asi o 0,25 percentuálneho bodu HDP z odhadovanej úrovne štrukturálneho deficitu tesne pod 3 % HDP v rozpočtovom roku 2005/2006. Táto úprava je plánovaná na začiatok rozpočtového roka 2006/2007, keď sa predpokladá odstránenie nadmerného deficitu a negatívna produkčná medzera je najväčšia, potom sa však spomalí, keď dôjde k zmenšeniu negatívnej produkčnej medzery. Kvantitatívny strednodobý cieľ štrukturálneho salda verejných financií nie je upresnený. Program sa odvoláva na fiškálne ciele v zmysle domácich pravidiel, čo znamená strednodobý postup pre cyklicky upravený deficit v súlade so stabilizovaným pomerom dlhu k HDP na nízkej úrovni a udržaním súčasného rozpočtu počas hospodárskeho cyklu v priemernom vyjadrení v rovnováhe alebo v prebytku.

| (9) | Rozpočtový výsledok by mohol byť horší, než sa predpokladá v programe, najmä z krátkodobého hľadiska. Plánované oživenie pomeru zdanenia k HDP, a najmä príjmov z daní právnických osôb predstavuje riziká do tej miery, v akej závisí od predpokladu pozitívneho vývoja finančného sektora, ktorý pokračuje aj v nasledujúcom roku a ktorý sa neskôr nezvráti. Po uskutočnení plánovaného zvýšenia výdavkov do rozpočtového roku 2007/2008 aktualizácia programu predpokladá pokles podielu výdavkov po roku 2007/2008 pod úrovne dosiahnuté v rozpočtovom roku 2005/2006, čo môže byť náročné. Vzhľadom na existujúce politické záväzky naznačuje zníženie pomeru výdavkov k HDP výrazne pomalší rast bežných výdavkov, pravdepodobne obzvlášť výrazný v niektorých oblastiach. Komplexné prehodnotenie verejných výdavkov, ktoré sa má uskutočniť v rámci komplexného preskúmania výdavkov za rok 2007, by malo umožniť určiť oblasti, v ktorých by sa rast verejných výdavkov mal znížiť. V rozpočtových rokoch 2009/2010 a 2010/2011 možno tieto negatívne riziká čiastočne vyrovnať, predovšetkým na strane príjmov prognózou hospodárskeho rastu, ktorá pravdepodobne obsahuje rezervu. |
| --- | --- |

(9)

Rozpočtový výsledok by mohol byť horší, než sa predpokladá v programe, najmä z krátkodobého hľadiska. Plánované oživenie pomeru zdanenia k HDP, a najmä príjmov z daní právnických osôb predstavuje riziká do tej miery, v akej závisí od predpokladu pozitívneho vývoja finančného sektora, ktorý pokračuje aj v nasledujúcom roku a ktorý sa neskôr nezvráti. Po uskutočnení plánovaného zvýšenia výdavkov do rozpočtového roku 2007/2008 aktualizácia programu predpokladá pokles podielu výdavkov po roku 2007/2008 pod úrovne dosiahnuté v rozpočtovom roku 2005/2006, čo môže byť náročné. Vzhľadom na existujúce politické záväzky naznačuje zníženie pomeru výdavkov k HDP výrazne pomalší rast bežných výdavkov, pravdepodobne obzvlášť výrazný v niektorých oblastiach. Komplexné prehodnotenie verejných výdavkov, ktoré sa má uskutočniť v rámci komplexného preskúmania výdavkov za rok 2007, by malo umožniť určiť oblasti, v ktorých by sa rast verejných výdavkov mal znížiť. V rozpočtových rokoch 2009/2010 a 2010/2011 možno tieto negatívne riziká čiastočne vyrovnať, predovšetkým na strane príjmov prognózou hospodárskeho rastu, ktorá pravdepodobne obsahuje rezervu.

| (10) | Program, ktorý bol uverejnený pred predložením odporúčania Rady v zmysle článku 104 ods. 7, v súvislosti s odstránením nadmerného deficitu predpokladá pokles deficitu pod úroveň referenčnej hodnoty v rozpočtovom roku 2006/2007, pričom útvary Komisie v čase predloženia odporúčania Rady odhadli, že aj po ohlásení dočasných opatrení v správe o návrhu rozpočtu z decembra 2005 sa deficit pravdepodobne udrží na úrovni mierne nad 3 %. Napredovanie v odstraňovaní nadmerného deficitu Komisia posúdi po uplynutí šesťmesačnej lehoty. Na základe minimálnej referenčnej hodnoty (s odhadom cyklicky upraveného deficitu tesne pod 1,5 % HDP) sa zdá, s možnou výnimkou na úplnom konci programového obdobia v rozpočtovom roku 2010/2011, že rozpočtová stratégia neposkytuje pri bežných makroekonomických fluktuáciách dostatočnú rezervu voči prekročeniu referenčnej hodnoty 3 % HDP, ktorému sa má Spojené kráľovstvo snažiť vyhnúť. Plánované saldá sú však ovplyvnené vykonávaním uvedeného programu verejných investícií. Po plánovanom odstránení nadmerného deficitu v rozpočtovom roku 2006/2007 dôjde k spomaleniu plánovaných štrukturálnych úprav pri relatívne priaznivom vývoji v oblasti daňovej elasticity a produkčnej medzere, ktorá sa napriek tomu, že zostáva negatívna, začne zmenšovať. Z toho vyplýva, že by mohlo dôjsť k posilneniu úprav. |
| --- | --- |

(10)

Program, ktorý bol uverejnený pred predložením odporúčania Rady v zmysle článku 104 ods. 7, v súvislosti s odstránením nadmerného deficitu predpokladá pokles deficitu pod úroveň referenčnej hodnoty v rozpočtovom roku 2006/2007, pričom útvary Komisie v čase predloženia odporúčania Rady odhadli, že aj po ohlásení dočasných opatrení v správe o návrhu rozpočtu z decembra 2005 sa deficit pravdepodobne udrží na úrovni mierne nad 3 %. Napredovanie v odstraňovaní nadmerného deficitu Komisia posúdi po uplynutí šesťmesačnej lehoty. Na základe minimálnej referenčnej hodnoty (s odhadom cyklicky upraveného deficitu tesne pod 1,5 % HDP) sa zdá, s možnou výnimkou na úplnom konci programového obdobia v rozpočtovom roku 2010/2011, že rozpočtová stratégia neposkytuje pri bežných makroekonomických fluktuáciách dostatočnú rezervu voči prekročeniu referenčnej hodnoty 3 % HDP, ktorému sa má Spojené kráľovstvo snažiť vyhnúť. Plánované saldá sú však ovplyvnené vykonávaním uvedeného programu verejných investícií. Po plánovanom odstránení nadmerného deficitu v rozpočtovom roku 2006/2007 dôjde k spomaleniu plánovaných štrukturálnych úprav pri relatívne priaznivom vývoji v oblasti daňovej elasticity a produkčnej medzere, ktorá sa napriek tomu, že zostáva negatívna, začne zmenšovať. Z toho vyplýva, že by mohlo dôjsť k posilneniu úprav.

| (11) | Hoci pomer hrubého dlhu k HDP zostáva dostatočne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve, predpokladá sa, že počas plánovaného obdobia bude pomaly stúpať z úrovne okolo 41 % HDP v rozpočtovom roku 2004/2005 na úroveň tesne pod 45 % HDP v rozpočtovom roku 2007/2008. Následne by mal pomer dlhu k HDP mierne klesať. |
| --- | --- |

(11)

Hoci pomer hrubého dlhu k HDP zostáva dostatočne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve, predpokladá sa, že počas plánovaného obdobia bude pomaly stúpať z úrovne okolo 41 % HDP v rozpočtovom roku 2004/2005 na úroveň tesne pod 45 % HDP v rozpočtovom roku 2007/2008. Následne by mal pomer dlhu k HDP mierne klesať.

| (12) | Pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií, v prípade, že nedôjde k zlepšeniu fiškálnej udržateľnosti, by Spojené kráľovstvo mohlo byť vystavené strednému riziku, ak súkromné dôchodkové systémy nebudú disponovať dostatočnou rezervou, čo zvýši fiškálne náklady, a vzrastú náklady na starnutie obyvateľstva. Do roku 2050 sa predpokladá pozvoľný nárast výdavkov verejných financií na dôchodky. Nemožno však vylúčiť vyšší tlak na výdavky v súvislosti so starnutím obyvateľstva, keďže existuje možnosť, že nebude dostatok prostriedkov na súkromné dôchodky. Politika dôchodkového zabezpečenia sa v súčasnosti skúma a odpoveď vlády na správu Komisie o dôchodkoch z novembra 2005 sa očakáva na jar tohto roku. V súčasnosti priaznivý stav dlhu do určitej miery prispieva k obmedzeniu vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet; predpokladá sa však, že hrubý dlh počas plánovaného obdobia do roku 2050 presiahne referenčnú hodnotu 60 % HDP, ak sa počas programového obdobia v porovnaní so štrukturálnou rozpočtovou situáciou v rozpočtovom roku 2005/2006 neuskutoční ďalšia konsolidácia rozpočtu. Zlepšenie štrukturálneho salda verejných financií v strednodobom horizonte by prispelo k zníženiu rizík, ktorým je udržateľnosť verejných financií vystavená (4). |
| --- | --- |

(12)

Pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií, v prípade, že nedôjde k zlepšeniu fiškálnej udržateľnosti, by Spojené kráľovstvo mohlo byť vystavené strednému riziku, ak súkromné dôchodkové systémy nebudú disponovať dostatočnou rezervou, čo zvýši fiškálne náklady, a vzrastú náklady na starnutie obyvateľstva. Do roku 2050 sa predpokladá pozvoľný nárast výdavkov verejných financií na dôchodky. Nemožno však vylúčiť vyšší tlak na výdavky v súvislosti so starnutím obyvateľstva, keďže existuje možnosť, že nebude dostatok prostriedkov na súkromné dôchodky. Politika dôchodkového zabezpečenia sa v súčasnosti skúma a odpoveď vlády na správu Komisie o dôchodkoch z novembra 2005 sa očakáva na jar tohto roku. V súčasnosti priaznivý stav dlhu do určitej miery prispieva k obmedzeniu vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet; predpokladá sa však, že hrubý dlh počas plánovaného obdobia do roku 2050 presiahne referenčnú hodnotu 60 % HDP, ak sa počas programového obdobia v porovnaní so štrukturálnou rozpočtovou situáciou v rozpočtovom roku 2005/2006 neuskutoční ďalšia konsolidácia rozpočtu. Zlepšenie štrukturálneho salda verejných financií v strednodobom horizonte by prispelo k zníženiu rizík, ktorým je udržateľnosť verejných financií vystavená (4).

| (13) | Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodárske politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Súčasná úroveň pomeru dlhu verejných financií k HDP je zatiaľ relatívne nízka, deficit je však nadmerný a mal by sa odstrániť, pričom na stabilizáciu pomeru dlhu je potrebná ďalšia konsolidácia. Pozitívom je, že rezerva všeobecného dôchodkového systému sa posudzuje vzhľadom na zabezpečenie dostupnosti, finančnej uskutočniteľnosti a sociálnej primeranosti. Program okrem toho predpokladá opatrenia na zlepšenie kvality verejných financií vrátane stimulu na zvýšenie efektivity výdavkov verejných financií prostredníctvom lepšieho riadenia aktív, nového rozmiestnenia pracovných pozícií vo verejnej správe a zníženia počtu pracovníkov vo verejnom sektore. |
| --- | --- |

(13)

Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodárske politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Súčasná úroveň pomeru dlhu verejných financií k HDP je zatiaľ relatívne nízka, deficit je však nadmerný a mal by sa odstrániť, pričom na stabilizáciu pomeru dlhu je potrebná ďalšia konsolidácia. Pozitívom je, že rezerva všeobecného dôchodkového systému sa posudzuje vzhľadom na zabezpečenie dostupnosti, finančnej uskutočniteľnosti a sociálnej primeranosti. Program okrem toho predpokladá opatrenia na zlepšenie kvality verejných financií vrátane stimulu na zvýšenie efektivity výdavkov verejných financií prostredníctvom lepšieho riadenia aktív, nového rozmiestnenia pracovných pozícií vo verejnej správe a zníženia počtu pracovníkov vo verejnom sektore.

| (14) | Národný program reforiem Spojeného kráľovstva predložený 13. októbra 2005 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a zamestnanosť určuje tieto výzvy, ktorých dôsledky na verejné financie sú značné: udržanie fiškálnej udržateľnosti vzhľadom na demografické výzvy, podpora inovácií a výskumu a vývoja, rozšírenie príležitosti na získanie kvalifikácie, zabezpečenie spravodlivosti prostredníctvom moderného a pružného systému sociálneho zabezpečenia a zlepšenie inovácie a prispôsobivosti pri využívaní zdrojov. Dôsledky opatrení, ktoré sú uvedené v národnom programe reforiem, na rozpočet sa plne odzrkadľujú v rozpočtových prognózach konvergenčného programu. Opatrenia v oblasti verejných financií plánované v konvergenčnom programe sú vo všeobecnosti v súlade s opatreniami, ktoré predpokladá národný program reforiem. |
| --- | --- |

(14)

Národný program reforiem Spojeného kráľovstva predložený 13. októbra 2005 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a zamestnanosť určuje tieto výzvy, ktorých dôsledky na verejné financie sú značné: udržanie fiškálnej udržateľnosti vzhľadom na demografické výzvy, podpora inovácií a výskumu a vývoja, rozšírenie príležitosti na získanie kvalifikácie, zabezpečenie spravodlivosti prostredníctvom moderného a pružného systému sociálneho zabezpečenia a zlepšenie inovácie a prispôsobivosti pri využívaní zdrojov. Dôsledky opatrení, ktoré sú uvedené v národnom programe reforiem, na rozpočet sa plne odzrkadľujú v rozpočtových prognózach konvergenčného programu. Opatrenia v oblasti verejných financií plánované v konvergenčnom programe sú vo všeobecnosti v súlade s opatreniami, ktoré predpokladá národný program reforiem.

Vzhľadom na uvedené posúdenie Rada konštatuje, že plánovaný postup úprav je vystavený rizikám. V súvislosti s odporúčaním v zmysle článku 104 ods. 7 a s cieľom riešiť problém rizík, ktorým je dlhodobá udržateľnosť vystavená, Rada vyzýva Spojené kráľovstvo, aby:

| i) | spoľahlivým a udržateľným spôsobom zabezpečilo zníženie deficitu pod úroveň 3 % HDP do rozpočtového roku 2006/2007 a potom pokračovalo v konsolidácii rozpočtu, najmä vykonávaním plánovaného zníženia rastu výdavkov po roku 2007/2008; |
| --- | --- |

i)

spoľahlivým a udržateľným spôsobom zabezpečilo zníženie deficitu pod úroveň 3 % HDP do rozpočtového roku 2006/2007 a potom pokračovalo v konsolidácii rozpočtu, najmä vykonávaním plánovaného zníženia rastu výdavkov po roku 2007/2008;

| ii) | dosiahlo strednodobý cieľ, ktorý zabezpečí rýchle napredovanie smerom k udržateľnosti a racionálnemu pomeru dlhu k HDP dostatočne pod úrovňou 60 %, poskytne dostatočnú rezervu voči prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu 3 % HDP, ktorému sa má Spojené kráľovstvo snažiť vyhnúť, a vytvorí priestor pre rozpočtové manévrovanie, najmä pokiaľ ide o potrebu verejných investícií. |
| --- | --- |

ii)

dosiahlo strednodobý cieľ, ktorý zabezpečí rýchle napredovanie smerom k udržateľnosti a racionálnemu pomeru dlhu k HDP dostatočne pod úrovňou 60 %, poskytne dostatočnú rezervu voči prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu 3 % HDP, ktorému sa má Spojené kráľovstvo snažiť vyhnúť, a vytvorí priestor pre rozpočtové manévrovanie, najmä pokiaľ ide o potrebu verejných investícií.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2004/05 | 2005/06 | 2006/07 | 2007/08 | 2008/09 | 2009/10 | 2010/11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | KP dec. 2005 (5) | 2,75 | 1,75 | 2,25 | 3 | 2,75 | 2,25 | 2,25 |
| KOM nov. 2005 (6) | 3,2 | 1,6 | 2,3 | 2,8 | — | — | — |
| KP dec. 2004 (5) | 3,25 | 3 | 2,50 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | — |
| Inflácia HISC
  (v %) | KP dec. 2005 (5) | 1,25 | 2,25 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| KOM nov. 2005 (6) | 1,3 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | — | — | — |
| KP dec. 2004 | 1,25 | 1,75 | 2 | 2 | 2 | 2 | — |
| Produkčná medzera
  (v % potenciálneho HDP) | KP dec. 2005 (7) | 0,5 | – 0,5 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,5 | – 0,6 | – 0,6 |
| KOM nov. 2005 (8) | 0,6 | – 0,5 | – 0,9 | – 0,8 | — | — | — |
| KP dec. 2004 (7) | – 0,2 | 0,2 | 0,0 | – 0,2 | – 0,3 | — | — |
| Saldo verejných financií
  (v % HDP) | KP dec. 2005 (9) | – 3,3 | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,5 |
| KOM nov. 2005 (10) | – 3,3 | – 3,4 | – 3,2 | – 3,0 | — | — | — |
| KP dec. 2004 (9) | – 2,9 | – 2,8 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,6 | — |
| Primárne saldo
  (v % HDP) | KP dec. 2005 (11) | – 1,3 | – 1,0 | – 0,7 | – 0,3 | 0,1 | 0,4 | 0,5 |
| KOM nov. 2005 (6) | – 1,5 | – 1,3 | – 1,1 | – 0,8 | — | — | — |
| KP dec. 2004  (11) | – 0,8 | – 0,7 | – 0,2 | – 0,1 | — | — | — |
| Cyklicky upravené saldo
  = štrukturálne saldo (12)
   (13)

