# Europos Sąjungos C 91/2006

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 91 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 49 tomas2006m. balandžio 19d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 91

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

49 tomas2006m. balandžio 19d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Komisija |
| 2006/C 091/1 | Euro kursas | 1 |
| 2006/C 091/2 | Euro kursas | 2 |
| 2006/C 091/3 | Komisijos komunikatas, parengtas įgyvendinant 1989 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvą 89/686/EEB 1989 m. gruodžio 21 d. dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su asmeninėmis apsaugos priemonėmis, suderinimo (
  1
  ) | 3 |
| 2006/C 091/4 | Valstybės pagalba — Portugalija — Pagalbos Nr. C 4/2006 (ex Nr. 180/2005) — Pagalba Djebel S.A. — Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  ) | 25 |
| 2006/C 091/5 | Valstybės pagalba — Prancūzija — Valstybės pagalba Nr. C 9/2006 (ex NN 85/2005) — Fondas žvejybos rizikai mažinti — Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  ) | 30 |
| 2006/C 091/6 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla Nr. COMP/M. 4114 — Lottomatica/GTECH) (
  1
  ) | 35 |
| 2006/C 091/7 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla Nr. COMP/M.4121 — Allianz Group/Sofinim/United Broadcast Facilities) (
  1
  ) | 36 |
| 2006/C 091/8 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla Nr. COMP/M.4172 — Barclays/Tuja) (
  1
  ) | 36 |
| 2006/C 091/9 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla Nr. COMP/M.4130 — ENI/Grupo Amorim/CGD/GALP) (
  1
  ) | 37 |
| 2006/C 091/0 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla Nr. COMP/M.4087 — Eiffage/Macquarie/APRR) (
  1
  ) | 37 |
| | Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas |
| 2006/C 091/1 | Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonė | 38 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Informacija

Komisija

2006/C 091/1

Euro kursas

1

2006/C 091/2

Euro kursas

2

2006/C 091/3

Komisijos komunikatas, parengtas įgyvendinant 1989 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvą 89/686/EEB 1989 m. gruodžio 21 d. dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su asmeninėmis apsaugos priemonėmis, suderinimo (
  1
  )

1

3

2006/C 091/4

Valstybės pagalba — Portugalija — Pagalbos Nr. C 4/2006 (ex Nr. 180/2005) — Pagalba Djebel S.A. — Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  )

Djebel S.A.

1

25

2006/C 091/5

Valstybės pagalba — Prancūzija — Valstybės pagalba Nr. C 9/2006 (ex NN 85/2005) — Fondas žvejybos rizikai mažinti — Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  )

1

30

2006/C 091/6

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla Nr. COMP/M. 4114 — Lottomatica/GTECH) (
  1
  )

1

35

2006/C 091/7

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla Nr. COMP/M.4121 — Allianz Group/Sofinim/United Broadcast Facilities) (
  1
  )

1

36

2006/C 091/8

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla Nr. COMP/M.4172 — Barclays/Tuja) (
  1
  )

1

36

2006/C 091/9

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla Nr. COMP/M.4130 — ENI/Grupo Amorim/CGD/GALP) (
  1
  )

1

37

2006/C 091/0

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla Nr. COMP/M.4087 — Eiffage/Macquarie/APRR) (
  1
  )

1

37

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

2006/C 091/1

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonė

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Informacija

Komisija

| 19.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 91/1

---

Euro kursas (1)

2006 m. balandžio 18 d.

(2006/C 91/01)

1 euro=

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,2252 |
| JPY | Japonijos jena | 144,53 |
| DKK | Danijos krona | 7,4621 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,6915 |
| SEK | Švedijos krona | 9,3068 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,5645 |
| ISK | Islandijos krona | 93,15 |
| NOK | Norvegijos krona | 7,854 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CYP | Kipro svaras | 0,5762 |
| CZK | Čekijos krona | 28,565 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 266,67 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,696 |
| MTL | Maltos lira | 0,4293 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 3,9268 |
| RON | Rumunijos lėja | 3,4876 |
| SIT | Slovėnijos tolaras | 239,6 |
| SKK | Slovakijos krona | 37,48 |
| TRY | Turkijos lira | 1,6464 |
| AUD | Australijos doleris | 1,66 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4029 |
| HKD | Honkongo doleris | 9,5029 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,9576 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,9626 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 168,6 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 7,4234 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 9,8188 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,3048 |
| IDR | Indijos rupija | 11 005,36 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,5008 |
| PHP | Filipinų pesas | 63,037 |
| RUB | Rusijos rublis | 33,778 |
| THB | Tailando batas | 46,482 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,2252

JPY

Japonijos jena

144,53

DKK

Danijos krona

7,4621

GBP

Svaras sterlingas

0,6915

SEK

Švedijos krona

9,3068

CHF

Šveicarijos frankas

1,5645

ISK

Islandijos krona

93,15

NOK

Norvegijos krona

7,854

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CYP

Kipro svaras

0,5762

CZK

Čekijos krona

28,565

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

266,67

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,696

MTL

Maltos lira

0,4293

PLN

Lenkijos zlotas

3,9268

RON

Rumunijos lėja

3,4876

SIT

Slovėnijos tolaras

239,6

SKK

Slovakijos krona

37,48

TRY

Turkijos lira

1,6464

AUD

Australijos doleris

1,66

CAD

Kanados doleris

1,4029

HKD

Honkongo doleris

9,5029

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,9576

SGD

Singapūro doleris

1,9626

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 168,6

ZAR

Pietų Afrikos randas

7,4234

CNY

Kinijos ženminbi juanis

9,8188

HRK

Kroatijos kuna

7,3048

IDR

Indijos rupija

11 005,36

MYR

Malaizijos ringitas

4,5008

PHP

Filipinų pesas

63,037

RUB

Rusijos rublis

33,778

THB

Tailando batas

46,482

---

(1)

Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 19.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 91/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 91/2

---

Euro kursas (1)

2006 m. balandžio 13 d.

(2006/C 91/02)

1 euro=

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,2094 |
| JPY | Japonijos jena | 143,48 |
| DKK | Danijos krona | 7,4624 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,6903 |
| SEK | Švedijos krona | 9,326 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,5705 |
| ISK | Islandijos krona | 92,25 |
| NOK | Norvegijos krona | 7,8562 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CYP | Kipro svaras | 0,5764 |
| CZK | Čekijos krona | 28,645 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 267,73 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,6961 |
| MTL | Maltos lira | 0,4293 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 3,9476 |
| RON | Rumunijos lėja | 3,4904 |
| SIT | Slovėnijos tolaras | 239,61 |
| SKK | Slovakijos krona | 37,49 |
| TRY | Turkijos lira | 1,635 |
| AUD | Australijos doleris | 1,6634 |
| CAD | Kanados doleris | 1,3885 |
| HKD | Honkongo doleris | 9,3822 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,9605 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,9444 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 162,96 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 7,4242 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 9,7052 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,3075 |
| IDR | Indijos rupija | 10 869,48 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,4397 |
| PHP | Filipinų pesas | 61,982 |
| RUB | Rusijos rublis | 33,516 |
| THB | Tailando batas | 46,127 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,2094

JPY

Japonijos jena

143,48

DKK

Danijos krona

7,4624

GBP

Svaras sterlingas

0,6903

SEK

Švedijos krona

9,326

CHF

Šveicarijos frankas

1,5705

ISK

Islandijos krona

92,25

NOK

Norvegijos krona

7,8562

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CYP

Kipro svaras

0,5764

CZK

Čekijos krona

28,645

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

267,73

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,6961

MTL

Maltos lira

0,4293

PLN

Lenkijos zlotas

3,9476

RON

Rumunijos lėja

3,4904

SIT

Slovėnijos tolaras

239,61

SKK

Slovakijos krona

37,49

TRY

Turkijos lira

1,635

AUD

Australijos doleris

1,6634

CAD

Kanados doleris

1,3885

HKD

Honkongo doleris

9,3822

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,9605

SGD

Singapūro doleris

1,9444

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 162,96

ZAR

Pietų Afrikos randas

7,4242

CNY

Kinijos ženminbi juanis

9,7052

HRK

Kroatijos kuna

7,3075

IDR

Indijos rupija

10 869,48

MYR

Malaizijos ringitas

4,4397

PHP

Filipinų pesas

61,982

RUB

Rusijos rublis

33,516

THB

Tailando batas

46,127

---

(1)

Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 19.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 91/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 91/3

---

Komisijos komunikatas, parengtas įgyvendinant 1989 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvą 89/686/EEB 1989 m. gruodžio 21 d. dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su asmeninėmis apsaugos priemonėmis, suderinimo

(2006/C 91/03)

(Tekstas svarbus EEE)

(Darniųjų standartų pavadinimų ir nuorodinių žymenų skelbimas pagal direktyvą)

| ESO (1) | Darniojo standarto nuorodiniai žymenys ir pavadinimas
  (ir pamatinis dokumentas) | Pirmą kartą OL | Pakeisto standarto duomenys | Pakeisto standarto atitikties prezumpcijos galiojimo pasibaigimo data
  1 pastaba |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 132:1998
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Terminai, jų apibrėžtys ir piktogramos | 1999 6 4 | EN 132:1990 | Terminas pasibaigęs
  (1999 6 30) |
| CEN | EN 133:2001
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Klasifikacija | 2002 8 10 | EN 133:1990 | Terminas pasibaigęs
  (2002 8 10) |
| CEN | EN 134:1998
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Komponentų nomenklatūra | 1998 6 13 | EN 134:1990 | Terminas pasibaigęs
  (1998 7 31) |
| CEN | EN 135:1998
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Terminų sąrašas | 1999 6 4 | EN 135:1990 | Terminas pasibaigęs
  (1999 6 30) |
| CEN | EN 136:1998
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Ištisinės kaukės. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas | 1998 6 13 | EN 136:1989
  EN 136-10:1992 | Terminas pasibaigęs
  (1998 7 31) |
| EN 136:1998/AC:1999 | | | |
| CEN | EN 137:1993
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Autonominiai atvirojo kvėpavimo suslėgtojo oro aparatai. Reikalavimai, bandymai, žymėjimas | 1993 12 23 | EN 137:1986 | Terminas pasibaigęs
  (1993 12 23) |
| EN 137:1993/AC:1993 | | | |
| CEN | EN 138:1994
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Kvėpavimo aparatai su švaraus oro žarna ir kauke, puskauke arba kandikliniu įtaisu. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas | 1994 12 16 | — | |
| CEN | EN 140:1998
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Puskaukės ir ketvirtinės kaukės. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas | 1998 11 6 | EN 140:1989 | Terminas pasibaigęs
  (1999 3 31) |
| EN 140:1998/AC:1999 | | | |
| CEN | EN 142:2002
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Kandiklinis įtaisas. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas | 2003 4 10 | EN 142:1989 | Terminas pasibaigęs
  (2003 4 10) |
| CEN | EN 143:2000
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Dalelių filtrai. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas | 2001 1 24 | EN 143:1990 | Terminas pasibaigęs
  (2001 1 24) |
| Dėmesio: Dėl dalelių filtrų, kurių visiškas ar dalinis filtravimo efektyvumas pasiekiamas naudojant medžiagas, kurių pagrindą sudaro neaustiniai elektrostatinį krūvį turintys pluoštai, — ši publikacija neskirta šio standarto 8.7.2.4 punkto paskutiniam sakiniui, 8.7.3.4 punkto paskutiniam sakiniui ir 10 punktui, kurie nelaikomi atitinkantys pagrindinius Direktyvos 89/686/EEB sveikatos apsaugos ir saugos darbe reikalavimus. Į šį perspėjimą taip pat atsižvelgiama taikant toliau išvardytus darniuosius standartus: EN 149:2001; EN 405:2001; EN 1827:1999; EN 12083:1998; EN 12941:1998; EN 12941:1998/A1:2003; EN 12942:1998; EN 12942:1998/A1:2002; EN 13274-7:2002. |
| CEN | EN 144-1:2000
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Dujų balionų vožtuvai. 1 dalis. Įsukamojo tarpvamzdžio srieginės jungtys | 2001 1 24 | EN 144-1:1991 | Terminas pasibaigęs
  (2001 1 24) |
| EN 144-1:2000/A1:2003 | 2004 2 21 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2003 10 31) |
| EN 144-1:2000/A2:2005 | 2005 10 6 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2005 12 31) |
| CEN | EN 144-2:1998
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Dujų balionų vožtuvai. 2 dalis. Išleidžiamosios jungtys | 1999 6 4 | — | |
| CEN | EN 144-3:2003
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Dujų balionų vožtuvai. 3 dalis. Kvėpuojamojo azoto ir deguonies mišinio bei deguonies išleidžiamojo atvamzdžio jungtys | 2004 2 21 | — | |
| CEN | EN 145:1997
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Autonominiai uždarojo ciklo suslėgtojo deguonies arba suslėgtojo deguonies-azoto tipo aparatai. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas | 1998 2 19 | EN 145:1988
  EN 145-2:1992 | Terminas pasibaigęs
  (1998 2 28) |
| EN 145:1997/A1:2000 | 2001 1 24 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2001 1 24) |
| CEN | EN 148-1:1999
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Antveidžių sriegiai. 1 dalis. Standartinio sriegio jungtis | 1999 6 4 | EN 148-1:1987 | Terminas pasibaigęs
  (1999 8 31) |
| CEN | EN 148-2:1999
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Antveidžių sriegiai. 2 dalis. Centrinio sriegio jungtis | 1999 6 4 | EN 148-2:1987 | Terminas pasibaigęs
  (1999 8 31) |
| CEN | EN 148-3:1999
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Antveidžių sriegiai. 3 dalis. Srieginė jungtis M45 * 3 | 1999 6 4 | EN 148-3:1992 | Terminas pasibaigęs
  (1999 8 31) |
| CEN | EN 149:2001
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Filtruojamosios puskaukės apsaugai nuo dalelių. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas | 2001 12 21 | EN 149:1991 | Terminas pasibaigęs
  (2001 12 21) |
| CEN | EN 165:2005
  Asmeninė akių apsauga. Žodynas | Tai skelbiama pirmą kartą | EN 165:1995 | 2006 5 31 |
| CEN | EN 166:2001
  Asmeninė akių apsauga. Specifikacijos | 2002 8 10 | EN 166:1995 | Terminas pasibaigęs
  (2002 8 10) |
| CEN | EN 167:2001
  Asmeninė akių apsauga. Optiniai bandymo metodai | 2002 8 10 | EN 167:1995 | Terminas pasibaigęs
  (2002 8 10) |
| CEN | EN 168:2001
  Asmeninė akių apsauga. Neoptiniai bandymo metodai | 2002 8 10 | EN 168:1995 | Terminas pasibaigęs
  (2002 8 10) |
| CEN | EN 169:2002
  Asmeninė akių apsauga. Suvirinimo ir giminiškų technologijų filtrai. Šviesos praleidimo reikalavimai ir rekomenduojamasis naudojimas | 2003 8 28 | EN 169:1992 | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN 170:2002
  Asmeninė akių apsauga. Ultravioletiniai filtrai. Praleidimo reikalavimai ir naudojimo rekomendacijos | 2003 8 28 | EN 170:1992 | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN 171:2002
  Asmeninė akių apsauga. Infraraudonieji filtrai. Praleidimo faktoriaus reikalavimai ir rekomenduojamas naudojimas | 2003 4 10 | EN 171:1992 | Terminas pasibaigęs
  (2003 4 10) |
| CEN | EN 172:1994
  Asmeninė akių apsauga. Filtrai nuo saulės akinimo pramonės reikmėms | 1996 5 15 | — | |
| EN 172:1994/A1:2000 | 2000 7 4 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2000 10 31) |
| EN 172:1994/A2:2001 | 2002 8 10 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2005 8 10) |
| CEN | EN 174:2001
  Asmeninė akių apsauga. Apsauginiai kalnų slidininkų akiniai | 2001 12 21 | EN 174:1996 | Terminas pasibaigęs
  (2001 12 21) |
| CEN | EN 175:1997
  Asmeninė apsauga. Akių ir veido apsaugos įranga suvirinimo ir panašiems procesams | 1998 2 19 | — | |
| CEN | EN 207:1998
  Asmeninė akių apsauga. Filtrai ir akių apsaugos priemonės nuo lazerio spinduliuotės (akių apsaugos priemonės nuo lazerio) | 1998 11 21 | EN 207:1993 | Terminas pasibaigęs
  (1999 3 31) |
| EN 207:1998/A1:2002 | 2003 8 28 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN 208:1998
  Asmeninė akių apsauga. Akių apsaugos priemonės atliekant lazerių ir lazerių sistemų derinimo darbus (akių apsaugos priemonės derinant lazerius) | 1998 11 21 | EN 208:1993 | Terminas pasibaigęs
  (1999 3 31) |
| EN 208:1998/A1:2002 | 2003 8 28 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN 250:2000
  Kvėpavimo įranga. Autonominiai atvirojo ciklo suslėgtojo oro narų aparatai. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas | 2000 6 8 | EN 250:1993 | Terminas pasibaigęs
  (2000 7 19) |
| CEN | EN 269:1994
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Kvėpavimo aparatas su priverstinio švaraus oro tiekimo žarna ir gaubtu. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas | 1994 12 16 | — | |
| CEN | EN 340:2003
  Apsauginė apranga. Bendrieji reikalavimai | 2005 10 6 | EN 340:1993 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN 341:1992
  Asmeninė apsauginė įranga nuo kritimo iš aukščio. Nusileidimo įtaisai | 1993 12 23 | — | |
| EN 341:1992/A1:1996 | 1998 11 6 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (1998 11 6) |
| EN 341:1992/AC:1993 | | | |
| CEN | EN 342:2004
  Apsauginė apranga. Drabužiai ir jų komplektai, apsaugantys nuo šalčio | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 343:2003
  Apsauginė apranga. Apsauga nuo lietaus | 2004 2 21 | — | |
| CEN | EN 348:1992
  Apsauginių drabužių tikrinimo būdas. Medžiagų elgsenos nustatymas, veikiant jas mažais išlydyto metalo lašais | 1993 12 23 | — | |
| EN 348:1992/AC:1993 | | | |
| CEN | EN 352-1:2002
  Klausos apsaugos priemonės. Bendrieji reikalavimai. 1 dalis. Ausinės | 2003 8 28 | EN 352-1:1993 | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN 352-2:2002
  Klausos apsaugos priemonės. Bendrieji reikalavimai. 2 dalis. Ausų kamšteliai | 2003 8 28 | EN 352-2:1993 | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN 352-3:2002
  Klausos apsaugos priemonės. Bendrieji reikalavimai. 3 dalis. Prie pramoninio apsauginio šalmo pritvirtintos ausinės | 2003 8 28 | EN 352-3:1996 | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN 352-4:2001
  Klausos apsaugos priemonės. Saugos reikalavimai ir bandymai. 4 dalis. Ausų kamšteliai pagal garso slėgio lygį | 2002 8 10 | — | |
| EN 352-4:2001/A1:2005 | Tai skelbiama pirmą kartą | 3 pastaba | 2006 4 30 |
| CEN | EN 352-5:2002
  Klausos apsaugos priemonės. Saugos reikalavimai ir bandymas. 5 dalis. Ausinės žmogų veikiančiam triukšmui sumažinti | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 352-6:2002
  Klausos apsaugos priemonės. Saugos reikalavimai ir bandymas. 6 dalis. Ausinės su elektriniais garsinių signalų įvadais | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 352-7:2002
  Klausos apsaugos priemonės. Saugos reikalavimai ir bandymas. 7 dalis. Ausų kamšteliai pagal garso slėgio lygį | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 353-1:2002
  Asmeninė apsauginė įranga apsaugai nuo kritimo iš aukščio. 1 dalis. Valdomieji kritimo stabdytuvai, įskaitant standžiąją inkaravimo vedlinę | 2003 8 28 | EN 353-1:1992 | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN 353-2:2002
  Asmeninė apsauginė įranga apsaugai nuo kritimo iš aukščio. 2 dalis. Valdomieji kritimo stabdytuvai, įskaitant lanksčiąją inkaravimo vedlinę | 2003 8 28 | EN 353-2:1992 | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN 354:2002
  Asmeninė apsauginė įranga apsaugai nuo kritimo iš aukščio. Saugos diržų kobiniai | 2003 8 28 | EN 354:1992 | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN 355:2002
  Asmeninė apsauginė įranga apsaugai nuo kritimo iš aukščio. Energijos sugertuvai | 2003 8 28 | EN 355:1992 | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN 358:1999
  Asmeninė apsauginė įranga darbo padėčiai nustatyti ir apsaugoti nuo kritimo iš aukščio. Diržai darbo padėčiai nustatyti ir sulaikyti krentant. Kobiniai darbo padėčiai nustatyti | 2001 12 21 | EN 358:1992 | Terminas pasibaigęs
  (2001 12 21) |
| CEN | EN 360:2002
  Asmeninė apsauginė įranga apsaugai nuo kritimo iš aukščio. Įtraukiamieji kritimo stabdytuvai | 2003 8 28 | EN 360:1992 | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN 361:2002
  Asmeninė apsauginė įranga apsaugai nuo kritimo iš aukščio. Kūno saugos diržai | 2003 8 28 | EN 361:1992 | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN 362:2004
  Asmeninė apsauginė įranga nuo kritimo iš aukščio. Jungtys | 2005 10 6 | EN 362:1992 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN 363:2002
  Asmeninė apsauginė įranga apsaugai nuo kritimo iš aukščio. Kritimą stabdančios sistemos | 2003 8 28 | EN 363:1992 | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN 364:1992
  Asmeninė apsauginė įranga nuo kritimo iš aukščio. Bandymo metodai | 1993 12 23 | — | |
| EN 364:1992/AC:1993 | | | |
| CEN | EN 365:2004
  Asmeninė apsauginė įranga nuo kritimo iš aukščio. Naudojimo instrukcijų, techninės priežiūros, periodinio tikrinimo, taisymo, ženklinimo ir pakavimo bendrieji reikalavimai | 2005 10 6 | EN 365:1992 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN 367:1992
  Apsauginiai drabužiai. Apsauga nuo karščio ir liepsnos. Patikrinimo būdas: šiluminio laidumo veikiant liepsnai nustatymas | 1993 12 23 | — | |
| EN 367:1992/AC:1992 | | | |
| CEN | EN 373:1993
  Apsauginiai drabužiai. Medžiagų atsparumo išlydyto metalo lašams įvertinimas | 1993 12 23 | — | |
| CEN | EN 374-1:2003
  Apsauginės pirštinės nuo chemikalų ir mikroorganizmų. 1 dalis. Terminai ir darbinių charakteristikų reikalavimai | 2005 10 6 | EN 374-1:1994 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN 374-2:2003
  Apsauginės pirštinės nuo chemikalų ir mikroorganizmų. 2 dalis. Atsparumo skverbimuisi nustatymas | 2005 10 6 | EN 374-2:1994 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN 374-3:2003
  Apsauginės pirštinės nuo chemikalų ir mikroorganizmų. 3 dalis. Atsparumo chemikalų sunkimuisi nustatymas | 2005 10 6 | EN 374-3:1994 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN 379:2003
  Asmeninė akių apsauga. Automatiniai suvirinimo filtrai | 2005 10 6 | EN 379:1994 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN 381-1:1993
  Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 1 dalis. Atsparumo grandininio pjūklo pjovimui bandymo įrenginys | 1993 12 23 | — | |
| CEN | EN 381-2:1995
  Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 2 dalis. Kojų apsauginių priemonių bandymo metodai | 1996 1 12 | — | |
| CEN | EN 381-3:1996
  Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 3 dalis. Avalynės bandymo metodai | 1996 10 10 | — | |
| CEN | EN 381-4:1999
  Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 4 dalis. Pirštinių, apsaugančių nuo grandininių pjūklų, bandymo metodai | 2000 3 16 | — | |
| CEN | EN 381-5:1995
  Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 5 dalis. Reikalavimai kojų apsauginėms priemonėms | 1996 1 12 | — | |
| CEN | EN 381-7:1999
  Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 7 dalis. Reikalavimai pirštinėms, apsaugančioms nuo grandininių pjūklų | 2000 3 16 | — | |
| CEN | EN 381-8:1997
  Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 8 dalis. Antkurpių, apsaugančių nuo grandininių pjūklų, bandymo metodai | 1997 10 18 | — | |
| CEN | EN 381-9:1997
  Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 9 dalis. Reikalavimai antkurpiams, apsaugantiems nuo grandininių pjūklų | 1997 10 18 | — | |
| CEN | EN 381-10:2002
  Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 10 dalis. Viršutinės kūno dalies apsaugų bandymo metodas | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 381-11:2002
  Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 11 dalis. Viršutinės kūno dalies apsaugų reikalavimai | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 388:2003
  Apsauginės pirštinės nuo mechaninių pažaidų | 2005 10 6 | EN 388:1994 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN 393:1993
  Gelbėjimosi liemenės ir asmeninės plūduriavimo priemonės. 50 N plūduriavimo priemonės | 1994 12 16 | — | |
| EN 393:1993/A1:1998 | 1998 11 6 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (1998 11 6) |
| EN 393:1993/AC:1995 | | | |
| CEN | EN 394:1993
  Gelbėjimosi liemenės ir asmeninės plūduriavimo priemonės. Priedai | 1994 12 16 | — | |
| CEN | EN 395:1993
  Gelbėjimosi liemenės ir asmeninės plūduriavimo priemonės. 100 N gelbėjimosi liemenės | 1994 12 16 | — | |
| EN 395:1993/A1:1998 | 1998 11 6 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (1998 11 6) |
| EN 395:1993/AC:1995 | | | |
| CEN | EN 396:1993
  Gelbėjimosi liemenės ir asmeninės plūduriavimo priemonės. 150 N gelbėjimosi liemenės | 1994 12 16 | — | |
| EN 396:1993/A1:1998 | 1998 11 6 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (1998 11 6) |
| EN 396:1993/AC:1995 | | | |
| CEN | EN 397:1995
  Pramoniniai apsauginiai šalmai | 1996 1 12 | — | |
| EN 397:1995/A1:2000 | 2001 1 24 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2001 1 24) |
| CEN | EN 399:1993
  Gelbėjimosi liemenės ir asmeninės plūduriavimo priemonės. 275 N gelbėjimosi liemenės | 1994 12 16 | — | |
| EN 399:1993/A1:1998 | 1998 11 6 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (1998 11 6) |
| EN 399:1993/AC:1995 | | | |
| CEN | EN 402:2003
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Plaučių valdomas gelbėjimosi autonominis atvirosios apytakos suslėgtojo oro kvėpavimo aparatas su viso veido kauke arba kandiklio sąranka. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas | 2004 2 21 | EN 402:1993 | Terminas pasibaigęs
  (2004 2 21) |
| CEN | EN 403:2004
  Gelbėjimosi kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Filtravimo priemonės su gaubtu gelbėtis nuo gaisro. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas | 2005 10 6 | EN 403:1993 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN 404:2005
  Gelbėjimosi kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Filtrinis gelbėjimosi nuo anglies monoksido respiratorius su kandiklio sąranka | 2005 10 6 | EN 404:1993 | Terminas pasibaigęs
  (2005 12 2) |
| CEN | EN 405:2001
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Filtruojamosios puskaukės su vožtuvais apsaugai nuo dujų arba dujų ir dalelių. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas | 2002 8 10 | EN 405:1992 | Terminas pasibaigęs
  (2002 8 10) |
| CEN | EN 407:2004
  Apsauginės pirštinės nuo šiluminių pavojų (karščio ir(arba) ugnies) | 2005 10 6 | EN 407:1994 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN 420:2003
  Apsauginės pirštinės. Bendrieji reikalavimai ir bandymo metodai
  4 pastaba | 2005 12 2 | EN 420:1994 | Terminas pasibaigęs
  (2005 12 2) |
| CEN | EN 421:1994
  Apsauginės pirštinės nuo jonizuojančiosios spinduliuotės ir radioaktyvaus užteršimo | 1994 12 16 | — | |
| CEN | EN 443:1997
  Ugniagesių šalmai | 1998 2 19 | — | |
| CEN | EN 458:2004
  Klausos apsaugos priemonės. Parinkimo, naudojimo ir priežiūros rekomendacijos. Vadovas | 2005 10 6 | EN 458:1993 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN 463:1994
  Apsauginiai drabužiai nuo skystųjų chemikalų. Bandymo metodas: atsparumo skverbimuisi nustatymas skysčio čiurkšle (bandymas čiurkšle) | 1994 12 16 | — | |
| CEN | EN 464:1994
  Apsauginiai drabužiai nuo skystųjų ir dujinių chemikalų, įskaitant aerozolius ir kietąsias daleles. Bandymo metodas: dujoms nelaidžių kostiumų sandarumo nustatymas (bandymas vidiniu slėgiu) | 1994 12 16 | — | |
| CEN | EN 468:1994
  Apsauginiai drabužiai nuo skystųjų chemikalų. Bandymo metodas: atsparumo skverbimuisi nustatymas purškimu (bandymas purškimu) | 1994 12 16 | — | |
| CEN | EN 469:2005
  Apsauginė ugniagesių apranga. Apsauginės ugniagesių aprangos charaktristikų reikalavimai | Tai skelbiama pirmą kartą | EN 469:1995 | 2005 6 30 |
| CEN | EN 470-1:1995
  Apsauginė apranga, dėvima suvirinimo ir panašių procesų metu. 1 dalis. Bendrieji reikalavimai | 1996 1 12 | — | |
| EN 470-1:1995/A1:1998 | 1998 6 13 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (1998 8 31) |
| CEN | EN 471:2003
  Profesinė gerai matoma įspėjamoji apranga. Bandymo metodai ir reikalavimai | 2005 10 6 | EN 471:1994 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN 510:1993
  Reikalavimai apsauginiams drabužiams, dėvimiems, kur yra įpainiojimo tarp judančių dalių pavojus | 1994 12 16 | — | |
| CEN | EN 511:1994
  Apsauginės pirštinės nuo šalčio | 2000 3 16 | — | |
| CEN | EN 530:1994
  Apsauginių drabužių medžiagos atsparumas dilimui. Bandymo metodai | 1995 8 30 | — | |
| EN 530:1994/AC:1995 | | | |
| CEN | EN 531:1995
  Apsauginiai drabužiai pramonės darbininkams, veikiamiems karščio (išskyrus gaisrininkų ir suvirintojų drabužius) | 1998 11 6 | — | |
| EN 531:1995/A1:1998 | 1999 6 4 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (1999 6 4) |
| CEN | EN 533:1997
  Apsauginiai drabužiai. Apsauga nuo karščio ir liepsnos. Riboto liepsnos plitimo medžiagos ir jų junginiai | 1997 6 14 | — | |
| CEN | EN 564:1997
  Alpinizmo įranga. Pagalbinė virvė. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai | 2002 8 10 | — | |
| CEN | EN 565:1997
  Alpinizmo įranga. Juostelė. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai | 2002 8 10 | — | |
| CEN | EN 566:1997
  Alpinizmo įranga. Pakėlimo virvės. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai | 2002 8 10 | — | |
| CEN | EN 567:1997
  Alpinizmo įranga. Virvių fiksatoriai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai | 2002 8 10 | — | |
| CEN | EN 568:1997
  Alpinizmo įranga. Ledo inkarai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai | 1997 6 14 | — | |
| CEN | EN 569:1997
  Alpinizmo įranga. Ąsiniai varžtai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai | 2002 8 10 | — | |
| CEN | EN 659:2003
  Apsauginės ugniagesių pirštinės | 2004 2 21 | EN 659:1996 | Terminas pasibaigęs
  (2004 2 21) |
| CEN | EN 702:1994
  Apsauginė apranga. Apsauga nuo karščio ir liepsnos. Bandymo metodas. Apsauginės aprangos arba jos medžiagų sąlytinio šilumos perdavimo nustatymas | 1996 1 12 | — | |
| CEN | EN 795:1996
  Apsauga nuo kritimo iš aukščio. Inkaravimo įtaisai. Reikalavimai ir bandymai | 2000 2 12 | — | |
| Įspėjimas: Ši publikacija netaikoma įrangai, kuri aprašyta A (konstrukciniai inkarai), C (inkaravimo įtaisai su horizontaliomis lanksčiosiomis vedlinėmis) ir D (inkaravimo įtaisai su horizontaliomis standžiosiomis vedlinėmis) klasėse, nurodytose 3.13.1, 3.13.3, 3.13.4, 4.3.1, 4.3.3, 4.3.4, 5.2.1, 5.2.2, 5.2.4, 5.2.5, 5.3.2 pastraipose (jei tai A1 klasė), 5.3.3, 5.3.4, 5.3.5, 6 pastraipose (jei tai A, C ir D klasės), A priede (A.2, A.3, A.5 ir A.6 pastraipos), B ir ZA prieduose (jei tai A, C ir D klasės) ir kurios atžvilgiu nedaroma prielaida, kad ji atitinka Direktyvos 89/686/EEB nuostatas. |
| | EN 795:1996/A1:2000 | 2001 1 24 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2001 4 30) |
| CEN | EN 812:1997
  Pramoninės apsauginės kepurės | 1998 2 19 | — | |
| EN 812:1997/A1:2001 | 2002 8 10 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2002 8 10) |
| CEN | EN 813:1997
  Asmeninė apsauginė įranga apsaugai nuo kritimo iš aukščio. Sėdimieji diržai | 1997 6 14 | — | |
| CEN | EN 863:1995
  Apsauginė apranga. Mechaninės savybės. Bandymo metodas. Atsparumas pradūrimui | 1996 5 15 | — | |
| CEN | EN 892:2004
  Alpinizmo ir kopimo įranga. Dinaminės alpinizmo virvės. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai | 2005 10 6 | EN 892:1996 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN 893:1999
  Alpinizmo įranga. Kapliukai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai | 2002 8 10 | — | |
| CEN | EN 943-1:2002
  Apsauginė apranga nuo skystųjų ir dujinių chemikalų, įskaitant skystuosius aerozolius ir kietąsias daleles. 1 dalis. Ventiliuojamų ir neventiliuojamų, nepralaidžių dujoms (1 tipo) ir nedujinėms medžiagoms (2 tipo) kostiumų, apsaugančių nuo chemikalų, eksp | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 943-2:2002
  Apsauginė apranga nuo skystųjų ir dujinių chemikalų, įskaitant skystuosius aerozolius ir kietąsias daleles. 2 dalis. Avarinių grupių (AG) dujoms nepralaidžių (1 tipo), apsaugančių nuo chemikalų kostiumų eksploatacinių savybių reikalavimai | 2002 8 10 | — | |
| CEN | EN 958:1996
  Alpinizmo įranga. Energiją sugeriančios sistemos, naudojamos kopiant stačiu uolos šlaitu (via ferrata). Saugos reikalavimai ir bandymo metodai | 1997 6 14 | — | |
| CEN | EN 960:1994
  Galvos modeliai apsauginiams šalmams bandyti | 1996 5 15 | — | |
| EN 960:1994/A1:1998 | 1998 11 6 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (1998 11 6) |
| CEN | EN 966:1996
  Oreivystės sportui skirti šalmai | 1996 10 10 | — | |
| EN 966:1996/A1:2000 | 2000 7 4 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2000 9 30) |
| CEN | EN 1073-1:1998
  Apsauginė apranga nuo radioaktyviosios taršos. 1 dalis. Ventiliuojamosios apsauginės aprangos nuo taršos radioaktyviomis dulkėmis reikalavimai ir bandymo metodai | 1998 11 6 | — | |
| CEN | EN 1073-2:2002
  Apsauginė apranga nuo radioaktyviosios taršos. 2 dalis. Neventiliuojamosios apsauginės aprangos nuo taršos radioaktyviosiomis dulkėmis reikalavimai ir bandymo metodai | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 1077:1996
  Kalnų slidininkų šalmai | 1996 10 10 | — | |
| CEN | EN 1078:1997
  Dviratininkų, riedlentininkų ir riedutininkų šalmai | 1997 6 14 | — | |
| EN 1078:1997/A1:2005 | Tai skelbiama pirmą kartą | 3 pastaba | 2006 6 30 |
| CEN | EN 1080:1997
  Šalmai mažiems vaikams apsaugoti nuo smūgio | 1997 6 14 | — | |
| EN 1080:1997/A1:2002 | 2003 8 28 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| EN 1080:1997/A2:2005 | Tai skelbiama pirmą kartą | 3 pastaba | 2006 6 30 |
| CEN | EN 1082-1:1996
  Apsauginė apranga. Pirštinės ir rankų apsaugai, apsaugantys nuo rankinių peilių įpjovimų ir dūrių. 1 dalis. Šarvažiedės pirštinės ir rankų apsaugai | 1997 6 14 | — | |
| CEN | EN 1082-2:2000
  Apsauginė apranga. Pirštinės ir rankų apsaugai, apsaugantys nuo rankinių peilių įpjovimų ir dūrių. 2 dalis. Pirštinės ir rankų apsaugai, pagaminti iš kitos nei šarvažiedė medžiagos | 2001 12 21 | — | |
| CEN | EN 1082-3:2000
  Apsauginė apranga. Pirštinės ir rankų apsaugai, apsaugantys nuo rankinių peilių įpjovimų ir dūrių. 3 dalis. Tekstilės medžiagų, odos ir kitų medžiagų smūginio įpjovimo bandymas | 2001 12 21 | — | |
| CEN | EN 1095:1998
  Denio saugos diržai ir saugos juostos, naudojamos pramoginiuose laivuose. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai | 1998 11 6 | — | |
| CEN | EN 1146:2005
  Gelbėjimosi kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Evakuaciniai automatiniai uždarosios kvėpavimo grandinės suslėgtojo oro aparatai su gaubtu. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas | Tai skelbiama pirmą kartą | EN 1146:1997 | 2006 4 30 |
| CEN | EN 1149-1:1995
  Apsauginė apranga. Elektrostatinės savybės. 1 dalis. Savitoji paviršinė varža (bandymo metodai ir reikalavimai) | 1996 10 10 | — | |
| CEN | EN 1149-2:1997
  Apsauginė apranga. Elektrostatinės savybės. 2 dalis. Medžiagos statmenosios elektrinės varžos matavimo metodas | 1998 2 19 | — | |
| CEN | EN 1149-3:2004
  Apsauginė apranga. Elektrostatinės savybės. 3 dalis. Krūvio mažėjimo matavimo metodai | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 1150:1999
  Apsauginė apranga. Neprofesinė ryškioji apranga. Bandymo metodai ir reikalavimai | 1999 6 4 | — | |
| CEN | EN 1384:1996
  Raitelių šalmai | 1997 6 14 | — | |
| EN 1384:1996/A1:2001 | 2002 8 10 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2002 8 10) |
| CEN | EN 1385:1997
  Baidarininkų ir srauniojo vandens sportininkų šalmai | 1998 6 13 | — | |
| EN 1385:1997/A1:2005 | 2005 10 6 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN 1486:1996
  Specialioms gaisrų gesinimo operacijoms skirtos atspindinčios aprangos bandymo metodai ir reikalavimai | 1996 12 3 | — | |
| CEN | EN 1621-1:1997
  Apsauginė motociklininkų apranga nuo mechaninio smūgio. 1 dalis. Reikalavimai apsaugams nuo smūgio ir jų bandymo metodai | 1998 6 13 | — | |
| CEN | EN 1621-2:2003
  Apsauginė motociklininkų apranga nuo mechaninio smūgio. 2 dalis. Motociklininkų nugaros apsaugai. Reikalavimai ir bandymo metodai | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 1731:1997
  Tinklinės akių ir veido apsaugos priemonės nuo mechaninių pavojų ir (ar) karščio pramoniniam ir nepramoniniam naudojimui | 1997 6 14 | — | |
| EN 1731:1997/A1:1997 | 1998 6 13 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (1998 6 30) |
| CEN | EN 1809:1997
  Pagalbiniai nardymo reikmenys. Keliamosios jėgos kompensatoriai. Funkciniai ir saugos reikalavimai, bandymo būdai | 1998 6 13 | — | |
| CEN | EN 1827:1999
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Puskaukės be įkvėpimo vožtuvų ir su atskiriamais filtrais, apsaugančios nuo dujų, dujų ir dalelių arba tik dalelių. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas | 2001 2 24 | — | |
| CEN | EN 1836:2005
  Asmeninės akių apsaugos įranga. Bendrosios paskirties saulės akiniai ir saulės filtrai bei filtrai tiesioginiam saulės stebėjimui | 2005 12 2 | EN 1836:1997 | Terminas pasibaigęs
  (2006 3 31) |
| CEN | EN 1868:1997
  Asmeninė apsauginė įranga nuo kritimo iš aukščio. Lygiaverčių terminų sąrašas | 1997 10 18 | — | |
| CEN | EN 1891:1998
  Asmeninė apsauginė įranga apsaugai nuo kritimo iš aukščio. Mažo tąsumo lynai su šerdies apvalkalu | 1998 11 6 | — | |
| CEN | EN 1938:1998
  Asmeninė akių apsauga. Apsauginiai akiniai, skirti motociklų ir mopedų vairuotojams | 1999 6 4 | — | |
| CEN | EN ISO 4869-2:1995
  Akustika. Klausos apsaugos priemonės. 2 dalis. Efektyviųjų A svertinių garso slėgio lygių įvertinimas, kai naudojamos klausos apsaugos priemonės (ISO 4869-2:1994) | 1996 5 15 | — | |
| CEN | EN ISO 4869-4:2000
  Akustika. Klausos apsaugai. 4 dalis. Nuo garsio priklausomų garsą atkuriančių ausinių efektyviųjų garso slėgio lygių matavimas (ISO/TR 4869-4:1998) | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN ISO 6529:2001
  Apsauginiai drabužiai. Apsauga nuo chemikalų. Apsauginės aprangos medžiagų atsparumo skysčių ir dujų prasiskverbimui nustatymas (ISO 6529:2001) | 2005 10 6 | EN 369:1993 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN ISO 6530:2005
  Apsauginė apranga. Apsauga nuo skystųjų chemikalų. Medžiagų atsparumo skysčių skverbimuisi bandymo metodas (ISO 6530:2005) | 2005 10 6 | EN 368:1992 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN ISO 6942:2002
  Apsauginė apranga. Apsauga nuo karščio ir ugnies. Bandymo metodas. Spinduliuojamos šilumos veikiamų medžiagų ir medžiaginių drabužių įvertinimas (ISO 6942:2002) | 2003 8 28 | EN 366:1993 | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN ISO 10256:2003
  Ledo ritulininkų galvos ir veido apsaugai (ISO 10256:2003) | 2005 10 6 | EN 967:1996 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN ISO 10819:1996
  Mechaniniai virpesiai ir smūgiai. Rankas veikiančios vibracijos. Vibracijų perduodamumo delnui per pirštines matavimo ir įvertinimo metodas (ISO 10819:1996) | 1996 12 3 | — | |
| CEN | EN 12083:1998
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Filtrai su kvėpavimo žarnomis (filtrai be kaukės). Dalelių, dujų ir kombinuoti filtrai. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas | 2000 7 4 | — | |
| EN 12083:1998/AC:2000 | | | |
| CEN | EN 12270:1998
  Alpinizmo įranga. Pleištai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai | 2000 3 16 | — | |
| CEN | EN 12275:1998
  Alpinizmo įranga. Jungtys. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai | 2000 3 16 | — | |
| CEN | EN 12276:1998
  Alpinizmo įranga. Frikciniai inkarai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai | 2001 2 24 | — | |
| EN 12276:1998/AC:2000 | | | |
| CEN | EN 12277:1998
  Alpinizmo įranga. Diržai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai | 1998 11 6 | — | |
| CEN | EN 12278:1998
  Alpinizmo įranga. Skriemuliai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai | 1998 11 6 | — | |
| CEN | EN 12477:2001
  Apsauginės suvirintojų pirštinės | 2002 8 10 | — | |
| EN 12477:2001/A1:2005 | 2005 10 6 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2005 12 31) |
| CEN | EN 12492:2000
  Alpinizmo įranga. Alpinistų šalmai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai | 2001 12 21 | — | |
| EN 12492:2000/A1:2002 | 2003 8 28 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN 12568:1998
  Pėdų ir kojų apsaugai. Batų noselių bei pradūrimui atsparių metalinių intarpų reikalavimai ir bandymo metodai | 1998 11 6 | — | |
| CEN | EN 12628:1999
  Nardymo reikmenys. Plūdriųjų ir gelbėjimo priemonių deriniai. Paskirties ir saugos reikalavimai, bandymo metodai | 2000 7 4 | — | |
| EN 12628:1999/AC:2000 | | | |
| CEN | EN 12941:1998
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Varikliniai filtravimo įtaisai su šalmu arba gaubtu. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas | 1999 6 4 | EN 146:1991 | Terminas pasibaigęs
  (1999 6 4) |
| EN 12941:1998/A1:2003 | 2005 10 6 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN 12942:1998
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Orpūtiniai filtravimo aparatai su ištisine kauke, puskauke arba ketvirtine kauke. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas | 1999 6 4 | EN 147:1991 | Terminas pasibaigęs
  (1999 6 4) |
| EN 12942:1998/A1:2002 | 2003 8 28 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN 13034:2005
  Apsauginė apranga nuo skystųjų chemikalų. Ribotos apsaugos nuo skystųjų chemikalų apsauginės aprangos charakteristikų matavimai (6 ir PB [6] tipo įranga | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 13061:2001
  Apsauginė apranga. Futbolininkų blauzdos apsaugai. Reikalavimai ir bandymo metodai | 2002 8 10 | — | |
| CEN | EN 13087-1:2000
  Apsauginiai šalmai. Bandymo metodai. 1 dalis. Sąlygos ir kondicionavimas | 2002 8 10 | — | |
| EN 13087-1:2000/A1:2001 | 2002 8 10 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2002 8 10) |
| CEN | EN 13087-2:2000
  Apsauginiai šalmai. Bandymo metodai. 2 dalis. Smūgio sugertis | 2002 8 10 | — | |
| EN 13087-2:2000/A1:2001 | 2002 8 10 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2002 8 10) |
| CEN | EN 13087-3:2000
  Apsauginiai šalmai. Bandymo metodai. 3 dalis. Atsparumas skverbimuisi | 2002 8 10 | — | |
| EN 13087-3:2000/A1:2001 | 2002 8 10 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2002 8 10) |
| CEN | EN 13087-4:2000
  Apsauginiai šalmai. Bandymo metodai. 4 dalis. Sulaikymo sistemos efektyvumas | 2001 12 21 | — | |
| CEN | EN 13087-5:2000
  Apsauginiai šalmai. Bandymo metodai. 5 dalis. Sulaikymo sistemos stipris | 2001 2 24 | — | |
| CEN | EN 13087-6:2000
  Apsauginiai šalmai. Bandymo metodai. 6 dalis. Regos laukas | 2002 8 10 | — | |
| EN 13087-6:2000/A1:2001 | 2002 8 10 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2002 8 10) |
| CEN | EN 13087-7:2000
  Apsauginiai šalmai. Bandymų metodai. 7 dalis. Atsparumas liepsnai | 2002 8 10 | — | |
| EN 13087-7:2000/A1:2001 | 2002 8 10 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2002 8 10) |
| CEN | EN 13087-8:2000
  Apsauginiai šalmai. Bandymo metodai. 8 dalis. Elektrinės savybės | 2001 12 21 | — | |
| EN 13087-8:2000/A1:2005 | 2005 10 6 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN 13087-10:2000
  Apsauginiai šalmai. Bandymo metodai. 10 dalis. Atsparumas spinduliuojamajai šilumai | 2001 12 21 | — | |
| CEN | EN 13138-1:2003
  Mokomosios plūdriosios plaukimo priemonės. 1 dalis. Dėvimų plūdriųjų priemonių saugos reikalavimai ir bandymo metodai | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 13158:2000
  Apsauginė apranga. Apsauginiai jojikų švarkai, kūno ir pečių apsaugai. Reikalavimai ir bandymo metodai | 2001 2 24 | — | |
| CEN | EN 13178:2000
  Asmeninė akių apsauga. Akių apsaugos priemonės sniegaeigių vartotojams | 2001 12 21 | — | |
| CEN | EN 13274-1:2001
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Bandymo metodai. 1 dalis. Įtėkio į vidų ir suminio įtėkio nustatymas | 2001 12 21 | — | |
| CEN | EN 13274-2:2001
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Bandymo metodai. 2 dalis. Praktiniai eksploatacinių savybių bandymai | 2001 12 21 | — | |
| CEN | EN 13274-3:2001
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Bandymo metodai. 3 dalis. Kvėpavimo varžos nustatymas | 2002 8 10 | — | |
| CEN | EN 13274-4:2001
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Bandymo metodai. 4 dalis. Liepsnos bandymas | 2002 8 10 | — | |
| CEN | EN 13274-5:2001
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Bandymo metodai. 5 dalis. Klimatinės sąlygos | 2001 12 21 | — | |
| CEN | EN 13274-6:2001
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Bandymo metodai. 6 dalis. Anglies dioksido kiekio įkvepiamajame ore nustatymas | 2002 8 10 | — | |
| CEN | EN 13274-7:2002
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Bandymo metodai. 7 dalis. Dalelių prasiskverbimo į filtrą nustatymas | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 13274-8:2002
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Bandymo metodai. 8 dalis. Užsikimšimo dolomito dulkėmis nustatymas | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 13277-1:2000
  Apsauginė kovos menų sporto įranga. 1 dalis. Bendrieji reikalavimai ir bandymo metodai | 2001 2 24 | — | |
| CEN | EN 13277-2:2000
  Apsauginė kovos menų sporto įranga. 2 dalis. Kelties, blauzdos ir dilbio apsaugų papildomieji reikalavimai ir bandymo metodai | 2001 2 24 | — | |
| CEN | EN 13277-3:2000
  Apsauginė kovos menų sporto įranga. 3 dalis. Liemens apsaugų papildomieji reikalavimai ir bandymo metodai | 2001 2 24 | — | |
| CEN | EN 13277-4:2001
  Apsauginė kovos menų sporto įranga. 4 dalis. Papildomi galvos apsaugų reikalavimai ir bandymų metodai | 2002 8 10 | — | |
| CEN | EN 13277-5:2002
  Apsauginė kovos menų sporto įranga. 5 dalis. Genitalijų ir pilvo srities apsaugų papildomieji reikalavimai ir bandymo metodai | 2002 8 10 | — | |
| CEN | EN 13277-6:2003
  Apsauginė kovos menų sporto įranga. 6 dalis. Moterų krūtinės apsaugų papildomieji reikalavimai ir bandymo metodai | 2004 2 21 | — | |
| CEN | EN 13287:2004
  Asmeninė apsauginė įranga. Avalynė. Bandymo metodas nustatyti atsparumą slydimui | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 13356:2001
  Nedarbinių drabužių priedai matomumui pagerinti. Bandymo metodai ir reikalavimai | 2001 12 21 | — | |
| CEN | EN 13484:2001
  Rogučių naudotojų šalmai | 2002 8 10 | — | |
| CEN | EN 13546:2002
  Apsauginė apranga. Žolės riedulio vartininko plaštakos, rankos, krūtinės ląstos, pilvo srities, kojos, pėdos ir genitalijų apsaugai bei žolės riedulininkų blauzdų apsaugai. Reikalavimai ir bandymo metodai | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 13567:2002
  Apsauginė apranga. Fechtuotojų plaštakos, rankos, krūtinės ląstos, pilvo srities, kojos, genitalijų ir veido apsaugai. Reikalavimai ir bandymo metodai | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 13594:2002
  Apsauginės motociklininkų profesionalų pirštinės. Reikalavimai ir bandymo metodai | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 13595-1:2002
  Apsauginė motociklininkų profesionalų apranga. Striukės, kelnės ir ištisiniai bei kelių dalių kombinezonai. 1 dalis. Bendrieji reikalavimai | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 13595-2:2002
  Apsauginė motociklininkų profesionalų apranga. Striukės, kelnės ir ištisiniai bei kelių dalių kombinezonai. 2 dalis. Bandymo metodas nustatyti atsparumą smūginiam įbrėžimui | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 13595-3:2002
  Apsauginė motociklininkų profesionalų apranga. Striukės, kelnės ir ištisiniai bei kelių dalių kombinezonai. 3 dalis. Bandymo metodas nustatyti atsparumą plyšimui | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 13595-4:2002
  Apsauginė motociklininkų profesionalų apranga. Striukės, kelnės ir ištisiniai bei kelių dalių kombinezonai. 4 dalis. Bandymo metodas nustatyti atsparumą smūginiam įpjovimui | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 13634:2002
  Apsauginė motociklininkų profesionalų avalynė. Reikalavimai ir bandymo metodai | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 13781:2001
  Propelerinių ir sportinių kalnų rogių vairuotojų ir keleivių apsauginiai šalmai | 2002 8 10 | — | |
| CEN | EN 13794:2002
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Gelbėjimosi autonominis uždarosios apytakos kvėpavimo aparatas. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas | 2003 8 28 | EN 1061:1996
  EN 400:1993
  EN 401:1993 | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN 13819-1:2002
  Klausos apsaugos priemonės. 1 dalis. Fizikiniai bandymo metodai | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 13819-2:2002
  Klausos apsaugos priemonės. 2 dalis. Akustiniai bandymo metodai | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 13911:2004
  Apsauginė ugniagesių apranga. Ugniagesių gaisrinių gaubtų reikalavimai ir bandymo metodai | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 13949:2003
  Kvėpavimo įranga. Autonominis atvirosios apytakos suslėgtojo azoto ir deguonies mišinio arba deguonies naro aparatas. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas | 2004 2 21 | — | |
| CEN | EN ISO 13982-1:2004
  Apsauginė apranga nuo kietųjų, sveikatai žalingų dalelių. 1 dalis. Apsaugančios nuo chemikalų aprangos, teikiančios visam kūnui apsaugą nuo ore esančių sveikatai žalingų dalelių, naudojimo charakteristikų reikalavimai (5 tipo apranga) (ISO 13982-1:2004) | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN ISO 13982-2:2004
  Apsauginė apranga nuo kietųjų, sveikatai žalingų dalelių. 2 dalis. Bandymo metodas nustatyti smulkių dalelių aerozolių įtėkį į kostiumų vidų (ISO 13982-2:2004) | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN ISO 13995:2000
  Apsauginė apranga. Mechaninės savybės. Medžiagų atsparumo pradūrimui ir jų plyšimo, esant dinaminei apkrovai, bandymo metodas (ISO 13995:2000) | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN ISO 13997:1999
  Apsauginė apranga. Mechaninės savybės. Atsparumo įpjovimui aštriais daiktais nustatymas (ISO 13997:1999) | 2000 7 4 | — | |
| EN ISO 13997:1999/AC:2000 | | | |
| CEN | EN ISO 13998:2003
  Apsauginė apranga. Prijuostės, kelnės, liemenės, apsaugančios nuo rankinių peilių įpjovimų ir dūrių (ISO 13998:2003) | 2003 8 28 | EN 412:1993 | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN 14021:2003
  Motociklų kroso dalyvių apsaugos nuo akmenų ir purvo skydai. Reikalavimai ir bandymo metodai | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 14052:2005
  Aukštos kokybės pramoniniai šalmai | Tai skelbiama pirmą kartą | — | |
| CEN | EN 14058:2004
  Apsauginė apranga. Drabužiai, tinkami dirbti vėsioje aplinkoje | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 14120:2003
  Apsauginė apranga. Riedučių sporto įrangos naudotojų riešo, delno, kelio ir alkūnės apsaugai. Reikalavimai ir bandymo metodai | 2004 2 21 | — | |
| CEN | EN 14126:2003
  Apsauginė apranga. Apsauginė apranga nuo infekcinių agentų. Naudojimo savybių reikalavimai ir bandymų metodai | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 14143:2003
  Kvėpavimo įranga. Autonominis uždarosios apytakos naro aparatas | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 14225-1:2005
  Nardymo kombinezonai. 1 dalis. Narų kostiumai. Reikalavimai ir bandymo metodai | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 14225-2:2005
  Nardymo kombinezonai. 2 dalis. Narų skafandrai. Reikalavimai ir bandymo metodai | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 14225-3:2005
  Nardymo kombinezonai. 3 dalis. Aktyviai šildomi arba aušinami kostiumai (sistemos). Reikalavimai ir bandymo metodai | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 14225-4:2005
  Nardymo kombinezonai. 4 dalis. Vienos atmosferos kombinezonai (ADS). Ergonominiai reikalavimai ir bandymo metodai | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 14325:2004
  Apsauginė apranga nuo chemikalų. Apsaugančios nuo chemikalų aprangos medžiagų, siūlių, sandūrų ir sujungimų naudojimo charakteristikų klasifikacija ir bandymo metodai | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 14328:2005
  Apsauginė apranga. Pirštinės ir rankų apsaugai, apsaugantys nuo elektrinių peilių įpjovimų | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 14360:2004
  Apsauginiai drabužiai nuo lietaus. Gatavų drabužių bandymo metodas. Didelės energijos lašelių kritimo iš viršaus poveikis | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 14387:2004
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Dujų filtrai ir sudėtiniai filtrai. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas | 2005 10 6 | EN 141:2000
  EN 371:1992
  EN 372:1992 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN 14404:2004
  Asmeninė apsauginė įranga. Kelių apsaugai dirbant klūpomis | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 14435:2004
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Autonominiai atvirosios grandinės, suslėgtojo oro kvėpavimo aparatai su puskauke, suprojektuoti naudoti tik esant teigiamam slėgiui. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 14458:2004
  Asmeninės akių apsaugos priemonės. Gaisrininkų naudojami veido skydeliai bei žvalgos langeliai ir gaisrininkų, greitosios pagalbos bei avarinių tarnybų naudojami aukštos kokybės pramoniniai saugos šalmai | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN ISO 14460:1999
  Apsauginė automobilių lenktynių vairuotojų apranga. Apsauga nuo šilumos ir liepsnos. Eksploatacinių charakteristikų reikalavimai ir bandymo metodai. 1 keitinys. Modifikuotas išlinkimo bandymas (ISO 14460:1999) | 2000 3 16 | — | |
| EN ISO 14460:1999/A1:2002 | 2002 8 10 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2002 9 30) |
| EN ISO 14460:1999/AC:1999 | | | |
| CEN | EN 14529:2005
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Tiktai evakuacijai skirti autonominiai atvirosios grandinės suslėgtojo oro kvėpavimo aparatai su puskauke, suprojektuoti naudoti plaučių poreikiu valdomu vožtuvu esant teigiamam slėgiui. Reikalavimai, bandymai, ženkli | Tai skelbiama pirmą kartą | — | |
| CEN | EN 14572:2005
  Aukštos kokybės raitelių šalmai | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 14593-1:2005
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Vamzdžiu tiekiamo suslėgtojo oro kvėpavimo aparatai su vartojimo vožtuvu. 1 dalis. Aparatai su ištisine kauke. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas | 2005 10 6 | EN 139:1994 | Terminas pasibaigęs
  (2005 12 2) |
| CEN | EN 14593-2:2005
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Vamzdžiu tiekiamo suslėgtojo oro kvėpavimo aparatai su vartojimo vožtuvu. 2 dalis. Aparatai su puskauke, esant teigiamam slėgiui. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas | 2005 10 6 | EN 139:1994 | Terminas pasibaigęs
  (2005 12 2) |
| EN 14593-2:2005/AC:2005 | | | |
| CEN | EN 14594:2005
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Nenutrūkstamo tiekimo suslėgtojo oro kvėpavimo aparatai. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas | 2005 10 6 | EN 271:1995
  EN 12419:1999
  EN 139:1994
  EN 1835:1999
  EN 270:1994 | Terminas pasibaigęs
  (2005 12 2) |
| EN 14594:2005/AC:2005 | | | |
| CEN | EN 14605:2005
  Apsauginė apranga nuo skystųjų chemikalų. Apsauginės aprangos su skysčiams (3 tipo apranga) arba purškimui (4 tipo apranga) nepralaidžiomis jungtimis, įskaitant jos elementus, apsaugančius tik tam tikras kūno dalis ([3] PB tipo ir [4] PB tipo apranga), ch | 2005 10 6 | EN 467:1995
  EN 466:1995
  EN 465:1995 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN ISO 14877:2002
  Apsauginė apranga, dėvima srovinio abrazyvinio apdirbimo, naudojant granuliuotus abrazyvus, darbuose (ISO 14877:2002) | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN ISO 15025:2002
  Apsauginė apranga. Apsauga nuo karščio ir liepsnos. Riboto liepsnos plitimo bandymo metodas (ISO 15025:2000) | 2003 8 28 | EN 532:1994 | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN ISO 15027-1:2002
  Apsauginiai vandens kombinezonai. 1 dalis. Nuolat dėvimi kombinezonai, reikalavimai, įskaitant saugą (ISO 15027-1:2002) | 2003 4 10 | — | |
| CEN | EN ISO 15027-2:2002
  Nardymo kombinezonai. 2 dalis. Avariniai kombinezonai, reikalavimai, įskaitant saugą (ISO 15027-2:2002) | 2003 4 10 | — | |
| CEN | EN ISO 15027-3:2002
  Nardymo kombinezonai. 3 dalis. Bandymo metodai (ISO 15027-3:2002) | 2003 4 10 | — | |
| CEN | EN ISO 15831:2004
  Apranga. Fiziologiniai poveikiai. Šiluminės varžos matavimas naudojant šiluminį manekeną (ISO 15831:2004) | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN ISO 17249:2004
  Saugi avalynė, atspari grandininių pjūklų įpjovimui (ISO 17249:2004) | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN ISO 20344:2004
  Asmeninės apsauginės priemonės. Avalynės bandymo metodai (ISO 20344:2004) | 2005 10 6 | EN 344:1992
  EN 344-2:1996 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN ISO 20345:2004
  Asmeninės apsauginės priemonės. Saugi avalynė (ISO 20345:2004) | 2005 10 6 | EN 345:1992
  EN 345-2:1996 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN ISO 20346:2004
  Asmeninės apsauginės priemonės. Apsauginė avalynė (ISO 20346:2004) | 2005 10 6 | EN 346-2:1996
  EN 346:1992 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN ISO 20347:2004
  Asmeninės apsauginės priemonės. Darbinė avalynė (ISO 20347:2004) | 2005 10 6 | EN 347:1992
  EN 347-2:1996 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN 24869-1:1992
  Akustika. Klausos apsaugos priemonės. Subjektyvusis garso silpnėjimo matavimo metodas (ISO 4869-1:1990) | 1994 12 16 | — | |
| CEN | EN 24869-3:1993
  Akustika. Klausos apsaugai. 3 dalis. Paprastasis ausinių įneštinio silpninimo matavimo metodas kokybės kontrolės reikmėms (ISO/TR 4869-3:1989) | 1994 12 16 | — | |
| CENELEC | EN 50237:1997
  Mechaniškai apsaugotos pirštinės darbui su elektros įrenginiais | 1999 6 4 | — | |
| CENELEC | EN 50286:1999
  Žemosios įtampos įrenginiuose dėvima apsauginė izoliacinė apranga | 2000 3 16 | — | |
| CENELEC | EN 50321:1999
  Žemosios įtampos įrenginiuose avima izoliacinė avalynė | 2000 3 16 | — | |
| CENELEC | EN 50365:2002
  Elektriniai izoliaciniai šalmai, naudojami žemosios įtampos įrenginiuose | 2003 4 10 | — | |
| CENELEC | EN 60743:2001
  Įtampingieji darbai. Įrankių, įrenginių ir įtaisų terminija (IEC 60743:2001) | 2003 4 10 | EN 60743:1996
  2.1 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2004 12 1) |
| CENELEC | EN 60895:2003
  Įtampingieji darbai. Laidi apranga darbui, kai vardinė kintamoji įtampa neviršija 800 kV, o nuolatinė ± 600 kV (IEC 60895:2002 (Modifikuotas)) | 2005 10 6 | EN 60895:1996
  2.1 pastaba | 2006 7 1 |
| CENELEC | EN 60903:2003
  Įtampingieji darbai. Izoliacinės pirštinės (IEC 60903:2002 (Modifikuotas)) | 2005 10 6 | EN 60903:1992
  ir jo keitinys + EN 50237:1997
  2.1 pastaba | 2006 7 1 |
| CENELEC | EN 60984:1992
  Izoliacinės rankovės darbui esant įtampai (IEC 60984:1990 (Modifikuotas)) | 1999 6 4 | — | |
| EN 60984:1992/A1:2002 (IEC 60984:1990/A1:2002) | 2003 4 10 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| EN 60984:1992/A11:1997 | 1999 6 4 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (1999 6 4) |

ESO (1)

Darniojo standarto nuorodiniai žymenys ir pavadinimas

(ir pamatinis dokumentas)

Pirmą kartą OL

Pakeisto standarto duomenys

Pakeisto standarto atitikties prezumpcijos galiojimo pasibaigimo data

1 pastaba

CEN

EN 132:1998

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Terminai, jų apibrėžtys ir piktogramos

1999 6 4

EN 132:1990

Terminas pasibaigęs

(1999 6 30)

CEN

EN 133:2001

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Klasifikacija

2002 8 10

EN 133:1990

Terminas pasibaigęs

(2002 8 10)

CEN

EN 134:1998

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Komponentų nomenklatūra

1998 6 13

EN 134:1990

Terminas pasibaigęs

(1998 7 31)

CEN

EN 135:1998

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Terminų sąrašas

1999 6 4

EN 135:1990

Terminas pasibaigęs

(1999 6 30)

CEN

EN 136:1998

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Ištisinės kaukės. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas

1998 6 13

EN 136:1989

EN 136-10:1992

Terminas pasibaigęs

(1998 7 31)

EN 136:1998/AC:1999

CEN

EN 137:1993

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Autonominiai atvirojo kvėpavimo suslėgtojo oro aparatai. Reikalavimai, bandymai, žymėjimas

1993 12 23

EN 137:1986

Terminas pasibaigęs

(1993 12 23)

EN 137:1993/AC:1993

CEN

EN 138:1994

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Kvėpavimo aparatai su švaraus oro žarna ir kauke, puskauke arba kandikliniu įtaisu. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas

1994 12 16

—

CEN

EN 140:1998

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Puskaukės ir ketvirtinės kaukės. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas

1998 11 6

EN 140:1989

Terminas pasibaigęs

(1999 3 31)

EN 140:1998/AC:1999

CEN

EN 142:2002

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Kandiklinis įtaisas. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas

2003 4 10

EN 142:1989

Terminas pasibaigęs

(2003 4 10)

CEN

EN 143:2000

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Dalelių filtrai. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas

2001 1 24

EN 143:1990

Terminas pasibaigęs

(2001 1 24)

Dėmesio: Dėl dalelių filtrų, kurių visiškas ar dalinis filtravimo efektyvumas pasiekiamas naudojant medžiagas, kurių pagrindą sudaro neaustiniai elektrostatinį krūvį turintys pluoštai, — ši publikacija neskirta šio standarto 8.7.2.4 punkto paskutiniam sakiniui, 8.7.3.4 punkto paskutiniam sakiniui ir 10 punktui, kurie nelaikomi atitinkantys pagrindinius Direktyvos 89/686/EEB sveikatos apsaugos ir saugos darbe reikalavimus. Į šį perspėjimą taip pat atsižvelgiama taikant toliau išvardytus darniuosius standartus: EN 149:2001; EN 405:2001; EN 1827:1999; EN 12083:1998; EN 12941:1998; EN 12941:1998/A1:2003; EN 12942:1998; EN 12942:1998/A1:2002; EN 13274-7:2002.