  (v % HDP) | KP dec. 2005 (7)
   (9) | – 3,5 | – 2,9 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,3 |
| KOM nov. 2005 (8) | – 3,4 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,7 | — | — | — |
| KP dec. 2004 | – 2,8 | – 2,9 | – 2,3 | – 2,0 | – 1,6 | — | — |
| Hrubý verejný dlh
  (v % HDP) | KP dec. 2005 | 40,9 | 43,3 | 44,4 | 44,8 | 44,7 | 44,6 | 44,4 |
| KOM nov. 2005 | 40,8 | 42,7 | 43,7 | 44,5 | — | — | — |
| KP dec. 2004 | 40,9 | 41,8 | 42,4 | 42,8 | 42,8 | 42,6 | — |
| Konvergenčný program (KP), výpočty útvarov Komisie, predpoveď útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM). |

2004/05

2005/06

2006/07

2007/08

2008/09

2009/10

2010/11

Reálny HDP

(zmena v %)

KP dec. 2005 (5)

2,75

1,75

2,25

3

2,75

2,25

2,25

KOM nov. 2005 (6)

3,2

1,6

2,3

2,8

—

—

—

KP dec. 2004 (5)

3,25

3

2,50

2,25

2,25

2,25

—

Inflácia HISC

(v %)

KP dec. 2005 (5)

1,25

2,25

2

2

2

2

2

KOM nov. 2005 (6)

1,3

2,4

2,2

2,0

—

—

—

KP dec. 2004

1,25

1,75

2

2

2

2

—

Produkčná medzera

(v % potenciálneho HDP)

KP dec. 2005 (7)

0,5

– 0,5

– 1,0

– 0,8

– 0,5

– 0,6

– 0,6

KOM nov. 2005 (8)

0,6

– 0,5

– 0,9

– 0,8

—

—

—

KP dec. 2004 (7)

– 0,2

0,2

0,0

– 0,2

– 0,3

—

—

Saldo verejných financií

(v % HDP)

KP dec. 2005 (9)

– 3,3

– 3,1

– 2,8

– 2,4

– 1,9

– 1,7

– 1,5

KOM nov. 2005 (10)

– 3,3

– 3,4

– 3,2

– 3,0

—

—

—

KP dec. 2004 (9)

– 2,9

– 2,8

– 2,3

– 2,1

– 1,7

– 1,6

—

Primárne saldo

(v % HDP)

KP dec. 2005 (11)

– 1,3

– 1,0

– 0,7

– 0,3

0,1

0,4

0,5

KOM nov. 2005 (6)

– 1,5

– 1,3

– 1,1

– 0,8

—

—

—

KP dec. 2004  (11)

– 0,8

– 0,7

– 0,2

– 0,1

—

—

—

Cyklicky upravené saldo

= štrukturálne saldo (12)
   (13)

(v % HDP)

KP dec. 2005 (7)
   (9)

– 3,5

– 2,9

– 2,3

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,3

KOM nov. 2005 (8)

– 3,4

– 3,2

– 2,9

– 2,7

—

—

—

KP dec. 2004

– 2,8

– 2,9

– 2,3

– 2,0

– 1,6

—

—

Hrubý verejný dlh

(v % HDP)

KP dec. 2005

40,9

43,3

44,4

44,8

44,7

44,6

44,4

KOM nov. 2005

40,8

42,7

43,7

44,5

—

—

—

KP dec. 2004

40,9

41,8

42,4

42,8

42,8

42,6

—

Konvergenčný program (KP), výpočty útvarov Komisie, predpoveď útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM).

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na ktoré sa odkazuje v tomto texte, možno nájsť na webovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Rozpočtový rok Spojeného kráľovstva trvá od apríla do marca.

(3)  Chýba najmä časť o inštitucionálnych charakteristikách verejných financií. Program má medzery, pokiaľ ide o poskytnutie povinných údajov (napríklad predpovede týkajúce sa zamestnanosti, nezamestnanosti a kompenzácie zamestnancov a požadovaný rozpis výdavkov za posledný rok nie sú uvedené), a neuvádza všetky nepovinné údaje. Hoci sa pri údajoch o výdavkoch a príjmoch verejných financií vychádza z princípov ESA 95, sú použité postupy sčítania odlišné od harmonizovaného merania. Aktualizácia programu tiež naďalej pokračuje v praxi Spojeného kráľovstva účtovať výnosy z predaja licencií UMTS ako ročný príjem, a nie ako predaj aktíva, čo je v protiklade s rozhodnutím Eurostatu zo 14. júla 2000 o pridelení takýchto výnosov. Niekoľko medzier v údajoch bolo odstránených počas dvojstranných rokovaní medzi útvarmi Komisie a predstaviteľmi Spojeného kráľovstva.

(4)  Podrobné údaje o dlhodobej udržateľnosti sú uvedené v technickom posúdení programu vykonanom útvarmi Komisie

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(5)  Predpovede vývoja HDP a inflácie, z ktorých vychádzajú prognózy orgánov, pokiaľ ide o verejné financie; sú odvodené od scenára, podľa ktorého je tendencia rastu o štvrtinu percentuálneho bodu vyššia.

(6)  Predpoveď útvarov Komisie je založená na kalendárnom roku. Rast podľa prvých odhadov dosiahol v roku 2005 1,8 %. Priebežná predpoveď útvarov Komisie z 22. februára 2006 predpokladá rast na úrovni 2,4 % v roku 2006.

(7)  Výpočty produkčnej medzery podľa spoločne dohodnutej metodiky na základe údajov poskytnutých v konvergenčnom programe. Výpočty produkčnej medzery vychádzajú zo základných údajov hlavného scenára tendencie rastu. Podľa metodiky Spojeného kráľovstva oba typy údajov poskytujú ten istý profil produkčnej medzery.

(8)  Výpočet produkčnej medzery útvarmi Komisie je založený na kalendárnom roku.

(9)  Údaje v konvergenčnom programe upravené na účely spracovania príjmov z licencií UMTS. Orgány Spojeného kráľovstva do svojich prognóz salda verejných financií zahŕňajú ročné príjmy vo výške okolo 1 miliardy libier z predaja licencií UMTS v roku 2000. Na účely vyrovnania prognóz na úroveň postupu pri nadmernom deficite, uskutočňovanie úprav na takéto účely má za následok odpočítanie asi 0,1 percentuálneho bodu zo salda (t. j. zvyšovanie deficitu) v každom roku. Všetky údaje uvedené v tabuľke sú po uskutočnení tejto úpravy údajov v programe vykonanej útvarmi Komisie.

(10)  Predpoveď útvarov Komisie je z obdobia pred oznámením dočasných opatrení v správe o predbežnom rozpočte z decembra 2005, ktoré sú obsiahnuté v konvergenčnom programe. Pripočítaním čistého vplyvu opatrení tak, ako to odhadujú orgány Spojeného kráľovstva, by deficit podľa predpovede útvarov Komisie bol v rozpočtovom roku 2005/2006 na úrovni 3,4 % HDP, v roku 2006/2007 na úrovni 3,1 % a v 2007/2008 na úrovni 2,8 %.

(11)  Údaje z konvergenčného programu prispôsobené v súlade s definíciou primárneho salda pri použití skôr hrubých než čistých úrokových platieb.

(12)  Cyklicky upravené saldo (vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky) bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Údaje o cyklicky upravených a štrukturálnych saldách, ktoré sú uverejnené v programe a ktoré sú vypočítané podľa metodiky používanej Spojeným kráľovstvom a vychádzajú z neupravených nominálnych sáld na účely spracovania príjmov z licencií UMTS, sú: -2,9 % HDP v roku 2004/2005, -2,2 % v roku 2005/2006, -1,7 % v roku 2006/2007, -1,7 % v roku 2007/2008, -1,7 % v roku 2008/2009, -1,6 % v roku 2009/2010, -1,5 % v roku 2010/2011.

(13)  V prognózach konvergenčného programu, ani v predpovedi útvarov Komisie sa nenachádzajú žiadne jednorazové, ani iné dočasné opatrenia.

Zdroj:

Konvergenčný program (KP), výpočty útvarov Komisie, predpoveď útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM).

---

Komisia

| 5.4.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 82/57 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 82/57

---

Výmenný kurz eura (1)

4. apríla 2006

(2006/C 82/14)

1 euro=

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,2217 |
| JPY | Japonský jen | 143,69 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4628 |
| GBP | Britská libra | 0,69835 |
| SEK | Švédska koruna | 9,3820 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,5804 |
| ISK | Islandská koruna | 88,04 |
| NOK | Nórska koruna | 7,8840 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CYP | Cyperská libra | 0,5760 |
| CZK | Česká koruna | 28,513 |
| EEK | Estónska koruna | 15,6466 |
| HUF | Maďarský forint | 264,61 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,6960 |
| MTL | Maltská líra | 0,4293 |
| PLN | Poľský zlotý | 3,9483 |
| RON | Rumunský lei | 3,5182 |
| SIT | Slovinský toliar | 239,62 |
| SKK | Slovenská koruna | 37,515 |
| TRY | Turecká líra | 1,6320 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,6951 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,4281 |
| HKD | Hongkongský dolár | 9,4804 |
| NZD | Novozélandský dolár | 2,0070 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,9691 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 175,89 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 7,3950 |
| CNY | Čínsky juan | 9,7973 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,3285 |
| IDR | Indonézska rupia | 10 983,08 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,495 |
| PHP | Filipínske peso | 62,331 |
| RUB | Ruský rubeľ | 33,7470 |
| THB | Thajský baht | 47,233 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,2217

JPY

Japonský jen

143,69

DKK

Dánska koruna

7,4628

GBP

Britská libra

0,69835

SEK

Švédska koruna

9,3820

CHF

Švajčiarsky frank

1,5804

ISK

Islandská koruna

88,04

NOK

Nórska koruna

7,8840

BGN

Bulharský lev

1,9558

CYP

Cyperská libra

0,5760

CZK

Česká koruna

28,513

EEK

Estónska koruna

15,6466

HUF

Maďarský forint

264,61

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,6960

MTL

Maltská líra

0,4293

PLN

Poľský zlotý

3,9483

RON

Rumunský lei

3,5182

SIT

Slovinský toliar

239,62

SKK

Slovenská koruna

37,515

TRY

Turecká líra

1,6320

AUD

Austrálsky dolár

1,6951

CAD

Kanadský dolár

1,4281

HKD

Hongkongský dolár

9,4804

NZD

Novozélandský dolár

2,0070

SGD

Singapurský dolár

1,9691

KRW

Juhokórejský won

1 175,89

ZAR

Juhoafrický rand

7,3950

CNY

Čínsky juan

9,7973

HRK

Chorvátska kuna

7,3285

IDR

Indonézska rupia

10 983,08

MYR

Malajzijský ringgit

4,495

PHP

Filipínske peso

62,331

RUB

Ruský rubeľ

33,7470

THB

Thajský baht

47,233

---

(1)

Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

| 5.4.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 82/58 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 82/58

---

Zrušenie oznámenia o koncentrácii

(Prípad č. COMP/M.4162 — Merck/Schering)

(2006/C 82/15)

(Text s významom pre EHP)

Dňa 16. marca 2006 dostala Komisia Európskych spoločenstiev oznámenie o zámere koncentrácie medzi Merck KgaA („Merck“, Nemecko) a Schering Aktiengesellschaft („Schering“, Nemecko). Dňa 27. marca 2006 oznamujúce strany informovali Komisiu o zrušení oznámenia.

---

| 5.4.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 82/59 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 82/59

---

Informačný postup — Technické pravidlá

(2006/C 82/16)

(Text s významom pre EHP)

Smernica Európskeho parlamentu a Rady č. 98/34/ES z 22. júna 1998, ktorá stanovuje postup pre poskytovanie informácií v oblasti technických noriem a predpisov a pravidiel pre služby informačnej spoločnosti. (Ú. v. ES L 204, 21.7.1998, s. 37; Ú. v. ES L 217, 5.8.1998, s. 18).

Oznámenia o navrhovaných národných technických pravidlách, ktoré obdržala Komisia

| Odkaz (1) | Názov | Koniec trojmesačnej lehoty na pripomienky (2) |
| --- | --- | --- |
| 2006/0136/A | Spolkový plán odpadového hospodárstva na rok 2006 – kapitola: „Smernice o prepravovaní odpadu a princípy nakladania s odpadom“ | 16. 6. 2006 |
| 2006/0137/F | Návrh výnosu o zisťovaní energetickej výkonnosti a stavu zariadenia na zemný plyn v budovách, ktoré sú určené na odpredaj | 19. 6. 2006 |
| 2006/0138/UK | Technické podmienky pre uvedenie otvorov na cestách do pôvodného stavu (stavebno-technická smernica) | 23. 6. 2006 |
| 2006/0139/A | Zákon, ktorým sa vydáva viedenský zákon o vykurovaní naftou z r. 2006 – WÖlfG 2006 | 19. 6. 2006 |
| 2006/0140/NL | Nariadenie ministerstva stavebníctva, územného plánovania a životného prostredia, ktorou sa upravujú pravidlá pre udeľovanie dotácií na motorové vozidlá s dieselovými motormi s nízkymi emisiami, pri ktorých existuje v zmysle zákona o dani z motorových vozidiel a motocyklov z roku 1992 nárok na vrátenie dane (nariadenie o dotáciách pre motorové vozidlá s dieselovými motormi a nárok na vrátenie dane z motorových vozidiel) | (4) |

Odkaz (1)

Názov

Koniec trojmesačnej lehoty na pripomienky (2)

2006/0136/A

Spolkový plán odpadového hospodárstva na rok 2006 – kapitola: „Smernice o prepravovaní odpadu a princípy nakladania s odpadom“

16. 6. 2006

2006/0137/F

Návrh výnosu o zisťovaní energetickej výkonnosti a stavu zariadenia na zemný plyn v budovách, ktoré sú určené na odpredaj

19. 6. 2006

2006/0138/UK

Technické podmienky pre uvedenie otvorov na cestách do pôvodného stavu (stavebno-technická smernica)

23. 6. 2006

2006/0139/A

Zákon, ktorým sa vydáva viedenský zákon o vykurovaní naftou z r. 2006 – WÖlfG 2006

19. 6. 2006

2006/0140/NL

Nariadenie ministerstva stavebníctva, územného plánovania a životného prostredia, ktorou sa upravujú pravidlá pre udeľovanie dotácií na motorové vozidlá s dieselovými motormi s nízkymi emisiami, pri ktorých existuje v zmysle zákona o dani z motorových vozidiel a motocyklov z roku 1992 nárok na vrátenie dane (nariadenie o dotáciách pre motorové vozidlá s dieselovými motormi a nárok na vrátenie dane z motorových vozidiel)

(4)

Komisia upozorňuje na rozsudok vynesený 30. apríla 1996 v prípade „CIA Security“ (C-194/94 – ECR I, s. 2201), v ktorom Súdny dvor rozhodol, že články 8 a 9 smernice 98/34/ES (pôvodne 83/189/EHS) sa majú interpretovať v tom zmysle, že jednotlivci sa na ne môžu odvolávať pred národnými súdmi a tie musia upustiť od uplatňovania národných technických predpisov, ktoré neboli oznámené v súlade s touto smernicou.

Tento rozsudok potvrdzuje oznámenie Komisie z 1. októbra 1986 (Ú. v. ES C 245, 1.10.1986, s. 4).

Rovnako nedodržanie oznamovacej povinnosti spôsobí, že príslušné technické predpisy budú neaplikovateľné, a teda nevynútiteľné voči jednotlivcom.

Ďalšie informácie ohľadom oznamovacieho postupu môžete získať na adresách:

| Európska komisia |
| --- |
| DG Enterprise and Industry, Unit C3 |
| B-1049 Brusel, |
| e-mail: Dir83-189-Central@cec.eu.int |

Európska komisia

DG Enterprise and Industry, Unit C3

B-1049 Brusel,

e-mail: Dir83-189-Central@cec.eu.int

alebo na webovej stránke: http://europa.eu.int/comm/enterprise/tris/.

V prípade, že potrebujete ďalšie informácie ohľadom oznamov, kontaktujte príslušné národné inštitúcie, zoznam ktorých uvádzame nižšie:

ZOZNAM NÁRODNÝCH INŠTITÚCIÍ, ZODPOVEDÝCH ZA VYKONÁVANIE SMERNICE 98/34/ES

BELGICKO

| BELNotif |
| --- |
| Qualité et Sécurité |
| SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie |
| NG III – 4ème étage |
| boulevard du Roi Albert II/16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Pani Pascaline Descamps |
| Tel.: (32) 2 277 80 03 |
| Fax: (32) 2 277 54 01 |
| E-mail: pascaline.descamps@mineco.fgov.be |
| paolo.caruso@mineco.fgov.be |
| Spoločný e-mail: belnotif@mineco.fgov.be |
| Webová stránka: http://www.mineco.fgov.be |

BELNotif

Qualité et Sécurité

SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie

NG III – 4ème étage

boulevard du Roi Albert II/16

B-1000 Bruxelles

Pani Pascaline Descamps

Tel.: (32) 2 277 80 03

Fax: (32) 2 277 54 01

E-mail: pascaline.descamps@mineco.fgov.be

paolo.caruso@mineco.fgov.be

Spoločný e-mail: belnotif@mineco.fgov.be

Webová stránka: http://www.mineco.fgov.be

ČESKÁ REPUBLIKA

| Czech Office for Standards, Metrology and Testing |
| --- |
| Gorazdova 24 |
| P.O. BOX 49 |
| CZ-128 01 Praha 2 |
| Pán Miroslav Chloupek |
| Director of International Relations Department |
| Tel.: (420) 224 907 123 |
| Fax: (420) 224 914 990 |
| E-mail: chloupek@unmz.cz |
| Pani Lucie Růžičková |
| Tel.: (420) 224 907 139 |
| Fax: (420) 224 907 122 |
| E-mail: ruzickova@unmz.cz |
| Spoločný e-mail: eu9834@unmz.cz |
| Webová stránka: http://www.unmz.cz |

Czech Office for Standards, Metrology and Testing

Gorazdova 24

P.O. BOX 49

CZ-128 01 Praha 2

Pán Miroslav Chloupek

Director of International Relations Department

Tel.: (420) 224 907 123

Fax: (420) 224 914 990

E-mail: chloupek@unmz.cz

Pani Lucie Růžičková

Tel.: (420) 224 907 139

Fax: (420) 224 907 122

E-mail: ruzickova@unmz.cz

Spoločný e-mail: eu9834@unmz.cz

Webová stránka: http://www.unmz.cz

DÁNSKO

| Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- |
| (National Agency for Enterprise and Construction) |
| Dahlerups Pakhus |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø (alebo DK-2100 Copenhagen OE) |
| Pán Bjarne Bang Christensen |
| Legal adviser |
| Tel.: (45) 35 46 63 66 (priamy) |
| E-mail: bbc@ebst.dk |
| Pani Birgit Jensen |
| Principal Executive Officer |
| Tel.: (45) 35 46 62 87 (priamy) |
| Fax: (45) 35 46 62 03 |
| E-mail: bij@ebst.dk |
| Spoločná schránka pre oznamy – noti@ebst.dk |
| Webová stránka: http://www.ebst.dk/Notifikationer |

Erhvervs- og Byggestyrelsen

(National Agency for Enterprise and Construction)

Dahlerups Pakhus

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø (alebo DK-2100 Copenhagen OE)

Pán Bjarne Bang Christensen

Legal adviser

Tel.: (45) 35 46 63 66 (priamy)

E-mail: bbc@ebst.dk

Pani Birgit Jensen

Principal Executive Officer

Tel.: (45) 35 46 62 87 (priamy)

Fax: (45) 35 46 62 03

E-mail: bij@ebst.dk

Spoločná schránka pre oznamy – noti@ebst.dk

Webová stránka: http://www.ebst.dk/Notifikationer

NEMECKO

| Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| --- |
| Referat XA2 |
| Scharnhorststr. 34 – 37 |
| D-10115 Berlin |
| Pani Christina Jäckel |
| Tel.: (49) 30 20 14 63 53 |
| Fax: (49) 30 20 14 53 79 |
| E-mail: infonorm@bmwa.bund.de |
| Webová stránka: http://www.bmwa.bund.de |

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

Referat XA2

Scharnhorststr. 34 – 37

D-10115 Berlin

Pani Christina Jäckel

Tel.: (49) 30 20 14 63 53

Fax: (49) 30 20 14 53 79

E-mail: infonorm@bmwa.bund.de

Webová stránka: http://www.bmwa.bund.de

ESTÓNSKO

| Ministry of Economic Affairs and Communications |
| --- |
| Harju str. 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| Pán Karl Stern |
| Executive Officer of Trade Policy Division |
| EU and International Co-operation Department |
| Tel.: (372) 6 256 405 |
| Fax: (372) 6 313 029 |
| E-mail: karl.stern@mkm.ee |
| Spoločný e-mail: el.teavitamine@mkm.ee |
| Webová stránka: http://www.mkm.ee |

Ministry of Economic Affairs and Communications

Harju str. 11

EE-15072 Tallinn

Pán Karl Stern

Executive Officer of Trade Policy Division

EU and International Co-operation Department

Tel.: (372) 6 256 405

Fax: (372) 6 313 029

E-mail: karl.stern@mkm.ee

Spoločný e-mail: el.teavitamine@mkm.ee

Webová stránka: http://www.mkm.ee

GRÉCKO

| Ministry of Development |
| --- |
| General Secretariat of Industry |
| Mesogeion 119 |
| GR-101 92 ATHENS |
| Tel.: (30) 210 696 98 63 |
| Fax: (30) 210 696 91 06 |

Ministry of Development

General Secretariat of Industry

Mesogeion 119

GR-101 92 ATHENS

Tel.: (30) 210 696 98 63

Fax: (30) 210 696 91 06

| ELOT |
| --- |
| Acharnon 313 |
| GR-111 45 ATHENS |
| Pani Evangelia Alexandri |
| Tel.: (30) 210 212 03 01 |
| Fax: (30) 210 228 62 19 |
| E-mail: alex@elot.gr |
| Spoločný e-mail: 83189in@elot.gr |
| Webová stránka: http://www.elot.gr |

ELOT

Acharnon 313

GR-111 45 ATHENS

Pani Evangelia Alexandri

Tel.: (30) 210 212 03 01

Fax: (30) 210 228 62 19

E-mail: alex@elot.gr

Spoločný e-mail: 83189in@elot.gr

Webová stránka: http://www.elot.gr

ŠPANIELSKO

| S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente |
| --- |
| D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC |
| Secretaría de Estado para la Unión Europea |
| Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación |
| Torres „Ágora“ |
| C/ Serrano Galvache, 26-4a |
| E-20033 Madrid |
| Pán Angel Silván Torregrosa |
| Tel.: (34) 91 379 83 32 |
| Pani Esther Pérez Peláez |
| Technický poradca |
| E-mail: esther.perez@ue.mae.es |
| Tel.: (34) 91 379 84 64 |
| Fax: (34) 91 379 84 01 |
| Spoločný e-mail: d83-189@ue.mae.es |

S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente

D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC

Secretaría de Estado para la Unión Europea

Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación

Torres „Ágora“

C/ Serrano Galvache, 26-4a

E-20033 Madrid

Pán Angel Silván Torregrosa

Tel.: (34) 91 379 83 32

Pani Esther Pérez Peláez

Technický poradca

E-mail: esther.perez@ue.mae.es

Tel.: (34) 91 379 84 64

Fax: (34) 91 379 84 01

Spoločný e-mail: d83-189@ue.mae.es

FRANCÚZSKO

| Délégation interministérielle aux normes |
| --- |
| Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP) |
| Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC) |
| Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI) |
| DiGITIP 5 |
| 12, rue Villiot |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Pani Suzanne Piau |
| Tel.: (33) 1 53 44 97 04 |
| Fax: (33) 1 53 44 98 88 |
| E-mail: suzanne.piau@industrie.gouv.fr |
| Pani Françoise Ouvrard |
| Tel.: (33) 1 53 44 97 05 |
| Fax: (33) 1 53 44 98 88 |
| E-mail: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr |
| Spoločný e-mail: d9834.france@industrie.gouv.fr |

Délégation interministérielle aux normes

Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP)

Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC)

Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI)

DiGITIP 5

12, rue Villiot

F-75572 Paris Cedex 12

Pani Suzanne Piau

Tel.: (33) 1 53 44 97 04

Fax: (33) 1 53 44 98 88

E-mail: suzanne.piau@industrie.gouv.fr

Pani Françoise Ouvrard

Tel.: (33) 1 53 44 97 05

Fax: (33) 1 53 44 98 88

E-mail: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr

Spoločný e-mail: d9834.france@industrie.gouv.fr

ÍRSKO

| NSAI |
| --- |
| Glasnevin |
| Dublin 9 |
| Ireland |
| Pán Tony Losty |
| Tel.: (353) 1 807 38 80 |
| Fax: (353) 1 807 38 38 |
| E-mail: tony.losty@nsai.ie |
| Webová stránka: http://www.nsai.ie |

NSAI

Glasnevin

Dublin 9

Ireland

Pán Tony Losty

Tel.: (353) 1 807 38 80

Fax: (353) 1 807 38 38

E-mail: tony.losty@nsai.ie

Webová stránka: http://www.nsai.ie

TALIANSKO

| Ministero delle attività produttive |
| --- |
| Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività |
| Ufficio F1 – Ispettorato tecnico dell'industria |
| Via Molise 2 |
| I-00187 Roma |
| Pán Vincenzo Correggia |
| Tel.: (39) 06 47 05 22 05 |
| Fax: (39) 06 47 88 78 05 |
| E-mail: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it |
| Pán Enrico Castiglioni |
| Tel.: (39) 06 47 05 26 69 |
| Fax: (39) 06 47 88 78 05 |
| E-mail: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it |
| Spoločný e-mail: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it |
| Webová stránka: http://www.minindustria.it |

Ministero delle attività produttive

Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività

Ufficio F1 – Ispettorato tecnico dell'industria

Via Molise 2

I-00187 Roma

Pán Vincenzo Correggia

Tel.: (39) 06 47 05 22 05

Fax: (39) 06 47 88 78 05

E-mail: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it

Pán Enrico Castiglioni

Tel.: (39) 06 47 05 26 69

Fax: (39) 06 47 88 78 05

E-mail: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it

Spoločný e-mail: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it

Webová stránka: http://www.minindustria.it

CYPRUS

| Cyprus Organization for the Promotion of Quality |
| --- |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 13-15, A. Araouzou street |
| CY-1421 Nicosia |
| Tel.: (357) 22 409 310 |
| Fax: (357) 22 754 103 |
| Pán Antonis Ioannou |
| Tel.: (357) 22 409 409 |
| Fax: (357) 22 754 103 |
| E-mail: aioannou@cys.mcit.gov.cy |
| Spoločný e-mail: dir9834@cys.mcit.gov.cy |
| Webová stránka: http://www.cys.mcit.gov.cy |

Cyprus Organization for the Promotion of Quality

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

13-15, A. Araouzou street

CY-1421 Nicosia

Tel.: (357) 22 409 310

Fax: (357) 22 754 103

Pán Antonis Ioannou

Tel.: (357) 22 409 409

Fax: (357) 22 754 103

E-mail: aioannou@cys.mcit.gov.cy

Spoločný e-mail: dir9834@cys.mcit.gov.cy

Webová stránka: http://www.cys.mcit.gov.cy

LOTYŠSKO

| Ministry of Economics of Republic of Latvia |
| --- |
| Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| SOLVIT Coordination Centre |
| 55, Brīvības Street |
| LV-1519 Riga |
| Reinis Berzins |
| Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| Tel.: (371) 701 32 30 |
| Fax: (371) 728 08 82 |
| Zanda Liekna |
| Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination |
| Tel.: (371) 701 32 36 |
| Tel.: (371) 701 30 67 |
| Fax: (371) 728 08 82 |
| E-mail: zanda.liekna@em.gov.lv |
| Spoločný e-mail: notification@em.gov.lv |

Ministry of Economics of Republic of Latvia

Trade Normative and SOLVIT Notification Division

SOLVIT Coordination Centre

55, Brīvības Street

LV-1519 Riga

Reinis Berzins

Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division

Tel.: (371) 701 32 30

Fax: (371) 728 08 82

Zanda Liekna

Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination

Tel.: (371) 701 32 36

Tel.: (371) 701 30 67

Fax: (371) 728 08 82

E-mail: zanda.liekna@em.gov.lv

Spoločný e-mail: notification@em.gov.lv

LITVA

| Lithuanian Standards Board |
| --- |
| T. Kosciuskos g. 30 |
| LT-01100 Vilnius |
| Pani Daiva Lesickiene |
| Tel.: (370) 5 270 93 47 |
| Fax: (370) 5 270 93 67 |
| E-mail: dir9834@lsd.lt |
| Webová stránka: http://www.lsd.lt |

Lithuanian Standards Board

T. Kosciuskos g. 30

LT-01100 Vilnius

Pani Daiva Lesickiene

Tel.: (370) 5 270 93 47

Fax: (370) 5 270 93 67

E-mail: dir9834@lsd.lt

Webová stránka: http://www.lsd.lt

LUXEMBURSKO

| SEE – Service de l'Energie de l'Etat |
| --- |
| 34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10 |
| L-2010 Luxembourg |
| Pán J. P. Hoffmann |
| Tel.: (352) 46 97 46 1 |
| Fax: (352) 22 25 24 |
| E-mail: see.direction@eg.etat.lu |
| Webová stránka: http://www.see.lu |

SEE – Service de l'Energie de l'Etat

34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10

L-2010 Luxembourg

Pán J. P. Hoffmann

Tel.: (352) 46 97 46 1

Fax: (352) 22 25 24

E-mail: see.direction@eg.etat.lu

Webová stránka: http://www.see.lu

MAĎARSKO

| Hungarian Notification Centre – |
| --- |
| Ministry of Economy and Transport |
| Industrial Department |
| Budapešť |
| Honvéd u. 13-15. |
| H-1880 |
| Pán Zsolt Fazekas |
| Leading Councillor |
| E-mail: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu |
| Tel.: (36) 1 374 287 3 |
| Fax: (36) 1 473 162 2 |
| E-mail: notification@gkm.gov.hu |
| Webová stránka: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm |

Hungarian Notification Centre –

Ministry of Economy and Transport

Industrial Department

Budapešť

Honvéd u. 13-15.