CEN

EN 144-1:2000

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Dujų balionų vožtuvai. 1 dalis. Įsukamojo tarpvamzdžio srieginės jungtys

2001 1 24

EN 144-1:1991

Terminas pasibaigęs

(2001 1 24)

EN 144-1:2000/A1:2003

2004 2 21

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2003 10 31)

EN 144-1:2000/A2:2005

2005 10 6

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2005 12 31)

CEN

EN 144-2:1998

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Dujų balionų vožtuvai. 2 dalis. Išleidžiamosios jungtys

1999 6 4

—

CEN

EN 144-3:2003

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Dujų balionų vožtuvai. 3 dalis. Kvėpuojamojo azoto ir deguonies mišinio bei deguonies išleidžiamojo atvamzdžio jungtys

2004 2 21

—

CEN

EN 145:1997

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Autonominiai uždarojo ciklo suslėgtojo deguonies arba suslėgtojo deguonies-azoto tipo aparatai. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas

1998 2 19

EN 145:1988

EN 145-2:1992

Terminas pasibaigęs

(1998 2 28)

EN 145:1997/A1:2000

2001 1 24

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2001 1 24)

CEN

EN 148-1:1999

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Antveidžių sriegiai. 1 dalis. Standartinio sriegio jungtis

1999 6 4

EN 148-1:1987

Terminas pasibaigęs

(1999 8 31)

CEN

EN 148-2:1999

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Antveidžių sriegiai. 2 dalis. Centrinio sriegio jungtis

1999 6 4

EN 148-2:1987

Terminas pasibaigęs

(1999 8 31)

CEN

EN 148-3:1999

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Antveidžių sriegiai. 3 dalis. Srieginė jungtis M45 * 3

1999 6 4

EN 148-3:1992

Terminas pasibaigęs

(1999 8 31)

CEN

EN 149:2001

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Filtruojamosios puskaukės apsaugai nuo dalelių. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas

2001 12 21

EN 149:1991

Terminas pasibaigęs

(2001 12 21)

CEN

EN 165:2005

Asmeninė akių apsauga. Žodynas

Tai skelbiama pirmą kartą

EN 165:1995

2006 5 31

CEN

EN 166:2001

Asmeninė akių apsauga. Specifikacijos

2002 8 10

EN 166:1995

Terminas pasibaigęs

(2002 8 10)

CEN

EN 167:2001

Asmeninė akių apsauga. Optiniai bandymo metodai

2002 8 10

EN 167:1995

Terminas pasibaigęs

(2002 8 10)

CEN

EN 168:2001

Asmeninė akių apsauga. Neoptiniai bandymo metodai

2002 8 10

EN 168:1995

Terminas pasibaigęs

(2002 8 10)

CEN

EN 169:2002

Asmeninė akių apsauga. Suvirinimo ir giminiškų technologijų filtrai. Šviesos praleidimo reikalavimai ir rekomenduojamasis naudojimas

2003 8 28

EN 169:1992

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN 170:2002

Asmeninė akių apsauga. Ultravioletiniai filtrai. Praleidimo reikalavimai ir naudojimo rekomendacijos

2003 8 28

EN 170:1992

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN 171:2002

Asmeninė akių apsauga. Infraraudonieji filtrai. Praleidimo faktoriaus reikalavimai ir rekomenduojamas naudojimas

2003 4 10

EN 171:1992

Terminas pasibaigęs

(2003 4 10)

CEN

EN 172:1994

Asmeninė akių apsauga. Filtrai nuo saulės akinimo pramonės reikmėms

1996 5 15

—

EN 172:1994/A1:2000

2000 7 4

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2000 10 31)

EN 172:1994/A2:2001

2002 8 10

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2005 8 10)

CEN

EN 174:2001

Asmeninė akių apsauga. Apsauginiai kalnų slidininkų akiniai

2001 12 21

EN 174:1996

Terminas pasibaigęs

(2001 12 21)

CEN

EN 175:1997

Asmeninė apsauga. Akių ir veido apsaugos įranga suvirinimo ir panašiems procesams

1998 2 19

—

CEN

EN 207:1998

Asmeninė akių apsauga. Filtrai ir akių apsaugos priemonės nuo lazerio spinduliuotės (akių apsaugos priemonės nuo lazerio)

1998 11 21

EN 207:1993

Terminas pasibaigęs

(1999 3 31)

EN 207:1998/A1:2002

2003 8 28

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN 208:1998

Asmeninė akių apsauga. Akių apsaugos priemonės atliekant lazerių ir lazerių sistemų derinimo darbus (akių apsaugos priemonės derinant lazerius)

1998 11 21

EN 208:1993

Terminas pasibaigęs

(1999 3 31)

EN 208:1998/A1:2002

2003 8 28

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN 250:2000

Kvėpavimo įranga. Autonominiai atvirojo ciklo suslėgtojo oro narų aparatai. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas

2000 6 8

EN 250:1993

Terminas pasibaigęs

(2000 7 19)

CEN

EN 269:1994

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Kvėpavimo aparatas su priverstinio švaraus oro tiekimo žarna ir gaubtu. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas

1994 12 16

—

CEN

EN 340:2003

Apsauginė apranga. Bendrieji reikalavimai

2005 10 6

EN 340:1993

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN 341:1992

Asmeninė apsauginė įranga nuo kritimo iš aukščio. Nusileidimo įtaisai

1993 12 23

—

EN 341:1992/A1:1996

1998 11 6

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(1998 11 6)

EN 341:1992/AC:1993

CEN

EN 342:2004

Apsauginė apranga. Drabužiai ir jų komplektai, apsaugantys nuo šalčio

2005 10 6

—

CEN

EN 343:2003

Apsauginė apranga. Apsauga nuo lietaus

2004 2 21

—

CEN

EN 348:1992

Apsauginių drabužių tikrinimo būdas. Medžiagų elgsenos nustatymas, veikiant jas mažais išlydyto metalo lašais

1993 12 23

—

EN 348:1992/AC:1993

CEN

EN 352-1:2002

Klausos apsaugos priemonės. Bendrieji reikalavimai. 1 dalis. Ausinės

2003 8 28

EN 352-1:1993

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN 352-2:2002

Klausos apsaugos priemonės. Bendrieji reikalavimai. 2 dalis. Ausų kamšteliai

2003 8 28

EN 352-2:1993

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN 352-3:2002

Klausos apsaugos priemonės. Bendrieji reikalavimai. 3 dalis. Prie pramoninio apsauginio šalmo pritvirtintos ausinės

2003 8 28

EN 352-3:1996

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN 352-4:2001

Klausos apsaugos priemonės. Saugos reikalavimai ir bandymai. 4 dalis. Ausų kamšteliai pagal garso slėgio lygį

2002 8 10

—

EN 352-4:2001/A1:2005

Tai skelbiama pirmą kartą

3 pastaba

2006 4 30

CEN

EN 352-5:2002

Klausos apsaugos priemonės. Saugos reikalavimai ir bandymas. 5 dalis. Ausinės žmogų veikiančiam triukšmui sumažinti

2003 8 28

—

CEN

EN 352-6:2002

Klausos apsaugos priemonės. Saugos reikalavimai ir bandymas. 6 dalis. Ausinės su elektriniais garsinių signalų įvadais

2003 8 28

—

CEN

EN 352-7:2002

Klausos apsaugos priemonės. Saugos reikalavimai ir bandymas. 7 dalis. Ausų kamšteliai pagal garso slėgio lygį

2003 8 28

—

CEN

EN 353-1:2002

Asmeninė apsauginė įranga apsaugai nuo kritimo iš aukščio. 1 dalis. Valdomieji kritimo stabdytuvai, įskaitant standžiąją inkaravimo vedlinę

2003 8 28

EN 353-1:1992

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN 353-2:2002

Asmeninė apsauginė įranga apsaugai nuo kritimo iš aukščio. 2 dalis. Valdomieji kritimo stabdytuvai, įskaitant lanksčiąją inkaravimo vedlinę

2003 8 28

EN 353-2:1992

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN 354:2002

Asmeninė apsauginė įranga apsaugai nuo kritimo iš aukščio. Saugos diržų kobiniai

2003 8 28

EN 354:1992

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN 355:2002

Asmeninė apsauginė įranga apsaugai nuo kritimo iš aukščio. Energijos sugertuvai

2003 8 28

EN 355:1992

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN 358:1999

Asmeninė apsauginė įranga darbo padėčiai nustatyti ir apsaugoti nuo kritimo iš aukščio. Diržai darbo padėčiai nustatyti ir sulaikyti krentant. Kobiniai darbo padėčiai nustatyti

2001 12 21

EN 358:1992

Terminas pasibaigęs

(2001 12 21)

CEN

EN 360:2002

Asmeninė apsauginė įranga apsaugai nuo kritimo iš aukščio. Įtraukiamieji kritimo stabdytuvai

2003 8 28

EN 360:1992

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN 361:2002

Asmeninė apsauginė įranga apsaugai nuo kritimo iš aukščio. Kūno saugos diržai

2003 8 28

EN 361:1992

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN 362:2004

Asmeninė apsauginė įranga nuo kritimo iš aukščio. Jungtys

2005 10 6

EN 362:1992

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN 363:2002

Asmeninė apsauginė įranga apsaugai nuo kritimo iš aukščio. Kritimą stabdančios sistemos

2003 8 28

EN 363:1992

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN 364:1992

Asmeninė apsauginė įranga nuo kritimo iš aukščio. Bandymo metodai

1993 12 23

—

EN 364:1992/AC:1993

CEN

EN 365:2004

Asmeninė apsauginė įranga nuo kritimo iš aukščio. Naudojimo instrukcijų, techninės priežiūros, periodinio tikrinimo, taisymo, ženklinimo ir pakavimo bendrieji reikalavimai

2005 10 6

EN 365:1992

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN 367:1992

Apsauginiai drabužiai. Apsauga nuo karščio ir liepsnos. Patikrinimo būdas: šiluminio laidumo veikiant liepsnai nustatymas

1993 12 23

—

EN 367:1992/AC:1992

CEN

EN 373:1993

Apsauginiai drabužiai. Medžiagų atsparumo išlydyto metalo lašams įvertinimas

1993 12 23

—

CEN

EN 374-1:2003

Apsauginės pirštinės nuo chemikalų ir mikroorganizmų. 1 dalis. Terminai ir darbinių charakteristikų reikalavimai

2005 10 6

EN 374-1:1994

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN 374-2:2003

Apsauginės pirštinės nuo chemikalų ir mikroorganizmų. 2 dalis. Atsparumo skverbimuisi nustatymas

2005 10 6

EN 374-2:1994

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN 374-3:2003

Apsauginės pirštinės nuo chemikalų ir mikroorganizmų. 3 dalis. Atsparumo chemikalų sunkimuisi nustatymas

2005 10 6

EN 374-3:1994

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN 379:2003

Asmeninė akių apsauga. Automatiniai suvirinimo filtrai

2005 10 6

EN 379:1994

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN 381-1:1993

Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 1 dalis. Atsparumo grandininio pjūklo pjovimui bandymo įrenginys

1993 12 23

—

CEN

EN 381-2:1995

Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 2 dalis. Kojų apsauginių priemonių bandymo metodai

1996 1 12

—

CEN

EN 381-3:1996

Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 3 dalis. Avalynės bandymo metodai

1996 10 10

—

CEN

EN 381-4:1999

Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 4 dalis. Pirštinių, apsaugančių nuo grandininių pjūklų, bandymo metodai

2000 3 16

—

CEN

EN 381-5:1995

Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 5 dalis. Reikalavimai kojų apsauginėms priemonėms

1996 1 12

—

CEN

EN 381-7:1999

Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 7 dalis. Reikalavimai pirštinėms, apsaugančioms nuo grandininių pjūklų

2000 3 16

—

CEN

EN 381-8:1997

Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 8 dalis. Antkurpių, apsaugančių nuo grandininių pjūklų, bandymo metodai

1997 10 18

—

CEN

EN 381-9:1997

Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 9 dalis. Reikalavimai antkurpiams, apsaugantiems nuo grandininių pjūklų

1997 10 18

—

CEN

EN 381-10:2002

Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 10 dalis. Viršutinės kūno dalies apsaugų bandymo metodas

2003 8 28

—

CEN

EN 381-11:2002

Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 11 dalis. Viršutinės kūno dalies apsaugų reikalavimai

2003 8 28

—

CEN

EN 388:2003

Apsauginės pirštinės nuo mechaninių pažaidų

2005 10 6

EN 388:1994

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN 393:1993

Gelbėjimosi liemenės ir asmeninės plūduriavimo priemonės. 50 N plūduriavimo priemonės

1994 12 16

—

EN 393:1993/A1:1998

1998 11 6

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(1998 11 6)

EN 393:1993/AC:1995

CEN

EN 394:1993

Gelbėjimosi liemenės ir asmeninės plūduriavimo priemonės. Priedai

1994 12 16

—

CEN

EN 395:1993

Gelbėjimosi liemenės ir asmeninės plūduriavimo priemonės. 100 N gelbėjimosi liemenės

1994 12 16

—

EN 395:1993/A1:1998

1998 11 6

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(1998 11 6)

EN 395:1993/AC:1995

CEN

EN 396:1993

Gelbėjimosi liemenės ir asmeninės plūduriavimo priemonės. 150 N gelbėjimosi liemenės

1994 12 16

—

EN 396:1993/A1:1998

1998 11 6

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(1998 11 6)

EN 396:1993/AC:1995

CEN

EN 397:1995

Pramoniniai apsauginiai šalmai

1996 1 12

—

EN 397:1995/A1:2000

2001 1 24

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2001 1 24)

CEN

EN 399:1993

Gelbėjimosi liemenės ir asmeninės plūduriavimo priemonės. 275 N gelbėjimosi liemenės

1994 12 16

—

EN 399:1993/A1:1998

1998 11 6

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(1998 11 6)

EN 399:1993/AC:1995

CEN

EN 402:2003

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Plaučių valdomas gelbėjimosi autonominis atvirosios apytakos suslėgtojo oro kvėpavimo aparatas su viso veido kauke arba kandiklio sąranka. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas

2004 2 21

EN 402:1993

Terminas pasibaigęs

(2004 2 21)

CEN

EN 403:2004

Gelbėjimosi kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Filtravimo priemonės su gaubtu gelbėtis nuo gaisro. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas

2005 10 6

EN 403:1993

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN 404:2005

Gelbėjimosi kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Filtrinis gelbėjimosi nuo anglies monoksido respiratorius su kandiklio sąranka

2005 10 6

EN 404:1993

Terminas pasibaigęs

(2005 12 2)

CEN

EN 405:2001

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Filtruojamosios puskaukės su vožtuvais apsaugai nuo dujų arba dujų ir dalelių. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas

2002 8 10

EN 405:1992

Terminas pasibaigęs

(2002 8 10)

CEN

EN 407:2004

Apsauginės pirštinės nuo šiluminių pavojų (karščio ir(arba) ugnies)

2005 10 6

EN 407:1994

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN 420:2003

Apsauginės pirštinės. Bendrieji reikalavimai ir bandymo metodai

4 pastaba

2005 12 2

EN 420:1994

Terminas pasibaigęs

(2005 12 2)

CEN

EN 421:1994

Apsauginės pirštinės nuo jonizuojančiosios spinduliuotės ir radioaktyvaus užteršimo

1994 12 16

—

CEN

EN 443:1997

Ugniagesių šalmai

1998 2 19

—

CEN

EN 458:2004

Klausos apsaugos priemonės. Parinkimo, naudojimo ir priežiūros rekomendacijos. Vadovas

2005 10 6

EN 458:1993

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN 463:1994

Apsauginiai drabužiai nuo skystųjų chemikalų. Bandymo metodas: atsparumo skverbimuisi nustatymas skysčio čiurkšle (bandymas čiurkšle)

1994 12 16

—

CEN

EN 464:1994

Apsauginiai drabužiai nuo skystųjų ir dujinių chemikalų, įskaitant aerozolius ir kietąsias daleles. Bandymo metodas: dujoms nelaidžių kostiumų sandarumo nustatymas (bandymas vidiniu slėgiu)

1994 12 16

—

CEN

EN 468:1994

Apsauginiai drabužiai nuo skystųjų chemikalų. Bandymo metodas: atsparumo skverbimuisi nustatymas purškimu (bandymas purškimu)

1994 12 16

—

CEN

EN 469:2005

Apsauginė ugniagesių apranga. Apsauginės ugniagesių aprangos charaktristikų reikalavimai

Tai skelbiama pirmą kartą

EN 469:1995

2005 6 30

CEN

EN 470-1:1995

Apsauginė apranga, dėvima suvirinimo ir panašių procesų metu. 1 dalis. Bendrieji reikalavimai

1996 1 12

—

EN 470-1:1995/A1:1998

1998 6 13

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(1998 8 31)

CEN

EN 471:2003

Profesinė gerai matoma įspėjamoji apranga. Bandymo metodai ir reikalavimai

2005 10 6

EN 471:1994

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN 510:1993

Reikalavimai apsauginiams drabužiams, dėvimiems, kur yra įpainiojimo tarp judančių dalių pavojus

1994 12 16

—

CEN

EN 511:1994

Apsauginės pirštinės nuo šalčio

2000 3 16

—

CEN

EN 530:1994

Apsauginių drabužių medžiagos atsparumas dilimui. Bandymo metodai

1995 8 30

—

EN 530:1994/AC:1995

CEN

EN 531:1995

Apsauginiai drabužiai pramonės darbininkams, veikiamiems karščio (išskyrus gaisrininkų ir suvirintojų drabužius)

1998 11 6

—

EN 531:1995/A1:1998

1999 6 4

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(1999 6 4)

CEN

EN 533:1997

Apsauginiai drabužiai. Apsauga nuo karščio ir liepsnos. Riboto liepsnos plitimo medžiagos ir jų junginiai

1997 6 14

—

CEN

EN 564:1997

Alpinizmo įranga. Pagalbinė virvė. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai

2002 8 10

—

CEN

EN 565:1997

Alpinizmo įranga. Juostelė. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai

2002 8 10

—

CEN

EN 566:1997

Alpinizmo įranga. Pakėlimo virvės. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai

2002 8 10

—

CEN

EN 567:1997

Alpinizmo įranga. Virvių fiksatoriai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai

2002 8 10

—

CEN

EN 568:1997

Alpinizmo įranga. Ledo inkarai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai

1997 6 14

—

CEN

EN 569:1997

Alpinizmo įranga. Ąsiniai varžtai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai

2002 8 10

—

CEN

EN 659:2003

Apsauginės ugniagesių pirštinės

2004 2 21

EN 659:1996

Terminas pasibaigęs

(2004 2 21)

CEN

EN 702:1994

Apsauginė apranga. Apsauga nuo karščio ir liepsnos. Bandymo metodas. Apsauginės aprangos arba jos medžiagų sąlytinio šilumos perdavimo nustatymas

1996 1 12

—

CEN

EN 795:1996

Apsauga nuo kritimo iš aukščio. Inkaravimo įtaisai. Reikalavimai ir bandymai

2000 2 12

—

Įspėjimas: Ši publikacija netaikoma įrangai, kuri aprašyta A (konstrukciniai inkarai), C (inkaravimo įtaisai su horizontaliomis lanksčiosiomis vedlinėmis) ir D (inkaravimo įtaisai su horizontaliomis standžiosiomis vedlinėmis) klasėse, nurodytose 3.13.1, 3.13.3, 3.13.4, 4.3.1, 4.3.3, 4.3.4, 5.2.1, 5.2.2, 5.2.4, 5.2.5, 5.3.2 pastraipose (jei tai A1 klasė), 5.3.3, 5.3.4, 5.3.5, 6 pastraipose (jei tai A, C ir D klasės), A priede (A.2, A.3, A.5 ir A.6 pastraipos), B ir ZA prieduose (jei tai A, C ir D klasės) ir kurios atžvilgiu nedaroma prielaida, kad ji atitinka Direktyvos 89/686/EEB nuostatas.

EN 795:1996/A1:2000

2001 1 24

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2001 4 30)

CEN

EN 812:1997

Pramoninės apsauginės kepurės

1998 2 19

—

EN 812:1997/A1:2001

2002 8 10

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2002 8 10)

CEN

EN 813:1997

Asmeninė apsauginė įranga apsaugai nuo kritimo iš aukščio. Sėdimieji diržai

1997 6 14

—

CEN

EN 863:1995

Apsauginė apranga. Mechaninės savybės. Bandymo metodas. Atsparumas pradūrimui

1996 5 15

—

CEN

EN 892:2004

Alpinizmo ir kopimo įranga. Dinaminės alpinizmo virvės. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai

2005 10 6

EN 892:1996

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN 893:1999

Alpinizmo įranga. Kapliukai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai

2002 8 10

—

CEN

EN 943-1:2002

Apsauginė apranga nuo skystųjų ir dujinių chemikalų, įskaitant skystuosius aerozolius ir kietąsias daleles. 1 dalis. Ventiliuojamų ir neventiliuojamų, nepralaidžių dujoms (1 tipo) ir nedujinėms medžiagoms (2 tipo) kostiumų, apsaugančių nuo chemikalų, eksp

2003 8 28

—

CEN

EN 943-2:2002

Apsauginė apranga nuo skystųjų ir dujinių chemikalų, įskaitant skystuosius aerozolius ir kietąsias daleles. 2 dalis. Avarinių grupių (AG) dujoms nepralaidžių (1 tipo), apsaugančių nuo chemikalų kostiumų eksploatacinių savybių reikalavimai

2002 8 10

—

CEN

EN 958:1996

Alpinizmo įranga. Energiją sugeriančios sistemos, naudojamos kopiant stačiu uolos šlaitu (via ferrata). Saugos reikalavimai ir bandymo metodai

1997 6 14

—

CEN

EN 960:1994

Galvos modeliai apsauginiams šalmams bandyti

1996 5 15

—

EN 960:1994/A1:1998

1998 11 6

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(1998 11 6)

CEN

EN 966:1996

Oreivystės sportui skirti šalmai

1996 10 10

—

EN 966:1996/A1:2000

2000 7 4

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2000 9 30)

CEN

EN 1073-1:1998

Apsauginė apranga nuo radioaktyviosios taršos. 1 dalis. Ventiliuojamosios apsauginės aprangos nuo taršos radioaktyviomis dulkėmis reikalavimai ir bandymo metodai

1998 11 6

—

CEN

EN 1073-2:2002

Apsauginė apranga nuo radioaktyviosios taršos. 2 dalis. Neventiliuojamosios apsauginės aprangos nuo taršos radioaktyviosiomis dulkėmis reikalavimai ir bandymo metodai

2003 8 28

—

CEN

EN 1077:1996

Kalnų slidininkų šalmai

1996 10 10

—

CEN

EN 1078:1997

Dviratininkų, riedlentininkų ir riedutininkų šalmai

1997 6 14

—

EN 1078:1997/A1:2005

Tai skelbiama pirmą kartą

3 pastaba

2006 6 30

CEN

EN 1080:1997

Šalmai mažiems vaikams apsaugoti nuo smūgio

1997 6 14

—

EN 1080:1997/A1:2002

2003 8 28

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

EN 1080:1997/A2:2005

Tai skelbiama pirmą kartą

3 pastaba

2006 6 30

CEN

EN 1082-1:1996

Apsauginė apranga. Pirštinės ir rankų apsaugai, apsaugantys nuo rankinių peilių įpjovimų ir dūrių. 1 dalis. Šarvažiedės pirštinės ir rankų apsaugai

1997 6 14

—

CEN

EN 1082-2:2000

Apsauginė apranga. Pirštinės ir rankų apsaugai, apsaugantys nuo rankinių peilių įpjovimų ir dūrių. 2 dalis. Pirštinės ir rankų apsaugai, pagaminti iš kitos nei šarvažiedė medžiagos

2001 12 21

—

CEN

EN 1082-3:2000

Apsauginė apranga. Pirštinės ir rankų apsaugai, apsaugantys nuo rankinių peilių įpjovimų ir dūrių. 3 dalis. Tekstilės medžiagų, odos ir kitų medžiagų smūginio įpjovimo bandymas

2001 12 21

—

CEN

EN 1095:1998

Denio saugos diržai ir saugos juostos, naudojamos pramoginiuose laivuose. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai

1998 11 6

—

CEN

EN 1146:2005

Gelbėjimosi kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Evakuaciniai automatiniai uždarosios kvėpavimo grandinės suslėgtojo oro aparatai su gaubtu. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas

Tai skelbiama pirmą kartą

EN 1146:1997

2006 4 30

CEN

EN 1149-1:1995

Apsauginė apranga. Elektrostatinės savybės. 1 dalis. Savitoji paviršinė varža (bandymo metodai ir reikalavimai)

1996 10 10

—

CEN

EN 1149-2:1997

Apsauginė apranga. Elektrostatinės savybės. 2 dalis. Medžiagos statmenosios elektrinės varžos matavimo metodas

1998 2 19

—

CEN

EN 1149-3:2004

Apsauginė apranga. Elektrostatinės savybės. 3 dalis. Krūvio mažėjimo matavimo metodai

2005 10 6

—

CEN

EN 1150:1999

Apsauginė apranga. Neprofesinė ryškioji apranga. Bandymo metodai ir reikalavimai

1999 6 4

—

CEN

EN 1384:1996

Raitelių šalmai

1997 6 14

—

EN 1384:1996/A1:2001

2002 8 10

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2002 8 10)

CEN

EN 1385:1997

Baidarininkų ir srauniojo vandens sportininkų šalmai

1998 6 13

—

EN 1385:1997/A1:2005

2005 10 6

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN 1486:1996

Specialioms gaisrų gesinimo operacijoms skirtos atspindinčios aprangos bandymo metodai ir reikalavimai

1996 12 3

—

CEN

EN 1621-1:1997

Apsauginė motociklininkų apranga nuo mechaninio smūgio. 1 dalis. Reikalavimai apsaugams nuo smūgio ir jų bandymo metodai

1998 6 13

—

CEN

EN 1621-2:2003

Apsauginė motociklininkų apranga nuo mechaninio smūgio. 2 dalis. Motociklininkų nugaros apsaugai. Reikalavimai ir bandymo metodai

2005 10 6

—

CEN

EN 1731:1997

Tinklinės akių ir veido apsaugos priemonės nuo mechaninių pavojų ir (ar) karščio pramoniniam ir nepramoniniam naudojimui

1997 6 14

—

EN 1731:1997/A1:1997

1998 6 13

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(1998 6 30)

CEN

EN 1809:1997

Pagalbiniai nardymo reikmenys. Keliamosios jėgos kompensatoriai. Funkciniai ir saugos reikalavimai, bandymo būdai

1998 6 13

—

CEN

EN 1827:1999

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Puskaukės be įkvėpimo vožtuvų ir su atskiriamais filtrais, apsaugančios nuo dujų, dujų ir dalelių arba tik dalelių. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas

2001 2 24

—

CEN

EN 1836:2005

Asmeninės akių apsaugos įranga. Bendrosios paskirties saulės akiniai ir saulės filtrai bei filtrai tiesioginiam saulės stebėjimui

2005 12 2

EN 1836:1997

Terminas pasibaigęs

(2006 3 31)

CEN

EN 1868:1997

Asmeninė apsauginė įranga nuo kritimo iš aukščio. Lygiaverčių terminų sąrašas

1997 10 18

—

CEN

EN 1891:1998

Asmeninė apsauginė įranga apsaugai nuo kritimo iš aukščio. Mažo tąsumo lynai su šerdies apvalkalu

1998 11 6

—

CEN

EN 1938:1998

Asmeninė akių apsauga. Apsauginiai akiniai, skirti motociklų ir mopedų vairuotojams

1999 6 4

—

CEN

EN ISO 4869-2:1995

Akustika. Klausos apsaugos priemonės. 2 dalis. Efektyviųjų A svertinių garso slėgio lygių įvertinimas, kai naudojamos klausos apsaugos priemonės (ISO 4869-2:1994)

1996 5 15

—

CEN

EN ISO 4869-4:2000

Akustika. Klausos apsaugai. 4 dalis. Nuo garsio priklausomų garsą atkuriančių ausinių efektyviųjų garso slėgio lygių matavimas (ISO/TR 4869-4:1998)

2005 10 6

—

CEN

EN ISO 6529:2001

Apsauginiai drabužiai. Apsauga nuo chemikalų. Apsauginės aprangos medžiagų atsparumo skysčių ir dujų prasiskverbimui nustatymas (ISO 6529:2001)

2005 10 6

EN 369:1993

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN ISO 6530:2005

Apsauginė apranga. Apsauga nuo skystųjų chemikalų. Medžiagų atsparumo skysčių skverbimuisi bandymo metodas (ISO 6530:2005)

2005 10 6

EN 368:1992

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN ISO 6942:2002

Apsauginė apranga. Apsauga nuo karščio ir ugnies. Bandymo metodas. Spinduliuojamos šilumos veikiamų medžiagų ir medžiaginių drabužių įvertinimas (ISO 6942:2002)

2003 8 28

EN 366:1993

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN ISO 10256:2003

Ledo ritulininkų galvos ir veido apsaugai (ISO 10256:2003)

2005 10 6

EN 967:1996

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN ISO 10819:1996

Mechaniniai virpesiai ir smūgiai. Rankas veikiančios vibracijos. Vibracijų perduodamumo delnui per pirštines matavimo ir įvertinimo metodas (ISO 10819:1996)

1996 12 3

—

CEN

EN 12083:1998

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Filtrai su kvėpavimo žarnomis (filtrai be kaukės). Dalelių, dujų ir kombinuoti filtrai. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas

2000 7 4

—

EN 12083:1998/AC:2000

CEN

EN 12270:1998

Alpinizmo įranga. Pleištai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai

2000 3 16

—

CEN

EN 12275:1998

Alpinizmo įranga. Jungtys. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai

2000 3 16

—

CEN

EN 12276:1998

Alpinizmo įranga. Frikciniai inkarai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai

2001 2 24

—

EN 12276:1998/AC:2000

CEN

EN 12277:1998

Alpinizmo įranga. Diržai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai

1998 11 6

—

CEN

EN 12278:1998

Alpinizmo įranga. Skriemuliai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai

1998 11 6

—

CEN

EN 12477:2001

Apsauginės suvirintojų pirštinės

2002 8 10

—

EN 12477:2001/A1:2005

2005 10 6

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2005 12 31)

CEN

EN 12492:2000

Alpinizmo įranga. Alpinistų šalmai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai

2001 12 21

—

EN 12492:2000/A1:2002

2003 8 28

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN 12568:1998

Pėdų ir kojų apsaugai. Batų noselių bei pradūrimui atsparių metalinių intarpų reikalavimai ir bandymo metodai

1998 11 6

—

CEN

EN 12628:1999

Nardymo reikmenys. Plūdriųjų ir gelbėjimo priemonių deriniai. Paskirties ir saugos reikalavimai, bandymo metodai

2000 7 4

—

EN 12628:1999/AC:2000

CEN

EN 12941:1998

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Varikliniai filtravimo įtaisai su šalmu arba gaubtu. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas

1999 6 4

EN 146:1991

Terminas pasibaigęs

(1999 6 4)

EN 12941:1998/A1:2003

2005 10 6

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN 12942:1998

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Orpūtiniai filtravimo aparatai su ištisine kauke, puskauke arba ketvirtine kauke. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas

1999 6 4

EN 147:1991

Terminas pasibaigęs

(1999 6 4)

EN 12942:1998/A1:2002

2003 8 28

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN 13034:2005

Apsauginė apranga nuo skystųjų chemikalų. Ribotos apsaugos nuo skystųjų chemikalų apsauginės aprangos charakteristikų matavimai (6 ir PB [6] tipo įranga

2005 10 6

—

CEN

EN 13061:2001

Apsauginė apranga. Futbolininkų blauzdos apsaugai. Reikalavimai ir bandymo metodai

2002 8 10

—

CEN

EN 13087-1:2000

Apsauginiai šalmai. Bandymo metodai. 1 dalis. Sąlygos ir kondicionavimas

2002 8 10

—

EN 13087-1:2000/A1:2001

2002 8 10

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2002 8 10)

CEN

EN 13087-2:2000

Apsauginiai šalmai. Bandymo metodai. 2 dalis. Smūgio sugertis

2002 8 10

—

EN 13087-2:2000/A1:2001

2002 8 10

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2002 8 10)

CEN

EN 13087-3:2000

Apsauginiai šalmai. Bandymo metodai. 3 dalis. Atsparumas skverbimuisi

2002 8 10

—

EN 13087-3:2000/A1:2001

2002 8 10

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2002 8 10)

CEN

EN 13087-4:2000

Apsauginiai šalmai. Bandymo metodai. 4 dalis. Sulaikymo sistemos efektyvumas

2001 12 21

—

CEN

EN 13087-5:2000

Apsauginiai šalmai. Bandymo metodai. 5 dalis. Sulaikymo sistemos stipris

2001 2 24

—

CEN

EN 13087-6:2000

Apsauginiai šalmai. Bandymo metodai. 6 dalis. Regos laukas

2002 8 10

—

EN 13087-6:2000/A1:2001

2002 8 10

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2002 8 10)

CEN

EN 13087-7:2000

Apsauginiai šalmai. Bandymų metodai. 7 dalis. Atsparumas liepsnai

2002 8 10

—

EN 13087-7:2000/A1:2001

2002 8 10

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2002 8 10)

CEN

EN 13087-8:2000

Apsauginiai šalmai. Bandymo metodai. 8 dalis. Elektrinės savybės

2001 12 21

—

EN 13087-8:2000/A1:2005

2005 10 6

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN 13087-10:2000

Apsauginiai šalmai. Bandymo metodai. 10 dalis. Atsparumas spinduliuojamajai šilumai

2001 12 21

—

CEN

EN 13138-1:2003

Mokomosios plūdriosios plaukimo priemonės. 1 dalis. Dėvimų plūdriųjų priemonių saugos reikalavimai ir bandymo metodai

2005 10 6

—

CEN

EN 13158:2000

Apsauginė apranga. Apsauginiai jojikų švarkai, kūno ir pečių apsaugai. Reikalavimai ir bandymo metodai

2001 2 24

—

CEN

EN 13178:2000

Asmeninė akių apsauga. Akių apsaugos priemonės sniegaeigių vartotojams

2001 12 21

—

CEN

EN 13274-1:2001

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Bandymo metodai. 1 dalis. Įtėkio į vidų ir suminio įtėkio nustatymas

2001 12 21

—

CEN

EN 13274-2:2001

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Bandymo metodai. 2 dalis. Praktiniai eksploatacinių savybių bandymai

2001 12 21

—

CEN

EN 13274-3:2001

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Bandymo metodai. 3 dalis. Kvėpavimo varžos nustatymas

2002 8 10

—

CEN

EN 13274-4:2001

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Bandymo metodai. 4 dalis. Liepsnos bandymas

2002 8 10

—

CEN

EN 13274-5:2001

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Bandymo metodai. 5 dalis. Klimatinės sąlygos

2001 12 21

—

CEN

EN 13274-6:2001

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Bandymo metodai. 6 dalis. Anglies dioksido kiekio įkvepiamajame ore nustatymas

2002 8 10

—

CEN

EN 13274-7:2002

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Bandymo metodai. 7 dalis. Dalelių prasiskverbimo į filtrą nustatymas

2003 8 28

—

CEN

EN 13274-8:2002

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Bandymo metodai. 8 dalis. Užsikimšimo dolomito dulkėmis nustatymas

2003 8 28

—

CEN

EN 13277-1:2000

Apsauginė kovos menų sporto įranga. 1 dalis. Bendrieji reikalavimai ir bandymo metodai

2001 2 24

—

CEN

EN 13277-2:2000

Apsauginė kovos menų sporto įranga. 2 dalis. Kelties, blauzdos ir dilbio apsaugų papildomieji reikalavimai ir bandymo metodai

2001 2 24

—

CEN

EN 13277-3:2000

Apsauginė kovos menų sporto įranga. 3 dalis. Liemens apsaugų papildomieji reikalavimai ir bandymo metodai

2001 2 24

—

CEN

EN 13277-4:2001

Apsauginė kovos menų sporto įranga. 4 dalis. Papildomi galvos apsaugų reikalavimai ir bandymų metodai

2002 8 10

—

CEN

EN 13277-5:2002

Apsauginė kovos menų sporto įranga. 5 dalis. Genitalijų ir pilvo srities apsaugų papildomieji reikalavimai ir bandymo metodai

2002 8 10

—

CEN

EN 13277-6:2003

Apsauginė kovos menų sporto įranga. 6 dalis. Moterų krūtinės apsaugų papildomieji reikalavimai ir bandymo metodai

2004 2 21

—

CEN

EN 13287:2004

Asmeninė apsauginė įranga. Avalynė. Bandymo metodas nustatyti atsparumą slydimui

2005 10 6

—

CEN

EN 13356:2001

Nedarbinių drabužių priedai matomumui pagerinti. Bandymo metodai ir reikalavimai

2001 12 21

—

CEN

EN 13484:2001

Rogučių naudotojų šalmai

2002 8 10

—

CEN

EN 13546:2002

Apsauginė apranga. Žolės riedulio vartininko plaštakos, rankos, krūtinės ląstos, pilvo srities, kojos, pėdos ir genitalijų apsaugai bei žolės riedulininkų blauzdų apsaugai. Reikalavimai ir bandymo metodai

2003 8 28

—

CEN

EN 13567:2002

Apsauginė apranga. Fechtuotojų plaštakos, rankos, krūtinės ląstos, pilvo srities, kojos, genitalijų ir veido apsaugai. Reikalavimai ir bandymo metodai

2003 8 28

—

CEN

EN 13594:2002

Apsauginės motociklininkų profesionalų pirštinės. Reikalavimai ir bandymo metodai

2003 8 28

—

CEN

EN 13595-1:2002

Apsauginė motociklininkų profesionalų apranga. Striukės, kelnės ir ištisiniai bei kelių dalių kombinezonai. 1 dalis. Bendrieji reikalavimai

2003 8 28

—

CEN

EN 13595-2:2002

Apsauginė motociklininkų profesionalų apranga. Striukės, kelnės ir ištisiniai bei kelių dalių kombinezonai. 2 dalis. Bandymo metodas nustatyti atsparumą smūginiam įbrėžimui

2003 8 28

—

CEN

EN 13595-3:2002

Apsauginė motociklininkų profesionalų apranga. Striukės, kelnės ir ištisiniai bei kelių dalių kombinezonai. 3 dalis. Bandymo metodas nustatyti atsparumą plyšimui

2003 8 28

—

CEN

EN 13595-4:2002

Apsauginė motociklininkų profesionalų apranga. Striukės, kelnės ir ištisiniai bei kelių dalių kombinezonai. 4 dalis. Bandymo metodas nustatyti atsparumą smūginiam įpjovimui

2003 8 28

—

CEN

EN 13634:2002

Apsauginė motociklininkų profesionalų avalynė. Reikalavimai ir bandymo metodai

2003 8 28

—

CEN

EN 13781:2001

Propelerinių ir sportinių kalnų rogių vairuotojų ir keleivių apsauginiai šalmai

2002 8 10

—

CEN

EN 13794:2002

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Gelbėjimosi autonominis uždarosios apytakos kvėpavimo aparatas. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas

2003 8 28

EN 1061:1996

EN 400:1993

EN 401:1993

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN 13819-1:2002

Klausos apsaugos priemonės. 1 dalis. Fizikiniai bandymo metodai

2003 8 28

—

CEN

EN 13819-2:2002

Klausos apsaugos priemonės. 2 dalis. Akustiniai bandymo metodai

2003 8 28

—

CEN

EN 13911:2004

Apsauginė ugniagesių apranga. Ugniagesių gaisrinių gaubtų reikalavimai ir bandymo metodai

2005 10 6

—

CEN

EN 13949:2003

Kvėpavimo įranga. Autonominis atvirosios apytakos suslėgtojo azoto ir deguonies mišinio arba deguonies naro aparatas. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas

2004 2 21

—

CEN

EN ISO 13982-1:2004

Apsauginė apranga nuo kietųjų, sveikatai žalingų dalelių. 1 dalis. Apsaugančios nuo chemikalų aprangos, teikiančios visam kūnui apsaugą nuo ore esančių sveikatai žalingų dalelių, naudojimo charakteristikų reikalavimai (5 tipo apranga) (ISO 13982-1:2004)

2005 10 6

—

CEN

EN ISO 13982-2:2004

Apsauginė apranga nuo kietųjų, sveikatai žalingų dalelių. 2 dalis. Bandymo metodas nustatyti smulkių dalelių aerozolių įtėkį į kostiumų vidų (ISO 13982-2:2004)