H-1880

Pán Zsolt Fazekas

Leading Councillor

E-mail: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu

Tel.: (36) 1 374 287 3

Fax: (36) 1 473 162 2

E-mail: notification@gkm.gov.hu

Webová stránka: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm

MALTA

| Malta Standards Authority |
| --- |
| Level 2 |
| Evans Building |
| Merchants Street |
| VLT 03 |
| MT-Valletta |
| Tel.: (356) 21 24 24 20 |
| Tel.: (356) 21 24 32 82 |
| Fax: (356) 21 24 24 06 |
| Pani Lorna Cachia |
| E-mail: lorna.cachia@msa.org.mt |
| Spoločný e-mail: notification@msa.org.mt |
| Webová stránka: http://www.msa.org.mt |

Malta Standards Authority

Level 2

Evans Building

Merchants Street

VLT 03

MT-Valletta

Tel.: (356) 21 24 24 20

Tel.: (356) 21 24 32 82

Fax: (356) 21 24 24 06

Pani Lorna Cachia

E-mail: lorna.cachia@msa.org.mt

Spoločný e-mail: notification@msa.org.mt

Webová stránka: http://www.msa.org.mt

HOLANDSKO

| Ministerie van Financiën |
| --- |
| Belastingsdienst/Douane Noord |
| Team bijzondere klantbehandeling |
| Centrale Dienst voor In-en uitvoer |
| Engelse Kamp 2 |
| Postbus 30003 |
| 9700 RD Groningen |
| Nederland |
| Pán Ebel van der Heide |
| Tel.: (31) 50 5 23 21 34 |
| Pani Hennie Boekema |
| Tel.: (31) 50 5 23 21 35 |
| Pani Tineke Elzer |
| Tel.: (31) 50 5 23 21 33 |
| Fax: (31) 50 5 23 21 59 |
| Spoločný e-mail |
| Enquiry.Point@tiscali-business.nl |
| Enquiry.Point2@tiscali-business.nl |

Ministerie van Financiën

Belastingsdienst/Douane Noord

Team bijzondere klantbehandeling

Centrale Dienst voor In-en uitvoer

Engelse Kamp 2

Postbus 30003

9700 RD Groningen

Nederland

Pán Ebel van der Heide

Tel.: (31) 50 5 23 21 34

Pani Hennie Boekema

Tel.: (31) 50 5 23 21 35

Pani Tineke Elzer

Tel.: (31) 50 5 23 21 33

Fax: (31) 50 5 23 21 59

Spoločný e-mail

Enquiry.Point@tiscali-business.nl

Enquiry.Point2@tiscali-business.nl

RAKÚSKO

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/1 |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Pani Brigitte Wikgolm |
| Tel.: (43) 1 711 00 58 96 |
| Fax: (43) 1 715 96 51 or (43) 1 712 06 80 |
| E-mail: not9834@bmwa.gv.at |
| Webová stránka: http://www.bmwa.gv.at |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/1

Stubenring 1

A-1010 Wien

Pani Brigitte Wikgolm

Tel.: (43) 1 711 00 58 96

Fax: (43) 1 715 96 51 or (43) 1 712 06 80

E-mail: not9834@bmwa.gv.at

Webová stránka: http://www.bmwa.gv.at

POĽSKO

| Ministry of Economy and Labour |
| --- |
| Department for European and Multilateral Relations |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| PL-00-507 Warszawa |
| Pani Barbara Nieciak |
| Tel.: (48) 22 693 54 07 |
| Fax: (48) 22 693 40 28 |
| E-mail: barnie@mg.gov.pl |
| Pani Agata Gągor |
| Tel.: (48) 22 693 56 90 |
| Spoločný e-mail: notyfikacja@mg.gov.pl |

Ministry of Economy and Labour

Department for European and Multilateral Relations

Plac Trzech Krzyży 3/5

PL-00-507 Warszawa

Pani Barbara Nieciak

Tel.: (48) 22 693 54 07

Fax: (48) 22 693 40 28

E-mail: barnie@mg.gov.pl

Pani Agata Gągor

Tel.: (48) 22 693 56 90

Spoločný e-mail: notyfikacja@mg.gov.pl

PORTUGALSKO

| Instituto Portugês da Qualidade |
| --- |
| Rua Antonio Gião, 2 |
| P-2829-513 Caparica |
| Pani Cândida Pires |
| Tel.: (351) 21 294 82 36 or 81 00 |
| Fax: (351) 21 294 82 23 |
| E-mail: c.pires@mail.ipq.pt |
| Spoločný e-mail: not9834@mail.ipq.pt |
| Webová stránka: http://www.ipq.pt |

Instituto Portugês da Qualidade

Rua Antonio Gião, 2

P-2829-513 Caparica

Pani Cândida Pires

Tel.: (351) 21 294 82 36 or 81 00

Fax: (351) 21 294 82 23

E-mail: c.pires@mail.ipq.pt

Spoločný e-mail: not9834@mail.ipq.pt

Webová stránka: http://www.ipq.pt

SLOVINSKO

| SIST – Slovenian Institute for Standardization |
| --- |
| Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point |
| Šmartinska 140 |
| SLO-1000 Ljubljana |
| Pani Vesna Stražišar |
| Tel.: (386) 1 478 30 41 |
| Fax: (386) 1 478 30 98 |
| E-mail: contact@sist.si |

SIST – Slovenian Institute for Standardization

Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point

Šmartinska 140

SLO-1000 Ljubljana

Pani Vesna Stražišar

Tel.: (386) 1 478 30 41

Fax: (386) 1 478 30 98

E-mail: contact@sist.si

SLOVENSKO

| Pani Kvetoslava Steinlová |
| --- |
| Director of the Department of European Integration, |
| Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic |
| (Riaditeľka Odboru európskej integrácie, |
| Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky) |
| Štefanovičova 3 |
| SK-814 39 Bratislava |
| Tel.: (421) 2 52 49 35 21 |
| Fax: (421) 2 52 49 10 50 |
| E-mail: steinlova@normoff.gov.sk |

Pani Kvetoslava Steinlová

Director of the Department of European Integration,

Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic

(Riaditeľka Odboru európskej integrácie,

Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky)

Štefanovičova 3

SK-814 39 Bratislava

Tel.: (421) 2 52 49 35 21

Fax: (421) 2 52 49 10 50

E-mail: steinlova@normoff.gov.sk

FÍNSKO

| Kauppa-ja teollisuusministeriö |
| --- |
| (Ministry of Trade and Industry) |
| Adresa pre návštevy: |
| Aleksanterinkatu 4 |
| FIN-00171 Helsinki |
| a |
| Katakatu 3 |
| FIN-00120 Helsinki |
| Poštová adresa: |
| PO Box 32 |
| FIN-00023 Government |
| Pani Leila Orava |
| Tel.: (358) 9 16 06 46 86 |
| Fax: (358) 9 16 06 46 22 |
| E-mail: leila.orava@ktm.fi |
| Pani Katri Amper |
| Tel.: (358) 9 16 06 46 48 |
| Spoločný e-mail: maaraykset.tekniset@ktm.fi |
| Webová stránka: http://www.ktm.fi |

Kauppa-ja teollisuusministeriö

(Ministry of Trade and Industry)

Adresa pre návštevy:

Aleksanterinkatu 4

FIN-00171 Helsinki

a

Katakatu 3

FIN-00120 Helsinki

Poštová adresa:

PO Box 32

FIN-00023 Government

Pani Leila Orava

Tel.: (358) 9 16 06 46 86

Fax: (358) 9 16 06 46 22

E-mail: leila.orava@ktm.fi

Pani Katri Amper

Tel.: (358) 9 16 06 46 48

Spoločný e-mail: maaraykset.tekniset@ktm.fi

Webová stránka: http://www.ktm.fi

ŠVÉDSKO

| Kommerskollegium |
| --- |
| Box 6803 |
| Drottninggatan 89 |
| S-113 86 Stockholm |
| Pani Kerstin Carlsson |
| Tel.: (46) 86 90 48 82 or (46) 86 90 48 00 |
| Fax: (46) 8 690 48 40 or (46) 83 06 759 |
| E-mail: kerstin.carlsson@kommers.se |
| Spoločný e-mail: 9834@kommers.se |
| Webová stránka: http://www.kommers.se |

Kommerskollegium

Box 6803

Drottninggatan 89

S-113 86 Stockholm

Pani Kerstin Carlsson

Tel.: (46) 86 90 48 82 or (46) 86 90 48 00

Fax: (46) 8 690 48 40 or (46) 83 06 759

E-mail: kerstin.carlsson@kommers.se

Spoločný e-mail: 9834@kommers.se

Webová stránka: http://www.kommers.se

SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Standards and Technical Regulations Directorate 2 |
| 151 Buckingham Palace Road |
| London SW1 W 9SS |
| United Kingdom |
| Pán Philip Plumb |
| Tel.: (44) 20 72 15 14 88 |
| Fax: (44) 20 72 15 15 29 |
| E-mail: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk |
| Spoločný e-mail: 9834@dti.gsi.gov.uk |
| Webová stránka: http://www.dti.gov.uk/strd |

Department of Trade and Industry

Standards and Technical Regulations Directorate 2

151 Buckingham Palace Road

London SW1 W 9SS

United Kingdom

Pán Philip Plumb

Tel.: (44) 20 72 15 14 88

Fax: (44) 20 72 15 15 29

E-mail: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk

Spoločný e-mail: 9834@dti.gsi.gov.uk

Webová stránka: http://www.dti.gov.uk/strd

EFTA – ESA

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles |
| Pani Adinda Batsleer |
| Tel.: (32) 2 286 18 61 |
| Fax: (32) 2 286 18 00 |
| E-mail: aba@eftasurv.int |
| Pani Tuija Ristiluoma |
| Tel.: (32) 2 286 18 71 |
| Fax: (32) 2 286 18 00 |
| E-mail: tri@eftasurv.int |
| Spoločný e-mail: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int |
| Webová stránka: http://www.eftasurv.int |

EFTA Surveillance Authority

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles

Pani Adinda Batsleer

Tel.: (32) 2 286 18 61

Fax: (32) 2 286 18 00

E-mail: aba@eftasurv.int

Pani Tuija Ristiluoma

Tel.: (32) 2 286 18 71

Fax: (32) 2 286 18 00

E-mail: tri@eftasurv.int

Spoločný e-mail: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int

Webová stránka: http://www.eftasurv.int

| EFTA |
| --- |
| Goods Unit |
| EFTA Secretariat |
| Rue Joseph II 12-16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Pani Kathleen Byrne |
| Tel.: (32) 2 286 17 49 |
| Fax: (32) 2 286 17 42 |
| E-mail: kathleen.byrne@efta.int |
| Spoločný e-mail: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int |
| Webová stránka: http://www.efta.int |

EFTA

Goods Unit

EFTA Secretariat

Rue Joseph II 12-16

B-1000 Bruxelles

Pani Kathleen Byrne

Tel.: (32) 2 286 17 49

Fax: (32) 2 286 17 42

E-mail: kathleen.byrne@efta.int

Spoločný e-mail: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int

Webová stránka: http://www.efta.int

TURECKO

| Undersecretariat of Foreign Trade |
| --- |
| General Directorate of Standardisation for Foreign Trade |
| Inönü Bulvari no 36 |
| TR-06510 |
| Emek – Ankara |
| Pán Mehmet Comert |
| Tel.: (90) 312 212 58 98 |
| Fax: (90) 312 212 87 68 |
| E-mail: comertm@dtm.gov.tr |
| Webová stránka: http://www.dtm.gov.tr |

Undersecretariat of Foreign Trade

General Directorate of Standardisation for Foreign Trade

Inönü Bulvari no 36

TR-06510

Emek – Ankara

Pán Mehmet Comert

Tel.: (90) 312 212 58 98

Fax: (90) 312 212 87 68

E-mail: comertm@dtm.gov.tr

Webová stránka: http://www.dtm.gov.tr

---

(1)  Rok – registračné číslo – členský štát pôvodu.

(2)  Obdobie, počas ktorého návrh nesmie byť prijatý.

(3)  Žiadna lehota na pripomienky, keďže Komisia uznala dôvody oznamujúceho členského štátu na naliehavé prijatie.

(4)  Žiadna lehota na pripomienky, keďže opatrenie sa týka technickej špecifikácie alebo iných požiadaviek či pravidiel pre služby, ktoré súvisia s fiškálnymi alebo finančnými opatreniami v súlade s treťou zarážkou druhého odseku čl. 1 ods. 11 smernice 98/34/ES.

(5)  Informačný postup je uzavretý.

---

| 5.4.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 82/64 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 82/64

---

Oznámenie o začatí čiastočného predbežného preskúmania antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz kremíka s pôvodom v Rusku

(2006/C 82/17)

Komisii bola doručená žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie podľa článku 11 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 384/96 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (ďalej len „základné nariadenie“) (1), naposledy zmeneného a doplneného nariadením Rady (ES) č. 2117/2005 (2).

1.   Žiadosť o preskúmanie

Žiadosť podali SKU LLC, Sual-Kremny-Ural, Kamensk, uralský región, Rusko, a ZAO KREMNY, Irkutsko, Irkutská oblasť, Rusko (ďalej len „žiadateľ“), prepojení vývozcovia z Ruska.

Žiadosť sa v rozsahu obmedzuje na preskúmanie dumpingu, pokiaľ ide o žiadateľa.

2.   Výrobok

Výrobkom, ktorý je predmetom preskúmania, je kremík s pôvodom v Rusku (ďalej len „príslušný výrobok“), ktorý možno v súčasnosti zaradiť do kódu KN 2804 6900. Tento kód KN sa uvádza iba pre informáciu.

3.   Existujúce opatrenia

Opatreniami platnými v súčasnosti sú konečné antidumpingové clo uložené nariadením Rady (ES) č. 2229/2003 (3), naposledy zmeneným a doplneným nariadením Rady (ES) č. 821/2004 (4), na dovoz kremíka s pôvodom v Rusku. Komisia rozhodnutím z 13. apríla 2004 (5) prijala záväzok ponúknutý žiadateľom.

4.   Dôvody na preskúmanie

Žiadosť podľa článku 11 ods. 3 sa zakladá na prima facie dôkazoch poskytnutých žiadateľom, podľa ktorých okolnosti, na základe ktorých boli stanovené opatrenia, sa zmenili, a tieto zmeny majú trvalý charakter.

Žiadateľ tvrdí, že, inter alia, jeho vývozné ceny príslušného výrobku do Spoločenstva vo významnej a podstatnej miere vzrástli viac než domáce ceny v Rusku. To viedlo k zníženiu alebo eliminácii dumpingu. Z tohto dôvodu zachovanie opatrení na existujúcich úrovniach, ktoré boli založené na predtým stanovenej úrovni dumpingu, už nie je potrebné na vyrovnanie dumpingu.

5.   Postup stanovenia dumpingu

Komisia po porade s poradným výborom dospela k záveru, že existujú dostatočné dôkazy na odôvodnenie začatia čiastočného predbežného preskúmania a začína týmto preskúmanie v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia.

Prešetrovaním sa stanoví, či je potrebné pokračovať, odstrániť alebo upraviť existujúce opatrenia v prípade žiadateľa.

a)   Dotazníky

Komisia s cieľom získať informácie, ktoré považuje za potrebné na prešetrovanie, rozošle dotazníky žiadateľovi a orgánom vyvážajúcej príslušnej krajiny. Tieto informácie by mali byť spolu s podpornými dôkazmi doručené Komisii v lehote stanovenej v ods. 6 písm. a).

b)   Zhromažďovanie informácií a vypočutia

Všetky zainteresované strany sa týmto vyzývajú, aby oznámili svoje stanoviská, predložili informácie iné, ako sú vo vyplnených dotazníkoch, a poskytli podporné dôkazy. Tieto informácie musia byť spolu s podpornými dôkazmi doručené Komisii v lehote stanovenej v ods. 6 písm. a).

Komisia môže okrem toho vypočuť zainteresované strany, ak predložia žiadosť a preukážu, že existujú osobitné dôvody, pre ktoré by mali byť vypočuté. Táto žiadosť sa musí predložiť v lehote stanovenej v ods. 6 písm. b).

6.   Lehoty

a)   Pre strany na prihlásenie sa, na predloženie vyplnených dotazníkov a akýchkoľvek iných informácií

Všetky zainteresované strany, ak majú byť ich vyjadrenia počas prešetrovania zohľadnené, sa musia prihlásiť Komisii, oznámiť svoje stanoviská a predložiť vyplnené dotazníky alebo akékoľvek iné informácie do 40 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie, ak nie je uvedené inak. Je potrebné poukázať na skutočnosť, že vykonávanie väčšiny procesných práv stanovených v základnom nariadení závisí od toho, či sa príslušná strana prihlási v uvedenom období.

b)   Vypočutia

V tej istej 40-dňovej lehote môžu všetky zainteresované strany takisto požiadať o vypočutie Komisiou.

7.   Písomné podania, vyplnené dotazníky a korešpondencia

Všetky podania a žiadosti predložené zainteresovanými stranami musia byť realizované písomne (nie v elektronickej forme, ak nie je uvedené inak) a musia uvádzať názov, adresu, e-mailovú adresu, telefónne číslo a faxové číslo zainteresovanej strany. Všetky písomné podania, vrátane informácií požadovaných v tomto oznámení, vyplnených dotazníkov a korešpondencie, ktoré zainteresované strany poskytnú ako dôverné, sa označia ako „Limited“ (6) a v súlade s článkom 19 ods. 2 základného nariadenia sa k nim pripojí verzia, ktorá nemá dôverný charakter, s označením „FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES“.

Adresa Komisie na účely korešpondencie:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate B |
| Office: J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |
| Fax (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate B

Office: J-79 5/16

B-1049 Brussels

Fax (32-2) 295 65 05

8.   Nespolupráca

V prípadoch, ak ktorákoľvek zo zainteresovaných strán odmietne sprístupniť alebo neposkytne potrebné informácie v rámci lehôt alebo významnou mierou prekáža v prešetrovaní, môžu sa v súlade s článkom 18 základného nariadenia vypracovať zistenia, či už pozitívne alebo negatívne, na základe dostupných skutočností.

Ak sa zistí, že ktorákoľvek zo zainteresovaných strán poskytla nepravdivé alebo zavádzajúce informácie, nevezmú sa tieto informácie do úvahy a môžu sa použiť dostupné skutočnosti v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Ak niektorá zo zainteresovaných strán nespolupracuje alebo spolupracuje iba čiastočne a použijú sa dostupné skutočnosti, môže byť výsledok pre túto stranu menej priaznivý než v prípade, keby bola spolupracovala.

---

(1)  Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 340, 23.12.2005, s. 17.

(3)  Ú. v. EÚ L 339, 24.12.2003, s. 3.

(4)  Ú. v. EÚ L 127, 29.4.2004, s. 1.

(5)  Ú. v. EÚ L 127, 29.4.2004, s. 114.

(6)  Toto označenie znamená, že ide o interný dokument. Je chránený podľa článku 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie (Ú. v. ES L 145, 31.5.2001, s. 43). Ide o dôverný dokument podľa článku 19 základného nariadenia a článku 6 Dohody Svetovej obchodnej organizácie (WTO) o uplatňovaní článku VI GATT z roku 1994 (antidumpingová dohoda).

---

| 5.4.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 82/66 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 82/66

---

Informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 68/2001 z 12. januára 2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na pomoc pre vzdelávanie

(2006/C 82/18)

(Text s významom pre EHP)

| Číslo pomoci | XT 34/04 |
| --- | --- |
| Členský štát | Rakúsko |
| Región | Korutánsko |
| Názov programu pomoci alebo názov spoločnosti prijímajúcej individuálnu pomoc | Korutánska kvalifikačná ofenzíva pre podniky |
| Právny základ | Ziel-2-Programm Kärnten 2000 — 2006 |
| Plánované ročné výdavky v rámci programu podpory alebo celková výška individuálnej pomoci poskytnutej spoločnosti | Program pomoci | cca. 1,2 milióna EUR |
| Maximálna intenzita pomoci | V súlade s článkom 4 ods. 2 až 7 nariadenia | Áno | Všeobecné vzdelávanie






  — | Veľké podniky: 50 % |

Číslo pomoci

XT 34/04

Členský štát

Rakúsko

Región

Korutánsko

Názov programu pomoci alebo názov spoločnosti prijímajúcej individuálnu pomoc

Korutánska kvalifikačná ofenzíva pre podniky

Právny základ

Ziel-2-Programm Kärnten 2000 — 2006

Plánované ročné výdavky v rámci programu podpory alebo celková výška individuálnej pomoci poskytnutej spoločnosti

Program pomoci

cca. 1,2 milióna EUR

Maximálna intenzita pomoci

V súlade s článkom 4 ods. 2 až 7 nariadenia

Áno

Všeobecné vzdelávanie

—

Veľké podniky: 50 %

| — | Malé a stredné podniky (MSP): 70 % |
| --- | --- |

—

Malé a stredné podniky (MSP): 70 %

| — | Maximálna intenzita pomoci: 70 % oprávnených nákladov |
| --- | --- |

—

Maximálna intenzita pomoci: 70 % oprávnených nákladov

| — | Špecifické vzdelávanie |
| --- | --- |

—

Špecifické vzdelávanie

| — | Veľké podniky: 25 % |
| --- | --- |

—

Veľké podniky: 25 %

| — | Malé a stredné podniky (MSP): 35 % |
| --- | --- |

—

Malé a stredné podniky (MSP): 35 %

| — | Maximálna intenzita pomoci: 35 % oprávnených nákladov |
| --- | --- |

—

Maximálna intenzita pomoci: 35 % oprávnených nákladov

Dátum implementácie

Od 1. 6. 2004

Trvanie programu alebo udelenej individuálnej pomoci

Do 31. 12. 2006

Účel pomoci

Všeobecné vzdelávacie opatrenia

Posilnenie potenciálu ľudských zdrojov prostredníctvom vzdelávania, podpora rastových príležitostí podniku prostredníctvom stratégií vzdelávania zamestnancov orientovaných do budúcnosti

Konkrétne vzdelávacie opatrenia

Príslušné sektory hospodárstva

Všetky sektory oprávnené prijímať pomoc pre vzdelávanie

Nie

Pomoc sa obmedzuje na tieto sektory

Áno

| – | Poľnohospodárstvo |
| --- | --- |

–

Poľnohospodárstvo

Nie

| – | Rybné hospodárstvo a/alebo akvakultúra |
| --- | --- |

–

Rybné hospodárstvo a/alebo akvakultúra

Nie

| – | Ťažba uhlia |
| --- | --- |

–

Ťažba uhlia

Nie

| – | Priemyselná výroba |
| --- | --- |

–

Priemyselná výroba

Nie

alebo

Oceľ

Nie

Stavba lodí

Nie

Syntetické vlákna

Nie

Motorové vozidlá

Nie

Iná výroba

Výroba strojov a zariadení (ÖNACE 29, 34, 35)

Drevársky a drevospracujúci priemysel ( ÖNACE 20)

Výroba chemikálií (ÖNACE 24)

Výskum a vývoj (ÖNACE 73)

Výroba a spracovanie papiera a lepenky (ÖNACE 21)

| – | Všetky služby |
| --- | --- |

–

Všetky služby

Nie

alebo

Služby námornej dopravy

Nie

Iné dopravné služby

Nie

Finančné služby

Nie

Iné služby

Elektronika, software prípadne hardware a dátová komunikácia (ÖNACE 30 – 33, 72)

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Názov:

Amt der Kärntner Landesregierung, Unterabteilung 6 – Bildungs- und Arbeitsmarktpolitik

Adresa:

| Mießtaler Straße 12 |
| --- |
| A-9020 Klagenfurt |

Mießtaler Straße 12

A-9020 Klagenfurt

Poskytnutie veľkej individuálnej pomoci

V súlade s článkom 5 nariadenia

Áno

| Číslo pomoci | XT 87/04 |
| --- | --- |
| Členský štát | Spolková republika Nemecko |
| Región | Spolková krajina Dolné Sasko |
| Názov programu pomoci alebo názov spoločnosti prijímajúcej individuálnu pomoc | Smernica o poskytovaní príspevkov na podporu opatrení v rámci programu „Vzdelávacia ofenzíva pre stredný stav“ (ESF – Cieľ 3) |
| Právny základ | § 44 der Niedersächsischen Landeshaushaltsordnung (LHO) |
| Ročné výdavky plánované v rámci programu alebo celková výška individuálnej pomoci poskytnutej spoločnosti | Program pomoci | Celková suma na rok | 9,0 mil. EUR |
| Ručenie | |
| Individuálna pomoc | Celková výška pomoci | |
| Ručenie | |
| Maximálna intenzita pomoci | V súlade s článkom 4 ods. 2 až 7 nariadenia | Áno | |
| Dátum implementácie | Od 7. 10. 2004 |
| Trvanie programu alebo individuálnej pomoci | Skončenie platnosti 31. 12. 2006 |
| Účel pomoci | Všeobecné vzdelávacie opatrenia | Áno |
| Špecifické vzdelávacie opatrenia | Áno |
| Príslušný(-é) sektor(-y) hospodárstva | Všetky sektory hospodárstva, kde sa môže poskytovať pomoc na vzdelávanie | Áno |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Názov:
  Investitions- und Förderbank Niedersachsen GmbH (NBank) |
| Adresa:





  Günther-Wagner-Allee 12-14 |
| D-30177 Hannover |

Číslo pomoci

XT 87/04

Členský štát

Spolková republika Nemecko

Región

Spolková krajina Dolné Sasko

Názov programu pomoci alebo názov spoločnosti prijímajúcej individuálnu pomoc

Smernica o poskytovaní príspevkov na podporu opatrení v rámci programu „Vzdelávacia ofenzíva pre stredný stav“ (ESF – Cieľ 3)

Právny základ

§ 44 der Niedersächsischen Landeshaushaltsordnung (LHO)

Ročné výdavky plánované v rámci programu alebo celková výška individuálnej pomoci poskytnutej spoločnosti

Program pomoci

Celková suma na rok

9,0 mil. EUR

Ručenie

Individuálna pomoc

Celková výška pomoci

Ručenie

Maximálna intenzita pomoci

V súlade s článkom 4 ods. 2 až 7 nariadenia

Áno

Dátum implementácie

Od 7. 10. 2004

Trvanie programu alebo individuálnej pomoci

Skončenie platnosti 31. 12. 2006

Účel pomoci

Všeobecné vzdelávacie opatrenia

Áno

Špecifické vzdelávacie opatrenia

Áno

Príslušný(-é) sektor(-y) hospodárstva

Všetky sektory hospodárstva, kde sa môže poskytovať pomoc na vzdelávanie

Áno

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Názov:

Investitions- und Förderbank Niedersachsen GmbH (NBank)

Adresa:

Günther-Wagner-Allee 12-14

D-30177 Hannover

Tel.: (49) 0511 300 31 – 0

info@nbank.de

Individuálna pomoc na väčšie zámery

V súlade s článkom 5 nariadenia

Áno

| Číslo pomoci | XT 94/04 |
| --- | --- |
| Členský štát | Česká republika |
| Región | NUTS III – Jihomoravský kraj, Zlínský kraj, Moravskoslezský kraj |
| Názov schémy štátnej pomoci alebo názov spoločnosti prijímajúcej individuálnu pomoc | INTERREG IIIA Česká republika-Slovensko |
| Právny základ | Usnesení vlády ČR č. 432/2004 ze dne 5. května 2004 k programu Iniciativy Společenství INTERREG IIIA České republiky a Polska, Slovenska, Rakouska, Bavorska a Saska |
| Ročné výdavky plánované v rámci schémy štátnej pomoci alebo celková výška individuálnej pomoci poskytnutej spoločnosti | Schéma štátnej pomoci | Celková ročná výška | 0,274 860 mil. EUR |
| Garantované úvery | |
| Individuálna pomoc | Celková výška pomoci | |
| Garantované úvery | |
| Maximálna intenzita pomoci | V súlade s článkom 4 ods. 2 až 7 nariadenia | Áno | |
| Dátum implementácie | 28. 10. 2004 |
| Trvanie schémy štátnej pomoci alebo individuálnej pomoci | Do 31. 12. 2006. |
| Účel pomoci | Všeobecné vzdelávanie | Áno |
| Špecifické vzdelávanie | |
| Príslušné sektory hospodárstva | Všetky odvetvia oprávnené na pomoc vzdelávaniu | Áno |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Názov:
  Ministerstvo pro místní rozvoj ČR |
| Adresa:





  Staroměstské nám. 6 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Číslo pomoci

XT 94/04

Členský štát

Česká republika

Región

NUTS III – Jihomoravský kraj, Zlínský kraj, Moravskoslezský kraj

Názov schémy štátnej pomoci alebo názov spoločnosti prijímajúcej individuálnu pomoc

INTERREG IIIA Česká republika-Slovensko

Právny základ

Usnesení vlády ČR č. 432/2004 ze dne 5. května 2004 k programu Iniciativy Společenství INTERREG IIIA České republiky a Polska, Slovenska, Rakouska, Bavorska a Saska

Ročné výdavky plánované v rámci schémy štátnej pomoci alebo celková výška individuálnej pomoci poskytnutej spoločnosti

Schéma štátnej pomoci

Celková ročná výška

0,274 860 mil. EUR

Garantované úvery

Individuálna pomoc

Celková výška pomoci

Garantované úvery

Maximálna intenzita pomoci

V súlade s článkom 4 ods. 2 až 7 nariadenia

Áno

Dátum implementácie

28. 10. 2004

Trvanie schémy štátnej pomoci alebo individuálnej pomoci

Do 31. 12. 2006.

Účel pomoci

Všeobecné vzdelávanie

Áno

Špecifické vzdelávanie

Príslušné sektory hospodárstva

Všetky odvetvia oprávnené na pomoc vzdelávaniu

Áno

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Názov:

Ministerstvo pro místní rozvoj ČR

Adresa:

Staroměstské nám. 6

CZ-110 15 Praha 1

Veľká individuálna pomoc

V súlade s článkom 5 nariadenia

Áno

| Číslo pomoci | XT 6/05 |
| --- | --- |
| Členský štát | Spojené kráľovstvo |
| Región | West Wales & The Valleys (región cieľa 1) |
| Názov programu pomoci alebo názov spoločnosti prijímajúcej individuálnu pomoc | The Merthyr Tydfil Institute for the Blind |
| Právny základ | Industrial Development Act 1982 |
| Ročné výdavky plánované v rámci programu pomoci alebo celková výška individuálnej pomoci poskytnutej spoločnosti | Program pomoci | Celková ročná výška | |
| Garantované úvery | |
| Individuálna pomoc | Celková výška pomoci | 65 014 GBP |
| Garantované úvery | |
| Maximálna intenzita pomoci | V súlade s článkom 4 ods. 2 až 7 nariadenia | áno | |
| Dátum implementácie | Od 6. 1. 2005 |
| Trvanie programu alebo udelenej individuálnej pomoci | Do 31. 12. 2006


  Pozn.:
  Ako je predtým uvedené, grant bol udelený pred 31. decembrom 2006. V platbách z týchto prostriedkov sa bude môcť pokračovať do 1. septembra 2007 (v súlade s N+2). |
| Účel pomoci | Všeobecné vzdelávanie | Áno |
| Osobitné vzdelávanie | Nie |
| Príslušné sektory hospodárstva | Všetky sektory oprávnené na pomoc pre vzdelávanie | Nie |
| Obmedzené na špecifické sektory | Áno |
| Iné odvetvia výroby (vnútorný a vonkajší nábytok) | Áno |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Názov:
  Welsh European Funding Office |
| Adresa:





  Cwm Cynon Business Park |
| Mountain Ash CF45 4ER |
| United Kingdom |

Číslo pomoci

XT 6/05

Členský štát

Spojené kráľovstvo

Región

West Wales & The Valleys (región cieľa 1)

Názov programu pomoci alebo názov spoločnosti prijímajúcej individuálnu pomoc

The Merthyr Tydfil Institute for the Blind

Právny základ

Industrial Development Act 1982

Ročné výdavky plánované v rámci programu pomoci alebo celková výška individuálnej pomoci poskytnutej spoločnosti

Program pomoci

Celková ročná výška

Garantované úvery

Individuálna pomoc

Celková výška pomoci

65 014 GBP

Garantované úvery

Maximálna intenzita pomoci

V súlade s článkom 4 ods. 2 až 7 nariadenia

áno

Dátum implementácie

Od 6. 1. 2005

Trvanie programu alebo udelenej individuálnej pomoci

Do 31. 12. 2006

Pozn.:
  Ako je predtým uvedené, grant bol udelený pred 31. decembrom 2006. V platbách z týchto prostriedkov sa bude môcť pokračovať do 1. septembra 2007 (v súlade s N+2).

Účel pomoci

Všeobecné vzdelávanie

Áno

Osobitné vzdelávanie

Nie

Príslušné sektory hospodárstva

Všetky sektory oprávnené na pomoc pre vzdelávanie

Nie

Obmedzené na špecifické sektory

Áno

Iné odvetvia výroby (vnútorný a vonkajší nábytok)

Áno

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Názov:

Welsh European Funding Office

Adresa:

Cwm Cynon Business Park

Mountain Ash CF45 4ER

United Kingdom

Poskytnutie veľkej individuálnej pomoci

V súlade s článkom 5 nariadenia

Áno

| Číslo pomoci | XT 45/05 |
| --- | --- |
| Členský štát | Spojené kráľovstvo |
| Región | Celé územie Spojeného kráľovstva |
| Názov schémy štátnej pomoci alebo názov spoločnosti prijímajúcej individuálnu pomoc | Schéma pre infraštuktúru bioenergie |
| Právny základ | Environmental Protection Act 1990 (UK legislation) |
| Ročné výdavky plánované v rámci schémy štátnej pomoci alebo celková výška individuálnej pomoci poskytnutej spoločnosti | Schéma štátnej pomoci | Celková ročná výška | 5,1 mil. EUR |
| Garantované úvery | |
| Individuálna pomoc | Celková výška pomoci | |
| Garantované úvery | |
| Maximálna intenzita pomoci | V súlade s článkom 4 ods. 2 až 6 nariadenia | Áno | |
| Dátum implementácie | Od 29. 7. 2005 |
| Trvanie schémy štátnej pomoci alebo individuálnej pomoci | Do 31. 12. 2006 |
| Účel pomoci | Všeobecné vzdelávanie | Nie |
| Odborné vzdelávanie | Áno |
| Príslušný(-é) sektor(-y) hospodárstva | Všetky sektory oprávnené na pomoc vzdelávaniu | Nie |
| Pomoc obmedzená na špecifické sektory: | Áno |
| – | poľnohospodárstvo |

Číslo pomoci

XT 45/05

Členský štát

Spojené kráľovstvo

Región

Celé územie Spojeného kráľovstva

Názov schémy štátnej pomoci alebo názov spoločnosti prijímajúcej individuálnu pomoc

Schéma pre infraštuktúru bioenergie

Právny základ

Environmental Protection Act 1990 (UK legislation)

Ročné výdavky plánované v rámci schémy štátnej pomoci alebo celková výška individuálnej pomoci poskytnutej spoločnosti

Schéma štátnej pomoci

Celková ročná výška

5,1 mil. EUR

Garantované úvery

Individuálna pomoc

Celková výška pomoci

Garantované úvery

Maximálna intenzita pomoci

V súlade s článkom 4 ods. 2 až 6 nariadenia

Áno

Dátum implementácie

Od 29. 7. 2005

Trvanie schémy štátnej pomoci alebo individuálnej pomoci

Do 31. 12. 2006

Účel pomoci

Všeobecné vzdelávanie

Nie

Odborné vzdelávanie

Áno

Príslušný(-é) sektor(-y) hospodárstva

Všetky sektory oprávnené na pomoc vzdelávaniu

Nie

Pomoc obmedzená na špecifické sektory:

Áno

–

poľnohospodárstvo

Áno

iné výrobné sektory

Áno

iné služby

Áno

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Názov:

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Adresa:

| Katherine Donne |
| --- |
| Crops for Energy Branch, Area 5A |
| Ergon House |
| Horseferry Road |
| London SWIP 2AL |
| United Kingdom |

Katherine Donne

Crops for Energy Branch, Area 5A

Ergon House

Horseferry Road

London SWIP 2AL

United Kingdom

Veľká individuálna pomoc

V súlade s článkom 5 nariadenia.