2005 10 6

—

CEN

EN ISO 13995:2000

Apsauginė apranga. Mechaninės savybės. Medžiagų atsparumo pradūrimui ir jų plyšimo, esant dinaminei apkrovai, bandymo metodas (ISO 13995:2000)

2005 10 6

—

CEN

EN ISO 13997:1999

Apsauginė apranga. Mechaninės savybės. Atsparumo įpjovimui aštriais daiktais nustatymas (ISO 13997:1999)

2000 7 4

—

EN ISO 13997:1999/AC:2000

CEN

EN ISO 13998:2003

Apsauginė apranga. Prijuostės, kelnės, liemenės, apsaugančios nuo rankinių peilių įpjovimų ir dūrių (ISO 13998:2003)

2003 8 28

EN 412:1993

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN 14021:2003

Motociklų kroso dalyvių apsaugos nuo akmenų ir purvo skydai. Reikalavimai ir bandymo metodai

2005 10 6

—

CEN

EN 14052:2005

Aukštos kokybės pramoniniai šalmai

Tai skelbiama pirmą kartą

—

CEN

EN 14058:2004

Apsauginė apranga. Drabužiai, tinkami dirbti vėsioje aplinkoje

2005 10 6

—

CEN

EN 14120:2003

Apsauginė apranga. Riedučių sporto įrangos naudotojų riešo, delno, kelio ir alkūnės apsaugai. Reikalavimai ir bandymo metodai

2004 2 21

—

CEN

EN 14126:2003

Apsauginė apranga. Apsauginė apranga nuo infekcinių agentų. Naudojimo savybių reikalavimai ir bandymų metodai

2005 10 6

—

CEN

EN 14143:2003

Kvėpavimo įranga. Autonominis uždarosios apytakos naro aparatas

2005 10 6

—

CEN

EN 14225-1:2005

Nardymo kombinezonai. 1 dalis. Narų kostiumai. Reikalavimai ir bandymo metodai

2005 10 6

—

CEN

EN 14225-2:2005

Nardymo kombinezonai. 2 dalis. Narų skafandrai. Reikalavimai ir bandymo metodai

2005 10 6

—

CEN

EN 14225-3:2005

Nardymo kombinezonai. 3 dalis. Aktyviai šildomi arba aušinami kostiumai (sistemos). Reikalavimai ir bandymo metodai

2005 10 6

—

CEN

EN 14225-4:2005

Nardymo kombinezonai. 4 dalis. Vienos atmosferos kombinezonai (ADS). Ergonominiai reikalavimai ir bandymo metodai

2005 10 6

—

CEN

EN 14325:2004

Apsauginė apranga nuo chemikalų. Apsaugančios nuo chemikalų aprangos medžiagų, siūlių, sandūrų ir sujungimų naudojimo charakteristikų klasifikacija ir bandymo metodai

2005 10 6

—

CEN

EN 14328:2005

Apsauginė apranga. Pirštinės ir rankų apsaugai, apsaugantys nuo elektrinių peilių įpjovimų

2005 10 6

—

CEN

EN 14360:2004

Apsauginiai drabužiai nuo lietaus. Gatavų drabužių bandymo metodas. Didelės energijos lašelių kritimo iš viršaus poveikis

2005 10 6

—

CEN

EN 14387:2004

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Dujų filtrai ir sudėtiniai filtrai. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas

2005 10 6

EN 141:2000

EN 371:1992

EN 372:1992

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN 14404:2004

Asmeninė apsauginė įranga. Kelių apsaugai dirbant klūpomis

2005 10 6

—

CEN

EN 14435:2004

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Autonominiai atvirosios grandinės, suslėgtojo oro kvėpavimo aparatai su puskauke, suprojektuoti naudoti tik esant teigiamam slėgiui. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas

2005 10 6

—

CEN

EN 14458:2004

Asmeninės akių apsaugos priemonės. Gaisrininkų naudojami veido skydeliai bei žvalgos langeliai ir gaisrininkų, greitosios pagalbos bei avarinių tarnybų naudojami aukštos kokybės pramoniniai saugos šalmai

2005 10 6

—

CEN

EN ISO 14460:1999

Apsauginė automobilių lenktynių vairuotojų apranga. Apsauga nuo šilumos ir liepsnos. Eksploatacinių charakteristikų reikalavimai ir bandymo metodai. 1 keitinys. Modifikuotas išlinkimo bandymas (ISO 14460:1999)

2000 3 16

—

EN ISO 14460:1999/A1:2002

2002 8 10

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2002 9 30)

EN ISO 14460:1999/AC:1999

CEN

EN 14529:2005

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Tiktai evakuacijai skirti autonominiai atvirosios grandinės suslėgtojo oro kvėpavimo aparatai su puskauke, suprojektuoti naudoti plaučių poreikiu valdomu vožtuvu esant teigiamam slėgiui. Reikalavimai, bandymai, ženkli

Tai skelbiama pirmą kartą

—

CEN

EN 14572:2005

Aukštos kokybės raitelių šalmai

2005 10 6

—

CEN

EN 14593-1:2005

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Vamzdžiu tiekiamo suslėgtojo oro kvėpavimo aparatai su vartojimo vožtuvu. 1 dalis. Aparatai su ištisine kauke. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas

2005 10 6

EN 139:1994

Terminas pasibaigęs

(2005 12 2)

CEN

EN 14593-2:2005

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Vamzdžiu tiekiamo suslėgtojo oro kvėpavimo aparatai su vartojimo vožtuvu. 2 dalis. Aparatai su puskauke, esant teigiamam slėgiui. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas

2005 10 6

EN 139:1994

Terminas pasibaigęs

(2005 12 2)

EN 14593-2:2005/AC:2005

CEN

EN 14594:2005

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Nenutrūkstamo tiekimo suslėgtojo oro kvėpavimo aparatai. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas

2005 10 6

EN 271:1995

EN 12419:1999

EN 139:1994

EN 1835:1999

EN 270:1994

Terminas pasibaigęs

(2005 12 2)

EN 14594:2005/AC:2005

CEN

EN 14605:2005

Apsauginė apranga nuo skystųjų chemikalų. Apsauginės aprangos su skysčiams (3 tipo apranga) arba purškimui (4 tipo apranga) nepralaidžiomis jungtimis, įskaitant jos elementus, apsaugančius tik tam tikras kūno dalis ([3] PB tipo ir [4] PB tipo apranga), ch

2005 10 6

EN 467:1995

EN 466:1995

EN 465:1995

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN ISO 14877:2002

Apsauginė apranga, dėvima srovinio abrazyvinio apdirbimo, naudojant granuliuotus abrazyvus, darbuose (ISO 14877:2002)

2003 8 28

—

CEN

EN ISO 15025:2002

Apsauginė apranga. Apsauga nuo karščio ir liepsnos. Riboto liepsnos plitimo bandymo metodas (ISO 15025:2000)

2003 8 28

EN 532:1994

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN ISO 15027-1:2002

Apsauginiai vandens kombinezonai. 1 dalis. Nuolat dėvimi kombinezonai, reikalavimai, įskaitant saugą (ISO 15027-1:2002)

2003 4 10

—

CEN

EN ISO 15027-2:2002

Nardymo kombinezonai. 2 dalis. Avariniai kombinezonai, reikalavimai, įskaitant saugą (ISO 15027-2:2002)

2003 4 10

—

CEN

EN ISO 15027-3:2002

Nardymo kombinezonai. 3 dalis. Bandymo metodai (ISO 15027-3:2002)

2003 4 10

—

CEN

EN ISO 15831:2004

Apranga. Fiziologiniai poveikiai. Šiluminės varžos matavimas naudojant šiluminį manekeną (ISO 15831:2004)

2005 10 6

—

CEN

EN ISO 17249:2004

Saugi avalynė, atspari grandininių pjūklų įpjovimui (ISO 17249:2004)

2005 10 6

—

CEN

EN ISO 20344:2004

Asmeninės apsauginės priemonės. Avalynės bandymo metodai (ISO 20344:2004)

2005 10 6

EN 344:1992

EN 344-2:1996

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN ISO 20345:2004

Asmeninės apsauginės priemonės. Saugi avalynė (ISO 20345:2004)

2005 10 6

EN 345:1992

EN 345-2:1996

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN ISO 20346:2004

Asmeninės apsauginės priemonės. Apsauginė avalynė (ISO 20346:2004)

2005 10 6

EN 346-2:1996

EN 346:1992

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN ISO 20347:2004

Asmeninės apsauginės priemonės. Darbinė avalynė (ISO 20347:2004)

2005 10 6

EN 347:1992

EN 347-2:1996

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN 24869-1:1992

Akustika. Klausos apsaugos priemonės. Subjektyvusis garso silpnėjimo matavimo metodas (ISO 4869-1:1990)

1994 12 16

—

CEN

EN 24869-3:1993

Akustika. Klausos apsaugai. 3 dalis. Paprastasis ausinių įneštinio silpninimo matavimo metodas kokybės kontrolės reikmėms (ISO/TR 4869-3:1989)

1994 12 16

—

CENELEC

EN 50237:1997

Mechaniškai apsaugotos pirštinės darbui su elektros įrenginiais

1999 6 4

—

CENELEC

EN 50286:1999

Žemosios įtampos įrenginiuose dėvima apsauginė izoliacinė apranga

2000 3 16

—

CENELEC

EN 50321:1999

Žemosios įtampos įrenginiuose avima izoliacinė avalynė

2000 3 16

—

CENELEC

EN 50365:2002

Elektriniai izoliaciniai šalmai, naudojami žemosios įtampos įrenginiuose

2003 4 10

—

CENELEC

EN 60743:2001

Įtampingieji darbai. Įrankių, įrenginių ir įtaisų terminija (IEC 60743:2001)

2003 4 10

EN 60743:1996

2.1 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2004 12 1)

CENELEC

EN 60895:2003

Įtampingieji darbai. Laidi apranga darbui, kai vardinė kintamoji įtampa neviršija 800 kV, o nuolatinė ± 600 kV (IEC 60895:2002 (Modifikuotas))

2005 10 6

EN 60895:1996

2.1 pastaba

2006 7 1

CENELEC

EN 60903:2003

Įtampingieji darbai. Izoliacinės pirštinės (IEC 60903:2002 (Modifikuotas))

2005 10 6

EN 60903:1992

ir jo keitinys + EN 50237:1997

2.1 pastaba

2006 7 1

CENELEC

EN 60984:1992

Izoliacinės rankovės darbui esant įtampai (IEC 60984:1990 (Modifikuotas))

1999 6 4

—

EN 60984:1992/A1:2002 (IEC 60984:1990/A1:2002)

2003 4 10

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

EN 60984:1992/A11:1997

1999 6 4

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(1999 6 4)

| 1 pastaba | Paprastai atitikties prezumpcijos galiojimo pasibaigimo data — tai panaikinimo data („dow“), kurią nustato Europos standartizacijos organizacija, tačiau šių standartų naudotojų dėmesys atkreipiamas į tai, kad tam tikrais išimtiniais atvejais, ši data gali būti ir kita. |
| --- | --- |

1 pastaba

Paprastai atitikties prezumpcijos galiojimo pasibaigimo data — tai panaikinimo data („dow“), kurią nustato Europos standartizacijos organizacija, tačiau šių standartų naudotojų dėmesys atkreipiamas į tai, kad tam tikrais išimtiniais atvejais, ši data gali būti ir kita.

| 2.1 pastaba | Naujojo (arba su keitiniais) standarto taikymo sritis yra tokia pati kaip pakeičiamo standarto. Suėjus nustatytam terminui, pakeičiamas standartas nebesuteikia atitikties esminiams direktyvos reikalavimams prielaidos. |
| --- | --- |

2.1 pastaba

Naujojo (arba su keitiniais) standarto taikymo sritis yra tokia pati kaip pakeičiamo standarto. Suėjus nustatytam terminui, pakeičiamas standartas nebesuteikia atitikties esminiams direktyvos reikalavimams prielaidos.

| 3 pastaba | Jei daromi pakeitimai, pamatinis standartas yra EN CCCCC:YYYY, jo ankstesni pakeitimai, jei jų buvo, ir naujasis cituojamas pakeitimas. Todėl pakeistas standartas (3 skiltis) susideda iš EN CCCCC:YYYY ir jo ankstesnių pakeitimų, jei jų buvo, išskyrus naująjį cituojamą pakeitimą. Nurodytą dieną pakeistas standartas nebeleidžia laikyti, kad laikomasi esminių direktyvos reikalavimų. |
| --- | --- |

3 pastaba

Jei daromi pakeitimai, pamatinis standartas yra EN CCCCC:YYYY, jo ankstesni pakeitimai, jei jų buvo, ir naujasis cituojamas pakeitimas. Todėl pakeistas standartas (3 skiltis) susideda iš EN CCCCC:YYYY ir jo ankstesnių pakeitimų, jei jų buvo, išskyrus naująjį cituojamą pakeitimą. Nurodytą dieną pakeistas standartas nebeleidžia laikyti, kad laikomasi esminių direktyvos reikalavimų.

| 4 pastaba | Standartu EN 420:2003 suteikta atitikties prielaida dėl BHSR 1.2.1.1 ir Cr(VI) kiekio pirštinių medžiagose yra susijusi, taikant bandymo metodą Cr(VI) kiekiui nustatyti, su 3 mg/kg arba mažesne aptikimo riba. |
| --- | --- |

4 pastaba

Standartu EN 420:2003 suteikta atitikties prielaida dėl BHSR 1.2.1.1 ir Cr(VI) kiekio pirštinių medžiagose yra susijusi, taikant bandymo metodą Cr(VI) kiekiui nustatyti, su 3 mg/kg arba mažesne aptikimo riba.

PASTABA:

| — | Visą informaciją apie esamus standartus gali suteikti Europos standartizacijos organizacijos arba nacionalinės standartizacijos įstaigos, kurių sąrašas pateikiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/34/EB (2) su pakeitimais, padarytais Direktyva 98/48/EB (3), priede. |
| --- | --- |

—

Visą informaciją apie esamus standartus gali suteikti Europos standartizacijos organizacijos arba nacionalinės standartizacijos įstaigos, kurių sąrašas pateikiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/34/EB (2) su pakeitimais, padarytais Direktyva 98/48/EB (3), priede.

| — | Žymenų skelbimas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje nereiškia, kad standartai parengti visomis Bendrijos kalbomis. |
| --- | --- |

—

Žymenų skelbimas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje nereiškia, kad standartai parengti visomis Bendrijos kalbomis.

| — | Šis sąrašas pakeičia visus ankstesnius sąrašus, skelbtus Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija užtikrina, kad šis sąrašas bus atnaujinamas. |
| --- | --- |

—

Šis sąrašas pakeičia visus ankstesnius sąrašus, skelbtus Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija užtikrina, kad šis sąrašas bus atnaujinamas.

Daugiau informacijos apie darniuosius standartus rasite internete adresu:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Europos standartizacijos organizacijos:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, Tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, Tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, Tel. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, Tel. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  OL L 204, 1998 7 21, p. 37.

(3)  OL L 217, 1998 8 5, p. 18.

---

| 19.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 91/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 91/25

---

VALSTYBĖS PAGALBA — PORTUGALIJA

Pagalbos Nr. C 4/2006 (ex Nr. 180/2005) — Pagalba Djebel S.A.

Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį

(2006/C 91/04)

(Tekstas svarbus EEE)

Toliau pateiktu 2006 m. vasario 22 d. autentiška kalba parengtu raštu Komisija pranešė Portugalijai apie savo sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pirmiau minėtos pagalbos.

Per vieną mėnesį nuo šios santraukos ir šio rašto paskelbimo dienos suinteresuotosios šalys gali pateikti pastabas dėl pagalbos, kurios atžvilgiu Komisija pradeda tyrimo procedūrą, adresu:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des aides d'Etat |
| B-1049 Bruxelles |
| Faksas (32 2) 296 12 42. |

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des aides d'Etat

B-1049 Bruxelles

Faksas (32 2) 296 12 42.

Šios pastabos bus perduotos Portugalijai. Pastabas teikianti suinteresuotoji šalis gali pateikti pagrįstą raštišką prašymą neatskleisti jos tapatybės.

SANTRAUKOS TEKSTAS

Pagalbos priemonė, apie kurią pranešta, — tai pagalba stambiai Madeiroje, Portugalijoje, įsikūrusiai bendrovei Djebel — S.G.P.S., S.A. (toliau — Djebel). Ši bendrovė įeina į Pestana grupę, kuri yra didžiausia Portugalijos viešbučių grupė.

Pagalbos tikslas — padengti dalį Djebel išlaidų Brazilijos bendrovės RASH — Administração de Hotéis de Turismo, Lda, kurios vienintelis turtas — Brazilijos mieste Rio de Žaneire įsikūręs viešbutis Rio Atlântico, akcijoms įsigyti.

RASH kapitalas įgytas 1999 m. spalio mėn.; tuo metu viešbutis veikė jau visu pajėgumu.

Pagalbos priemonė, kuri bus panaudota šiame projekte, yra lengvatinė paskola. Tinkamos finansuoti investicinės išlaidos sudaro 14 720 474 €, o pagalbos suma — 573 464 €, t. y. 3,90 % grynojo pagalbos intensyvumo.

Komisija mano, kad pagalbos priemonė, apie kurią pranešta, yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje bei EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, ir įvertino pagalbos suderinamumą su bendrąja rinka, remdamasi EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte nustatytos išimties dalimi dėl pagalbos, skirtos tam tikros ekonominės veiklos rūšių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui.

Kol kas neįrodyta, kad su pagalba siejami lūkesčiai turėjo pritraukti investicijas ir kad jos turėjo skatinamąjį poveikį. Komisija taip pat abejoja, ar pagalba prisidės prie turizmo plėtros Portugalijoje, netrikdydama prekybos sąlygoų Europos Sąjungoje.

RAŠTO TEKSTAS

„A Comissão informa o Governo português de que, após ter examinado as informações prestadas pelas Vossas autoridades sobre o auxílio citado em epígrafe, decidiu dar início ao procedimento previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE.

1.   PROCEDIMENTO

| 1. | Por carta de 5 de Abril de 2005 da Representação Permanente de Portugal, registada na Comissão em 7 de Abril de 2005, as autoridades portuguesas, nos termos do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado, notificaram à Comissão o auxílio acima referido. |
| --- | --- |

1.

Por carta de 5 de Abril de 2005 da Representação Permanente de Portugal, registada na Comissão em 7 de Abril de 2005, as autoridades portuguesas, nos termos do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado, notificaram à Comissão o auxílio acima referido.

| 2. | Por cartas com a referência D/54365, de 7 de Junho de 2005, e D/57443, de 26 de Setembro de 2005, dirigidas à Representação Permanente de Portugal, os serviços da Comissão solicitaram as autoridades portuguesas informações adicionais sobre este auxílio. |
| --- | --- |

2.

Por cartas com a referência D/54365, de 7 de Junho de 2005, e D/57443, de 26 de Setembro de 2005, dirigidas à Representação Permanente de Portugal, os serviços da Comissão solicitaram as autoridades portuguesas informações adicionais sobre este auxílio.

| 3. | Por cartas de 25 de Julho, 26 de Setembro e 23 de Dezembro de 2005 da Representação Permanente de Portugal, registadas na Comissão respectivamente em 27 de Julho e 28 de Setembro de 2005 e 3 de Janeiro de 2006, as autoridades portuguesas forneceram informações adicionais. |
| --- | --- |

3.

Por cartas de 25 de Julho, 26 de Setembro e 23 de Dezembro de 2005 da Representação Permanente de Portugal, registadas na Comissão respectivamente em 27 de Julho e 28 de Setembro de 2005 e 3 de Janeiro de 2006, as autoridades portuguesas forneceram informações adicionais.

2.   DESCRIÇÃO DO AUXÍLIO

Investimento e objectivo

| 4. | A medida notificada consiste na concessão de auxílio à Djebel — S.G.P.S., S.A. (a seguir denominada “Djebel”), uma empresa situada na Madeira — Portugal. |
| --- | --- |

4.

A medida notificada consiste na concessão de auxílio à Djebel — S.G.P.S., S.A. (a seguir denominada “Djebel”), uma empresa situada na Madeira — Portugal.

| 5. | A medida diz respeito a uma candidatura individual no âmbito do regime de auxílios N667/1999 — medida 1.2 do programa operacional para a economia. Este regime foi aprovado pela Comissão em 8 de Agosto de 2000 (1) e a decisão previa que os projectos de investimento directo no estrangeiro por parte de grandes empresas tivessem que ser notificados individualmente à Comissão. Este regime, em vigor de 2000 a 2006, destina-se a favorecer estratégias empresariais modernas e competitivas. A candidatura individual notificada é abrangida por uma das categorias específicas de investimento do regime, a saber, investimentos relacionados com a internacionalização de agentes económicos. |
| --- | --- |

5.

A medida diz respeito a uma candidatura individual no âmbito do regime de auxílios N667/1999 — medida 1.2 do programa operacional para a economia. Este regime foi aprovado pela Comissão em 8 de Agosto de 2000 (1) e a decisão previa que os projectos de investimento directo no estrangeiro por parte de grandes empresas tivessem que ser notificados individualmente à Comissão. Este regime, em vigor de 2000 a 2006, destina-se a favorecer estratégias empresariais modernas e competitivas. A candidatura individual notificada é abrangida por uma das categorias específicas de investimento do regime, a saber, investimentos relacionados com a internacionalização de agentes económicos.

| 6. | O auxílio tem por objectivo suportar parte dos custos incorridos pela Djebel para adquirir acções no capital da RASH — Administração de Hotéis de Turismo, Lda, uma empresa brasileira cujo único activo é o hotel Rio Atlântico, situado no Rio de Janeiro, Brasil. |
| --- | --- |

6.

O auxílio tem por objectivo suportar parte dos custos incorridos pela Djebel para adquirir acções no capital da RASH — Administração de Hotéis de Turismo, Lda, uma empresa brasileira cujo único activo é o hotel Rio Atlântico, situado no Rio de Janeiro, Brasil.

| 7. | O capital da RASH foi adquirido em Outubro de 1999 e o hotel encontrava-se já plenamente operacional no momento da aquisição. |
| --- | --- |

7.

O capital da RASH foi adquirido em Outubro de 1999 e o hotel encontrava-se já plenamente operacional no momento da aquisição.

As empresas envolvidas

| 8. | A Djebel não satisfaz os critérios de independência estabelecidos no artigo 3.o do anexo da Recomendação da Comissão de 3 de Abril de 1996 relativa à definição de pequenas e médias empresas (2), nem da Recomendação de 6 de Maio de 2003 relativa à definição de micro, pequenas e médias empresas (3). Esta empresa faz parte do grupo Pestana, que é o principal grupo hoteleiro em Portugal e que não é abrangido pela definição de PME. Por conseguinte, a Djebel é uma grande empresa. |
| --- | --- |

8.

A Djebel não satisfaz os critérios de independência estabelecidos no artigo 3.o do anexo da Recomendação da Comissão de 3 de Abril de 1996 relativa à definição de pequenas e médias empresas (2), nem da Recomendação de 6 de Maio de 2003 relativa à definição de micro, pequenas e médias empresas (3). Esta empresa faz parte do grupo Pestana, que é o principal grupo hoteleiro em Portugal e que não é abrangido pela definição de PME. Por conseguinte, a Djebel é uma grande empresa.

| 9. | A Djebel gere uma sociedade holding no Brasil, cujo objectivo consiste em investir e em gerir hotéis e actividades turísticas. |
| --- | --- |

9.

A Djebel gere uma sociedade holding no Brasil, cujo objectivo consiste em investir e em gerir hotéis e actividades turísticas.

| 10. | O grupo Pestana tinha já adquirido um hotel em Moçambique antes de realizar o investimento abrangido pela presente notificação e adquiriu 4 hotéis adicionais no Brasil posteriormente ao mesmo. |
| --- | --- |

10.

O grupo Pestana tinha já adquirido um hotel em Moçambique antes de realizar o investimento abrangido pela presente notificação e adquiriu 4 hotéis adicionais no Brasil posteriormente ao mesmo.

O auxílio

| 11. | O instrumento de auxílio a utilizar para efeitos do presente projecto é um empréstimo em condições favoráveis. Os custos elegíveis do investimento elevam-se a 14 720 474 euros e o montante do auxílio a 573 464 euros (4), o que corresponde a uma intensidade de auxílio líquida de 3,90 %. |
| --- | --- |

11.

O instrumento de auxílio a utilizar para efeitos do presente projecto é um empréstimo em condições favoráveis. Os custos elegíveis do investimento elevam-se a 14 720 474 euros e o montante do auxílio a 573 464 euros (4), o que corresponde a uma intensidade de auxílio líquida de 3,90 %.

| 12. | O Estado concederia à Djebel um montante adicional para cobrir os custos relativos a estudos e assistência técnica, garantias financeiras e assistência jurídica, no âmbito do Regulamento de minimis
   (5). |
| --- | --- |

12.

O Estado concederia à Djebel um montante adicional para cobrir os custos relativos a estudos e assistência técnica, garantias financeiras e assistência jurídica, no âmbito do Regulamento de minimis
   (5).

Pedidos de auxílio estatal

| 13. | Em 24 de Maio de 1999, a Djebel apresentou uma proposta à F. Turismo — Capital de Risco, S.A. (a seguir denominada “FCR”), um fundo de capital de risco propriedade de empresas públicas e privadas, para a sua participação no projecto previsto. De acordo com as autoridades portuguesas, as intervenções deste fundo não contêm elementos de auxílio estatal na acepção do artigo 87.o do Tratado CE. |
| --- | --- |

13.

Em 24 de Maio de 1999, a Djebel apresentou uma proposta à F. Turismo — Capital de Risco, S.A. (a seguir denominada “FCR”), um fundo de capital de risco propriedade de empresas públicas e privadas, para a sua participação no projecto previsto. De acordo com as autoridades portuguesas, as intervenções deste fundo não contêm elementos de auxílio estatal na acepção do artigo 87.o do Tratado CE.

| 14. | O pedido formal de auxílio no âmbito do regime N667/1999 foi apresentado em 31 de Janeiro de 2001. |
| --- | --- |

14.

O pedido formal de auxílio no âmbito do regime N667/1999 foi apresentado em 31 de Janeiro de 2001.

3.   APRECIAÇÃO DO AUXÍLIO

| 15. | A apreciação que se segue destina-se a resumir as questões relevantes de direito e de facto, a fim de incluir uma apreciação preliminar quanto ao carácter de auxílio da medida projectada e suprimir as dúvidas quanto à sua compatibilidade com o mercado comum. |
| --- | --- |

15.

A apreciação que se segue destina-se a resumir as questões relevantes de direito e de facto, a fim de incluir uma apreciação preliminar quanto ao carácter de auxílio da medida projectada e suprimir as dúvidas quanto à sua compatibilidade com o mercado comum.

A obrigação de notificação

| 16. | As autoridades portuguesas notificaram o auxílio projectado antes da sua concessão ao beneficiário. Referiram igualmente que o auxílio não seria concedido antes da sua aprovação pela Comissão. |
| --- | --- |

16.

As autoridades portuguesas notificaram o auxílio projectado antes da sua concessão ao beneficiário. Referiram igualmente que o auxílio não seria concedido antes da sua aprovação pela Comissão.

| 17. | Consequentemente, a Comissão considera que, ao notificarem a intenção de conceder um auxílio a este beneficiário, as autoridades portuguesas cumpriram a obrigação que lhes incumbe por força do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE de informarem a Comissão atempadamente dos projectos relativos à concessão ou alteração de auxílios, para que esta possa apresentar as suas observações. |
| --- | --- |

17.

Consequentemente, a Comissão considera que, ao notificarem a intenção de conceder um auxílio a este beneficiário, as autoridades portuguesas cumpriram a obrigação que lhes incumbe por força do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE de informarem a Comissão atempadamente dos projectos relativos à concessão ou alteração de auxílios, para que esta possa apresentar as suas observações.

A existência de auxílio estatal

| 18. | Nos termos da medida notificada, uma grande empresa receberia fundos para investir no sector do turismo no Brasil, no contexto de uma estratégia de internacionalização. Esta medida traduz-se num tratamento preferencial da empresa beneficiária, conferindo-lhe uma vantagem ou um incentivo em comparação com outras empresas, falseando ou ameaçando falsear desta forma a concorrência. |
| --- | --- |

18.

Nos termos da medida notificada, uma grande empresa receberia fundos para investir no sector do turismo no Brasil, no contexto de uma estratégia de internacionalização. Esta medida traduz-se num tratamento preferencial da empresa beneficiária, conferindo-lhe uma vantagem ou um incentivo em comparação com outras empresas, falseando ou ameaçando falsear desta forma a concorrência.

| 19. | O auxílio seria concedido a uma empresa no sector do turismo da UE, no qual existem ou podem existir trocas comerciais entre Estados-Membros ou ao qual empresas de outros Estados-Membros podem desejar aceder. Por conseguinte, a medida pode afectar o comércio entre Estados-Membros. |
| --- | --- |

19.

O auxílio seria concedido a uma empresa no sector do turismo da UE, no qual existem ou podem existir trocas comerciais entre Estados-Membros ou ao qual empresas de outros Estados-Membros podem desejar aceder. Por conseguinte, a medida pode afectar o comércio entre Estados-Membros.

| 20. | O auxílio é financiado por recursos públicos. |
| --- | --- |

20.

O auxílio é financiado por recursos públicos.

| 21. | A Comissão considera, nesta fase, que a medida notificada constitui, por conseguinte, um auxílio na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE e do n.o 1 do artigo 61.o do Acordo EEE. |
| --- | --- |

21.

A Comissão considera, nesta fase, que a medida notificada constitui, por conseguinte, um auxílio na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE e do n.o 1 do artigo 61.o do Acordo EEE.

Compatibilidade

| 22. | Nos termos do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE, a Comissão considera, normalmente, incompatíveis com o mercado comum os auxílios ao investimento a favor de grandes empresas. Só são normalmente concedidas isenções no caso de auxílios ao investimento relativos a projectos realizados em regiões elegíveis para auxílios com finalidade regional na acepção do n.o 3, alíneas a) ou c), do artigo 87.o do Tratado CE. Contudo, o investimento notificado é realizado num país terceiro e as isenções de carácter regional previstas no n.o 3, alíneas a) e c), do artigo 87.o do Tratado CE não podem ser aplicáveis a tal investimento. |
| --- | --- |

22.

Nos termos do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE, a Comissão considera, normalmente, incompatíveis com o mercado comum os auxílios ao investimento a favor de grandes empresas. Só são normalmente concedidas isenções no caso de auxílios ao investimento relativos a projectos realizados em regiões elegíveis para auxílios com finalidade regional na acepção do n.o 3, alíneas a) ou c), do artigo 87.o do Tratado CE. Contudo, o investimento notificado é realizado num país terceiro e as isenções de carácter regional previstas no n.o 3, alíneas a) e c), do artigo 87.o do Tratado CE não podem ser aplicáveis a tal investimento.

| 23. | Assim sendo, a isenção prevista no n.o 3, alínea c), do artigo 87.o do Tratado CE relativa aos auxílios destinados a facilitar o desenvolvimento de certas actividades económicas é a única possibilidade para aprovar este auxílio. |
| --- | --- |

23.

Assim sendo, a isenção prevista no n.o 3, alínea c), do artigo 87.o do Tratado CE relativa aos auxílios destinados a facilitar o desenvolvimento de certas actividades económicas é a única possibilidade para aprovar este auxílio.

| 24. | Para o efeito, a Comissão deve demonstrar que este terá um impacto positivo no sector do turismo em Portugal (e, portanto, na UE) e que não afectará as condições comerciais na UE numa medida contrária ao interesse comum. Além disso, deve ser estabelecido que a perspectiva de obtenção do auxílio foi necessária para desencadear o investimento e que o auxílio terá um claro efeito de incentivo. |
| --- | --- |

24.

Para o efeito, a Comissão deve demonstrar que este terá um impacto positivo no sector do turismo em Portugal (e, portanto, na UE) e que não afectará as condições comerciais na UE numa medida contrária ao interesse comum. Além disso, deve ser estabelecido que a perspectiva de obtenção do auxílio foi necessária para desencadear o investimento e que o auxílio terá um claro efeito de incentivo.

| 25. | Até à data, a Comissão aprovou auxílios a investimentos directos no estrangeiro (a seguir denominados “IDE”) principalmente a favor de PME. Em relação a grandes empresas, a Comissão ainda não desenvolveu uma linha de orientação precisa. Portanto, tem tomado decisões nestes casos com base numa análise individual detalhada. Nos casos em que a Comissão tinha dúvidas sobre a existência de uma falha de mercado e/ou sobre o cumprimento do critério da necessidade, procedeu à abertura do procedimento formal de investigação. |
| --- | --- |

25.

Até à data, a Comissão aprovou auxílios a investimentos directos no estrangeiro (a seguir denominados “IDE”) principalmente a favor de PME. Em relação a grandes empresas, a Comissão ainda não desenvolveu uma linha de orientação precisa. Portanto, tem tomado decisões nestes casos com base numa análise individual detalhada. Nos casos em que a Comissão tinha dúvidas sobre a existência de uma falha de mercado e/ou sobre o cumprimento do critério da necessidade, procedeu à abertura do procedimento formal de investigação.

Contribuição para o desenvolvimento da actividade turística em Portugal

| 26. | De acordo com as autoridades portuguesas, o auxílio terá vários impactos positivos em Portugal, nomeadamente:






  — | aumento das receitas consolidadas do grupo na Madeira, |
| --- | --- | --- |

26.

De acordo com as autoridades portuguesas, o auxílio terá vários impactos positivos em Portugal, nomeadamente:

—

aumento das receitas consolidadas do grupo na Madeira,

| — | aumento dos fluxos turísticos bilaterais entre a UE e o Brasil, uma vez que Portugal é o principal ponto de entrada de turistas brasileiros na Europa, |
| --- | --- |

—

aumento dos fluxos turísticos bilaterais entre a UE e o Brasil, uma vez que Portugal é o principal ponto de entrada de turistas brasileiros na Europa,

| — | promoção de outras actividades conexas: transportes, operadores turísticos, etc., |
| --- | --- |

—

promoção de outras actividades conexas: transportes, operadores turísticos, etc.,

| — | reforço das relações com o Mercosul, uma das principais prioridades da política externa da UE. |
| --- | --- |

—

reforço das relações com o Mercosul, uma das principais prioridades da política externa da UE.

| 27. | As autoridades portuguesas explicam que o projecto notificado não conduz a qualquer perda de postos de trabalho em Portugal, nem à deslocalização de actividades. A posição do grupo em Portugal é mesmo reforçada graças ao investimento notificado, uma vez que:






  — | o beneficiário possui a grande maioria dos seus hotéis em Portugal e a aquisição de um hotel no Brasil não altera a situação de forma significativa, |
| --- | --- | --- |

27.

As autoridades portuguesas explicam que o projecto notificado não conduz a qualquer perda de postos de trabalho em Portugal, nem à deslocalização de actividades. A posição do grupo em Portugal é mesmo reforçada graças ao investimento notificado, uma vez que:

—

o beneficiário possui a grande maioria dos seus hotéis em Portugal e a aquisição de um hotel no Brasil não altera a situação de forma significativa,

| — | o investimento no Brasil faz parte de uma estratégia de diversificação destinada a desenvolver e consolidar as actividades do beneficiário. A internacionalização do grupo aumenta os seus resultados e a sua competitividade na Europa, |
| --- | --- |

—

o investimento no Brasil faz parte de uma estratégia de diversificação destinada a desenvolver e consolidar as actividades do beneficiário. A internacionalização do grupo aumenta os seus resultados e a sua competitividade na Europa,

| — | graças à internacionalização, o grupo reforça a sua estrutura de gestão em Portugal, uma vez que mantém todas as suas funções de coordenação financeira, operacional e comercial em Portugal. |
| --- | --- |

—

graças à internacionalização, o grupo reforça a sua estrutura de gestão em Portugal, uma vez que mantém todas as suas funções de coordenação financeira, operacional e comercial em Portugal.

| 28. | Portugal alega que o investimento é susceptível de ter um impacto positivo no sector do turismo em Portugal. Contudo, as autoridades portuguesas não forneceram dados exactos e concretos suficientes sobre o impacto do projecto no sector do turismo em Portugal, em especial em termos de criação directa e/ou indirecta de emprego, repatriação de rendimentos e evolução da política de investimento do beneficiário em Portugal. A Comissão convida, por conseguinte, as autoridades portuguesas a apresentarem informações pormenorizadas e concretas sobre esta questão, a fim de permitir uma apreciação do eventual impacto positivo do projecto no sector do turismo em Portugal, bem como o seu efeito de coesão positivo. |
| --- | --- |

28.