Opatrenie vylučuje poskytnutie pomoci alebo vyžaduje predchádzajúcu notifikáciu Komisii, ak výška pomoci poskytnutej jednej spoločnosti na jeden vzdelávací projekt prekročí 1 000 000 EUR

Áno

| Číslo pomoci | XT 60/05 |
| --- | --- |
| Členský štát | Spojené kráľovstvo |
| Región | North West |
| Názov schémy štátnej pomoci alebo názov spoločnosti prijímajúcej individuálnu pomoc | Greater Merseyside Learning & Skills Council
  Investičné návrhy Merseyside LSC na vzdelávanie v rámci priority 1 na roky 2005 až 2008 (opatrenia 4 a 12) |
| Právny základ | Learning and Skills Act 2000, Employment Act 1973, Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998 |
| Ročné výdavky plánované v rámci schémy štátnej pomoci alebo celková výška individuálnej pomoci poskytnutej spoločnosti | Schéma štátnej pomoci | Celková ročná výška | 20 mil. GBP |
| Garantované úvery | |
| Individuálna pomoc | Celková výška pomoci | |
| Garantované úvery | |
| Maximálna intenzita pomoci | V súlade s článkom 4 ods. 2 až 7 nariadenia | Áno | |
| Dátum implementácie | Od 1. 4. 2005 |
| Trvanie schémy štátnej pomoci alebo individuálnej pomoci | Do 31. 12. 2006 (projekt trvá do 31. 7. 2008) |
| Účel pomoci | Všeobecné vzdelávanie | Áno |
| Odborné vzdelávanie | |
| Príslušný(-é) sektor(-y) hospodárstva | Všetky sektory oprávnené na pomoc vzdelávaniu | Áno |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Názov:
  Government Office for the North West (GONW) |
| Adresa:





  Cunard Building, |
| Pier Head, Water Street |
| Liverpool, L3 1QB |
| United Kingdom |

Číslo pomoci

XT 60/05

Členský štát

Spojené kráľovstvo

Región

North West

Názov schémy štátnej pomoci alebo názov spoločnosti prijímajúcej individuálnu pomoc

Greater Merseyside Learning & Skills Council

Investičné návrhy Merseyside LSC na vzdelávanie v rámci priority 1 na roky 2005 až 2008 (opatrenia 4 a 12)

Právny základ

Learning and Skills Act 2000, Employment Act 1973, Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998

Ročné výdavky plánované v rámci schémy štátnej pomoci alebo celková výška individuálnej pomoci poskytnutej spoločnosti

Schéma štátnej pomoci

Celková ročná výška

20 mil. GBP

Garantované úvery

Individuálna pomoc

Celková výška pomoci

Garantované úvery

Maximálna intenzita pomoci

V súlade s článkom 4 ods. 2 až 7 nariadenia

Áno

Dátum implementácie

Od 1. 4. 2005

Trvanie schémy štátnej pomoci alebo individuálnej pomoci

Do 31. 12. 2006 (projekt trvá do 31. 7. 2008)

Účel pomoci

Všeobecné vzdelávanie

Áno

Odborné vzdelávanie

Príslušný(-é) sektor(-y) hospodárstva

Všetky sektory oprávnené na pomoc vzdelávaniu

Áno

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Názov:

Government Office for the North West (GONW)

Adresa:

Cunard Building,

Pier Head, Water Street

Liverpool, L3 1QB

United Kingdom

Veľká individuálna pomoc

V súlade s článkom 5 nariadenia

Áno

---

| 5.4.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 82/71 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 82/71

---

ŠTÁTNA POMOC — TALIANSKO

Štátna pomoc C 34/2005 (ex N 113/2005) — Legge Regionale n. 17/2004 Art. 60 — Regione Sicilia

Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o založení ES

(2006/C 82/19)

(Text s významom pre EHP)

V liste z 21. septembra 2005, ktorého text je uvedený v pôvodnom jazyku na stranách nasledujúcich za týmto zhrnutím, Komisia oznámila Taliansku svoje rozhodnutie začať konanie stanovené v článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES týkajúce sa uvedených opatrení.

Zúčastnené strany môžu predložiť svoje pripomienky k opatreniam, v súvislosti s ktorými Komisia začína konanie, a to do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia tohto zhrnutia a následného listu na túto adresu:

| Európska komisia |
| --- |
| Generálne riaditeľstvo pre hospodársku súťaž |
| Riaditeľstvo Štátnej pomoci I |
| B-1049 Brusel |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

Európska komisia

Generálne riaditeľstvo pre hospodársku súťaž

Riaditeľstvo Štátnej pomoci I

B-1049 Brusel

Fax: (32-2) 296 12 42

Tieto pripomienky sa oznámia Taliansku. Zúčastnené strany, ktoré predkladajú pripomienky, môžu písomne s uvedením dôvodov požiadať o utajenie svojej totožnosti.

ZHRNUTIE

OPIS OPATRENIA

Ustanovenie článku 60 ods. 1 regionálneho zákona Legge Regionale č. 17, z 28. decembra 2004 (LR 17/2004) stanovuje zníženie sadzby IRAP o 1 % v roku 2005, o 0,75 % v roku 2006 a 0,5 % v roku 2007 pre družstvá (presnejšie pre „società cooperative a mutualità prevalente“) ako sú definované v talianskom občianskom zákonníku. Odsek 2 toho istého článku túto výhodu rozširuje na spoločnosti zaoberajúce sa bezpečnostnými službami ako sú definované v kráľovskom dekréte č. 773/1931. O tomto znížení rozhodol región Sicília (Regione Sicilia) na základe právomoci upraviť sadzbu IRAP, ktorú pozná každý taliansky región. Podľa odhadov talianskych orgánov bude vplyv článku 60 na rozpočet predstavovať približne 2 milióny eur počas celého obdobia 2005 – 2007.

HODNOTENIE OPATRENIA

Uvedená výhoda spĺňa podľa názoru Komisie všetky príslušné podmienky článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.

Zdá sa, že uvedené opatrenie poskytuje príjemcom hospodársku výhodu, ktorá spočíva v znížení sadzby IRAP na obdobie troch rokov. Aj táto výhoda sa zdá byť selektívna, pretože sa obmedzuje na družstvá a na spoločnosti zaoberajúce sa bezpečnostnými službami. Okrem toho sa poskytnutie tejto výhody dá pripísať štátu, keďže spočíva vo vzdaní sa daňových príjmov zo strany sicílskej vlády.

Zdá sa, že toto opatrenie bude pravdepodobne narúšať hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi, pretože príjemcovia, či už družstvá alebo bezpečnostné služby, konkurujú ostatným podnikom na trhoch otvorených hospodárskej súťaži. Podľa údajov talianskych orgánov môžu byť družstvá skutočne akejkoľvek veľkosti a obchodovať vo všetkých sektoroch, a preto súťažia s inými podnikmi na trhoch otvoreným hospodárskej súťaži. Hoci talianske orgány vo svojom stanovisku argumentujú tým, že bezpečnostné služby sa obvykle neposkytujú mimo územia, kde sú spoločnosti poskytujúce takéto služby lokalizované, Komisia sa v tejto fáze konania domnieva, že talianske orgány neuviedli informácie postačujúce na to, aby dokázali, že žiadne zo služieb poskytovaných bezpečnostnými službami sa neuskutočňujú na nadnárodnej úrovni a že neovplyvňujú obchod ani hospodársku súťaž.

Komisia má pochybnosti, či je štátna pomoc udelená v prospech družstiev a bezpečnostných služieb zlučiteľná s jednotným trhom. V tejto fáze konania sa zdá, že výnimky stanovené v článku 87 ods. 2 a v článku 87 ods. 3 písm. b), c) a d) sa na predmetné opatrenie nemôžu uplatniť. Talianske orgány predložili argumenty, ktorými naznačili, že výnimka stanovená v článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES, v rámci ktorej sa prevádzková štátna pomoc môže považovať za zlučiteľnú so spoločným trhom, sa v tomto prípade uplatňuje, vzhľadom na to, že na región Sicília sa náležite táto odchýlka vzťahuje.

Komisia však poznamenáva, že opatrenie vo forme pomoci musí byť považované za prevádzkovú štátnu pomoc, pretože daňová výhoda udelená touto schémou nie je spojená s mimoriadnymi investíciami, vytváraním pracovných príležitostí ani so špeciálnymi projektmi, ale predstavuje zníženie poplatkov, ktoré by za normálnych okolností mali hradiť príslušné firmy v rámci svojej podnikateľskej činnosti – v tomto prípade daňová povinnosť IRAP. V súlade so svojou zavedenou praxou sa Komisia domnieva, že prevádzková pomoc je normálne zakázaná. Takáto pomoc sa môže udeliť výnimočne za predpokladu, že i) je odôvodnená v zmysle svojho prispievania k regionálnemu rozvoju a svojím charakterom a ii) jej výška je primeraná znevýhodneniam, ktoré má za cieľ zmierniť. Je na samotnom členskom štáte, aby preukázal existenciu každého znevýhodnenia a posúdil jeho dôležitosť.

V tejto fáze konania má Komisia pochybnosti o tom, že by členský štát existenciu takéhoto relevantného znevýhodnenia preukázal a posúdil jeho význam. V každom prípade Komisia poznamenáva, že poskytnuté informácie jej zatiaľ neumožňujú overiť, či predmetná pomoc je odôvodnená svojím prispievaním k regionálnemu rozvoju a či výška poskytnutej pomoci je primeraná znevýhodneniam, ktoré má za cieľ zmierniť.

Keďže v tejto fáze konania sa nezdá, že by sa opatrenie vo forme pomoci kvalifikovalo pre jednu z týchto výnimiek stanovených v zmluve, v súvislosti s jeho predbežným posúdením v zmysle článku 6 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 (teraz 88) Zmluvy o ES má Komisia pochybnosti o jeho zlučiteľnosti so spoločným trhom.

Vzhľadom na svoje pochybnosti o zlučiteľnosti pomoci so Zmluvou o ES Komisia navrhuje začať konanie vo veci formálneho zisťovania stanovené v článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES.

ZNENIE LISTU

„Con la presente la Commissione si pregia informare l'Italia che, dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane in merito alla misura menzionata in oggetto, ha deciso di avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE.

PROCEDIMENTO

| 1) | Con lettera del 9 marzo 2005 (A/2484), le autorità italiane hanno notificato l'articolo 60 della legge regionale 28 dicembre 2004, n. 17 (denominata nel prosieguo “LR 17/2004”). Con lettere del 29 marzo 2005 (D/52385) e del 10 giugno 2005 (D/54467), la Commissione ha chiesto ulteriori informazioni alle autorità italiane. Queste ultime hanno risposto con lettera del 18 maggio 2005 (A/34055), a seguito di un sollecito della Commissione del 27 aprile 2005 (D/53374), e con lettere del 12 luglio 2005 (A/35835) e del 14 luglio 2005 (A/35958). |
| --- | --- |

1)

Con lettera del 9 marzo 2005 (A/2484), le autorità italiane hanno notificato l'articolo 60 della legge regionale 28 dicembre 2004, n. 17 (denominata nel prosieguo “LR 17/2004”). Con lettere del 29 marzo 2005 (D/52385) e del 10 giugno 2005 (D/54467), la Commissione ha chiesto ulteriori informazioni alle autorità italiane. Queste ultime hanno risposto con lettera del 18 maggio 2005 (A/34055), a seguito di un sollecito della Commissione del 27 aprile 2005 (D/53374), e con lettere del 12 luglio 2005 (A/35835) e del 14 luglio 2005 (A/35958).

| 2) | La LR 17/2004 è entrata in vigore il 29 dicembre 2004, ma l'articolo 60 dispone che, fino all'autorizzazione da parte della Commissione europea, la misura è soggetta al regolamento de minimis
   (1). |
| --- | --- |

2)

La LR 17/2004 è entrata in vigore il 29 dicembre 2004, ma l'articolo 60 dispone che, fino all'autorizzazione da parte della Commissione europea, la misura è soggetta al regolamento de minimis
   (1).

1.   DESCRIZIONE DETTAGLIATA DELLA MISURA

| 3) | Secondo le autorità italiane, la misura mira ad incentivare la creazione di nuove imprese e a ridurre il gap esistente tra le imprese operanti in Sicilia e le imprese situate in altre regioni italiane. |
| --- | --- |

3)

Secondo le autorità italiane, la misura mira ad incentivare la creazione di nuove imprese e a ridurre il gap esistente tra le imprese operanti in Sicilia e le imprese situate in altre regioni italiane.

| 4) | Inoltre, la misura in questione è finalizzata ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine. |
| --- | --- |

4)

Inoltre, la misura in questione è finalizzata ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine.

| 5) | L'articolo 60, comma 1 della LR 17/2004 prevede una riduzione dell'aliquota dell'IRAP dell'1 % nel 2005, dello 0,75 % nel 2006 e dello 0,5 % nel 2007 per le cooperative (più precisamente per le “società cooperative a mutualità prevalente”) quali definite nel Codice civile italiano (2). |
| --- | --- |

5)

L'articolo 60, comma 1 della LR 17/2004 prevede una riduzione dell'aliquota dell'IRAP dell'1 % nel 2005, dello 0,75 % nel 2006 e dello 0,5 % nel 2007 per le cooperative (più precisamente per le “società cooperative a mutualità prevalente”) quali definite nel Codice civile italiano (2).

| 6) | Il comma 2 dello stesso articolo estende lo stesso beneficio agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto 18 giugno 1931, n. 773, che definisce le condizioni alle quali enti e privati possono essere autorizzati dal prefetto a prestare servizi di vigilanza o custodia di proprietà mobiliari od immobiliari e servizi di investigazione privata (3). |
| --- | --- |

6)

Il comma 2 dello stesso articolo estende lo stesso beneficio agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto 18 giugno 1931, n. 773, che definisce le condizioni alle quali enti e privati possono essere autorizzati dal prefetto a prestare servizi di vigilanza o custodia di proprietà mobiliari od immobiliari e servizi di investigazione privata (3).

| 7) | L'IRAP è stata istituita con il decreto legislativo 15 dicembre 1997, n. 446 (in appresso LD 446/97) con l'intento di fornire alle autorità regionali la fonte di reddito necessaria per finanziare l'esercizio autonomo dei poteri loro devoluti. Le principali caratteristiche dell'IRAP possono essere così riassunte:






  i) | soggetti passivi dell'IRAP sono persone fisiche, società ed enti che svolgono un'attività diretta alla produzione o allo scambio di beni ovvero alla prestazione di servizi; |
| --- | --- | --- |

7)

L'IRAP è stata istituita con il decreto legislativo 15 dicembre 1997, n. 446 (in appresso LD 446/97) con l'intento di fornire alle autorità regionali la fonte di reddito necessaria per finanziare l'esercizio autonomo dei poteri loro devoluti. Le principali caratteristiche dell'IRAP possono essere così riassunte:

i)

soggetti passivi dell'IRAP sono persone fisiche, società ed enti che svolgono un'attività diretta alla produzione o allo scambio di beni ovvero alla prestazione di servizi;

| ii) | l'imposta si applica sul valore della produzione netta derivante dall'attività esercitata nel territorio della regione. Di norma, per le imprese commerciali, tale valore è determinato dalla differenza, risultante nel conto economico, tra la somma dei ricavi, dei proventi e degli altri componenti reddituali classificabili nelle voci del valore della produzione, esclusi i proventi di operazioni finanziarie straordinarie, e la somma dei costi di produzione, esclusi i costi finanziari e le spese per il personale (4); |
| --- | --- |

ii)

l'imposta si applica sul valore della produzione netta derivante dall'attività esercitata nel territorio della regione. Di norma, per le imprese commerciali, tale valore è determinato dalla differenza, risultante nel conto economico, tra la somma dei ricavi, dei proventi e degli altri componenti reddituali classificabili nelle voci del valore della produzione, esclusi i proventi di operazioni finanziarie straordinarie, e la somma dei costi di produzione, esclusi i costi finanziari e le spese per il personale (4);

| iii) | l'aliquota di base dell'imposta è pari al 4,25 %; |
| --- | --- |

iii)

l'aliquota di base dell'imposta è pari al 4,25 %;

| iv) | l'IRAP è dovuta alla regione nel cui territorio è realizzato il valore della produzione netta e tutte le regioni hanno facoltà di maggiorare o ridurre l'aliquota di base fino ad un massimo di un punto percentuale e di differenziare l'aggiustamento per settore di attività. |
| --- | --- |

iv)

l'IRAP è dovuta alla regione nel cui territorio è realizzato il valore della produzione netta e tutte le regioni hanno facoltà di maggiorare o ridurre l'aliquota di base fino ad un massimo di un punto percentuale e di differenziare l'aggiustamento per settore di attività.

| 8) | Le riduzioni dell'aliquota dell'IRAP di cui all'articolo 60, commi 1 e 2, della LR 17/2004 sono state decise dalle autorità regionali siciliane in virtù della facoltà di modificare l'aliquota, riconosciuta a qualsiasi regione italiana. |
| --- | --- |

8)

Le riduzioni dell'aliquota dell'IRAP di cui all'articolo 60, commi 1 e 2, della LR 17/2004 sono state decise dalle autorità regionali siciliane in virtù della facoltà di modificare l'aliquota, riconosciuta a qualsiasi regione italiana.

| 9) | I beneficiari applicheranno la riduzione automaticamente al momento del pagamento dell'IRAP. |
| --- | --- |

9)

I beneficiari applicheranno la riduzione automaticamente al momento del pagamento dell'IRAP.

| 10) | Le autorità italiane stimano che l'articolo 60 avrà un impatto sul bilancio quantificabile in circa 2 milioni di EUR per l'intero periodo 2005-2007. |
| --- | --- |

10)

Le autorità italiane stimano che l'articolo 60 avrà un impatto sul bilancio quantificabile in circa 2 milioni di EUR per l'intero periodo 2005-2007.

| 11) | Infine occorre notare che dinanzi alla Corte di giustizia (5) è pendente una causa riguardante la compatibilità dell'IRAP con l'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva 77/388/CE del Consiglio, del 17 maggio 1977. In base alle conclusioni dell'avvocato generale del 17 marzo 2005, un'imposta nazionale come l'IRAP si configura come un'imposta sul fatturato, in quanto tale vietata dall'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva. Tale causa potrebbe ovviamente avere conseguenze per la misura descritta nel presente documento qualora la Corte stabilisse che l'IRAP non è conforme al diritto comunitario. |
| --- | --- |

11)

Infine occorre notare che dinanzi alla Corte di giustizia (5) è pendente una causa riguardante la compatibilità dell'IRAP con l'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva 77/388/CE del Consiglio, del 17 maggio 1977. In base alle conclusioni dell'avvocato generale del 17 marzo 2005, un'imposta nazionale come l'IRAP si configura come un'imposta sul fatturato, in quanto tale vietata dall'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva. Tale causa potrebbe ovviamente avere conseguenze per la misura descritta nel presente documento qualora la Corte stabilisse che l'IRAP non è conforme al diritto comunitario.

2.   VALUTAZIONE DELLA MISURA

Aiuti di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE

| 12) | Per accertare se, nel caso di specie, la misura costituisca un aiuto ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE, la Commissione deve valutare se essa favorisca talune imprese o talune produzioni, conferendo un vantaggio di natura economica, se tale vantaggio falsi o minacci di falsare la concorrenza, se esso sia concesso mediante risorse statali e se sia atto ad incidere sugli scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

12)

Per accertare se, nel caso di specie, la misura costituisca un aiuto ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE, la Commissione deve valutare se essa favorisca talune imprese o talune produzioni, conferendo un vantaggio di natura economica, se tale vantaggio falsi o minacci di falsare la concorrenza, se esso sia concesso mediante risorse statali e se sia atto ad incidere sugli scambi tra Stati membri.

Vantaggio economico

| 13) | La Commissione ritiene che la misura sembra conferire ai beneficiari un vantaggio economico consistente nella riduzione dell'IRAP pagata dai beneficiari per un importo corrispondente all'1 %, allo 0,75 % ed allo 0,5 % del valore della produzione netta dell'impresa, quale definito sopra. |
| --- | --- |

13)

La Commissione ritiene che la misura sembra conferire ai beneficiari un vantaggio economico consistente nella riduzione dell'IRAP pagata dai beneficiari per un importo corrispondente all'1 %, allo 0,75 % ed allo 0,5 % del valore della produzione netta dell'impresa, quale definito sopra.

| 14) | L'abbattimento del carico fiscale effettivo consente alle imprese beneficiarie di avvalersi di una riduzione dell'imposta dovuta, che si traduce in un vantaggio finanziario di cui le predette imprese beneficiano immediatamente negli anni in cui la riduzione viene applicata. |
| --- | --- |

14)

L'abbattimento del carico fiscale effettivo consente alle imprese beneficiarie di avvalersi di una riduzione dell'imposta dovuta, che si traduce in un vantaggio finanziario di cui le predette imprese beneficiano immediatamente negli anni in cui la riduzione viene applicata.

Favorire talune imprese o attività economiche

| 15) | I vantaggi di cui sopra sembrano favorire talune imprese per una serie di ragioni. |
| --- | --- |

15)

I vantaggi di cui sopra sembrano favorire talune imprese per una serie di ragioni.

Comma 1

| 16) | La Commissione osserva che il comma 1 sembra avere carattere selettivo, in quanto il vantaggio che comporta è riservato esclusivamente alle cooperative siciliane. Pertanto, il comma 1 esclude dai potenziali beneficiari del regime le imprese siciliane operanti in qualsiasi settore, non aventi forma di cooperative. Sebbene talune misure fiscali riguardanti le cooperative possano essere giustificate dalla natura e dalla struttura generale del sistema, in particolare quando è previsto che l'imposta sia riscossa in capo ai soci (6), una simile giustificazione non sembra riscontrarsi nel caso in esame. L'IRAP, quale definita dal legislatore nazionale, si applica nella stessa maniera alle cooperative e ad altri tipi di imprese, cosicché la riduzione dell'aliquota decisa da una particolare regione per talune cooperative può difficilmente essere considerata un elemento intrinseco alla logica del sistema fiscale. |
| --- | --- |

16)

La Commissione osserva che il comma 1 sembra avere carattere selettivo, in quanto il vantaggio che comporta è riservato esclusivamente alle cooperative siciliane. Pertanto, il comma 1 esclude dai potenziali beneficiari del regime le imprese siciliane operanti in qualsiasi settore, non aventi forma di cooperative. Sebbene talune misure fiscali riguardanti le cooperative possano essere giustificate dalla natura e dalla struttura generale del sistema, in particolare quando è previsto che l'imposta sia riscossa in capo ai soci (6), una simile giustificazione non sembra riscontrarsi nel caso in esame. L'IRAP, quale definita dal legislatore nazionale, si applica nella stessa maniera alle cooperative e ad altri tipi di imprese, cosicché la riduzione dell'aliquota decisa da una particolare regione per talune cooperative può difficilmente essere considerata un elemento intrinseco alla logica del sistema fiscale.

Comma 2

| 17) | La Commissione osserva che il comma 2 sembra fornire un vantaggio selettivo per le ragioni seguenti. Innanzitutto, le misure sembrano favorire l'attività economica consistente nella prestazione di servizi di vigilanza. Conformemente ad una giurisprudenza consolidata (7), ciò equivarrebbe ad una misura selettiva che favorisce l'attività di cui sopra, poiché non è rivolta alle imprese operanti in altri settori. |
| --- | --- |

17)

La Commissione osserva che il comma 2 sembra fornire un vantaggio selettivo per le ragioni seguenti. Innanzitutto, le misure sembrano favorire l'attività economica consistente nella prestazione di servizi di vigilanza. Conformemente ad una giurisprudenza consolidata (7), ciò equivarrebbe ad una misura selettiva che favorisce l'attività di cui sopra, poiché non è rivolta alle imprese operanti in altri settori.

| 18) | In secondo luogo, le imprese di vigilanza offrono i servizi seguenti: i) deposito temporaneo di valori e trasporto e scorta di beni e persone; ii) vigilanza sulle proprietà; iii) gestione di impianti specializzati per l'archiviazione e iv) produzione di apparecchi e sistemi di sicurezza. La Commissione ritiene che parte di questi servizi possa essere prestata da imprese che non siano istituti esercenti attività di vigilanza privata ai sensi del Regio decreto n. 773/1931. |
| --- | --- |

18)

In secondo luogo, le imprese di vigilanza offrono i servizi seguenti: i) deposito temporaneo di valori e trasporto e scorta di beni e persone; ii) vigilanza sulle proprietà; iii) gestione di impianti specializzati per l'archiviazione e iv) produzione di apparecchi e sistemi di sicurezza. La Commissione ritiene che parte di questi servizi possa essere prestata da imprese che non siano istituti esercenti attività di vigilanza privata ai sensi del Regio decreto n. 773/1931.

| 19) | Poiché le autorità italiane non hanno fornito alcuna informazione in proposito, nella fase attuale del procedimento, la Commissione ritiene che questa distinzione sembra porre le altre imprese operanti in almeno uno dei sottosettori di cui sopra in una posizione svantaggiata rispetto agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto n. 773/1931. |
| --- | --- |

19)

Poiché le autorità italiane non hanno fornito alcuna informazione in proposito, nella fase attuale del procedimento, la Commissione ritiene che questa distinzione sembra porre le altre imprese operanti in almeno uno dei sottosettori di cui sopra in una posizione svantaggiata rispetto agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto n. 773/1931.

Distorsione della concorrenza ed incidenza sugli scambi tra gli Stati membri

| 20) | Secondo una giurisprudenza consolidata (8), perché una misura falsi la concorrenza è sufficiente che il destinatario dell'aiuto sia in concorrenza con altre imprese su mercati aperti alla concorrenza. |
| --- | --- |

20)

Secondo una giurisprudenza consolidata (8), perché una misura falsi la concorrenza è sufficiente che il destinatario dell'aiuto sia in concorrenza con altre imprese su mercati aperti alla concorrenza.

| 21) | La Commissione osserva che le misure di cui ai commi 1 e 2 sembrano falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra Stati membri, in quanto il loro effetto è liberare i beneficiari da un onere al quale sarebbero altrimenti soggetti. |
| --- | --- |

21)

La Commissione osserva che le misure di cui ai commi 1 e 2 sembrano falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra Stati membri, in quanto il loro effetto è liberare i beneficiari da un onere al quale sarebbero altrimenti soggetti.

| 22) | Nella fattispecie, secondo le informazioni trasmesse dalle autorità italiane, i beneficiari sono cooperative (comma 1) di tutte le dimensioni, operanti in tutti i settori. Giacché le cooperative competono con altre imprese in mercati aperti alla concorrenza, il comma 1 è atto a falsare la concorrenza e ad incidere sugli scambi, secondo quanto sancito da una giurisprudenza consolidata. |
| --- | --- |

22)

Nella fattispecie, secondo le informazioni trasmesse dalle autorità italiane, i beneficiari sono cooperative (comma 1) di tutte le dimensioni, operanti in tutti i settori. Giacché le cooperative competono con altre imprese in mercati aperti alla concorrenza, il comma 1 è atto a falsare la concorrenza e ad incidere sugli scambi, secondo quanto sancito da una giurisprudenza consolidata.

| 23) | Analogamente la Commissione ritiene che la misura di cui al comma 2 sembra falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra gli Stati membri. Sebbene, nelle informazioni trasmesse, le autorità italiane sostengano che di norma i servizi di vigilanza non sono prestati al di fuori del territorio nel quale le imprese di vigilanza sono stabilite e che queste imprese devono ottenere una particolare licenza per esercitare le loro attività, la Commissione considera che, in questa fase del procedimento, le autorità italiane non hanno fornito informazioni sufficienti per dimostrare che per i quattro servizi di cui sopra prestati da imprese di vigilanza non vi sia una concorrenza tra Stati membri e che la misura non incida sugli scambi e sulla concorrenza. |
| --- | --- |

23)

Analogamente la Commissione ritiene che la misura di cui al comma 2 sembra falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra gli Stati membri. Sebbene, nelle informazioni trasmesse, le autorità italiane sostengano che di norma i servizi di vigilanza non sono prestati al di fuori del territorio nel quale le imprese di vigilanza sono stabilite e che queste imprese devono ottenere una particolare licenza per esercitare le loro attività, la Commissione considera che, in questa fase del procedimento, le autorità italiane non hanno fornito informazioni sufficienti per dimostrare che per i quattro servizi di cui sopra prestati da imprese di vigilanza non vi sia una concorrenza tra Stati membri e che la misura non incida sugli scambi e sulla concorrenza.

Presenza di risorse statali

| 24) | La misura implica l'uso di risorse statali nella forma di una perdita di gettito fiscale da parte della Regione Sicilia; tale perdita è pari all'importo della riduzione delle imposte dovute dalle imprese beneficiarie di cui ai punti precedenti. |
| --- | --- |

24)

La misura implica l'uso di risorse statali nella forma di una perdita di gettito fiscale da parte della Regione Sicilia; tale perdita è pari all'importo della riduzione delle imposte dovute dalle imprese beneficiarie di cui ai punti precedenti.

Compatibilità

| 25) | La Commissione nutre dubbi sul fatto che l'aiuto di Stato sia compatibile con il mercato unico. Le autorità italiane hanno presentato alcuni argomenti volti a dimostrare che, nel caso di specie, si applicherebbe la deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, per effetto della quale gli aiuti di Stato al funzionamento possono essere considerati compatibili con il mercato comune, essendo la Sicilia una regione ammissibile a tale deroga. Le autorità italiane non hanno tuttavia presentato alcun argomento volto a dimostrare che altre deroghe sarebbero applicabili al caso in oggetto. |
| --- | --- |

25)

La Commissione nutre dubbi sul fatto che l'aiuto di Stato sia compatibile con il mercato unico. Le autorità italiane hanno presentato alcuni argomenti volti a dimostrare che, nel caso di specie, si applicherebbe la deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, per effetto della quale gli aiuti di Stato al funzionamento possono essere considerati compatibili con il mercato comune, essendo la Sicilia una regione ammissibile a tale deroga. Le autorità italiane non hanno tuttavia presentato alcun argomento volto a dimostrare che altre deroghe sarebbero applicabili al caso in oggetto.

| 26) | Le deroghe previste dall'articolo 87, paragrafo 2, del trattato CE, relative agli aiuti di carattere sociale concessi ai singoli consumatori, agli aiuti destinati a ovviare ai danni arrecati dalle calamità naturali oppure da altri eventi eccezionali e agli aiuti concessi all'economia di determinate regioni della Repubblica federale di Germania, non sembrano applicarsi in questo caso. |
| --- | --- |

26)

Le deroghe previste dall'articolo 87, paragrafo 2, del trattato CE, relative agli aiuti di carattere sociale concessi ai singoli consumatori, agli aiuti destinati a ovviare ai danni arrecati dalle calamità naturali oppure da altri eventi eccezionali e agli aiuti concessi all'economia di determinate regioni della Repubblica federale di Germania, non sembrano applicarsi in questo caso.

| 27) | Analogamente, non sembra possibile considerare che il regime sia destinato a promuovere un progetto di comune interesse europeo o a porre rimedio a un grave turbamento dell'economia dell'Italia, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera b), del trattato CE. Il regime non è neanche destinato a promuovere la cultura e la conservazione del patrimonio, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera d), del trattato CE. |
| --- | --- |

27)

Analogamente, non sembra possibile considerare che il regime sia destinato a promuovere un progetto di comune interesse europeo o a porre rimedio a un grave turbamento dell'economia dell'Italia, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera b), del trattato CE. Il regime non è neanche destinato a promuovere la cultura e la conservazione del patrimonio, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera d), del trattato CE.

| 28) | Il regime in oggetto deve inoltre essere esaminato alla luce dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato CE. Tale articolo dispone che gli aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche sono ammessi sempre che non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse. La Commissione osserva che le agevolazioni fiscali concesse mediante il regime non sono legate ad investimenti specifici, alla creazione di posti di lavoro o a progetti specifici. Il regime prevede semplicemente una riduzione degli oneri che dovrebbero essere sostenuti normalmente dalle imprese interessate nel corso della loro attività — nella fattispecie il debito IRAP — e deve pertanto essere considerato come un aiuto di Stato al funzionamento, come viene peraltro correttamente riconosciuto dalle autorità italiane nella corrispondenza intercorsa. Anche qualora si constatasse che la misura contribuisce allo sviluppo di determinate attività economiche, conformemente alla sua prassi costante, la Commissione non è in grado di escludere che la sua incidenza sugli scambi intracomunitari possa essere contraria al comune interesse; il regime non prevede del resto che i beneficiari siano tenuti a compensare tali distorsioni. |
| --- | --- |