Portugal alega que o investimento é susceptível de ter um impacto positivo no sector do turismo em Portugal. Contudo, as autoridades portuguesas não forneceram dados exactos e concretos suficientes sobre o impacto do projecto no sector do turismo em Portugal, em especial em termos de criação directa e/ou indirecta de emprego, repatriação de rendimentos e evolução da política de investimento do beneficiário em Portugal. A Comissão convida, por conseguinte, as autoridades portuguesas a apresentarem informações pormenorizadas e concretas sobre esta questão, a fim de permitir uma apreciação do eventual impacto positivo do projecto no sector do turismo em Portugal, bem como o seu efeito de coesão positivo.

Efeito sobre as condições comerciais na UE

| 29. | As autoridades portuguesas alegam que o auxílio terá um efeito limitado sobre as condições comerciais na UE, nomeadamente porque:






  — | o montante do auxílio é relativamente reduzido e corresponde apenas a 3,90 % do investimento elegível, |
| --- | --- | --- |

29.

As autoridades portuguesas alegam que o auxílio terá um efeito limitado sobre as condições comerciais na UE, nomeadamente porque:

—

o montante do auxílio é relativamente reduzido e corresponde apenas a 3,90 % do investimento elegível,

| — | apesar de o grupo Pestana ser o maior grupo hoteleiro em Portugal, a sua quota de mercado em Portugal é apenas de 2 % e a sua quota de mercado na UE é, portanto, negligenciável, |
| --- | --- |

—

apesar de o grupo Pestana ser o maior grupo hoteleiro em Portugal, a sua quota de mercado em Portugal é apenas de 2 % e a sua quota de mercado na UE é, portanto, negligenciável,

| — | no que diz respeito ao mercado brasileiro, os concorrentes do beneficiário têm quotas de mercado muito mais elevadas, |
| --- | --- |

—

no que diz respeito ao mercado brasileiro, os concorrentes do beneficiário têm quotas de mercado muito mais elevadas,

| — | o projecto notificado constitui o primeiro investimento do beneficiário no Brasil e este hotel não aumenta de forma significativa a oferta local, não tendo afectado a posição relativa das empresas europeias já estabelecidas no Brasil nem a sua capacidade de atrair turistas, |
| --- | --- |

—

o projecto notificado constitui o primeiro investimento do beneficiário no Brasil e este hotel não aumenta de forma significativa a oferta local, não tendo afectado a posição relativa das empresas europeias já estabelecidas no Brasil nem a sua capacidade de atrair turistas,

| — | o sector hoteleiro no Brasil é muito competitivo, tem um grau reduzido de concentração e tem crescido rapidamente nos últimos anos. |
| --- | --- |

—

o sector hoteleiro no Brasil é muito competitivo, tem um grau reduzido de concentração e tem crescido rapidamente nos últimos anos.

| 30. | Portugal alega que o investimento é susceptível de ter um efeito limitado sobre as condições comerciais na UE. Contudo, as autoridades portuguesas não forneceram dados exactos e concretos que sustentem suficientemente este impacto limitado, por exemplo, sobre a evolução das quotas de mercado dos concorrentes do beneficiário no Brasil, sobre a estrutura do mercado hoteleiro brasileiro, etc. |
| --- | --- |

30.

Portugal alega que o investimento é susceptível de ter um efeito limitado sobre as condições comerciais na UE. Contudo, as autoridades portuguesas não forneceram dados exactos e concretos que sustentem suficientemente este impacto limitado, por exemplo, sobre a evolução das quotas de mercado dos concorrentes do beneficiário no Brasil, sobre a estrutura do mercado hoteleiro brasileiro, etc.

Efeito de incentivo

| 31. | Para que um auxílio tenha um efeito de incentivo, deve ser comprovado que foi apresentado um pedido de auxílio antes do início do investimento. O investimento realizou-se em Outubro de 1999, mais de um ano antes de o beneficiário ter apresentado o pedido de concessão de auxílio ao abrigo do regime de auxílios estatais N667/1999 (em 31 de Janeiro de 2001). As autoridades portuguesas alegam que a proposta de participação do FCR no investimento, que se realizou em 24 de Maio de 1999 (antes do investimento) é prova suficiente de que este critério foi cumprido. |
| --- | --- |

31.

Para que um auxílio tenha um efeito de incentivo, deve ser comprovado que foi apresentado um pedido de auxílio antes do início do investimento. O investimento realizou-se em Outubro de 1999, mais de um ano antes de o beneficiário ter apresentado o pedido de concessão de auxílio ao abrigo do regime de auxílios estatais N667/1999 (em 31 de Janeiro de 2001). As autoridades portuguesas alegam que a proposta de participação do FCR no investimento, que se realizou em 24 de Maio de 1999 (antes do investimento) é prova suficiente de que este critério foi cumprido.

| 32. | Todavia, nesta fase a Comissão duvida que esta proposta para a participação de uma empresa de capital de risco no investimento possa ser considerada como constituindo um pedido de concessão de auxílio estatal susceptível de justificar o seu efeito de incentivo. |
| --- | --- |

32.

Todavia, nesta fase a Comissão duvida que esta proposta para a participação de uma empresa de capital de risco no investimento possa ser considerada como constituindo um pedido de concessão de auxílio estatal susceptível de justificar o seu efeito de incentivo.

| 33. | O investimento realizou-se em Outubro de 1999, cerca de cinco anos e meio antes da notificação ter sido apresentada à Comissão. De acordo com as autoridades portuguesas, o facto de o investimento ter sido realizado sem o auxílio demonstra que o promotor estava confiante em obter esse auxílio e que tinha que aproveitar esta oportunidade comercial. As autoridades portuguesas alegam que o beneficiário não deve ser penalizado pelo facto de ter demorado mais tempo a apresentar o pedido do que a executar o investimento. Referem igualmente as desvantagens e riscos excepcionais da operação, tais como a elevada volatilidade do real brasileiro e o facto de este ser o primeiro investimento da empresa no Brasil. |
| --- | --- |

33.

O investimento realizou-se em Outubro de 1999, cerca de cinco anos e meio antes da notificação ter sido apresentada à Comissão. De acordo com as autoridades portuguesas, o facto de o investimento ter sido realizado sem o auxílio demonstra que o promotor estava confiante em obter esse auxílio e que tinha que aproveitar esta oportunidade comercial. As autoridades portuguesas alegam que o beneficiário não deve ser penalizado pelo facto de ter demorado mais tempo a apresentar o pedido do que a executar o investimento. Referem igualmente as desvantagens e riscos excepcionais da operação, tais como a elevada volatilidade do real brasileiro e o facto de este ser o primeiro investimento da empresa no Brasil.

| 34. | Contudo, nesta fase, a Comissão tem sérias dúvidas quanto ao facto de a empresa necessitar realmente do auxílio notificado para realizar o seu investimento. A Djebel é propriedade do maior grupo hoteleiro de Portugal. Desde 1999, a empresa expandiu a sua actividade no Brasil, onde actualmente possui cinco hotéis e se encontra entre as dez maiores cadeias hoteleiras, o que parece indicar que o investimento teria avançado mesmo sem a perspectiva do auxílio. Além disso, não é provável que um auxílio concedido agora para um investimento realizado há mais de seis anos tenha ainda qualquer relação prática com o investimento. |
| --- | --- |

34.

Contudo, nesta fase, a Comissão tem sérias dúvidas quanto ao facto de a empresa necessitar realmente do auxílio notificado para realizar o seu investimento. A Djebel é propriedade do maior grupo hoteleiro de Portugal. Desde 1999, a empresa expandiu a sua actividade no Brasil, onde actualmente possui cinco hotéis e se encontra entre as dez maiores cadeias hoteleiras, o que parece indicar que o investimento teria avançado mesmo sem a perspectiva do auxílio. Além disso, não é provável que um auxílio concedido agora para um investimento realizado há mais de seis anos tenha ainda qualquer relação prática com o investimento.

| 35. | O projecto notificado não é o primeiro projecto de internacionalização do grupo Pestana, do qual a Djebel faz parte, que tinha já actividades em Moçambique. Afigura-se, por conseguinte, duvidoso que o auxílio fosse necessário para a realização da primeira experiência de internacionalização do grupo Pestana no Brasil. |
| --- | --- |

35.

O projecto notificado não é o primeiro projecto de internacionalização do grupo Pestana, do qual a Djebel faz parte, que tinha já actividades em Moçambique. Afigura-se, por conseguinte, duvidoso que o auxílio fosse necessário para a realização da primeira experiência de internacionalização do grupo Pestana no Brasil.

| 36. | Deste modo, a Comissão tem actualmente sérias dúvidas quanto a saber se a perspectiva do auxílio era necessária para desencadear o investimento e se pode ser considerado que o auxílio terá um efeito de incentivo. |
| --- | --- |

36.

Deste modo, a Comissão tem actualmente sérias dúvidas quanto a saber se a perspectiva do auxílio era necessária para desencadear o investimento e se pode ser considerado que o auxílio terá um efeito de incentivo.

O regime de auxílios estatais N667/1999

| 37. | Durante esta primeira fase da investigação, a Comissão tomou conhecimento de um eventual problema com o regime ao abrigo do qual o presente projecto é notificado. |
| --- | --- |

37.

Durante esta primeira fase da investigação, a Comissão tomou conhecimento de um eventual problema com o regime ao abrigo do qual o presente projecto é notificado.

| 38. | Após a Comissão ter aprovado o regime, Portugal adoptou o seu regulamento de execução (6) sem notificação prévia à Comissão nos termos do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE. Este regulamento inclui uma disposição que permite a elegibilidade retroactiva dos custos relativos a projectos em relação aos quais foi recebido um pedido até 31 de Janeiro de 2001. No que diz respeito a estes projectos, as despesas incorridas após 1 de Julho de 1999 são consideradas elegíveis. Esta disposição poderá ser incompatível com o ponto 4.2 das Orientações relativas aos auxílios estatais com finalidade regional (7). As autoridades portuguesas justificam esta disposição com problemas técnicos no estabelecimento da estrutura organizacional do regime. Alegam que a disposição se destinava a beneficiar exclusivamente projectos para os quais fora apresentado um pedido de auxílio ao abrigo de outros regimes e antes do início dos respectivos investimentos. A Comissão prosseguirá a investigação desta questão através de um pedido de informações adicionais às autoridades portuguesas. |
| --- | --- |

38.

Após a Comissão ter aprovado o regime, Portugal adoptou o seu regulamento de execução (6) sem notificação prévia à Comissão nos termos do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE. Este regulamento inclui uma disposição que permite a elegibilidade retroactiva dos custos relativos a projectos em relação aos quais foi recebido um pedido até 31 de Janeiro de 2001. No que diz respeito a estes projectos, as despesas incorridas após 1 de Julho de 1999 são consideradas elegíveis. Esta disposição poderá ser incompatível com o ponto 4.2 das Orientações relativas aos auxílios estatais com finalidade regional (7). As autoridades portuguesas justificam esta disposição com problemas técnicos no estabelecimento da estrutura organizacional do regime. Alegam que a disposição se destinava a beneficiar exclusivamente projectos para os quais fora apresentado um pedido de auxílio ao abrigo de outros regimes e antes do início dos respectivos investimentos. A Comissão prosseguirá a investigação desta questão através de um pedido de informações adicionais às autoridades portuguesas.

Conclusão

| 39. | Em conclusão, por agora não foi ainda demonstrado que a perspectiva do auxílio era necessária para desencadear o investimento e que o auxílio terá um efeito de incentivo. A Comissão também tem dúvidas quanto à medida em que o auxílio contribuirá para o desenvolvimento da actividade turística em Portugal, sem afectar negativamente as condições comerciais na UE. Por conseguinte, existem actualmente sérias dúvidas de que o auxílio facilitasse certas actividades económicas e pudesse, por conseguinte, ser isento na acepção do n.o 3, alínea c), do artigo 87.o do Tratado CE. |
| --- | --- |

39.

Em conclusão, por agora não foi ainda demonstrado que a perspectiva do auxílio era necessária para desencadear o investimento e que o auxílio terá um efeito de incentivo. A Comissão também tem dúvidas quanto à medida em que o auxílio contribuirá para o desenvolvimento da actividade turística em Portugal, sem afectar negativamente as condições comerciais na UE. Por conseguinte, existem actualmente sérias dúvidas de que o auxílio facilitasse certas actividades económicas e pudesse, por conseguinte, ser isento na acepção do n.o 3, alínea c), do artigo 87.o do Tratado CE.

4.   DECISÃO

| 40. | Consequentemente, após ter examinado as informações fornecidas pelas autoridades portuguesas, a Comissão informa o Governo português da sua decisão de dar início ao procedimento previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE. |
| --- | --- |

40.

Consequentemente, após ter examinado as informações fornecidas pelas autoridades portuguesas, a Comissão informa o Governo português da sua decisão de dar início ao procedimento previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE.

| 41. | Tendo em conta as considerações anteriores, a Comissão notifica a Portugal para lhe apresentarem no prazo de um mês a contar da recepção da presente carta todos os documentos, informações e dados necessários para apreciar a compatibilidade do auxílio. Caso contrário, a Comissão adoptará uma decisão com base nos elementos de que dispõe. A Comissão solicita às autoridades competentes que transmitam imediatamente uma cópia da presente carta ao beneficiário potencial do auxílio. |
| --- | --- |

41.

Tendo em conta as considerações anteriores, a Comissão notifica a Portugal para lhe apresentarem no prazo de um mês a contar da recepção da presente carta todos os documentos, informações e dados necessários para apreciar a compatibilidade do auxílio. Caso contrário, a Comissão adoptará uma decisão com base nos elementos de que dispõe. A Comissão solicita às autoridades competentes que transmitam imediatamente uma cópia da presente carta ao beneficiário potencial do auxílio.

| 42. | A Comissão recorda a Portugal o efeito suspensivo do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE e remete para o artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, que prevê que qualquer auxílio ilegal poderá ser recuperado junto do beneficiário. |
| --- | --- |

42.

A Comissão recorda a Portugal o efeito suspensivo do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE e remete para o artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, que prevê que qualquer auxílio ilegal poderá ser recuperado junto do beneficiário.

| 43. | A Comissão comunica a Portugal que informará as partes interessadas através da publicação da presente carta e de um resumo da mesma no Jornal Oficial da União Europeia. Informará igualmente os interessados dos países da EFTA signatários do Acordo EEE mediante publicação de uma comunicação no suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia, bem como o Órgão de Fiscalização da EFTA, através do envio de uma cópia da presente carta. As partes interessadas serão convidadas a apresentar as suas observações no prazo de um mês a contar da data de publicação da referida comunicação.“ |
| --- | --- |

43.

A Comissão comunica a Portugal que informará as partes interessadas através da publicação da presente carta e de um resumo da mesma no Jornal Oficial da União Europeia. Informará igualmente os interessados dos países da EFTA signatários do Acordo EEE mediante publicação de uma comunicação no suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia, bem como o Órgão de Fiscalização da EFTA, através do envio de uma cópia da presente carta. As partes interessadas serão convidadas a apresentar as suas observações no prazo de um mês a contar da data de publicação da referida comunicação.“

---

(1)  Por carta SG(2000) D/106085, JO C 266 de 16. 9. 2000, p. 4.

1

(2)  JO L 107 de 30.4.1996.

2

(3)  JO L 124 de 20.5.2003.

3

(4)  O empréstimo em condições favoráveis ascende a 3 680 119 euros (25 % dos custos elegíveis), não vence juros e é concedido por um período de 6 anos. Será reembolsado em 11 prestações semestrais a começar no segundo semestre. A taxa de referência aplicável em Portugal na data da realização do investimento era de 4,76 %. O montante bruto do auxílio é igual ao seu montante líquido, uma vez que a empresa se encontra situada no offshore da Madeira e não está sujeita ao imposto sobre o rendimento das sociedades até ao final de 2011.

4

offshore

(5)  Regulamento (CE) n.o 69/2001 da Comissão, de 12 de Janeiro de 2001, relativo à aplicação dos artigos 87.o e 88.o do Tratado CE aos auxílios de minimis; JO L 10 de 13. 1. 2001, pp. 30-32.

5

o

o

o

de minimis

(6)  Portaria n.o 687/2000, de 31 de Agosto, com a redacção que lhe foi dada pela Portaria n.o 243/2001, de 22 de Março.

6

o

o

(7)  JO C 74 de 10. 3. 1998, pp. 9-31.

7

---

| 19.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 91/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 91/30

---

VALSTYBĖS PAGALBA — PRANCŪZIJA

Valstybės pagalba Nr. C 9/2006 (ex NN 85/2005) — Fondas žvejybos rizikai mažinti

Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį

(2006/C 91/05)

(Tekstas svarbus EEE)

2006 m. kovo 8 d. laiške, pateikiamame po šios santraukos kalba, kuria dokumentas yra autentiškas, Komisija pranešė Prancūzijai apie savo sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą dėl minėtos pagalbos.

Suinteresuotosios šalys gali pateikti pastabas per mėnesį nuo šios santraukos ir prie jos pridėto laiško paskelbimo šiuo adresu:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction Générale de la Péche |
| DG FISH/D/3 „Questions juridiques“ |
| B-1049 Bruxelles |
| Faksas (32 2) 295 19 42 |

Commission européenne

Direction Générale de la Péche

DG FISH/D/3 „Questions juridiques“

B-1049 Bruxelles

Faksas (32 2) 295 19 42

Šios pastabos bus perduotos Prancūzijai. Pastabas pateikianti suinteresuotoji šalis gali pateikti pagrįstą raštišką prašymą neatskleisti jos tapatybės.

SANTRAUKOS TEKSTAS

Šis fondas buvo įsteigtas 2004 m. balandžio mėn. organizacijos „Confédération de la Coopération, de la Mutualité et du Crédit maritimes“ iniciatyva. Pagal tris Prancūzijos valstybės ir Fondo susitarimus Fondui buvo skirta bendra 65 milijonų eurų suma. Trijuose susitarimuose teigiama, kad šios sumos turi būti grąžintos atitinkamai 2006 m. lapkričio 1 d., 2007 m. gegužės 1 d. ir 2007 m. liepos 1 d., taikant 4,45 proc. palūkanų normą.

Fondas turi dvejopą paskirtį: pirma, imtis veiksmų naftos kainų svyravimams, įsigyjant teisę į pasirinkimo sandorius naftos ateities rinkose, sustabdyti ir, antra, iš dalies kompensuoti Fondo narėmis esančių įmonių išlaidas jų laivų degalams, kai degalų kaina viršija tam tikrą nustatytą dydį.

Valstybės pagalbos atžvilgiu Fondas turi būti vertinamas dvejopai: pirma, kai jo lėšomis yra įgyjama teisė į finansinius pasirinkimo sandorius ateities naftos rinkose ir, antra, kai tos lėšos yra naudojamos laivų degalų išlaidoms kompensuoti.

Teisės į pasirinkimo sandorius įgijimas ateities naftos rinkose

Praktiškai Prancūzijos valstybės finansavimą galima laikyti trumpalaike paskola, kuriai taikoma 4,45 proc. palūkanų norma. Komisija pastebi, kad Fondas neturi jokio nekilnojamojo turto ir kad jo nuosavybė yra minimali, kadangi ją sudaro tik narių įmokos. Dėl šių priežasčių bankai nesuteiktų tokios paskolos.

Taigi, palyginti su kitomis bendrovėmis, veikiančiomis tose pačiose ateities rinkose, Fondas turi finansinį pranašumą. Šį pranašumą sudaro valstybės pagalba Fondui. EB steigimo sutartyje nėra nuostatos, leidžiančios pagalbą laikyti suderinama su bendrąja rinka.

Fondo narėmis esančios žvejybos įmonės gali pirkti degalus žemesnėmis kainomis. Tai yra pagalba, dėl kurios įmonių, gaunančių Fondo paramą, einamosios išlaidos sumažėja. Pagal Gairių dėl valstybės pagalbos žuvininkystės sektoriui patikrinimo 3.7 pastraipą ši pagalba, jei teikiama be jokių įsipareigojimų, nėra suderinama su bendrąja rinka.

Dalinė išlaidų laivų degalams kompensacija

Kaip pirmiau minėta, tai yra pagalba, dėl kurios įmonių, gaunančių Fondo paramą, einamosios išlaidos sumažėja. Taip pat pagal Gairių dėl valstybės pagalbos žuvininkystės sektoriui patikrinimo 3.7 pastraipą ši pagalba, jei teikiama be jokių įsipareigojimų, nėra suderinama su bendrąja rinka.

Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnį visa neteisėta pagalba gali būti išieškota iš gavėjo.

RAŠTO TEKSTAS

«La Commission a l'honneur d'informer le Gouvernement de la France qu'après avoir examiné les informations fournies par ses autorités sur la mesure citée en objet, elle a décidé d'ouvrir la procédure formelle d'examen prévue par l'article 93 [devenu 88], paragraphe 2, du traité CE et par le règlement (CE) no 659/1999 du Conseil du 22 mars 1999 portant modalités d'application de cet article (1).

1.   PROCÉDURE

La Commission a eu connaissance de diverses informations relatives à l'existence d'un fonds destiné à compenser la hausse du carburant subie par les entreprises de pêche de France depuis l'année 2004. Selon ces informations, ce fonds, dénommé fonds de prévention des aléas à la pêche (ci-après FPAP), avait pour objectif annoncé de lisser les variations à court terme du prix du carburant à la pêche et a eu en pratique pour effet de permettre à ces entreprises de bénéficier d'un prix pour le carburant nettement inférieur au prix du marché. Il était apparemment prévu que ce fonds devait fonctionner uniquement grâce à des contributions des professionnels. Le principe de fonctionnement aurait été simple: le fonds aurait pris en charge la partie du coût du carburant supérieur à un prix de référence déterminé par litre (27 centimes semble-t-il pendant une certaine période) et, en contrepartie, les entreprises auraient apporté des contributions au FPAP quand le prix du carburant serait redescendu au-dessous de ce prix de référence. De cette manière, un équilibre aurait été atteint pour le financement du système sans qu'il y ait apport de fonds publics.

Cependant, étant donné que le prix de marché du carburant est toujours resté très largement au-dessus du prix de référence, la Commission a supposé que le fonctionnement du FPAP était possible seulement grâce à l'apport financier de l'État et que cet apport financier constituait une aide d'État au sens de l'article 87 du traité CE.

Conformément à ce qui est prévu à l'article 10 du règlement (CE) no 659/1999, la Commission a demandé à la France, à deux reprises, de lui fournir les informations relatives à ce fonds afin qu'elle puisse examiner s'il y avait effectivement présence d'aide d'État et, le cas échéant, si cette aide d'État était ou non compatible avec le marché commun. La France n'ayant pas répondu dans les délais impartis, la Commission a décidé, conformément au paragraphe 3 dudit article 10, de lui adresser une injonction de fournir les informations nécessaires à cet examen. Cette injonction, datée du 5 décembre 2005, a été notifiée à la France le 6 décembre 2005 avec un délai de réponse de trois semaines.

La France a répondu par courrier daté du 21 décembre 2005 et reçu à la Commission le 27 décembre. La Commission avait aussi reçu entre-temps, le 8 décembre 2005, un courrier de la France daté du 6 décembre.

Pour procéder à l'examen requis, la Commission a donc en sa possession les informations communiquées par ces deux courriers, datés des 6 et 21 décembre, ainsi que les documents joints à ces courriers.

Comme cela est indiqué ci-après (cf. paragraphe 3 “Appréciation”), la Commission n'a pas reçu toutes les informations qui lui auraient été nécessaires pour procéder à un examen exhaustif de cette mesure. Dans ces conditions, conformément à l'article 13 du règlement (CE) no 659/1999, la présente décision d'ouverture de la procédure formelle d'examen est prise sur la base des renseignements disponibles.

2.   DESCRIPTION

Le FPAP est constitué, conformément à la loi française du 21 mars 1884 modifiée par la loi du 12 mars 1920, sous forme de syndicat professionnel. Le projet de statuts a été approuvé par l'assemblée constitutive qui s'est tenue le 10 février 2004 et les statuts eux-mêmes portent la date du 9 avril 2004.

Selon ces statuts, ce syndicat est créé, pour une durée de 99 ans, à l'initiative de la Confédération de la Coopération, de la Mutualité et du Crédit Maritimes. Le siège est fixé à Paris, 24, rue du Rocher.

Les adhérents postulants doivent apporter la preuve que leur activité se trouve être impliquée dans la pêche; toutefois, le syndicat peut admettre en son sein toute autre personne prête à apporter son appui moral au syndicat sous réserve que l'effectif de cette catégorie d'adhérents ne dépasse pas 5 % du nombre des adhérents du syndicat. La France précise, dans son courrier du 6 décembre 2005, que le FPAP compte 2 013 adhérents et 2 385 navires représentant 30 % de la flotte française; 93,5 % des navires sont des navires de plus de 12 mètres.

L'article 2 des statuts indique que: “Le syndicat a pour objet de développer des produits destinés à permettre aux entrepreneurs de pêche d'assurer la couverture des risques suivants: fluctuation des prix du gazole, pollution maritime ou risque sanitaire relatif à la pollution, fermeture des quotas ou réduction importante des possibilités de pêche, risque relatif au marché. Il prend le nom de Fonds de prévention des aléas pêche.”.

La France a transmis les copies de trois conventions passées entre l'État et le FPAP et relatives à la mise en place d'avances remboursables par l'État en faveur de ce fonds. Ces avances sont versées par l'intermédiaire de l'Office national interprofessionnel des produits de la mer et de l'aquaculture (OFIMER). La première convention, datée du 12 novembre 2004, porte sur un montant de 15 millions d'EUR; la seconde, datée du 27 mai 2005, sur un montant de 10 millions d'EUR; la troisième, datée du 11 octobre 2005, sur un montant de 45 millions d'EUR. Selon ces trois conventions, c'est donc un montant de 65 millions d'EUR qui a été avancé au FPAP.

Selon l'article 1 de ces conventions, “le FPAP fonctionne sur la base de cotisations versées par ses adhérents de façon à couvrir la mise en place de couvertures financières contre les aléas résultant des fluctuations des cours du pétrole et des frais de gestion qui en découlent”.

Selon l'article 2 de la convention du 12 novembre 2004, “l'avance de trésorerie a pour objet la mise en place d'un mécanisme de couverture contre les fluctuations des cours internationaux du pétrole à compter du 1
  er
  novembre 2004; cette avance pourra permettre l'acquisition sur les marchés à terme d'une option financière. Les compensations versées à l'adhérent du fonds doivent correspondre au différentiel de prix constaté entre le prix maximum couvert et le prix moyen mensuel de l'indice de référence pour le mois considéré.”. L'article 2 de la convention du 27 mai 2005 a une rédaction presque similaire: il prévoit, au lieu de la “mise en place” d'un mécanisme de couverture, la “poursuite” de ce mécanisme et il indique le 1er mars 2005 comme date à partir de laquelle la couverture pourra opérer pour l'avance versée dans le cadre de cette convention. Il en est de même pour la convention du 11 octobre 2005; l'article 2 prévoit que, pour l'avance versée, le fonds poursuit son activité de couverture “... à compter du 1
  er
  juillet 2005 et au moins jusqu'au 31 décembre 2005 en achetant des options financières sur les marchés à terme, à concurrence de 17 centimes d'EUR/l.”. Il est précisé que “les compensations versées à l'adhérent du fonds doivent correspondre, au maximum, au différentiel de prix constaté entre le prix de 30 centimes d'EUR/l et le prix moyen mensuel de référence pour le mois considéré, si ce dernier est supérieur à 30 centimes d'EUR/l”.

L'article 3 de ces conventions indique que les avances ne peuvent être versées par l'OFIMER qu'après fourniture de certaines pièces justificatives. Parmi ces pièces, doit figurer le procès-verbal de l'organe délibérant du FPAP détaillant l'utilisation qui sera faite de l'avance accordée par l'État. Par sa note datée du 6 décembre 2005, la France a confirmé que les montants indiqués, représentant un total de 65 millions d'EUR, ont été effectivement consentis au FPAP. Cette note précise que ces avances sont consenties “afin d'assurer le fonctionnement du FPAP, dans les plus brefs délais, pour la période allant de novembre 2004 à fin décembre 2005”.

Par ailleurs, le FPAP s'engage à tenir une comptabilité permettant de connaître, sur demande, l'utilisation des avances ainsi que l'affectation des ressources et des dépenses. Les pièces comptables doivent être conservées pendant dix ans.

L'article 4 fixe le taux d'intérêt qui affectera le remboursement de ces avances par le FPAP à l'OFIMER à 4,45 %. Le montant de 10 millions d'EUR faisant l'objet de la convention du 12 novembre 2004 devra être remboursé au plus tard le 1er novembre 2006; celui de 10 millions d'EUR objet de la convention du 27 mai 2005 au plus tard le 1er mai 2007 et celui de 45 millions d'EUR objet de la convention du 11 octobre 2005 au plus tard le 1er juillet 2007.

3.   APPRÉCIATION

La Commission constate que le FPAP a un objet qui doit être considéré, au regard des aides d'État, d'une manière double.

En premier lieu, le FPAP a pour objet de permettre l'acquisition d'options financières sur les marchés à terme. Même si cela n'est pas explicitement précisé, les dits marchés à terme sont manifestement ceux du pétrole ou de ses produits dérivés. Il apparaît ainsi, que le FPAP, tout en étant constitué sous la forme d'un syndicat, agit sur ces marchés à terme en achetant et vendant des options, comme le ferait une société privée ordinaire active sur ce genre de marchés et fonctionnant selon les règles de l'économie de marché.

En second lieu, le FPAP a pour objet de verser aux entreprises de pêche adhérentes la différence entre le prix moyen mensuel de référence et le “prix maximal couvert” selon les conventions des 12 novembre 2004 et 27 mai 2005 ou le prix de 30 centimes d'EUR par litre selon la convention du 11 octobre 2005. La fonction du FPAP correspond alors en pratique à une fonction de gestion des fonds en provenance de l'État afin de les répartir entre les entreprises de pêche adhérentes en fonction du carburant qu'elles ont acheté pour la conduite de leur activité de pêche.

3.1.   Aide à l'acquisition d'options sur les marchés à terme

3.1.1.   Existence d'une aide d'État

Les sociétés intervenant sur les marchés à terme des produits des matières premières sont ordinairement des sociétés privées fonctionnant selon les règles de l'économie de marché. Étant donné que le traité CE, selon son article 295, ne préjuge en rien le régime de la propriété dans les États membres, une société fonctionnant à partir de fonds d'origine publique peut théoriquement intervenir de la même manière sur ces marchés à terme si son fonctionnement est conforme aux règles de l'économie de marché. Il convient donc d'apprécier si ces règles sont respectées ou non.

Le capital initial du FPAP est constitué des cotisations des adhérents. Celles-ci sont probablement d'un montant très modique. Aucune information communiquée à la Commission ne lui permet de penser que le montant global des cotisations aurait été suffisant pour permettre au FPAP d'intervenir sur un marché à terme sans apport de fonds extérieurs. Ces fonds extérieurs ont été fournis par l'État, au moyen des avances octroyées par l'intermédiaire de l'OFIMER, et constituent donc une partie de ces avances qui ont représenté, selon les informations communiquées par la France, 65 millions d'EUR.

La France n'a donné à la Commission aucune indication sur le montant des fonds engagés par le FPAP sur ces marchés à terme.

Par ailleurs, la Commission observe que la France n'a fourni aucune information lui permettant de savoir si les trois avances déjà consenties sont les seules qui le seront ou bien si le versement de nouvelles avances est possible.

Ces fonds doivent être remboursés avec un taux d'intérêt de 4,45 %. Cet apport de l'État correspond donc en pratique à un prêt accordé à ce taux.

La Commission constate que ce taux est supérieur au taux de référence utilisé par la Commission pour déterminer l'élément d'aide existant dans un prêt bonifié, taux de référence fixé à 4,43 % en 2004 (2) et à 4,08 % depuis le 1er janvier 2005 (3). Par conséquent, théoriquement, il pourrait ne pas y avoir d'aide d'État dans les avances consenties si celles-ci l'avaient été dans les conditions normales d'une économie de marché.

Or, la Commission observe que le FPAP, d'une part, ne possède apparemment aucun bien immobilier et que, d'autre part, ses biens mobiliers sont très réduits puisqu'ils sont constitués uniquement des cotisations des adhérents. Il n'y a aucune garantie que l'État puisse être remboursé par le FPAP. Pour cette raison, elle estime qu'une banque, dans les conditions normales d'une économie de marché, n'aurait jamais prêté les sommes en question au FPAP, voire seulement une partie de ces sommes, pour intervenir sur un marché à terme sans avoir suffisamment de garanties que les dites sommes lui seront remboursées. Par conséquent, ces avances de l'État représentent un avantage financier en faveur du FPAP accordé au moyen de ressources de l'État.

En outre, étant donné que les trois conventions passées entre l'État et le FPAP prévoient expressément que les fonds publics versés ont pour objet, entre autres, la mise en place d'un mécanisme de couverture contre les fluctuations des cours internationaux du pétrole, la Commission considère que cet avantage est imputable à l'État (4).

Cet avantage financier comporte deux aspects: l'avantage en faveur du FPAP lui-même et l'avantage qu'en retirent, par voie de conséquence, les entreprises de pêche adhérentes.

Avantage en faveur du FPAP lui-même

Le FPAP bénéficie d'un avantage financier par rapport aux autres sociétés intervenant sur les marchés à terme, qu'il s'agisse de sociétés habituellement actives sur ces marchés ou bien de sociétés étant ou pouvant être constituées de la même manière que le FPAP sous forme de syndicat professionnel dans les autres États membres, voire en France même.

Par conséquent, cet avantage financier affecte les échanges entre les États membres et fausse ou menace de fausser la concurrence. Pour cette raison, il constitue une aide d'État au sens de l'article 87 du traité CE.

Avantage en faveur des entreprises de pêche

Les fonds en provenance de l'État dont bénéficie le FPAP favorisent les entreprises de pêche qui ont adhéré à ce syndicat parce qu'elles sont les seules à pouvoir bénéficier des prix préférentiels obtenus pour le carburant à partir des options acquises sur les marchés à terme.

Par conséquent, étant donné que les entreprises de pêche bénéficiaires sont en concurrence sur le marché communautaire avec d'autres entreprises, qu'il s'agisse d'autres entreprises de pêche ou bien d'entreprises d'autres secteurs d'activité économique dont les produits sont en concurrence avec les produits de la pêche, ces fonds affectent les échanges entre les États membres et faussent ou menacent de fausser la concurrence.

Pour cette raison, cet avantage dont bénéficient les entreprises de pêche constitue aussi une aide d'État au sens de l'article 87 du traité CE.

3.1.2.   Compatibilité avec le marché commun

3.1.2.1.   Aide d'État en faveur du FPAP lui-même

Comme l'indiquent les conventions passées entre l'État et le FPAP, cette aide d'État a eu pour objet de permettre le démarrage des interventions du FPAP sur les marchés à terme du pétrole et de ses produits dérivés ainsi que leur poursuite. Il s'agit donc d'une aide au fonctionnement du FPAP.

Il convient d'apprécier si cette aide au fonctionnement en faveur du FPAP peut être considérée comme compatible avec le marché commun.

Selon l'article 87, paragraphes 2 et 3, du traité, certaines catégories d'aide sont ou peuvent être considérées comme compatibles avec le marché commun. Il convient d'examiner si cette aide au fonctionnement du FPAP peut entrer dans l'une de ces catégories.

La Commission observe d'abord que cette aide n'est pas destinée à remédier à des dommages causés par un événement extraordinaire. La Commission rappelle que les fluctuations du cours du pétrole sont inhérentes à l'activité économique normale et ne peuvent pas être considérées comme un événement extraordinaire au sens de l'article 87 du traité. Cette aide ne peut donc pas être considérée comme compatible avec le marché commun en vertu du paragraphe 2, sous-paragraphe b), de l'article 87 du traité CE.

Ensuite, la Commission observe qu'aucune des lignes directrices qu'elle a adoptées pour l'analyse des aides d'État ne s'applique au présent régime d'aide.

Cette aide ne peut pas non plus être considérée comme compatible avec le marché commun sur la base d'une application directe du paragraphe 3 du même article, avec les différents cas de figure qui y sont prévus.

En effet, il ne s'agit manifestement pas d'une aide destinée à favoriser le développement économique de régions dans lesquelles le niveau de vie est anormalement bas ou dans lesquelles sévit un grave sous-emploi (cas prévu au sous-paragraphe a). Cette aide a pour but de permettre au FPAP d'intervenir sur les marchés à terme pertinents. Elle n'a donc pas de rapport avec les aides visées à ce sous-paragraphe a).

D'autre part, le FPAP ne peut pas être considéré comme un projet important d'intérêt européen ou comme une aide destinée à remédier à une perturbation grave de l'économie d'un État membre (cas prévus au sous-paragraphe b). En effet, le FPAP est spécifiquement français et les autres États membres n'ont pas exprimé l'intention d'instituer des fonds du même genre; la dimension européenne de ce fonds fait par conséquent défaut. Quant à considérer qu'il s'agit d'une aide destinée à remédier à une perturbation grave de l'économie d'un État membre, la Commission pourrait, à première vue, envisager d'adopter une telle position puisque la hausse du prix du carburant a entraîné une perturbation avérée de la situation du secteur de la pêche. Cependant, tout en notant que le FPAP ne concerne qu'un seul secteur d'activité économique alors que différents secteurs sont touchés par la hausse du prix du pétrole, la Commission a toujours considéré qu'il n'appartient pas aux autorités publiques d'intervenir financièrement contre cette hausse du pétrole; leur rôle doit au contraire consister notamment à mener des politiques d'incitation envers les entreprises afin qu'elles s'adaptent aux nouvelles conditions économiques créées par cette hausse. C'est pourquoi une aide ayant pour seul objectif d'intervenir sur les marchés à terme pertinents ne correspond pas à l'objectif souhaité.

En outre, l'existence du FPAP ne peut pas, par elle-même, répondre à la condition du sous-paragraphe c), qui prévoit que peuvent être compatibles avec le marché commun les aides destinées à faciliter le développement de certaines activités ou de certaines régions économiques quand elles n'altèrent pas les conditions des échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun. En effet, aucun élément n'indique que le développement ou l'accroissement d'une activité d'intervention sur les marchés à terme du pétrole est souhaitable. En outre, cette activité n'est pas liée à une région économique. C'est pourquoi cette aide ne peut pas être considérée comme compatible avec le marché commun en vertu de ce sous-paragraphe c).

Enfin, cette catégorie d'aide ne figure pas parmi les catégories d'aide qui seraient considérées comme compatibles avec le marché commun par décision du Conseil adoptée conformément au sous-paragraphe e).

3.1.2.2.   Aide en faveur des entreprises de pêche

Comme pour l'aide en faveur du FPAP, la Commission observe que cette aide n'est pas destinée à remédier à des dommages causés par un événement extraordinaire et ne peut donc pas être considérée comme compatible avec le marché commun en vertu du paragraphe 2, sous-paragraphe b), de l'article 87 du traité CE.

Etant donné qu'il s'agit d'une aide aux entreprises de pêche, celle-ci doit être analysée à la lumière des lignes directrices pour l'examen des aides d'État destinées aux secteurs de la pêche et de l'aquaculture (5), dites ci-après lignes directrices.

Comme cela est indiqué ci-dessus (cf. paragraphe 3.1.1), cette aide permet aux entreprises de pêche ayant adhéré au syndicat de bénéficier des prix préférentiels obtenus pour le carburant à partir des options acquises sur les marchés à terme.

Cette aide a pour effet de diminuer les coûts de production. Elle n'est assortie d'aucune obligation de la part des bénéficiaires. Elle entre dans la catégorie des aides au fonctionnement visées au paragraphe 3.7 des lignes directrices qui indique que “les aides d'État qui sont octroyées sans être assorties d'une quelconque obligation pour les bénéficiaires de répondre aux objectifs de la politique commune de la pêche et qui sont destinées à améliorer la situation des entreprises et à accroître leur trésorerie ou dont les montants sont fonction de ... ou des moyens de production et qui ont pour effet de diminuer les coûts de production ou d'améliorer les revenus du bénéficiaire sont, en tant qu'aides au fonctionnement, incompatibles avec le marché commun...”.

3.2.   Compensation pour l'achat de carburant par les entreprises de pêche

3.2.1.   Existence d'une aide d'État

Comme cela est décrit ci-dessus (cf. paragraphe 2 “Description”), le FPAP, grâce aux fonds avancés par l'État, prend en charge la différence de prix existant, selon les conventions des 12 novembre 2004 et 27 mai 2005, entre le “prix maximum couvert” et le prix moyen mensuel de référence et, selon la convention du 11 octobre 2005, entre 30 centimes d'EUR par litre et le prix moyen mensuel de référence.

Par conséquent, les avances qui sont consenties par l'État au FPAP et qui permettent la prise en charge d'une partie des coûts supportés par les entreprises de pêche adhérant au FPAP procurent un avantage à ces entreprises. La position de ces entreprises se trouve donc renforcée par rapport aux entreprises se trouvant en concurrence sur le marché communautaire avec ces entreprises de pêche, qu'il s'agisse d'autres entreprises de pêche ou bien d'entreprises d'autres secteurs d'activité économique dont les produits sont en concurrence avec elles.

En outre, étant donné que les trois conventions passées entre l'État et le FPAP prévoient expressément que les fonds publics versés ont pour objet, entre autres, de verser aux adhérents du FPAP la différence, pour le carburant utilisé, entre le prix maximum couvert et le prix moyen mensuel de l'indice de référence, la Commission considère que cet avantage est imputable à l'État (6).

Par conséquent, ces fonds de l'État dont bénéficie le FPAP pour prendre partiellement en charge le coût du carburant utilisé par les navires de pêche constituent une aide d'État au sens de l'article 87 du traité CE.

Comme pour l'acquisition d'options sur les marchés à terme, la Commission observe que la France n'a donné à la Commission aucune indication sur la partie des 65 millions d'EUR avancés par l'État qui ont servi à prendre en charge partiellement le coût du carburant. De la même manière, la France n'a fourni aucune information sur le fait de savoir si les trois avances déjà consenties sont les seules qui le seront ou bien si le versement de nouvelles avances est possible ou déjà prévu.

3.2.2.   Compatibilité avec le marché commun

Comme pour l'avantage dont bénéficient les entreprises de pêche par le moyen de l'acquisition d'options par le FPAP sur les marchés à terme, la Commission observe que cette aide n'est pas destinée à remédier à des dommages causés par un événement extraordinaire et ne peut donc pas être considérée comme compatible avec le marché commun en vertu du paragraphe 2, sous-paragraphe b), de l'article 87 du traité CE.

Etant donné qu'il s'agit d'une aide aux entreprises de pêche, elle doit également être analysée, comme ci-dessus, à la lumière des lignes directrices pour l'examen des aides d'État destinées aux secteurs de la pêche et de l'aquaculture.

Comme pour l'aide résultant de l'acquisition d'options sur les marchés à terme, cette aide a pour effet de diminuer les coûts de production.

De ce fait, elle entre aussi dans la catégorie des aides au fonctionnement visées au paragraphe 3.7 des lignes directrices. Elle n'est non plus assortie d'aucune obligation de la part des bénéficiaires.

4.   CONCLUSION

En conséquence, il existe, à ce stade de l'évaluation préliminaire telle qu'elle est prévue à l'article 6 du règlement (CE) no 659/1999, des doutes sérieux sur la compatibilité de cette mesure d'aide avec le marché commun, tant en ce qui concerne l'aide en faveur du FPAP que l'aide en faveur des entreprises de pêche.

À la lumière des considérations qui précèdent, la Commission, agissant dans le cadre de la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du Traité CE, demande à la France de lui présenter ses observations et de lui fournir tous les renseignements nécessaires pour apprécier l'aide en cause, dans un délai d'un mois à compter de la réception de la présente lettre.

Par la présente, la Commission avise la France qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal Officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal Officiel, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations à compter d'un mois à compter de la date de cette publication.»

---

(1)  JO L 83 du 27.3.1999, p. 1.

1

(2)  JO C 307 du 17.12.2003, p. 11.

2

(3)  JO C 220 du 8.9.2005, p. 2.

3

(4)  Affaires C-482/99, France/Commission, arrêt de la Cour du 16 mai 2002 et C-345/02, Pearle BV, arrêt de la Cour de justice du 15 juillet 2004.

4

(5)  JO C 229 du 14.9.2004, p. 5.

5

(6)  Affaire C-345/02, Commission/France, arrêt de la Cour de justice du 15 juillet 2004.

6

---

| 19.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 91/35 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 91/35

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla Nr. COMP/M. 4114 — Lottomatica/GTECH)

(2006/C 91/06)

(Tekstas svarbus EEE)

| 1. | 2006 m. balandžio 7 d. Komisija gavo pranešimą apie pasiūlytą koncentraciją pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį, kurios metu įmonė „Lottomatica S.p.A.“ (toliau — „Lottomatica“, Italija), kurią kontroliuoja įmonė „De Agostini S.p.A.“ (toliau — „De Agostini“, Italija), įsigydama akcijų, perima visą įmonės „GTECH Holdings Corporation“ (toliau — GTECH, JAV) kontrolę, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte. |
| --- | --- |

1.

2006 m. balandžio 7 d. Komisija gavo pranešimą apie pasiūlytą koncentraciją pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį, kurios metu įmonė „Lottomatica S.p.A.“ (toliau — „Lottomatica“, Italija), kurią kontroliuoja įmonė „De Agostini S.p.A.“ (toliau — „De Agostini“, Italija), įsigydama akcijų, perima visą įmonės „GTECH Holdings Corporation“ (toliau — GTECH, JAV) kontrolę, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte.

| 2. | Atitinkamų įmonių veikla yra ši:






  — | „Lottomatica“: Italijoje aktyviai veikia loterijų ir azartinių žaidimų sektoriuje bei teikia automatizuotų mokėjimų paslaugas; |
| --- | --- | --- |

2.

Atitinkamų įmonių veikla yra ši:

—

„Lottomatica“: Italijoje aktyviai veikia loterijų ir azartinių žaidimų sektoriuje bei teikia automatizuotų mokėjimų paslaugas;

| — | „De Agostini“: aktyviai veikia žiniasklaidos, leidybos, finansų ir draudimo sektoriuose; |
| --- | --- |

—

„De Agostini“: aktyviai veikia žiniasklaidos, leidybos, finansų ir draudimo sektoriuose;

| — | GTECH: visame pasaulyje aktyviai veikia azartinių žaidimų sektoriuje bei teikia automatizuotų mokėjimų paslaugas. |
| --- | --- |

—

GTECH: visame pasaulyje aktyviai veikia azartinių žaidimų sektoriuje bei teikia automatizuotų mokėjimų paslaugas.

| 3. | Atsižvelgdama į pradinį tyrimą, Komisija laikosi nuomonės, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Tačiau ji pasilieka teisę pati priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.

Atsižvelgdama į pradinį tyrimą, Komisija laikosi nuomonės, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Tačiau ji pasilieka teisę pati priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu.

| 4. | Komisija prašo suinteresuotąsias trečiąsias šalis jai pateikti galimas pastabas dėl pasiūlytos operacijos.
  Pastabas Komisijai reikia pateikti ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos. Jas Komisijai galima siųsti faksu ((32 2) 296 43 01, 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M. 4114 — Lottomatica/GTECH šiuo adresu:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la Concurrence |
| Greffe Fusions |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Komisija prašo suinteresuotąsias trečiąsias šalis jai pateikti galimas pastabas dėl pasiūlytos operacijos.

Pastabas Komisijai reikia pateikti ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos. Jas Komisijai galima siųsti faksu ((32 2) 296 43 01, 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M. 4114 — Lottomatica/GTECH šiuo adresu:

Commission européenne

Direction générale de la Concurrence

Greffe Fusions

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 19.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 91/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 91/36

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla Nr. COMP/M.4121 — Allianz Group/Sofinim/United Broadcast Facilities)

(2006/C 91/07)

(Tekstas svarbus EEE)

2006 m. kovo 22 d. Komisija nusprendė neprieštarauti dėl pavadinime praneštos koncentracijos ir paskelbti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimamas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas šio sprendimo tekstas yra anglų. Sprendimas bus viešai paskelbtas tada, kai iš jo bus pašalinta profesine paslaptimi laikoma informacija. Sprendimą bus galima rasti:

| — | Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių. |
| --- | --- |

—

Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių.

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32006M4121 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32006M4121 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 19.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 91/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 91/36

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla Nr. COMP/M.4172 — Barclays/Tuja)

(2006/C 91/08)

(Tekstas svarbus EEE)

2006 m. kovo 30 d. Komisija nusprendė neprieštarauti dėl pavadinime praneštos koncentracijos ir paskelbti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimamas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas šio sprendimo tekstas yra anglų. Sprendimas bus viešai paskelbtas tada, kai iš jo bus pašalinta profesine paslaptimi laikoma informacija. Sprendimą bus galima rasti:

| — | Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių. |
| --- | --- |

—

Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių.

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32006M4172 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32006M4172 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 19.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 91/37 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 91/37

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla Nr. COMP/M.4130 — ENI/Grupo Amorim/CGD/GALP)

(2006/C 91/09)

(Tekstas svarbus EEE)

2006 m. kovo 24 d. Komisija nusprendė neprieštarauti dėl pavadinime praneštos koncentracijos ir paskelbti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimamas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas šio sprendimo tekstas yra anglų. Sprendimas bus viešai paskelbtas tada, kai iš jo bus pašalinta profesine paslaptimi laikoma informacija. Sprendimą bus galima rasti:

| — | Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių. |
| --- | --- |

—

Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių.

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32006M4130 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32006M4130 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 19.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 91/37 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 91/37

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla Nr. COMP/M.4087 — Eiffage/Macquarie/APRR)

(2006/C 91/10)

(Tekstas svarbus EEE)

2006 m. vasario 15 d. Komisija nusprendė neprieštarauti dėl pavadinime praneštos koncentracijos ir paskelbti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimamas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas šio sprendimo tekstas yra anglų. Sprendimas bus viešai paskelbtas tada, kai iš jo bus pašalinta profesine paslaptimi laikoma informacija. Sprendimą bus galima rasti:

| — | Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių. |
| --- | --- |

—

Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių.

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32006M4087 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32006M4087 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

| 19.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 91/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 91/38

---

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonė

| — | dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl antros kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo (KOM (2005) 230 galutinis); |
| --- | --- |

—

dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl antros kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo (KOM (2005) 230 galutinis);

| — | pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl antros kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo (KOM (2005) 236 galutinis) ir |
| --- | --- |

—

pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl antros kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo (KOM (2005) 236 galutinis) ir

| — | pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl valstybių narių tarnybų, atsakingų už transporto priemonių registracijos liudijimų išdavimą, prieigos prie antros kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) (KOM (2005) 237 galutinis) |
| --- | --- |

—

pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl valstybių narių tarnybų, atsakingų už transporto priemonių registracijos liudijimų išdavimą, prieigos prie antros kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) (KOM (2005) 237 galutinis)

(2006/C 91/11)

EUROPOS DUOMENŲ APSAUGOS PRIEŽIŪROS PAREIGŪNAS,

atsižvelgdamas į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 286 straipsnį,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 8 straipsnį,

atsižvelgdamas į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo,

atsižvelgdamas į 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo, ypač į jo 41 straipsnį,

atsižvelgdamas į 2005 m. birželio 17 d. gautą Komisijos prašymą pateikti nuomonę laikantis Reglamento (EB) Nr. 45/2001 28 straipsnio 2 dalies,

PRIĖMĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

1.   ĮVADAS

1.1.   Bendra informacija

Šengeno informacinė sistema (SIS) — tai visą ES apimanti IT sistema, sukurta kaip kompensacinė priemonė Šengeno erdvėje panaikinus vidinių sienų kontrolę. SIS suteikia galimybę valstybių narių kompetentingoms institucijoms keistis informacija, kuri naudojama prie išorinių sienų ar valstybių teritorijoje tikrinant asmenis ir daiktus bei išduodant vizas ir leidimus gyventi.

Šengeno konvencija kaip tarpvyriausybinis susitarimas įsigaliojo 1995 m. Amsterdamo sutartimi Šengeno konvencijos dalis — SIS — buvo vėliau integruota į ES sistemą.

Nauja „antros kartos“ Šengeno informacinė sistema II pakeis dabartinę sistemą, tokiu būdu sudarydama sąlygas išplėsti Šengeno erdvę, į ją įtraukiant naujas ES valstybes nares. Ji taip pat papildys sistemą naujomis funkcijomis. Tarpvyriausybiniu lygiu parengtos Šengeno konvencijos nuostatos bus visapusiškai pakeistos įprastais Europos teisės aktais.

2005 m. birželio 1 d. Europos Komisija pateikė tris pasiūlymus dėl SIS II sukūrimo. Tai:

| — | pasiūlymas dėl reglamento, grindžiamo EB sutarties IV antraštine dalimi (vizos, prieglobstis, imigracija ir kitos su laisvu asmenų judėjimu susijusios politikos sritys), kuriuo bus reglamentuojami su SIS II susiję pirmojo ramsčio (imigracija) aspektai, toliau — siūlomas reglamentas; |
| --- | --- |

—

pasiūlymas dėl reglamento, grindžiamo EB sutarties IV antraštine dalimi (vizos, prieglobstis, imigracija ir kitos su laisvu asmenų judėjimu susijusios politikos sritys), kuriuo bus reglamentuojami su SIS II susiję pirmojo ramsčio (imigracija) aspektai, toliau — siūlomas reglamentas;

| — | pasiūlymas dėl sprendimo, grindžiamo ES sutarties VI antraštine dalimi (policijos ir teisminis bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose), kuriuo bus reglamentuojamas SIS naudojimas trečiojo ramsčio tikslais, toliau — siūlomas sprendimas; |
| --- | --- |

—

pasiūlymas dėl sprendimo, grindžiamo ES sutarties VI antraštine dalimi (policijos ir teisminis bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose), kuriuo bus reglamentuojamas SIS naudojimas trečiojo ramsčio tikslais, toliau — siūlomas sprendimas;

| — | pasiūlymas dėl reglamento, grindžiamo V antraštine dalimi (transportas), konkrečiai susijusio su už transporto priemonių registraciją atsakingų institucijų prieiga prie SIS duomenų; šis pasiūlymas bus nagrinėjamas atskirai (žr. toliau išdėstytą 4.6 punktą). |
| --- | --- |

—

pasiūlymas dėl reglamento, grindžiamo V antraštine dalimi (transportas), konkrečiai susijusio su už transporto priemonių registraciją atsakingų institucijų prieiga prie SIS duomenų; šis pasiūlymas bus nagrinėjamas atskirai (žr. toliau išdėstytą 4.6 punktą).

Verta paminėti, kad per ateinančius mėnesius Komisija išleis komunikatą dėl ES informacijos sistemų (SIS, VIS, Eurodac) tarpusavio sąveikos ir didesnės sinergijos.

SIS II sudaro centrinė duomenų bazė — centrinė Šengeno informacinė sistema (CS-SIS), kurios operatyvinį valdymą užtikrins Komisija, ją sujungiant su kiekvienos valstybės narės nurodytomis nacionalinėmis prieigos vietomis (NI-SIS). SIRENE biurai užtikrina keitimąsi papildoma informacija (su SIS II perspėjimais susijusia informacija, kuri nėra saugoma SIS).

Valstybės narės teiks SIS II duomenis apie asmenis, ieškomus suimti, perduoti arba išduoti, asmenis, ieškomus teismo proceso tvarka, asmenis, kuriuos reikia sekti ar specialiai tikrinti, asmenis, kuriems prie išorinių sienų turi būti uždrausta įvažiuoti, ir pamestus ar pavogtus daiktus. Į SIS įvesti duomenys, vadinami perspėjimais, sudaro sąlygas kompetentingai institucijai nustatyti asmenis ar daiktus.

Išplėtotos naujos SIS II ypatybės: išplėsta prieiga prie SIS (Europolas, Eurojust, valstybių prokurorai, transporto priemonių registracijos institucijos), perspėjimų tarpusavio susiejimas, papildymas naujomis duomenų kategorijomis, įskaitant biometrinius duomenis (pirštų atspaudus ir nuotraukas) bei techninė platforma, kuria bus dalijamasi su Vizų informacine sistema. Dėl tokių papildymų kilo keletą metų besitęsiančios diskusijos apie SIS paskirties keitimą — iš kontrolės priemonės į pranešimų ir tyrimų sistemą.

1.2.   Bendras pasiūlymų įvertinimas

| 1. | EDAPP palankiai vertina tai, kad su juo konsultuojamasi pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 28 straipsnio 2 dalį. Tačiau atsižvelgiant į 28 straipsnio 2 dalies privalomąjį pobūdį, ši nuomonė turėtų būti paminėta tekstų preambulėje. |
| --- | --- |

1.

EDAPP palankiai vertina tai, kad su juo konsultuojamasi pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 28 straipsnio 2 dalį. Tačiau atsižvelgiant į 28 straipsnio 2 dalies privalomąjį pobūdį, ši nuomonė turėtų būti paminėta tekstų preambulėje.

| 2. | EDAPP palankiai vertina pasiūlymus dėl kelių priežasčių. Tarpvyriausybiniu lygiu nustatytą struktūrą pakeitus Europos teisės aktais, atsiranda keletas teigiamų pasekmių: taps aiškesnė SIS II reglamentuojančių taisyklių teisinė vertė, Teisingumo Teismas bus kompetentingas aiškinti pirmojo ramsčio teisės aktus, Europos Parlamentas bent iš dalies galės dalyvauti (procese, nors ir šiek tiek vėliau). |
| --- | --- |

2.

EDAPP palankiai vertina pasiūlymus dėl kelių priežasčių. Tarpvyriausybiniu lygiu nustatytą struktūrą pakeitus Europos teisės aktais, atsiranda keletas teigiamų pasekmių: taps aiškesnė SIS II reglamentuojančių taisyklių teisinė vertė, Teisingumo Teismas bus kompetentingas aiškinti pirmojo ramsčio teisės aktus, Europos Parlamentas bent iš dalies galės dalyvauti (procese, nors ir šiek tiek vėliau).

| 3. | Be to, iš esmės pasiūlymuose daug dėmesio skiriama duomenų apsaugai, o kai kuriose nuostatose pateikiami pageidautini patobulinimai lyginant su esama padėtimi. Visų pirma paminėtinos priemonės, palankios nukentėjusiems nuo tapatybės vagysčių, VI antraštinėje dalyje numatytas Reglamento 45/2001 taikymo išplėtimas Komisijos duomenų tvarkymo veiklai, geresnis perspėjimų dėl draudimo asmenims įvažiuoti motyvų apibrėžimas. |
| --- | --- |

3.

Be to, iš esmės pasiūlymuose daug dėmesio skiriama duomenų apsaugai, o kai kuriose nuostatose pateikiami pageidautini patobulinimai lyginant su esama padėtimi. Visų pirma paminėtinos priemonės, palankios nukentėjusiems nuo tapatybės vagysčių, VI antraštinėje dalyje numatytas Reglamento 45/2001 taikymo išplėtimas Komisijos duomenų tvarkymo veiklai, geresnis perspėjimų dėl draudimo asmenims įvažiuoti motyvų apibrėžimas.

| 4. | Taip pat akivaizdu, kad pasiūlymai buvo rengiami labai kruopščiai; jie yra sudėtingi, bet tai atspindi būdingą jų reglamentuojamos sistemos sudėtingumą. Daugeliu šioje nuomonėje išdėstytų pastabų siekiama patikslinti ar papildyti nuostatas, tačiau nereikalaujama jų visiškai parengti iš naujo. |
| --- | --- |

4.

Taip pat akivaizdu, kad pasiūlymai buvo rengiami labai kruopščiai; jie yra sudėtingi, bet tai atspindi būdingą jų reglamentuojamos sistemos sudėtingumą. Daugeliu šioje nuomonėje išdėstytų pastabų siekiama patikslinti ar papildyti nuostatas, tačiau nereikalaujama jų visiškai parengti iš naujo.

Vis dėlto, nepaisant šio iš esmės teigiamo įvertinimo, galima pareikšti keletą išlygų visų pirma dėl šių klausimų:

| 1. | Daugeliu atvejų sunku suprasti, kokiu ketinimu remiantis buvo rengiamas tekstas; tenka labai apgailestauti, kad nėra paaiškinamojo memorandumo. Atsižvelgiant į šių dokumentų sudėtingumą, tai būtų pagrindinis reikalavimas. Nesant tokio memorandumo, kai kuriais atvejais skaitytojui belieka tik spėlioti. |
| --- | --- |

1.

Daugeliu atvejų sunku suprasti, kokiu ketinimu remiantis buvo rengiamas tekstas; tenka labai apgailestauti, kad nėra paaiškinamojo memorandumo. Atsižvelgiant į šių dokumentų sudėtingumą, tai būtų pagrindinis reikalavimas. Nesant tokio memorandumo, kai kuriais atvejais skaitytojui belieka tik spėlioti.

| 2. | Be to, tenka apgailestauti, kad neatliktas poveikio įvertinimo tyrimas. Tai, kad pirmoji sistemos versija jau parengta, nepateisina tyrimo nebuvimo, kadangi abi sistemos smarkiai skiriasi. Be kita ko, reikėjo geriau apsvarstyti biometrinių duomenų įvedimo poveikį. |
| --- | --- |

2.

Be to, tenka apgailestauti, kad neatliktas poveikio įvertinimo tyrimas. Tai, kad pirmoji sistemos versija jau parengta, nepateisina tyrimo nebuvimo, kadangi abi sistemos smarkiai skiriasi. Be kita ko, reikėjo geriau apsvarstyti biometrinių duomenų įvedimo poveikį.

| 3. | Teisinių duomenų apsaugos sistema yra labai sudėtinga; ji remiasi bendru les generalis ir lex specialis taikymu. Reikėtų užtikrinti, kad net parengus konkrečius teisės aktus, Direktyvoje 95/46/EB ir Reglamente 45/2001 numatytos su duomenų apsauga susijusios nuostatos ir toliau būtų visapusiškai taikomos. Dėl įvairių teisės aktų bendro taikymo neturėtų kilti nacionaliniu lygiu nustatytos tvarkos, susijusios su pagrindiniais aspektais, skirtumų ir sumažėti esamas duomenų apsaugos lygis. |
| --- | --- |

3.

Teisinių duomenų apsaugos sistema yra labai sudėtinga; ji remiasi bendru les generalis ir lex specialis taikymu. Reikėtų užtikrinti, kad net parengus konkrečius teisės aktus, Direktyvoje 95/46/EB ir Reglamente 45/2001 numatytos su duomenų apsauga susijusios nuostatos ir toliau būtų visapusiškai taikomos. Dėl įvairių teisės aktų bendro taikymo neturėtų kilti nacionaliniu lygiu nustatytos tvarkos, susijusios su pagrindiniais aspektais, skirtumų ir sumažėti esamas duomenų apsaugos lygis.

| 4. | Naujoms institucijoms, kurios neatitinka pradinio asmenų ir daiktų tikrinimo tikslo, suteikiamai prieigai turėtų būti taikomos griežtesnės apsaugos priemonės. |
| --- | --- |

4.

Naujoms institucijoms, kurios neatitinka pradinio asmenų ir daiktų tikrinimo tikslo, suteikiamai prieigai turėtų būti taikomos griežtesnės apsaugos priemonės.

| 5. | Pasiūlymai daugiausia grindžiami kitais teisiniais dokumentais, kurie vis dar rengiami (o kartais dar net nepasiūlyti). EDAPP supranta teisėkūros sunkumus sudėtingoje ir nuolat kintančioje aplinkoje; tačiau, atsižvelgiant į atitinkamų asmenų patiriamas pasekmes ir tokios padėties sukuriamą teisinį netikrumą, tokią padėtį jis laiko nepriimtina. |
| --- | --- |

5.

Pasiūlymai daugiausia grindžiami kitais teisiniais dokumentais, kurie vis dar rengiami (o kartais dar net nepasiūlyti). EDAPP supranta teisėkūros sunkumus sudėtingoje ir nuolat kintančioje aplinkoje; tačiau, atsižvelgiant į atitinkamų asmenų patiriamas pasekmes ir tokios padėties sukuriamą teisinį netikrumą, tokią padėtį jis laiko nepriimtina.

| 6. | Atsiranda tam tikras neapibrėžtumas priskiriant kompetenciją valstybėms narėms ir Komisijai. Aiškumo svarba yra nepaprastai didelė, kadangi jis ne tik būtinas, kad sistema sklandžiai veiktų, bet tai pagrindinis reikalavimas užtikrinant visapusišką sistemos priežiūrą. |
| --- | --- |

6.

Atsiranda tam tikras neapibrėžtumas priskiriant kompetenciją valstybėms narėms ir Komisijai. Aiškumo svarba yra nepaprastai didelė, kadangi jis ne tik būtinas, kad sistema sklandžiai veiktų, bet tai pagrindinis reikalavimas užtikrinant visapusišką sistemos priežiūrą.

1.3.   Nuomonės struktūra

Nuomonės struktūra tokia: pirmiausia joje paaiškinama SIS II taikytina teisinė bazė. Tuomet apibrėžiamas SIS II tikslas ir pagrindiniai SIS II bei šiuo metu veikiančios sistemos skirtumai. 5 dalyje pateikiamos pastabos apie atitinkamą Komisijos ir valstybių narių vaidmenį, susijusį su SIS II veikimu. 6 dalyje išdėstomos duomenų subjekto teisės, o 7 dalyje aptariama priežiūra nacionaliniu ir EDAPP lygiu bei priežiūros pareigūnų bendradarbiavimas. 8 dalyje pateikiama pastabų ir galimų pakeitimų saugumo srityje; 9 ir 10 dalys atitinkamai susijusios su komitologija ir sąveika. Galiausiai išvadų santraukoje akcentuojamos kiekvienos dalies pagrindinės išvados.

2.   ATITINKAMA TEISINĖ BAZĖ

2.1.   Atitinkama SIS II taikoma duomenų apsaugos teisinė bazė

Direktyva 95/46/EB, Konvencija Nr. 108 ir Reglamentas 45/2001 pasiūlymuose nurodomi kaip duomenų apsaugos teisinė bazė. Taip pat svarbūs ir kiti dokumentai.

Siekiant didesnio aiškumo šioje srityje ir norint priminti pagrindinius nagrinėjimo atramos taškus, tikslinga paminėti šiuos dalykus:

| — | Pagarba privačiam gyvenimui Europoje buvo užtikrinta 1950 m. Europos Tarybai priėmus Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (toliau — ŽTPLK). ŽTPLK 8 straipsnyje numatoma kiekvieno asmens „teisė į tai, kad būtų gerbiamas jo privatus ir šeimos gyvenimas“.
  Pagal 8 straipsnio 2 dalį valdžios institucijos neturi teisės kištis į naudojimąsi šia teise, išskyrus „įstatymo numatytus atvejus“ ir „kai tai būtina demokratinėje visuomenėje“ svarbiems interesams apsaugoti. Europos žmogaus teisių teismo precedentinėje teisėje šios sąlygos suformavo papildomus reikalavimus: šio kišimosi teisinio pagrindo kokybė, bet kokios priemonės proporcingumas ir tinkamų apsaugos nuo piktnaudžiavimo priemonių poreikis. |
| --- | --- |

—

Pagarba privačiam gyvenimui Europoje buvo užtikrinta 1950 m. Europos Tarybai priėmus Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (toliau — ŽTPLK). ŽTPLK 8 straipsnyje numatoma kiekvieno asmens „teisė į tai, kad būtų gerbiamas jo privatus ir šeimos gyvenimas“.

Pagal 8 straipsnio 2 dalį valdžios institucijos neturi teisės kištis į naudojimąsi šia teise, išskyrus „įstatymo numatytus atvejus“ ir „kai tai būtina demokratinėje visuomenėje“ svarbiems interesams apsaugoti. Europos žmogaus teisių teismo precedentinėje teisėje šios sąlygos suformavo papildomus reikalavimus: šio kišimosi teisinio pagrindo kokybė, bet kokios priemonės proporcingumas ir tinkamų apsaugos nuo piktnaudžiavimo priemonių poreikis.

| — | Teisė į privatų gyvenimą ir teisė į asmens duomenų apsaugą buvo ne taip seniai nustatytos Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 7 ir 8 straipsniuose. Pagal Chartijos 52 straipsnį pripažįstama, kad šios teisės gali būti apribotos, jei patenkinamos sąlygos, panašios į pagal ŽTPLK 8 straipsnį taikomas sąlygas. |
| --- | --- |

—

Teisė į privatų gyvenimą ir teisė į asmens duomenų apsaugą buvo ne taip seniai nustatytos Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 7 ir 8 straipsniuose. Pagal Chartijos 52 straipsnį pripažįstama, kad šios teisės gali būti apribotos, jei patenkinamos sąlygos, panašios į pagal ŽTPLK 8 straipsnį taikomas sąlygas.

| — | ES sutarties 6 straipsnio 2 dalyje numatoma, kad Sąjunga gerbia pagrindines teises, kurias užtikrina ŽTPLK. |
| --- | --- |

—

ES sutarties 6 straipsnio 2 dalyje numatoma, kad Sąjunga gerbia pagrindines teises, kurias užtikrina ŽTPLK.

Pasiūlymams dėl SIS II tiesiogiai taikytini šie trys teisės aktai:

| — | 1981 m. sausio 28 d. Europos Tarybos Konvencija Nr. 108 dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu (toliau — Konvencija Nr. 108), kurioje nustatyti pagrindiniai asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis principai. Konvenciją Nr. 108 ratifikavo visos valstybės narės. Ji taikoma ir policijos bei teismų srityse vykdomai veiklai. Šiuo metu SIS konvencijai taikoma duomenų apsaugos tvarka nustatyta Konvencijoje Nr. 108 ir 1987 m. rugsėjo 17 d. Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendacijoje Nr. R (87) 15, reglamentuojančioje asmens duomenų naudojimą policijos veiklos srityje. |
| --- | --- |

—

1981 m. sausio 28 d. Europos Tarybos Konvencija Nr. 108 dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu (toliau — Konvencija Nr. 108), kurioje nustatyti pagrindiniai asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis principai. Konvenciją Nr. 108 ratifikavo visos valstybės narės. Ji taikoma ir policijos bei teismų srityse vykdomai veiklai. Šiuo metu SIS konvencijai taikoma duomenų apsaugos tvarka nustatyta Konvencijoje Nr. 108 ir 1987 m. rugsėjo 17 d. Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendacijoje Nr. R (87) 15, reglamentuojančioje asmens duomenų naudojimą policijos veiklos srityje.

| — | 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 281, p. 31). Ši direktyva toliau vadinama Direktyva 95/46/EB. Verta paminėti, kad daugumoje valstybių narių šią direktyvą įgyvendinantys nacionalinės teisės aktai taip pat apima duomenų tvarkymą, atliekamą policijos ir teisingumo srityse. |
| --- | --- |

—

1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 281, p. 31). Ši direktyva toliau vadinama Direktyva 95/46/EB. Verta paminėti, kad daugumoje valstybių narių šią direktyvą įgyvendinantys nacionalinės teisės aktai taip pat apima duomenų tvarkymą, atliekamą policijos ir teisingumo srityse.

| — | 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, p. 1). Šis reglamentas toliau vadinamas Reglamentu 45/2001. |
| --- | --- |

—

2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, p. 1). Šis reglamentas toliau vadinamas Reglamentu 45/2001.