28)

Il regime in oggetto deve inoltre essere esaminato alla luce dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato CE. Tale articolo dispone che gli aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche sono ammessi sempre che non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse. La Commissione osserva che le agevolazioni fiscali concesse mediante il regime non sono legate ad investimenti specifici, alla creazione di posti di lavoro o a progetti specifici. Il regime prevede semplicemente una riduzione degli oneri che dovrebbero essere sostenuti normalmente dalle imprese interessate nel corso della loro attività — nella fattispecie il debito IRAP — e deve pertanto essere considerato come un aiuto di Stato al funzionamento, come viene peraltro correttamente riconosciuto dalle autorità italiane nella corrispondenza intercorsa. Anche qualora si constatasse che la misura contribuisce allo sviluppo di determinate attività economiche, conformemente alla sua prassi costante, la Commissione non è in grado di escludere che la sua incidenza sugli scambi intracomunitari possa essere contraria al comune interesse; il regime non prevede del resto che i beneficiari siano tenuti a compensare tali distorsioni.

| 29) | Occorre infine esaminare se l'aiuto sia ammissibile alla deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, che prevede l'autorizzazione degli aiuti destinati a favorire lo sviluppo economico delle regioni ove il tenore di vita sia anormalmente basso oppure si abbia una grave forma di sottoccupazione. |
| --- | --- |

29)

Occorre infine esaminare se l'aiuto sia ammissibile alla deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, che prevede l'autorizzazione degli aiuti destinati a favorire lo sviluppo economico delle regioni ove il tenore di vita sia anormalmente basso oppure si abbia una grave forma di sottoccupazione.

| 30) | Come già menzionato, le autorità italiane affermano nella loro corrispondenza che la misura in questione costituisce un aiuto al funzionamento. In base ad una prassi consolidata della Commissione, gli aiuti al funzionamento sono di norma vietati. In via eccezionale, però, possono essere concessi aiuti di questo tipo purché i) siano giustificati in funzione del loro contributo allo sviluppo regionale e della loro natura e ii) il loro livello sia proporzionale agli svantaggi che intendono compensare. Spetta allo Stato membro dimostrare l'esistenza degli svantaggi e quantificarne l'importanza (9). |
| --- | --- |

30)

Come già menzionato, le autorità italiane affermano nella loro corrispondenza che la misura in questione costituisce un aiuto al funzionamento. In base ad una prassi consolidata della Commissione, gli aiuti al funzionamento sono di norma vietati. In via eccezionale, però, possono essere concessi aiuti di questo tipo purché i) siano giustificati in funzione del loro contributo allo sviluppo regionale e della loro natura e ii) il loro livello sia proporzionale agli svantaggi che intendono compensare. Spetta allo Stato membro dimostrare l'esistenza degli svantaggi e quantificarne l'importanza (9).

| 31) | Nelle loro osservazioni le autorità italiane hanno argomentato che la misura in questione, che concede un aiuto al funzionamento, sarebbe compatibile con il mercato comune per le ragioni illustrate in appresso. |
| --- | --- |

31)

Nelle loro osservazioni le autorità italiane hanno argomentato che la misura in questione, che concede un aiuto al funzionamento, sarebbe compatibile con il mercato comune per le ragioni illustrate in appresso.

Comma 1

| i) | Il comma 1 contribuirebbe alla creazione di nuove imprese e alla riduzione del gap esistente tra imprese allocate in Sicilia e imprese operanti in altre regioni italiane; |
| --- | --- |

i)

Il comma 1 contribuirebbe alla creazione di nuove imprese e alla riduzione del gap esistente tra imprese allocate in Sicilia e imprese operanti in altre regioni italiane;

| ii) | le imprese siciliane sarebbero strutturalmente svantaggiate perché la Sicilia è una regione insulare ed ultraperiferica, collocata a grande distanza dai centri economici continentali. Inoltre la prevalenza di micro-imprese determinerebbe costi di finanziamento più elevati ed un maggior impiego di risorse umane. Giacché il costo del lavoro e il costo dell'indebitamento costituirebbero gran parte della base imponibile dell'IRAP, le imprese siciliane sarebbero penalizzate; |
| --- | --- |

ii)

le imprese siciliane sarebbero strutturalmente svantaggiate perché la Sicilia è una regione insulare ed ultraperiferica, collocata a grande distanza dai centri economici continentali. Inoltre la prevalenza di micro-imprese determinerebbe costi di finanziamento più elevati ed un maggior impiego di risorse umane. Giacché il costo del lavoro e il costo dell'indebitamento costituirebbero gran parte della base imponibile dell'IRAP, le imprese siciliane sarebbero penalizzate;

| iii) | l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare. L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la “normale” impresa siciliana, con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti, operante nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero versi un'imposta IRAP più elevata della “normale” impresa lombarda con caratteristiche comparabili. |
| --- | --- |

iii)

l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare. L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la “normale” impresa siciliana, con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti, operante nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero versi un'imposta IRAP più elevata della “normale” impresa lombarda con caratteristiche comparabili.

Comma 2

| i) | Il comma 2 contribuirebbe ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine; |
| --- | --- |

i)

Il comma 2 contribuirebbe ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine;

| ii) | il rapporto tra costo del lavoro e valore della produzione netta per le imprese di vigilanza siciliane è in media superiore a quello delle imprese operanti in altre regioni italiane. Ciò è dovuto alla rigidità del mercato del lavoro siciliano, caratterizzato da un basso turnover dei dipendenti. Si dovrebbero inoltre prendere in considerazione gli effetti dei vincoli tariffari che il prefetto può imporre per i servizi del settore (cosiddette “tariffe di legalità”) e la necessità di remunerare la professionalità dei dipendenti del settore. |
| --- | --- |

ii)

il rapporto tra costo del lavoro e valore della produzione netta per le imprese di vigilanza siciliane è in media superiore a quello delle imprese operanti in altre regioni italiane. Ciò è dovuto alla rigidità del mercato del lavoro siciliano, caratterizzato da un basso turnover dei dipendenti. Si dovrebbero inoltre prendere in considerazione gli effetti dei vincoli tariffari che il prefetto può imporre per i servizi del settore (cosiddette “tariffe di legalità”) e la necessità di remunerare la professionalità dei dipendenti del settore.

| iii) | l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare. L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la normale impresa di servizi di vigilanza siciliana versi un'imposta IRAP più elevata rispetto ad una normale impresa operante in altre regioni italiane. |
| --- | --- |

iii)

l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare. L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la normale impresa di servizi di vigilanza siciliana versi un'imposta IRAP più elevata rispetto ad una normale impresa operante in altre regioni italiane.

| 32) | Sotto questo profilo, la Commissione osserva che per regioni ultraperiferiche si intendono quelle individuate in un elenco esaustivo di cui alla dichiarazione 26 sulle regioni ultraperiferiche della Comunità, allegata al trattato sull'Unione europea (10), ovvero i dipartimenti francesi d'oltremare, le Azzorre, Madeira e le Isole Canarie. La Sicilia non può essere considerata una regione ultraperiferica. Tuttavia è una regione ammissibile agli aiuti di Stato a norma dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a) del trattato. |
| --- | --- |

32)

Sotto questo profilo, la Commissione osserva che per regioni ultraperiferiche si intendono quelle individuate in un elenco esaustivo di cui alla dichiarazione 26 sulle regioni ultraperiferiche della Comunità, allegata al trattato sull'Unione europea (10), ovvero i dipartimenti francesi d'oltremare, le Azzorre, Madeira e le Isole Canarie. La Sicilia non può essere considerata una regione ultraperiferica. Tuttavia è una regione ammissibile agli aiuti di Stato a norma dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a) del trattato.

| 33) | In secondo luogo, la Commissione osserva quanto segue: |
| --- | --- |

33)

In secondo luogo, la Commissione osserva quanto segue:

Comma 1

| i) | Il collegamento tra l'abbattimento dell'IRAP per tutte le cooperative e la creazione di nuove imprese in Sicilia non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo; |
| --- | --- |

i)

Il collegamento tra l'abbattimento dell'IRAP per tutte le cooperative e la creazione di nuove imprese in Sicilia non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo;

| ii) | per quanto riguarda l'argomento addotto dalle autorità italiane, in base al quale l'economia siciliana sarebbe penalizzata dalla prevalenza di microimprese e dalle conseguenze che ne derivano, una riduzione dell'IRAP generalizzata per le cooperative di qualsiasi dimensione non sembra risolvere il problema, non essendo essa mirata alle microimprese. Né l'aiuto dovrebbe essere concesso solo alle microcooperative. In secondo luogo, l'aiuto non sembra volto a rimediare ai problemi collegati al carattere insulare della Sicilia, in quanto non presenta alcun rapporto con i costi supplementari legati all'insularità, come i costi di trasporto. Infine, differenze tra le aliquote fiscali effettive, quali quelle rilevate dalle autorità italiane, sembrano verificarsi per tutte le imposte ed essere implicite nella loro natura. Ciò non sembra tuttavia costituire una ragione sufficiente per concedere aiuti di Stato differenziati per tipologie di imprese e, nel caso in esame, le autorità italiane non hanno fornito prove concrete del fatto che le cooperative siano eccessivamente penalizzate da aliquote IRAP effettive elevate; |
| --- | --- |

ii)

per quanto riguarda l'argomento addotto dalle autorità italiane, in base al quale l'economia siciliana sarebbe penalizzata dalla prevalenza di microimprese e dalle conseguenze che ne derivano, una riduzione dell'IRAP generalizzata per le cooperative di qualsiasi dimensione non sembra risolvere il problema, non essendo essa mirata alle microimprese. Né l'aiuto dovrebbe essere concesso solo alle microcooperative. In secondo luogo, l'aiuto non sembra volto a rimediare ai problemi collegati al carattere insulare della Sicilia, in quanto non presenta alcun rapporto con i costi supplementari legati all'insularità, come i costi di trasporto. Infine, differenze tra le aliquote fiscali effettive, quali quelle rilevate dalle autorità italiane, sembrano verificarsi per tutte le imposte ed essere implicite nella loro natura. Ciò non sembra tuttavia costituire una ragione sufficiente per concedere aiuti di Stato differenziati per tipologie di imprese e, nel caso in esame, le autorità italiane non hanno fornito prove concrete del fatto che le cooperative siano eccessivamente penalizzate da aliquote IRAP effettive elevate;

| iii) | ad ogni modo, poiché il comma 1 conferisce aiuti a cooperative di qualsiasi dimensione e settore, l'uso di dati riguardanti solo le imprese con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti operanti nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero non sembrano poter dimostrare la proporzionalità della misura in questione. |
| --- | --- |

iii)

ad ogni modo, poiché il comma 1 conferisce aiuti a cooperative di qualsiasi dimensione e settore, l'uso di dati riguardanti solo le imprese con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti operanti nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero non sembrano poter dimostrare la proporzionalità della misura in questione.

Comma 2

| i) | Il legame tra il comma 2 e l'aumento delle prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo; |
| --- | --- |

i)

Il legame tra il comma 2 e l'aumento delle prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo;

| ii) | gli argomenti relativi alla pertinenza dello svantaggio ed alle aliquote fiscali effettive, illustrati al precedente punto ii), valgono, mutatis mutandis, anche per il comma 2. Inoltre, le ragioni del costo del lavoro più elevato per le imprese di servizi di vigilanza siciliane rispetto alle imprese operanti in altre regioni italiane non sono sufficientemente spiegate. Il mercato del lavoro siciliano non sembra presentare caratteristiche tali, rispetto al mercato del lavoro di altre regioni, da giustificare salari più elevati in questo settore. Le autorità italiane non chiariscono del resto neanche l'incidenza delle differenze relative alle “tariffe di legalità” sull'aumento del costo del lavoro in Sicilia. |
| --- | --- |

ii)

gli argomenti relativi alla pertinenza dello svantaggio ed alle aliquote fiscali effettive, illustrati al precedente punto ii), valgono, mutatis mutandis, anche per il comma 2. Inoltre, le ragioni del costo del lavoro più elevato per le imprese di servizi di vigilanza siciliane rispetto alle imprese operanti in altre regioni italiane non sono sufficientemente spiegate. Il mercato del lavoro siciliano non sembra presentare caratteristiche tali, rispetto al mercato del lavoro di altre regioni, da giustificare salari più elevati in questo settore. Le autorità italiane non chiariscono del resto neanche l'incidenza delle differenze relative alle “tariffe di legalità” sull'aumento del costo del lavoro in Sicilia.

| 34) | Pertanto, in questa fase del procedimento, la Commissione nutre dubbi sul fatto che lo Stato membro abbia dimostrato l'esistenza di uno svantaggio pertinente e che ne abbia quantificato l'importanza. In ogni caso la Commissione osserva che le informazioni presentate non le consentono, in questa fase del procedimento, di verificare se l'aiuto in questione sia giustificato dal contributo fornito allo sviluppo regionale e se l'entità dell'aiuto sia proporzionale agli svantaggi che esso intende compensare. |
| --- | --- |

34)

Pertanto, in questa fase del procedimento, la Commissione nutre dubbi sul fatto che lo Stato membro abbia dimostrato l'esistenza di uno svantaggio pertinente e che ne abbia quantificato l'importanza. In ogni caso la Commissione osserva che le informazioni presentate non le consentono, in questa fase del procedimento, di verificare se l'aiuto in questione sia giustificato dal contributo fornito allo sviluppo regionale e se l'entità dell'aiuto sia proporzionale agli svantaggi che esso intende compensare.

| 35) | Visto che la misura, nella sua qualità di aiuto, non risulta, allo stato attuale, ammissibile ad alcuna delle deroghe previste dal trattato, nel contesto della sua valutazione preliminare, quale prevista dall'articolo 6 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio del 22 marzo 1999 recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attuale 88) del trattato CE, la Commissione nutre dei dubbi sulla sua compatibilità con il mercato comune. |
| --- | --- |

35)

Visto che la misura, nella sua qualità di aiuto, non risulta, allo stato attuale, ammissibile ad alcuna delle deroghe previste dal trattato, nel contesto della sua valutazione preliminare, quale prevista dall'articolo 6 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio del 22 marzo 1999 recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attuale 88) del trattato CE, la Commissione nutre dei dubbi sulla sua compatibilità con il mercato comune.

3.   CONCLUSIONE

| 36) | Tenuto conto di quanto precede, la Commissione invita l'Italia a presentare, nell'ambito della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE, le proprie osservazioni e a fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione della misura, entro un mese dalla data di ricezione della presente. |
| --- | --- |

36)

Tenuto conto di quanto precede, la Commissione invita l'Italia a presentare, nell'ambito della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE, le proprie osservazioni e a fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione della misura, entro un mese dalla data di ricezione della presente.

| 37) | La Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea ed informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente. Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a trasmetterle le loro osservazioni entro il termine di un mese a decorrere dalla data di detta pubblicazione.“ |
| --- | --- |

37)

La Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea ed informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente. Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a trasmetterle le loro osservazioni entro il termine di un mese a decorrere dalla data di detta pubblicazione.“

---

(1)  Regolamento (CE) n. 69/2001 della Commissione, del 12 gennaio 2001, relativo all'applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato CE agli aiuti d'importanza minore (“de minimis”), GU L 10 del 13.1.2001, pag. 1.

1

(2)  Titolo VI del Libro V del Codice Civile, così come modificato dall'articolo 8 del decreto legislativo 17 gennaio 2003, n. 6.

2

Titolo VI del Libro V del Codice Civile

(3)  Titolo IV del Regio decreto 18 giugno 1931, n. 773 e successive modifiche e integrazioni. Il prefetto può negare la licenza anche in considerazione del numero o della importanza degli istituti già esistenti.

3

Titolo IV

(4)  Regole speciali disciplinano la determinazione della base imponibile per le banche, le imprese di assicurazioni, i lavoratori autonomi, le autorità pubbliche e imprese private non commerciali.

4

(5)  Causa C-475/03.

5

(6)  Comunicazione della Commissione sull'applicazione delle norme relative agli aiuti di Stato alle misure di tassazione diretta delle imprese (GU C 384 del 10.12.1998, pag. 3, punto 25).

6

(7)  Cfr. ad esempio la causa C-143/99 Adria-Wien Pipeline GmbH e Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH/Finanzlandesdirektion für Kärnten, Racc. 2001, pag. I-8365, riguardante un rimborso alle sole imprese produttrici di beni materiali.

7

Adria-Wien Pipeline GmbH e Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH/Finanzlandesdirektion für Kärnten

(8)  Causa T-214/95 Het Vlaamse Gewest/Commissione, Racc. 1998, pag. II-717.

8

Het Vlaamse Gewest/Commissione

(9)  Orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale, GU C 74 del 10.3.1998, pag. 9.

9

(10)  Cfr. nota 27 degli Orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale citati.

10

---