Direktyvos 95/46/EB ir Reglamento 45/2001 aiškinimas turi iš dalies priklausyti nuo atitinkamos Europos žmogaus teisių teismo precedentinės teisės, laikantis 1950 m. Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos. Kitaip tariant, direktyvos ir reglamento nuostatos, susijusios su asmens duomenų tvarkymu, kuris gali pažeisti pagrindines laisves, visų pirma teisę į privatumą, turi būti aiškinamos atsižvelgiant į pagrindines teises. Tą taip pat rodo ir Europos Teisingumo Teismo teisminė praktika (1).

2005 m. spalio 4 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl Tarybos pamatinio sprendimo dėl asmens duomenų, tvarkomų pagal policijos ir teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, apsaugos (2) (toliau — pamatinio sprendimo projektas). Šį pamatinį sprendimą ketinama nurodyti sprendimo dėl SIS II projekto teisiniu pagrindu vietoj Konvencijos Nr. 108, nes jis galėtų turėti įtakos duomenų apsaugos tvarkai šioje srityje (žr. toliau išdėstytą 2.2.5 punktą).

2.2.   SIS II duomenų apsaugos teisinė tvarka

2.2.1.   Bendros pastabos

SIS II reglamentuoti reikalingą teisinę bazę sudaro atskiri dokumentai; tačiau, kaip nurodyta konstatuojamosiose dalyse, tai „nepažeidžia principo, pagal kurį SIS II laikoma viena bendra informacine sistema ir turi veikti kaip tokia sistema. Todėl tam tikros šių dokumentų nuostatos turėtų būti vienodos.“

Abiejų dokumentų struktūra iš esmės yra vienoda, o I–III skyriai abiejuose tekstuose yra beveik identiški. Tai, kad SIS II turi būti laikoma viena bendra informacine sistema, turinčia dvi skirtingas teisines bazes, taip pat atspindėta gana sudėtingoje duomenų apsaugos tvarkoje.

Duomenų apsaugos tvarka iš dalies apibrėžiama pačiuose pasiūlymuose kaip lex specialis, kurią papildo įvairūs kiekvieno sektoriaus (pirmajam ramsčiui priklausanti Komisija, valstybės narės, trečiajam ramsčiui priklausančios valstybės narės) teisiniai pagrindai (lex generalis).

Dėl tokios struktūros kyla klausimas, koks turėtų būti konkrečių taisyklių ir bendrosios teisės santykis. Šiuo atveju EDAPP mano, kad taikant konkrečią taisyklę taikoma bendra taisyklė. Todėl
  lex specialis visada turi atitikti lex generalis; ji išplečia (sukonkretina ar papildo) lex generalis, tačiau nelaikoma jos išimtimi.

Kilus klausimui, kokią taisyklę taikyti konkrečiais atvejais, laikomasi principo, kad pirmenybė teikiama lex specialis; tačiau kilus neaiškumams, turėtų būti daroma nuoroda į lex generalis.

Pagal šią struktūrą išskiriami trys lex generalis ir lex specialis deriniai. Galima būtų pateikti tokią santrauką.

2.2.2.   Komisijai taikytina tvarka

Tais atvejais, kai dalyvauja Komisija, taikomas Reglamentas 45/2001, įskaitant EDAPP vaidmenį, neatsižvelgiant į tai, ar veikla turi būti vykdoma, vadovaujantis pirmuoju ramsčiu (siūlomas reglamentas) ar trečiuoju ramsčiu (siūlomas sprendimas). Siūlomo sprendimo 21 konstatuojamojoje dalyje teigiama: „Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 (...) taikomas Komisijos tvarkomiems asmens duomenims, kai jie tvarkomi vykdant veiklą, kuri visa ar jos dalis patenka į Bendrijos teisės taikymo sritį. Asmens duomenų tvarkymas SIS II iš dalies priskiriamas Bendrijos teisės taikymo sričiai.“

Tam yra praktinės priežastys: iš tiesų būtų nepaprastai sudėtinga Komisijos atveju nustatyti, ar duomenys tvarkomi vykdant pirmojo ar trečiojo ramsčio teisės aktų taikymo sričiai priskiriamus veiksmus.

Be to, taikyti vieną teisės aktą visai Komisijos su SIS II susijusiai veiklai praktiniu požiūriu yra ne tik racionaliau, bet ir nuosekliau (užtikrinant pagal siūlomo reglamento 21 konstatuojamąją dalį „nuoseklų ir vienodą taisyklių, reglamentuojančių asmenų pagrindinių teisių ir laisvių apsaugą, taikymą tvarkant asmens duomenis“). Todėl EDAPP palankiai vertina tai, kad Komisija pripažįsta, jog Reglamentas 45/2001 taikomas visai jos su SIS II susijusiai duomenų tvarkymo veiklai.

2.2.3.   Valstybėms narėms taikytina tvarka

Padėtis, susijusi su valstybėmis narėmis, yra sudėtingesnė. Asmens duomenų tvarkymą taikant siūlomą reglamentą reglamentuoja pats siūlomas reglamentas ir Direktyva 95/46/EB. Siūlomo reglamento 14 konstatuojamosios dalies formuluotėje aiškiai išdėstoma, kad direktyvą reikia laikyti lex generalis, o SIS II reglamentą — lex specialis. Iš to kyla keletas pasekmių, kurios bus toliau aptariamos smulkiau.

Siūlomo sprendimo atveju duomenų apsaugos teisinis pagrindas (lex generalis) — Konvencija Nr. 108, kurią taikant tam tikrais atvejais gali labai skirtis pirmojo ir trečiojo ramsčių duomenų apsaugos tvarka.

2.2.4.   Poveikis duomenų apsaugos lygiui

Pateikdamas bendrą pastabą dėl tokios duomenų apsaugos struktūros, EDAPP pabrėžia šiuos dalykus:

| — | Tai, kad siūlomas reglamentas naudojamas kaip Direktyvos 95/46/EB lex specialis (analogiškai, siūlomas sprendimas naudojamas kaip Konvencijos Nr. 108 lex specialis), neturėtų sumažinti pagal direktyvą ar konvenciją užtikrinto duomenų apsaugos lygio. Šiuo tikslu EDAPP pateiks rekomendacijų (žr., pavyzdžiui, teisę į teisės gynimo priemones). |
| --- | --- |

—

Tai, kad siūlomas reglamentas naudojamas kaip Direktyvos 95/46/EB lex specialis (analogiškai, siūlomas sprendimas naudojamas kaip Konvencijos Nr. 108 lex specialis), neturėtų sumažinti pagal direktyvą ar konvenciją užtikrinto duomenų apsaugos lygio. Šiuo tikslu EDAPP pateiks rekomendacijų (žr., pavyzdžiui, teisę į teisės gynimo priemones).

| — | Analogiškai, bendrai taikant teisės aktus negali sumažėti pagal galiojančią Šengeno konvenciją užtikrintas duomenų apsaugos lygis (žr., pavyzdžiui, toliau išdėstytas pastabas dėl Direktyvos 95/46/EB 13 straipsnio). |
| --- | --- |

—

Analogiškai, bendrai taikant teisės aktus negali sumažėti pagal galiojančią Šengeno konvenciją užtikrintas duomenų apsaugos lygis (žr., pavyzdžiui, toliau išdėstytas pastabas dėl Direktyvos 95/46/EB 13 straipsnio).

| — | Taikant du skirtingus teisės aktus, kadangi tai būtina dėl Europos teisinės sistemos, neturėtų atsirasti atitinkamų asmenų duomenų apsaugos nepagrįstų skirtumų pagal su jais susijusių tvarkomų duomenų rūšis. To reikia kuo labiau vengti. Toliau pateikiamomis rekomendacijomis taip pat bus siekiama kuo labiau padidinti nuoseklumą (žr., pavyzdžiui, nacionalinių priežiūros institucijų įgaliojimus). |
| --- | --- |

—

Taikant du skirtingus teisės aktus, kadangi tai būtina dėl Europos teisinės sistemos, neturėtų atsirasti atitinkamų asmenų duomenų apsaugos nepagrįstų skirtumų pagal su jais susijusių tvarkomų duomenų rūšis. To reikia kuo labiau vengti. Toliau pateikiamomis rekomendacijomis taip pat bus siekiama kuo labiau padidinti nuoseklumą (žr., pavyzdžiui, nacionalinių priežiūros institucijų įgaliojimus).

| — | Teisinė sistema yra tokia sudėtinga, kad labai tikėtina, jog tai sukels tam tikrą sumaištį praktiškai taikant teisės aktus. Kai kuriais atvejais sunku suprasti lex generalis ir lex specialis sąveiką ir būtų naudinga pasiūlymuose tai paaiškinti. Be to, tokioje sudėtingoje teisinėje aplinkoje labai vertingas Šengeno bendros priežiūros institucijos (BPI) 2005 m. rugsėjo 27 d.„nuomonėje dėl siūlomos SIS II teisinės bazės“ pateiktas pasiūlymas sukurti žinyną, kuriame būtų išvardintos visos su SIS II susijusios teisės ir nurodyta aiški taikomų teisės aktų hierarchija. |
| --- | --- |

—

Teisinė sistema yra tokia sudėtinga, kad labai tikėtina, jog tai sukels tam tikrą sumaištį praktiškai taikant teisės aktus. Kai kuriais atvejais sunku suprasti lex generalis ir lex specialis sąveiką ir būtų naudinga pasiūlymuose tai paaiškinti. Be to, tokioje sudėtingoje teisinėje aplinkoje labai vertingas Šengeno bendros priežiūros institucijos (BPI) 2005 m. rugsėjo 27 d.„nuomonėje dėl siūlomos SIS II teisinės bazės“ pateiktas pasiūlymas sukurti žinyną, kuriame būtų išvardintos visos su SIS II susijusios teisės ir nurodyta aiški taikomų teisės aktų hierarchija.

Taigi šia nuomone bus siekiama užtikrinti aukšto lygio duomenų apsaugą, nuoseklumą ir aiškumą, kad duomenų subjektui būtų suteiktas reikalingas teisinis tikrumas.

2.2.5.   Pamatinio sprendimo projekto poveikis duomenų apsaugai trečiojo ramsčio srityje

Konvencija Nr. 108 kaip Sprendimo dėl SIS II projekto teisinė bazė duomenų apsaugos srityje bus keičiama Pamatiniu sprendimu dėl duomenų apsaugos trečiojo ramsčio srityje (3). Pasiūlyme to nėra paminėta, tačiau tai paaiškėja iš siūlomo pamatinio sprendimo. Pamatinio sprendimo 34 straipsnio 2 dalyje numatoma, kad „bet kokia nuoroda į 1981 m. sausio 28 d. Europos Tarybos Konvenciją Nr. 108 dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu yra laikoma nuoroda į šį pamatinį sprendimą.“ Per ateinančias savaites EDAPP pateiks nuomonę dėl pamatinio sprendimo projekto, o šioje nuomonėje pamatinio sprendimo projekto turinio išsamiai nenagrinės. Tačiau nuomonėje bus paminėti atvejai, kai tikėtina, jog pamatinio sprendimo taikymas turės didelės įtakos SIS II duomenų apsaugos tvarkai.

2.2.6.   Direktyvos 95/46/EB 13 straipsnio ir Konvencijos Nr. 108 9 straipsnio taikymas

Direktyvos 95/46/EB 13 straipsnyje ir Konvencijos Nr. 108 9 straipsnyje numatoma galimybė valstybėms narėms imtis teisinių priemonių apriboti jiems taikomas pareigas ir teises tais atvejais, kai toks apribojimas yra būtina priemonė kitiems svarbiems interesams apsaugoti (pvz., nacionalinis saugumas, gynyba, visuomenės saugumas) (4).

Siūlomo reglamento ir siūlomo sprendimo konstatuojamosiose dalyse nurodoma, kad valstybės narės gali pasinaudoti šia galimybe įgyvendindamos pasiūlymus nacionaliniu lygiu. Šiuo atveju turėtų būti atliekamas dvigubas patikrinimas: taikant Direktyvos 95/46/EB 13 straipsnį turi būti laikomasi ŽTPLK 8 straipsnio ir neturėtų būti švelninama esama duomenų apsaugos tvarka.

SIS II atveju tai yra net svarbiau, nes sistema turi būti nuspėjama. Kadangi valstybės narės dalijasi duomenimis, turi būti suteikta galimybė pakankamai aiškiai žinoti, kaip jie bus tvarkomi nacionaliniu lygiu.

Šiuo atveju atsiranda ypač nerimą keliantis klausimas, ar dėl pasiūlymų nesumažės esamas duomenų apsaugos lygis. Šengeno konvencijos 102 straipsnyje numatyta sistema, kuri griežtai reglamentuoja ir riboja duomenų naudojimą net pagal nacionalinę teisę („Bet koks duomenų naudojimas, neatitinkantis šio straipsnio 1–4 dalių nuostatų, pagal kiekvienos Susitariančiosios Šalies įstatymus laikomas piktnaudžiavimu“). Tačiau Direktyvoje 95/46/EB ir Konvencijoje Nr. 108 nustatyta, kad nacionalinėje teisėje gali būti numatytos inter alia tikslo ribojimo principo išimtys. Taip atsitikus, atsirastų neatitikimų su Šengeno konvencijoje numatyta esama sistema, pagal kurią nacionalinė teisė negali nukrypti nuo tikslo ir naudojimo ribojimo pagrindinio principo.

Priėmus pamatinį sprendimą, ši pastaba liktų nepakitusi: daugiau sunkumų kyla išlaikyti SIS II duomenis tvarkant taikomą griežtą tikslo ribojimo principą nei užtikrinti, kad duomenys būtų tvarkomi laikantis pamatinio sprendimo.

EDAPP siūlo SIS II pasiūlymus (visų pirma siūlomo reglamento 21 straipsnį ir siūlomo sprendimo 40 straipsnį) papildyti panašia nuostata, kaip Šengeno konvencijos 102 straipsnio 4 dalies nuostata, ribojančia valstybių narių galimybę nustatyti SIS II dokumentuose nenumatytų duomenų naudojimą. Kita galimybė — siūlomame sprendime ir siūlomame reglamente aiškiai apriboti išimčių, kurios gali būti naudojamos pagal direktyvos 13 straipsnį ar Konvencijos 9 straipsnį, taikymo sritį, nustatant, pavyzdžiui, kad valstybės narės gali apriboti tik prieigos teisę ir teisę į informaciją, o ne duomenų kokybės principus.

3.   TIKSLAS

Pagal abiejų dokumentų 1 straipsnį („SIS II sukūrimas ir bendrasis tikslas“) SIS II sukuriama tam, kad „valstybių narių kompetentingoms institucijoms būtų sudaryta galimybė keistis informacija asmenų ir daiktų kontrolės tikslais“ ir ji „padeda išlaikyti aukšto lygio saugumą erdvėje, neturinčioje vidinių sienų kontrolės tarp valstybių narių“.

SIS II tikslas suformuluotas pakankamai bendrąja prasme; pirmiau minėtose nuostatose nepateikiamas tikslus apibrėžimas, ką apima šis tikslas (kam jis skirtas).

Atrodo, kad SIS II tikslas yra daug visapusiškesnis nei Šengeno konvencijos 92 straipsnyje išdėstytas galiojančios SIS tikslas, kuriame konkrečiai daroma nuoroda į leidimą „(...) prieiti prie perspėjimų dėl asmenų ir daiktų vykdant pasienio kontrolę bei atliekant kitus policijos ir muitinės tikrinimus (...) ir (96 straipsnyje nurodytų perspėjimų atveju) išduodant vizas, leidimus gyventi ir administruojant užsieniečiams taikomus teisės aktus (...)“.

Šis visapusiškesnis tikslas taip pat kyla iš to, kad SIS II papildyta naujomis funkcijomis ir prieigomis, kurių neapima pirminis asmenų ir daiktų kontrolės tikslas, bet kurios labiau priklauso tyrimo priemonei. Visų pirma prieiga numatyta institucijoms, kurios SIS II duomenis naudos savais tikslais, o ne įgyvendindamos SIS II tikslus (žr. toliau); bus apibendrintas perspėjimų tarpusavio susiejimas, o tai policijos tyrimo priemonės tipinis bruožas.

Taip pat kyla klausimų dėl biometrinių duomenų paieškos mechanizmo, kuris turi būti sukurtas per ateinančius metus ir kuris sudarytų sąlygas sistemoje atlikti duomenų paieškas, kurios viršija kontrolės sistemos poreikius.

Taigi pasiūlymai yra gerokai visapusiškesni nei esama sistema. Tam reikia papildomų apsaugos priemonių. Todėl analizuodamas EDAPP daugiausia dėmesio skirs ne 1 straipsnyje pateikiamam plačiam sąvokos apibrėžimui, o SIS II funkcijoms ir kitoms sudedamosioms dalims.

4.   SVARBŪS SIS II POKYČIAI

Šiame skyriuje daugiausia dėmesio bus skiriama naujiems SIS II įvestiems dalykams, visų pirma biometrinių duomenų įvedimui, naujai prieigos sąvokai, ypač Europolo ir Eurojust prieigai, už transporto priemonių registraciją atsakingoms institucijoms, perspėjimų tarpusavio susiejimui ir įvairių institucijų prieigai prie imigracijos duomenų.

4.1.   Biometriniai duomenys

Pasiūlymuose dėl SIS II pateikiama galimybė tvarkyti naujos kategorijos duomenis, kuriems reikia skirti ypatingą dėmesį: tai — biometriniai duomenys. Kaip jau pabrėžta EDAPP nuomonėje dėl Vizų informacinės sistemos (5), dėl natūraliai opaus biometrinių duomenų pobūdžio jiems reikia taikyti ypatingas apsaugos priemones, kurios nėra nustatytos pasiūlymuose dėl SIS II.

Apskritai biometrinių duomenų naudojimo ES informacinėse sistemose (VIS, EURODAC, vairuotojų pažymėjimų informacinė sistema ir t.t.) tendencija nuolat auga, tačiau atidus susijusių pavojų ir reikalingų apsaugos priemonių įvertinimas nėra atliekamas.

Montrė įvykusioje tarptautinėje duomenų apsaugos įgaliotinių konferencijoje priimtoje rezoliucijoje dėl biometrinių duomenų (6) taip pat pabrėžiamas gilesnio šių klausimų svarstymo poreikis. Iki šiol rengiamų standartų pridėtinė vertė buvo grindžiama tik didėjančia sistemų sąveika, o ne biometrinių procesų kokybės gerinimu.

Būtų naudinga nustatyti su tokių duomenų specifika susijusius bendrus įpareigojimus ar reikalavimus bei bendrą jų įgyvendinimo metodiką. Tokie bendri reikalavimai galėtų visų pirma apimti šiuos dalykus (kurių poreikį parodė pasiūlymai dėl SIS II):

| — | Tikslinis poveikio įvertinimas: Reikia pabrėžti, kad teikiant pasiūlymus nebuvo atliktas biometrinių duomenų naudojimo poveikio įvertinimas (7). |
| --- | --- |

—

Tikslinis poveikio įvertinimas: Reikia pabrėžti, kad teikiant pasiūlymus nebuvo atliktas biometrinių duomenų naudojimo poveikio įvertinimas (7).

| — | Dėmesys duomenų įregistravimo procesui: Biometrinių duomenų šaltinis ir jų rinkimo būdas nėra smulkiai aprašyti. Duomenų įregistravimas yra nepaprastai svarbus bendram biometrinių duomenų nustatymo procesui ir negali būti nustatomas tik priedais ar tolesnių pogrupių diskusijų metu, kadangi jis turės tiesioginę įtaką galutiniam proceso rezultatui, t.y. klaidingo neatitikimo koeficiento ar klaidingo atitikimo koeficiento lygiui. |
| --- | --- |

—

Dėmesys duomenų įregistravimo procesui: Biometrinių duomenų šaltinis ir jų rinkimo būdas nėra smulkiai aprašyti. Duomenų įregistravimas yra nepaprastai svarbus bendram biometrinių duomenų nustatymo procesui ir negali būti nustatomas tik priedais ar tolesnių pogrupių diskusijų metu, kadangi jis turės tiesioginę įtaką galutiniam proceso rezultatui, t.y. klaidingo neatitikimo koeficiento ar klaidingo atitikimo koeficiento lygiui.

| — | Dėmesys tikslumui: Pasiūlyme pateikiamas biometrinių duomenų naudojimas atpažinimui (vieno lyginimas su daugeliu) ateityje įgyvendinant biometrinių duomenų paieškos mechanizmą yra dar svarbesnis, kadangi šio proceso rezultatai nėra tokie tikslūs palyginti su biometrinių duomenų naudojimu autentiškumui nustatyti ar kontrolei (vieno lyginimas su vienu). Todėl biometrinių duomenų naudojimas atpažinimui neturėtų būti vienintelis atpažinimo būdas ar vienintelė galimybė gauti papildomą informaciją. |
| --- | --- |

—

Dėmesys tikslumui: Pasiūlyme pateikiamas biometrinių duomenų naudojimas atpažinimui (vieno lyginimas su daugeliu) ateityje įgyvendinant biometrinių duomenų paieškos mechanizmą yra dar svarbesnis, kadangi šio proceso rezultatai nėra tokie tikslūs palyginti su biometrinių duomenų naudojimu autentiškumui nustatyti ar kontrolei (vieno lyginimas su vienu). Todėl biometrinių duomenų naudojimas atpažinimui neturėtų būti vienintelis atpažinimo būdas ar vienintelė galimybė gauti papildomą informaciją.

| — | Atsarginė procedūra: Siekiant pagarbos asmenų, kurie galėjo būti neteisingai atpažinti, orumui ir vengiant jiems užkrauti sistemos trūkumų naštą, turi būti įgyvendinamos lengvai prieinamos atsarginės procedūros. |
| --- | --- |

—

Atsarginė procedūra: Siekiant pagarbos asmenų, kurie galėjo būti neteisingai atpažinti, orumui ir vengiant jiems užkrauti sistemos trūkumų naštą, turi būti įgyvendinamos lengvai prieinamos atsarginės procedūros.

Biometrinių duomenų naudojimas, iš anksto tinkamai jų neįvertinus, taip pat rodo, kad tokių duomenų patikimumas yra pervertinamas. Biometriniai duomenys yra nepastovūs ir laikui bėgant kinta; duomenų bazėse saugomi pavyzdžiai yra tik dinamiško elemento momentiniai duomenys. Jie nėra visiškai pastovūs ir turi būti kontroliuojami. Biometrinių duomenų tikslumas visada turi būti vertinamas atsižvelgiant į kitus elementus, kadangi jis niekada nebus absoliutus.

Galimas SIS II duomenų naudojimas tyrimo tikslais kelia rimtą pavojų duomenų subjektui, jei biometriniais duomenimis pagrįsti įrodymai laikomi labai svarbiais ar pervertinami, kaip buvo minėta ankstesniais atvejais (8).

Todėl pasiūlymuose turėtų būti pripažintos atpažinimui naudojamų biometrinių duomenų realios galimybės ir apie tai suteikiama daugiau informacijos.

4.2.   Prieiga prie SIS II duomenų

4.2.1   Nauja prieigos koncepcija

Kiekvieno perspėjimo atveju nustatomos institucijos, turinčios prieigą prie SIS II duomenų. Iš esmės, suteikiant prieigą prie SIS II duomenų, taikomas dvigubas patikrinimas: prieiga turi būti suteikiama institucijoms, kurios visapusiškai atitinka bendrą SIS II tikslą ir konkretų tikslą kiekvieno perspėjimo atveju.

Tai paaiškėja iš perspėjimo sąvokos apibrėžimo, pateikto siūlomame reglamente ir siūlomame sprendime (abiejų dokumentų 3 straipsnio 1 dalies a punktas: „perspėjimas“ — į SIS II įvestų duomenų rinkinys, padedantis kompetentingoms institucijoms identifikuoti asmenį arba daiktą, kad dėl jų būtų galima imtis konkrečių veiksmų). Siūlomo sprendimo 39 straipsnio 3 dalyje toks požiūris pagrindžiamas numatant, kad „1 dalyje nurodyti duomenys naudojami tik asmens atpažinimui, atsižvelgiant į konkretų veiksmą, kurio reikia imtis pagal šį sprendimą“. Todėl SIS II vis dar turi „yra-nėra“ principu veikiančios sistemos požymių, kai kiekvienas perspėjimas įvedamas siekiant konkretaus tikslo (perdavimas, draudimas įvažiuoti ir t.t.).

Institucijų, turinčių prieigą prie SIS duomenų, de facto naudojimasis šiais duomenimis ribojamas, kadangi jos iš esmės gali pasinaudoti jais tik konkrečiam veiksmui atlikti.

Tačiau naujuose pasiūlymuose numatytos kai kurios prieigos rūšys nesuderinamos su šia logika: iš tiesų, prieiga suteikiama siekiant institucijai suteikti informaciją, o ne jai sudaryti sąlygas atpažinti asmenį ir imtis perspėjime numatytų veiksmų.

Tiksliau tai susiję su:

| — | prieglobsčio suteikimo tarnyboms suteikta prieiga prie imigracijos duomenų; |
| --- | --- |

—

prieglobsčio suteikimo tarnyboms suteikta prieiga prie imigracijos duomenų;

| — | už pabėgėlio statuso suteikimą atsakingoms tarnyboms suteikiama prieiga prie imigracijos duomenų; |
| --- | --- |

—

už pabėgėlio statuso suteikimą atsakingoms tarnyboms suteikiama prieiga prie imigracijos duomenų;

| — | Europolui suteikiama prieiga prie perspėjimų dėl ekstradicijos, atsargaus sekimo ir pavogtų konfiskavimo dokumentų; |
| --- | --- |

—

Europolui suteikiama prieiga prie perspėjimų dėl ekstradicijos, atsargaus sekimo ir pavogtų konfiskavimo dokumentų;

| — | Eurojust suteikiama prieiga prie ekstradicijos ir lokalizavimo duomenų. |
| --- | --- |

—

Eurojust suteikiama prieiga prie ekstradicijos ir lokalizavimo duomenų.

Visos minėtos institucijos yra lygiavertės SIS II duomenų požiūriu:

jos negali imtis konkrečių veiksmų, minėtų perspėjimo sąvokos apibrėžime. Prieiga joms suteikiama tik tam, kad jos savo pačių tikslais pasinaudotų informacija.

Šios institucijos skirstomos į tas, kurioms prieiga suteikiama naudotis savo pačių tikslais, bet gana konkrečiai užduočiai atlikti, ir į tas, kurioms nereikia nurodyti prieigos tikslo (visų pirma Europolas ir Eurojust). Prieglobsčio suteikimo institucijos, pavyzdžiui, turi prieigą konkrečiam tikslui, net jeigu tai nėra perspėjime nurodytas tikslas. Joms gali būti suteikta prieiga prie imigracijos duomenų „siekiant nustatyti, ar prieglobsčio prašytojas nelegaliai buvo apsistojęs kitoje valstybėje narėje.“ Tačiau Europolas ir Eurojust turi prieigą prie tam tikrų kategorijų perspėjimų duomenų, „kurie jiems reikalingi savo užduotims atlikti“.

Apibendrinant, prieiga prie SIS II duomenų suteikiama trimis atvejais:

| — | prieiga siekiant įgyvendinti perspėjime numatytus veiksmus; |
| --- | --- |

—

prieiga siekiant įgyvendinti perspėjime numatytus veiksmus;

| — | prieiga kitais nei SIS II tikslais, kurie yra gerai apibrėžti pasiūlymuose; |
| --- | --- |

—

prieiga kitais nei SIS II tikslais, kurie yra gerai apibrėžti pasiūlymuose;

| — | prieiga kitais nei SIS II tikslais, kurie nėra tiksliai apibūdinti. |
| --- | --- |

—

prieiga kitais nei SIS II tikslais, kurie nėra tiksliai apibūdinti.

EDAPP nuomone, kuo bendresnis prieigos tikslas, tuo griežtesnės turėtų būti apsaugos priemonės, kurias reikia įgyvendinti. Bendros apsaugos priemonės smulkiai išvardintos toliau, nagrinėjant ypatingą Europolo ir Eurojust padėtį.

4.2.2   Prieigos suteikimo sąlygos

| 1. | Prieiga gali būti suteikiama tik tuo atveju, kai ji atitinka bendrą SIS II tikslą ir teisinę bazę.

  Tai reiškia, kad suteikiant prieigą prie imigracijos duomenų pagal siūlomą reglamentą praktiškai turi būti remiamas politikos, apimančios Šengeno acquis dalį, susijusią su asmenų judėjimu, įgyvendinimas.
  Suteikiant sprendime numatytą prieigą prie perspėjimų analogiškai siekiama remti operatyvinį policijos ir teisminių institucijų bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose.
  Todėl EDAPP atkreipia dėmesį į skyrių, susijusį su tarnybų, atsakingų už registracijos liudijimų išdavimą, prieiga prie SIS II (žr. 4.6 punktą). |
| --- | --- |

1.

Prieiga gali būti suteikiama tik tuo atveju, kai ji atitinka bendrą SIS II tikslą ir teisinę bazę.

Tai reiškia, kad suteikiant prieigą prie imigracijos duomenų pagal siūlomą reglamentą praktiškai turi būti remiamas politikos, apimančios Šengeno acquis dalį, susijusią su asmenų judėjimu, įgyvendinimas.

Suteikiant sprendime numatytą prieigą prie perspėjimų analogiškai siekiama remti operatyvinį policijos ir teisminių institucijų bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose.

Todėl EDAPP atkreipia dėmesį į skyrių, susijusį su tarnybų, atsakingų už registracijos liudijimų išdavimą, prieiga prie SIS II (žr. 4.6 punktą).

| 2. | Turi būti įrodyta, kad prieiga prie SIS II duomenų yra reikalinga ir kad neįmanoma arba labai sudėtinga gauti duomenis kitomis mažiau trikdančiomis priemonėmis. Tai turėjo būti išdėstyta paaiškinamajame memorandume, dėl kurio nebuvimo, kaip jau minėta, tenka labai apgailestauti. |
| --- | --- |

2.

Turi būti įrodyta, kad prieiga prie SIS II duomenų yra reikalinga ir kad neįmanoma arba labai sudėtinga gauti duomenis kitomis mažiau trikdančiomis priemonėmis. Tai turėjo būti išdėstyta paaiškinamajame memorandume, dėl kurio nebuvimo, kaip jau minėta, tenka labai apgailestauti.

| 3. | Turi būti aiškiai apibrėžta, kokiu tikslu duomenys bus naudojami, ir apribotos jų naudojimo galimybės.

  Pavyzdžiui, prieglobsčio suteikimo institucijoms suteikiama prieiga prie imigracijos duomenų „siekiant nustatyti, ar prieglobsčio prašytojas nelegaliai buvo apsistojęs kitoje valstybėje narėje.“ Tačiau Europolas ir Eurojust turi prieigą prie tam tikrų kategorijų perspėjimų duomenų, „kurie jiems reikalingi savo užduotims atlikti“: tai nėra pakankamai išsamiai paaiškinta (žr. toliau). |
| --- | --- |

3.

Turi būti aiškiai apibrėžta, kokiu tikslu duomenys bus naudojami, ir apribotos jų naudojimo galimybės.

Pavyzdžiui, prieglobsčio suteikimo institucijoms suteikiama prieiga prie imigracijos duomenų „siekiant nustatyti, ar prieglobsčio prašytojas nelegaliai buvo apsistojęs kitoje valstybėje narėje.“ Tačiau Europolas ir Eurojust turi prieigą prie tam tikrų kategorijų perspėjimų duomenų, „kurie jiems reikalingi savo užduotims atlikti“: tai nėra pakankamai išsamiai paaiškinta (žr. toliau).

| 4. | Prieigos suteikimo sąlygos turi būti gerai apibrėžtos ir apribotos. Visų pirma prieiga prie SIS II duomenų turėtų būti suteikiama tik tų organizacijų padaliniams, dirbantiems su SIS II duomenimis. Šią siūlomo sprendimo 40 straipsnyje ir siūlomo reglamento 21 straipsnio 2 dalyje išdėstytą prievolę reikėtų papildyti nacionalinių institucijų prievole turėti atnaujinamą asmenų, kuriems suteikta prieigos prie SIS II teisė, sąrašą. Tai turėtų būti taikoma ir Europolui bei Eurojust. |
| --- | --- |

4.

Prieigos suteikimo sąlygos turi būti gerai apibrėžtos ir apribotos. Visų pirma prieiga prie SIS II duomenų turėtų būti suteikiama tik tų organizacijų padaliniams, dirbantiems su SIS II duomenimis. Šią siūlomo sprendimo 40 straipsnyje ir siūlomo reglamento 21 straipsnio 2 dalyje išdėstytą prievolę reikėtų papildyti nacionalinių institucijų prievole turėti atnaujinamą asmenų, kuriems suteikta prieigos prie SIS II teisė, sąrašą. Tai turėtų būti taikoma ir Europolui bei Eurojust.

| 5. | Tai, kad šioms institucijoms suteikta prieiga prie SIS II duomenų, niekada negali būti laikoma pagrindu įvesti duomenis į sistemą arba juos ten laikyti, jeigu jie nėra naudingi konkrečiam perspėjimui, kurio dalimi jie yra. Negalima įvesti naujų duomenų kategorijų dėl to, kad jie būtų naudingi kitoms informacinėms sistemoms. Pavyzdžiui, siūlomo sprendimo 39 straipsnyje numatoma perspėjimus papildyti duomenimis apie juos pateikusias institucijas. Šių duomenų nereikia veiksmams atlikti (areštui, sekimui ir t.t.) ir vienintelė priežastis, kodėl juos galima būtų įvesti, yra tai, kad jie greičiausiai būtų naudingi Europolui ir Eurojust. Reikėtų pateikti aiškų tokių duomenų tvarkymo pagrindimą. |
| --- | --- |

5.

Tai, kad šioms institucijoms suteikta prieiga prie SIS II duomenų, niekada negali būti laikoma pagrindu įvesti duomenis į sistemą arba juos ten laikyti, jeigu jie nėra naudingi konkrečiam perspėjimui, kurio dalimi jie yra. Negalima įvesti naujų duomenų kategorijų dėl to, kad jie būtų naudingi kitoms informacinėms sistemoms. Pavyzdžiui, siūlomo sprendimo 39 straipsnyje numatoma perspėjimus papildyti duomenimis apie juos pateikusias institucijas. Šių duomenų nereikia veiksmams atlikti (areštui, sekimui ir t.t.) ir vienintelė priežastis, kodėl juos galima būtų įvesti, yra tai, kad jie greičiausiai būtų naudingi Europolui ir Eurojust. Reikėtų pateikti aiškų tokių duomenų tvarkymo pagrindimą.

| 6. | Duomenų saugojimo laikotarpio pratęsti negalima, išskyrus atvejus, kai tai būtina tuo tikslu, kuriuo duomenys buvo įvesti. Tai reiškia, kad net jei Europolas ar Eurojust turi prieigą prie šių duomenų, tai nėra pakankamas pagrindas juos laikyti sistemoje (pavyzdžiui, išdavus ieškomą asmenį, duomenis reikėtų ištrinti, net jeigu jie galėtų būti naudingi Europolui). Šiuo atveju reikės atidžiai prižiūrėti, kad tokį principą taikytų nacionalinės institucijos. |
| --- | --- |

6.

Duomenų saugojimo laikotarpio pratęsti negalima, išskyrus atvejus, kai tai būtina tuo tikslu, kuriuo duomenys buvo įvesti. Tai reiškia, kad net jei Europolas ar Eurojust turi prieigą prie šių duomenų, tai nėra pakankamas pagrindas juos laikyti sistemoje (pavyzdžiui, išdavus ieškomą asmenį, duomenis reikėtų ištrinti, net jeigu jie galėtų būti naudingi Europolui). Šiuo atveju reikės atidžiai prižiūrėti, kad tokį principą taikytų nacionalinės institucijos.

4.2.3.   Europolo ir Eurojust prieiga

a)   Prieigos suteikimo pagrindas

Dėl Europolo ir Eurojust prieigos prie kai kurių SIS II duomenų jau buvo diskutuota, prieš tai nustatant 2005 m. vasario 24 d. Tarybos sprendimu (9). Tarp visų institucijų, kurioms suteikta prieiga savo tikslais, minėtos institucijos naudojasi prieiga labiausiai neapibrėžtomis sąlygomis. Nors šių duomenų naudojimas apibrėžtas sprendimo XII skyriuje, prieigos suteikimo pagrindas pirmiausia nėra pakankamai paaiškintas. Tuo labiau, kad tikėtina, jog Europolo ir Eurojust užduotys laikui bėgant išsiplės.

EDAPP primygtinai reikalauja, kad Komisija apribotų užduotis, kurioms atlikti būtų pagrįsta Europolo ir Eurojust prieiga.

b)   Duomenų apribojimas

Siekiant išvengti to, kad Europolas ir Eurojust„žvejotų“ duomenis, ir užtikrinti tai, kad prieiga būtų suteikiama tik prie tų duomenų, „kurie jiems reikalingi savo užduotims atlikti“, 2005 m. rugsėjo 27 d. nuomonėje dėl pasiūlymų dėl SIS II Šengeno bendra priežiūros institucija pasiūlė apriboti Europolo ir Eurojust prieigą prie duomenų apie asmenis, kurių pavardės jau yra įtrauktos į jų dokumentų bylas. Tai užtikrintų naudojimąsi tik jiems aktualiais perspėjimais. EDAPP remia šią rekomendaciją.

c)   Saugumo aspektai

EDAPP palankiai vertina prievolę registruoti visus veiksmus, kuriuos Europolas ir Eurojust atlieka prisijungdami prie sistemos, bei draudimą kopijuoti ar perkelti sistemos dalis.

Siūlomo sprendimo 56 straipsnyje numatoma Europolui ir Eurojust suteikti „vieną arba dvi“ prieigos vietas. Kad ir koks aiškus būtų valstybės narės poreikis turėti daugiau nei vieną prieigos vietą dėl to, kad jos kompetentingos institucijos nėra centralizuotos, Europolo ir Eurojust statusas ir veikla tokio prašymo nepagrindžia. Be to, reikia pabrėžti, kad saugumo prasme didesnis prieigos vietų skaičius padidina netinkamo naudojimo riziką ir todėl turėtų būti tiksliai pagrįstas nuoseklesniais dalykais. Todėl, nesant įtikinamų argumentų, EDAPP siūlo Europolui ir Eurojust suteikti tik po vieną prieigos vietą.

4.3.   Perspėjimų tarpusavio susiejimas

Reglamento 26 straipsnyje ir sprendimo 46 straipsnyje numatoma, kad valstybės narės gali sukurti perspėjimų sąsajas pagal savo nacionalinės teisės aktus, siekdamos nustatyti dviejų ar daugiau perspėjimų santykį.

Nors perspėjimų sąsajos gali būti neabejotinai naudingos kontrolės tikslais (pavyzdžiui, arešto orderis automobilių vagiui gali būti susietas su pavogta transporto priemone), tokių sąsajų įvedimas yra labai tipiškas policijos tyrimo priemonės bruožas.

Perspėjimų tarpusavio susiejimas gali turėti didelį poveikį atitinkamo asmens teisėms, kadangi asmuo jau nebėra „vertinamas“ remiantis tik su juo susijusiais duomenimis, bet remiantis galimais jo ryšiais su kitais asmenimis. Tikėtina, kad į asmenis, kurių duomenys susiję su nusikaltėlių ar ieškomų asmenų duomenimis, bus žiūrima įtariau nei į kitus. Be to, tarpusavyje susiejant perspėjimus išplečiamos SIS tyrimo galios, nes tampa įmanoma registruoti tariamas nusikalstamas grupes ar tinklus (jeigu, pavyzdžiui, duomenys apie nelegalius imigrantus susieti su nelegalių prekiautojų duomenimis). Galiausiai, kadangi sąsajų nustatymas paliekamas nacionalinės teisės kompetencijai, gali atsitikti, kad sąsajas, laikomas nelegaliomis vienoje valstybėje narėje, gali nustatyti kita valstybė narė, taip įvesdama į sistemą „nelegalius“ duomenis.

2004 m. birželio 14 d. Tarybos išvadose dėl SIS II funkcinių reikalavimų nurodoma, kad kiekviena sąsaja privalo turėti aiškų veikimo reikalavimą, būti grindžiama aiškiai nustatytu santykiu ir atitikti proporcingumo principą. Be to, ji negali turėti įtakos prieigos teisėms. Bet kuriuo atveju, kadangi perspėjimų tarpusavio susiejimas yra tvarkymo operacija, ją vykdant privaloma laikytis nacionalinės teisės aktų, įgyvendinančių Direktyvą 95/46/EB ir/arba Konvenciją Nr. 108, nuostatų.

Pasiūlymuose kartojama, kad sąsajos negali keisti prieigos teisių (priešingu atveju tai suteiktų prieigą prie duomenų, kurių tvarkymas būtų neteisėtas pagal nacionalinę teisę, pažeidžiant direktyvos 6 straipsnį).

EDAPP pabrėžia siūlomo reglamento 26 straipsnio ir siūlomo sprendimo 46 straipsnio griežto aiškinimo svarbą: vienas būdų tai užtikrinti būtų aiškiai nurodyti, kad institucijoms, neturinčioms prieigos teisės prie tam tikrų duomenų kategorijų, ne tik negali būti suteikiama prieiga prie tų kategorijų sąsajų, bet jos net neturėtų žinoti, kad esama tokių sąsajų. Neturint prieigos teisės prie susietų duomenų, turi būti neįmanoma įsivaizduoti, kad yra jų sąsajų.

Be to, tam užtikrinti EDAPP pageidautų, kad su juo būtų konsultuojamasi dėl techninių priemonių.

4.4.   Perspėjimai dėl draudimo įvažiuoti

4.4.1.   Įtraukimo pagrindas

„Perspėjimų dėl draudimo įvažiuoti trečiųjų šalių piliečiams“ (Reglamento 15 straipsnis) naudojimas turi didelį poveikį asmenų laisvėms: asmuo, apie kurį pranešama pagal šią nuostatą, praranda teisę įvažiuoti į Šengeno erdvę kelerius metus. Iki šiol tai buvo dažniausiai naudojamas perspėjimas dėl visų asmenų, apie kuriuos buvo pranešta. Atsižvelgiant į šio perspėjimo pasekmes ir į susijusių asmenų skaičių, būtinas ypatingas atidumas jį formuluojant ir įgyvendinant. Nors tai taikytina ir kitiems perspėjimams, minėtam perspėjimui EDAPP skirs konkretų skyrių, kadangi jis kelia konkrečiais problemas dėl įtraukimo pagrindo.

Naujuoju perspėjimu dėl draudimo įvažiuoti esama padėtis pagerinama, tačiau nepakankamai, kadangi jis daugiausia grindžiamas dokumentais, kurie dar nebuvo priimti ar netgi pasiūlyti.

Patobulinamas tik duomenų įtraukimo pagrindo apibūdinimas, kuris nuo šiol yra tikslesnis. Dėl Šengeno konvencijoje pateiktos formuluotės asmenų, apie kuriuos pranešta pagal Konvencijos 96 straipsnį, skaičius valstybėse narėse labai skiriasi. Tuo klausimu Šengeno BPI atliko išsamų tyrimą (10) ir pateikė rekomendaciją, kad „politikos formuotojai turėtų apsvarstyti, ar nevertėtų suderinti perspėjimo davimo priežasčių skirtingose Šengeno valstybėse“.

Siūlomo 15 straipsnio formuluotė yra tikslesnė, o tai reikia palankiai įvertinti.

Be to, 15 straipsnio 2 dalyje taip pat išvardijami atvejai, kuriais negalima duoti perspėjimo apie asmenis, kadangi jie, pritaikius skirtingus statusus, teisėtai gyvena valstybės narės teritorijoje. Nors tokią išvadą galima buvo daryti remiantis galiojančia Šengeno konvencija, praktika parodė, kad šį mechanizmą valstybės narės taip pat taikė skirtingai. Todėl aiškumas yra teigiamas elementas.

Tačiau ši nuostata taip pat griežtai kritikuotina, kadangi ji daugiausia grindžiama dar neprimtu tekstu, t.y. direktyva „dėl grąžinimo“.

Priėmus SIS II pasiūlymus, (2005 m. rugsėjo 1 d.) Komisija pateikė pasiūlymą dėl „Direktyvos dėl neteisėtai gyvenančių trečiųjų šalių piliečių grąžinimo bendrų standartų ir procedūrų valstybėse narėse“, tačiau tol, kol teksto redakcija yra negalutinė, jo negalima laikyti tinkamu duomenų įtraukimo į sistemą pagrindu. Tai visų pirma pažeidžia ŽTPLK 8 straipsnį, kadangi kišimąsis į asmens privatų gyvenimą turėtų būti grindžiamas inter alia aiškiais ir prieinamais teisės aktais.

Todėl EDAPP ragina Komisiją išbraukti šią nuostatą arba jos formuluotę, remiantis galiojančiais teisės aktais, pakeisti taip, kad asmenys žinotų, kokių priemonių jų atžvilgiu institucijos iš tiesų gali imtis.

4.4.2.   Prieiga prie perspėjimų, duodamų pagal 15 straipsnį

18 straipsnyje nustatyta, kurioms institucijoms ir kokiam tikslui suteikiama prieiga prie šių perspėjimų. 18 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatyta, kurioms institucijoms suteikiama prieiga prie perspėjimų, įtrauktų pagal direktyvą dėl grąžinimo. Galioja pirmiau minėtas komentaras.

Siūlomo reglamento 18 straipsnio 3 dalimi prieigos teisė suteikiama institucijoms, kurios pagal direktyvą, kurios pasiūlymas dar net nepateiktas, atsakingos už pabėgėlio statuso suteikimą. Atsižvelgdamas į tai, kad tekstas dar neegzistuoja, EDAPP privalo pakartoti pirmiau minėtas pastabas.

4.4.3.   Perspėjimų, duodamų pagal 15 straipsnį, saugojimo laikotarpis

Pagal 20 straipsnį perspėjimo negalima saugoti ilgiau, nei sprendime (dėl grąžinimo ar išsiuntimo) nustatytą draudimo įvažiuoti laikotarpį. Tai neprieštarauja duomenų apsaugos taisyklėms. Be to, perspėjimas bus automatiškai ištrintas po penkerių metų, išskyrus atvejus, kai į SIS II įvedusios duomenis valstybės narės nusprendžia kitaip.

Nacionaliniu lygiu vykdoma tinkama priežiūra turėtų užtikrinti, kad saugojimo laikotarpis nebūtų automatiškai nepagrįstai pratęstas ir kad valstybės narės ištrintų duomenis nesuėjus penkerių metų terminui tuo atveju, jei draudimo įvažiuoti laikotarpis pasirodytų trumpesnis.

4.5.   Saugojimo laikotarpiai

Nors saugojimo principas yra toks pat (paprastai perspėjimas turėtų būti ištrinamas iš SIS II iš karto po to, kai buvo imtasi perspėjimo sąlygotų veiksmų), pasiūlymais bus nustatyta, kad perspėjimų saugojimo laikotarpis yra iš esmės pratęsiamas.

Šengeno konvencijoje numatyta, kad būtinybė toliau saugoti duomenis turi būti peržiūrėta ne vėliau kaip po trejų metų nuo jų įvedimo (arba po vienerių metų, jei duomenys įvesti apdairaus sekimo tikslu). Naujuosiuose pasiūlymuose numatyta, kad imigracijos duomenys automatiškai ištrinami po penkerių metų, duomenys apie areštą, dingusius asmenis ir asmenis, ieškomus teisminio proceso tvarka — po 10 metų, o duomenys apie asmenis, kurie turi būti apdairiai sekami — po 3 metų (perspėjimą davusi valstybė narė turi galimybę prieštarauti automatiškam duomenų ištrynimui).

Nors iš esmės valstybės narės turės ištrinti duomenis, kai perspėjimo tikslas pasiektas, ilgiausias saugojimo laikotarpis smarkiai pailgėja (dažniausiai patrigubėja), o šio fakto Komisija niekaip nepagrindžia. Imigracijos duomenų atveju galima tik spėti, kad 5 metų trukmė susijusi su draudimo įvažiuoti laikotarpiu, numatytu direktyvos dėl grąžinimo projekte. Visais kitais atvejais EDAPP nėra žinoma nė viena motyvuota priežastis.

Galimas poveikis duomenų subjektams, apie kuriuos pranešama SIS, gali turėti didelių pasekmių atitinkamų asmenų gyvenime. Tai ypač neramina perspėjimų apie asmenis, kurie turi būti apdairiai sekami arba specialiai tikrinami atveju, kadangi šie perspėjimai gali būti išduodami įtarus.

EDAPP pageidautų, kad šis duomenų saugojimo laikotarpių pratęsimas būtų tvirtai pagrįstas. Jeigu nebus įtikinamų pagrindžiančių motyvų, jis siūlo palikti šiuo metu galiojančius laikotarpius, visų pirma to reikalaudamas perspėjimų apdairaus sekimo arba specialių patikrinimų tikslams atveju.

4.6.   Institucijų, atsakingų už transpoto priemonių registracijos liudijimų išdavimą, prieiga

Pagrindinė problema siejama su ypač ginčytino teisinio pagrindo pasirinkimu. Komisijai nepavyko įtikinti, kad priemonei, kuri sudarytų galimybę administracinėms institucijoms naudotis SIS nusikalstamumo prevencijos ir kovos su nusikalstamumu tikslais (prekyba vogtomis transporto priemonėmis), turi būti naudojama pirmajam ramsčiui priklausanti „transporto“ teisinė bazė. Prieigos prie SIS II tvirto pagrindimo ir tvirtos teisinės bazės būtinybė buvo išsamiai apibūdinta šios nuomonės 4.2.2 punkte.

EDAPP remiasis pastabomis, kurias šiuo klausimu pateikė Šengeno BPI savo nuomonėje dėl siūlomos SIS II teisinės bazės. Visų pirma reikėtų atsižvelgti į Šengeno BPI siūlymą iš dalies pakeisti siūlomą sprendimą, į jį įtraukiant nuostatas dėl šios prieigos.

5.   KOMISIJOS IR VALSTYBIŲ NARIŲ VAIDMUO

Norint, kad SIS II sistema ne tik sklandžiai veiktų, bet ir būtų užtikrinta jos priežiūra, būtina aiškiai apibūdinti ir paskirstyti atsakomybę šioje srityje. Priežiūros funkcijų padalijimas paaiškės apibūdinus atsakomybę, taigi šioje srityje būtinas visiškas aiškumas.

5.1.   Komisijos vaidmuo

EDAPP palankiai vertina abiejų pasiūlymų III skyrius, kuriuose apibūdinamas Komisijos vaidmuo ir atsakomybė SIS II srityje („operatyvinio valdymo“ vaidmuo). VIS pasiūlyme tokio aiškumo trūko. Tačiau vien šio skyriaus nepakanka išsamiai apibūdinti Komisijos vaidmenį. Iš tiesų, kaip nagrinėjama šios nuomonės 9 skyriuje, Komisija taip pat dalyvauja sistemos įgyvendinime ir valdyme naudojant komitologijos procedūrą.

Duomenų apsaugos srityje Komisijai tenka VIS ir Eurodac sistemose jau pripažintas vaidmuo, t.y. atsakomybė už operatyvinį valdymą. Kartu su pagrindiniu vaidmeniu kuriant sistemą ir palaikant jos veikimą, šį jos vaidmenį reikėtų vertinti kaip sui generis duomenų valdytojo. Kaip jau minėta EDAPP nuomonėje dėl VIS, šis vaidmuo apima daugiau nei duomenų tvarkytojo, bet mažiau nei įprasto duomenų valdytojo funkcijas, kadangi Komisija neturi prieigos prie SIS II tvarkomų duomenų.

Atsižvelgiant į tai, kad kuriant SIS II bus naudojamos sudėtingos sistemos, iš kurių kelios priklauso nuo naujų technologijų, EDAPP primygtinai reikalauja padidinti Komisijos atsakomybę atnaujinant sistemas, tam pasitelkiant geriausias turimas technologijas, susijusias su saugumu ir duomenų apsauga.

Todėl pasiūlymų 12 straipsniai turėtų būti papildyti nuostata, kad Komisija turėtų reguliariai siūlyti diegti naujas technologijas, kurios šioje srityje būtų šiuolaikiškos, pagerintų duomenų apsaugos ir saugumo lygius bei sudarytų palankesnes sąlygas prieigą prie šių duomenų turinčioms nacionalinės valdžios institucijoms vykdyti užduotis.

5.2.   Valstybių narių vaidmuo

Valstybių narių padėtis nėra visiškai aiški, kadangi yra gana sunku žinoti, kuriai (-ioms) institucijai (-oms) bus pavestos duomenų valdytojo (-ų) funkcijos.

Pasiūlymuose apibūdinamas SIS II nacionalinės įstaigos (siekiant užtikrinti, kad kompetentingos institucijos turėtų prieigą prie SIS II) ir SIRENE institucijų (siekiant užtikrinti, kad būtų keičiamasi visa papildoma informacija) vaidmuo. Valstybės narės taip pat turi užtikrinti jų NS („nacionalininės sistemos“) veikimą ir saugumą. Nėra aišku, ar ši pastaroji atsakomybė turi tekti vienai iš pirmiau minėtų institucijų. Bet kuriuo atveju, šioje srityje būtinas aiškumas.

Duomenų apsaugos srityje Komisija ir valstybės narės turėtų būti laikomos bendrais duomenų valdytojais, kiekvienai priskiriant konkrečią atsakomybę. Tik pripažinus šias papildomas užduotis, bus užtikrinta visų SIS II veiklos sričių priežiūra.

6.   DUOMENŲ SUBJEKTŲ TEISĖS

6.1.   Informacija

6.1.1.   Siūlomas reglamentas

Siūlomo reglamento 28 straipsnyje numatyta duomenų subjekto teisė gauti informaciją, iš esmės laikantis Direktyvos 95/46 10 straipsnio. Palyginti su esama padėtimi, kai teisė gauti informaciją Konvencijoje nėra aiškiai įvardyta, šis postūmis yra sveikintinas. Tačiau dar vertėtų patobulinti šiuos dalykus.

Sąrašą vertėtų papildyti tam tikra informacija, kadangi tai užtikrintų, jog duomenų subjektui būtų taikomos tinkamos sąlygos (11). Ši informacija turėtų būti susijusi su duomenų saugojimo laikotarpiu, turima teise prašyti peržiūrėti arba apskųsti sprendimą išduoti perspėjimą (kai kuriais atvejais žr. siūlomo reglamento 15 straipsnio 3 dalį), galimybe gauti duomenų apsaugos institucijos paramą ir teisių gynimo priemonių egzistavimu.

Siūlomame reglamente nėra nuorodų į tai, kada informacija turėtų būti pateikta. Dėl šios priežasties duomenų subjektui gali tapti neįmanoma naudotis teisėmis. Tam, kad šios teisės būtų veiksmingos, reglamente turėtų būti tiksliai numatyta, kada ši informacija turėtų būti pateikta, atsžvelgiant į perspėjimą išdavusią instituciją.

Praktinis sprendimas būtų informacijos apie perspėjimą įtraukimas į sprendimą, kuris pirmiausia suteikia pagrindą perspėjimui: į teismo ar administracinį sprendimą, pagrįstą grėsme viešajai tvarkai (....) arba į sprendimą dėl grąžinimo ar į įsakymą dėl išsiuntimo, prie kurio pridedamas draudimas pakartotinai įvažiuoti. Ši nuostata turėtų būti įtraukta į reglamento 28 straipsnį.

6.1.2.   Siūlomas sprendimas

Sprendimo 50 straipsnyje nustatyta, kad informacija suteikiama duomenų subjekto prašymu ir nurodomos galimos atsisakymo suteikti tokią informaciją priežastys. Atsižvelgiant į duomenų pobūdį ir jų tvarkymo sąlygas, aiškiai suprantama, kad yra nustatyti šios teisės apribojimai.

Tačiau teisei gauti informaciją neturėtų būti taikomas reikalavimas, kuris įpareigoja duomenų subjektą pateikti prašymą (tai iš esmės turėtų būti nustatoma apibrėžiant prašymo gauti prieigą sąvoką). Galima daryti prielaidą, kad būtinybė „prašyti“ informacijos buvo pagrįsta atvejais, kai duomenų subjektas negali būti informuojamas dėl to, kad nėra nustatyta jo buvimo vieta.

Šis klausimas būtų išspręstas geriau, jei tais atvejais, kai perduoti informacijos neįmanoma arba kai jos perdavimas pareikalautų neproporcingų pastangų, būtų nustatyta teisės gauti informaciją išimtis. Todėl sprendimo 50 straipsnį vertėtų iš dalies pakeisti.

Šis sprendimo būdas taip pat neprieštarautų pamatinio sprendimo dėl duomenų apsaugos trečiojo ramsčio srityje projekto taikymui.

6.2.   Prieiga

Siūlomuose reglamente ir sprendime nustatyti atsakymo į prašymus gauti prieigą pateikimo terminai, o tai yra teigiamas postūmis. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad naudojimosi prieigos teise tvarka yra apibrėžta nacionaliniu lygiu, galima kelti klausimą, kaip su esama tvarka galima sieti pasiūlymuose nustatytus terminų atidėjimus, visų pirma tais atvejais, kai valstybių narių nustatyti atsakymo į prašymą gauti prieigą terminai yra trumpesni. Turėtų būti aiškiai įvardyta, kad turėtų būti taikomi duomenų subjektui palankiausi terminai.

6.2.1.   Siūlomas reglamentas

Verta pažymėti, kad galiojančioje Šengeno konvencijoje numatyti prieigos teisės apribojimai („atsisakoma suteikti, jei tai gali pakenkti teisėtos užduoties, susijusios su perspėjimu, atlikimui arba siekiant apsaugoti trečiųjų šalių teises ir laisves“) siūlome reglamente nenustatyti.

Tačiau taip įvyko greičiausiai dėl to, kad yra taikoma Direktyva 95/46/EB, kurioje numatyta (13 straipsnyje) galimybė taikyti nacionalinės teisės aktuose numatytas išimtis. Bet kuriuo atveju vertėtų pažymėti, kad 13 straipsnio naudojimas nacionalinės teisės aktuose ribojant teisę gauti prieigą negali prieštarauti EŽTPLK 8 straipsniui, taigi, naudojamas tik ribotais atvejais.

6.2.2.   Siūlomas sprendimas

Siūlomame sprendime, kaip ir Šengeno konvencijoje, numatytas prieigos teisės apribojimas. Siūlomame pamatiniame sprendime iš esmės numatyti tie patys prieigos teisės apribojimai; todėl priėmus šį dokumentą, nebūtų padaryta didesnių skirtumų šioje srityje.

Kadangi keliose valstybėse narėse prieiga prie teisėsaugos informacijos yra „netiesioginė“ (t.y., šia teise naudojamasi per nacionalinę duomenų apsaugos instituciją), vertėtų numatyti prievolę duomenų apsaugos institucijoms aktyviai bendradarbiauti prieigos teisės naudojimosi srityje.

6.3.   Teisė peržiūrėti arba apskųsti sprendimą išduoti perspėjimą

Tais atvejais, kai sprendimą išduoti perspėjimą priima administracinės valdžios institucija, reglamento 15 straipsnio 3 dalyje numatyta teisė dėl tokio sprendimo peržiūros ar apskundimo kreiptis į teisminę instituciją. Palyginti su galiojančia Šengeno konvencija, ši papildoma nuostata sveikintina.

Tai pabrėžia būtinybę išsamiai ir laiku informuoti duomenų subjektą, kaip nurodyta pirmiau minėtame 6.1 punkte: jei duomenų subjektas nebus informuojamas, ši nauja teisė bus tik teorinė.

6.4.   Teisės gynimo būdai

Siūlomo reglamento 30 straipsnyje ir siūlomo sprendimo 52 straipsnyje numatyta teisė pareikšti ieškinį arba paduoti skundą bet kurios valstybės narės teismams, jeigu duomenų subjektui atsisakoma suteikti prieigos teisę, nepataisomi ar neištrinami duomenys ir atsisakoma suteikti teisę gauti informaciją arba teisę į nuostolių atlyginimą.

Formuluotė („visi asmenys bet kurios valstybės narės teritorijoje“) reiškia, kad norėdamas paduoti ieškinį teismui, ieškovas fiziškai privalo būti toje teritorijoje. Šis teritorinis apribojimas nepateisinamas, ir dėl jo teisių gynimo priemonės galėtų būti neveiksmingos, kadangi labai dažnai tikėtina, kad ieškovas pateiks ieškinį būtent dėl to, kad jam nesuteikiama teisė įvažiuoti į Šengeno teritoriją. Be to, atsižvelgiant į tai, kad direktyva yra lex generalis, siūlomame reglamente būtina atsižvelgti į jos 22 straipsnį; jame nustatyta, kad „kiekvienas asmuo“, neatsižvelgiant į jo gyvenamąją vietą, turi teisę į teisminę gynybą. Siūlomame pamatiniame sprendime taip pat nėra teritorinio apribojimo nuostatos. EDAPP siūlo 30 straipsnyje ir 52 straipsnyje atsisakyti teritorinio apribojimo nuostatos.

7.   PRIEŽIŪRA

7.1.   Įvadinė pastaba: atsakomybės pasidalijimas

Pasiūlymuose padalijamos nacionalinių priežiūros institucijų (12) ir EDAPP priežiūros funkcijos kiekvienam pagal pavesto darbo sritis. Tai atitinka pasiūlymuose išreikštą požiūrį į taikytiną teisę ir su SIS II veikimu bei naudojimu susijusius įsipareigojimus ir į veiksmingos priežiūros būtinybę.

Todėl EDAPP palankiai vertina šį siūlomo reglamento 31 straipsnyje ir siūlomo sprendimo 53 straipsnyje nustatytą požiūrį. Tačiau siekiant geriau suvokti ir išaiškinti atitinkamus uždavinius, EDAPP siūlo kiekvieną straipsnį padalyti į kelias nuostatas, kurių kiekviena būtų skirta tam tikram priežiūros lygiui, kaip kad buvo tinkamai padaryta pasiūlyme dėl VIS.

7.2.   Nacionalinių duomenų apsaugos institucijų vykdoma priežiūra

Pagal siūlomo reglamento 31 straipsnį ir siūlomo sprendimo 53 straipsnį kiekviena valstybė narė privalo užtikrinti, kad nepriklausoma institucija vykdytų SIS II asmens duomenų tvarkymo teisėtumo stebėseną.

Be to, siūlomo sprendimo 53 straipsnyje numatyta konkretaus asmens teisė prašyti priežiūros institucijos patikrinti, ar duomenys apie jį tvarkomi teisėtai. Atsižvelgiant į tai, kad direktyva taikoma kaip lex generalis, panaši nuostata į siūlomą reglamentą nebuvo įtraukta. Todėl reikia manyti, kad nacionalinės duomenų apsaugos institucijos SIS II atžvilgiu gali naudotis visais joms pagal Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnį suteiktais įgaliojimais, įskaitant duomenų tvarkymo teisėtumo tikrinimą. Reglamento 31 straipsnio 1 dalyje patikslinama jų užduotis, tačiau tai negali reikšti jų įgaliojimų apribojimo. Siūlomo reglamento tekste šių įgaliojimų pripažinimas turėtų būti aiškesnis.

Atsižvelgiant į tai, kad siūlomo sprendimo lex generalis yra kitoks, jame pripažįstamos platesnės nacionalinių priežiūros institucijų pareigos. Tačiau padėtis, kai priežiūros institucijos turėtų skirtingas užduotis ir įgaliojimus pagal tvarkomų duomenų kategoriją, nėra tinkama ir ją praktiškai valdyti yra labai sunku. Todėl pripažįstant duomenų apsaugos institucijoms tuos pačius įgaliojimus pačiame siūlomo sprendimo tekste arba darant nuorodą į kitą lex generalis
  (visų pirma pamatinį sprendimą dėl duomenų apsaugos trečiojo ramsčio srityje), vertėtų vengti suteikti šioms institucijoms daugiau įgaliojimų.

7.3.   EDAPP vykdoma priežiūra

EDAPP kontroliuoja, kad Komisijos duomenų tvarkymo veikla būtų vykdoma pagal pasiūlymus. Taip pat EDAPP turėtų būti suteikta galimybė naudotis visais jam pagal Reglamentą 45/2001 suteiktais įgaliojimais, tačiau atsižvelgiant į ribotus Komisijos įgaliojimus pačių duomenų atžvilgiu.

Verta pažymėti, kad pagal Reglamento 45/2001 46 straipsnio f punktą EDAPP „turi bendradarbiauti su nacionalinėmis priežiūros institucijomis tiek, kiek tai būtina jų atitinkamoms pareigoms atlikti“. Šį bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis SIS II priežiūros srityje lemia ne tik pasiūlymai, bet ir Reglamentas 45/2001.

7.4.   Bendra priežiūra

Pasiūlymuose taip pat pripažįstama būtinybė derinti skirtingų dalyvaujančių institucijų priežiūros veiklą. Siūlomo reglamento 31 straipsnyje ir siūlomo sprendimo 53 straipsnyje numatyta, kad „nacionalinės priežiūros institucijos ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas aktyviai tarpusavyje bendradarbiauja. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas ne rečiau kaip kartą per metus šiuo tikslu šaukia posėdį.“

EDAPP palankiai vertina šį pasiūlymą, kuriame iš esmės numatyti visi būtini dalykai bendradarbiavimui, kuris institucijoms, atsakingoms už priežiūrą nacionaliniu ir Europos lygiu, iš tiesų svarbus, užtikrinti. Reikėtų pabrėžti, kad pasiūlymuose numatyta sušaukti posėdį ne rečiau kaip kartą per metus, tačiau šis posėdžių skaičius yra minimalus.

Tačiau vertėtų šiek tiek aiškiau išdėstyti šias minėto veiksmų derinimo turinį apibrėžiančias nuostatas (siūlomo reglamento 31 straipsnis ir siūlomo sprendimo 53 straipsnis). Egzistuojanti bendros priežiūros institucija turi įgaliojimus nagrinėti Konvencijos aiškinimo ar taikymo sunkumus, nagrinėti problemas, kurios gali kilti vykdant nepriklausomą priežiūrą arba naudojantis prieigos teise ir parengti suderintus pasiūlymus dėl bendrų esamų problemų sprendimo būdų.

Naujais pasiūlymais negalima sumažinti esamo bendros priežiūros masto. Jeigu akivaizdu, kad duomenų apsaugos institucijos SIS II atžvilgiu gali naudotis visais pagal direktyvą joms suteiktais priežiūros įgaliojimais, šių institucijų bendradarbiavimas gali apimti įvairius SIS II priežiūros aspektus, įskaitant pagal Šengeno konvencijos 115 straipsnį nustatytas egzistuojančios bendros priežiūros institucijos užduotis.

Tačiau siekiant visiško aiškumo, vertėtų tai aiškiai dar kartą įtvirtinti pasiūlymuose.

8.   SAUGUMAS

SIS II optimalaus saugumo lygio valdymas ir jo užtikrinimas yra vienas pagrindinių reikalavimų tinkamai duomenų bazėje saugomų asmens duomenų apsaugai užtikrinti. Siekiant šio reikiamo apsaugos lygio, turi būti įgyvendintos tinkamos apsaugos priemonės, skirtos susidoroti su galimais pavojais, susijusiais su sistemos infrastruktūra ir su sistemoje dalyvaujančiais asmenimis. Šiuo metu šis klausimas yra nagrinėjamas įvairiose pasiūlymo dalyse ir turėtų būti šiek tiek patobulintas.

Pasiūlymo 10 ir 13 straipsniuose numatytos įvairios duomenų saugumo priemonės bei nurodyti netinkamo naudojimo būdai, kuriems turi būti užkirstas kelias. EDAPP palankiai vertina tai, kad į šiuos straipsnius buvo įtrauktos nuostatos dėl sistemingos saugumo priemonių (savi)kontrolės.

Tačiau siūlomo sprendimo 59 straipsnyje ir siūlomo reglamento 34 straipsnyje, kuriuose numatytos nuostatos dėl stebėsenos ir vertinimo, turėtų būti nagrinėjami ne tik išvesties duomenų, ekonominio efektyvumo ir paslaugų kokybės aspektai, bet ir atitiktis teisiniams reikalavimams, visų pirma duomenų apsaugos srityje. Todėl EDAPP rekomenduoja išplėsti šių straipsnių taikymo sritį taip, kad ji apimtų stebėseną bei pranešimų apie duomenų tvarkymo teisėtumą teikimą.

Be to, papildant siūlomo sprendimo 10 straipsnio 1 dalies f punktą arba 18 straipsnį ir siūlomo reglamento 17 straipsnį dėl tinkamai įgalioto personalo, turinčio prieigą prie duomenų, reikėtų įterpti tai, kad valstybės narės (įskaitant Europolą ir Eurojust) turėtų užtikrinti, kad būtų prieinamos tikslios vartotojų kategorijos (kurios būtų tikrinimą vykdančių nacionalinių priežiūros institucijų žinioje). Be šių vartotojų kategorijų valstybės narės turėtų sudaryti ir nuolat atnaujinti išsamų vartotojų tapatybių sąrašą. Tas pats mutatis mutandis taikoma Komisijai.

Šios saugumo priemonės papildomos stebėsenos ir organizacinėmis apsaugos priemonėmis. Pasiūlymų 14 straipsniuose apibūdintos sąlygos ir tikslai, kuriems turi būti registruojami visų duomenų tvarkymo operacijų įrašai. Tokie įrašai saugomi ne tik siekiant kontroliuoti duomenų apsaugą bei užtikrinti duomenų saugumą, bet taip pat ir sustiprinti reguliarią SIS II savikontrolę, kurios reikalaujama pagal 10 straipsnį. Savikontrolės ataskaitos padės priežiūros institucijoms veiksmingai vykdyti užduotis, kadangi šios institucijos turės galimybę nustatyti silpniausias vietas ir sutelkti į jas pagrindinį dėmesį atliekant auditą.

Kaip jau buvo pirmiau nurodyta šioje nuomonėje, didesnį prieigos prie sistemos vietų skaičių būtina rūpestingai pagrįsti, kadangi dėl jo automatiškai padidėtų netinkamo naudojimo rizika. Todėl pasiūlymų 4 straipsnio 1 dalies b punktuose turėtų būti reikalaujama konkrečiai įrodyti antros prieigos vietos poreikį.

Pasiūlymuose aiškiai nenurodyta, kam reikalingos centrinės sistemos nacionalinės kopijos; jie kelia didelį susirūpinimą bendru pavojaus ir sistemos saugumo lygiu, pavyzdžiui:

| — | kopijų padauginimas kelia netinkamo naudojimo riziką (ypač atsižvelgiant į naujų duomenų, pavyzdžiui, biometrinių duomenų, atsiradimą); |
| --- | --- |

—

kopijų padauginimas kelia netinkamo naudojimo riziką (ypač atsižvelgiant į naujų duomenų, pavyzdžiui, biometrinių duomenų, atsiradimą);

| — | su šiomis kopijomis siejami duomenys nėra tinkamai apibrėžti; |
| --- | --- |

—

su šiomis kopijomis siejami duomenys nėra tinkamai apibrėžti;

| — | 9 straipsnyje nustatyti tikslumo, kokybės ir prieinamumo reikalavimai kelia didelių techninių sunkumų ir todėl padidina sąnaudas, atsižvelgiant į turimų technologijų šiuolaikiškumą; |
| --- | --- |

—

9 straipsnyje nustatyti tikslumo, kokybės ir prieinamumo reikalavimai kelia didelių techninių sunkumų ir todėl padidina sąnaudas, atsižvelgiant į turimų technologijų šiuolaikiškumą;

| — | dėl nacionalinės valdžios institucijų vykdomos šių kopijų kontrolės prireiks papildomų žmogiškųjų išteklių ir finansinių lėšų, kurių ne visada galima surasti. |
| --- | --- |

—

dėl nacionalinės valdžios institucijų vykdomos šių kopijų kontrolės prireiks papildomų žmogiškųjų išteklių ir finansinių lėšų, kurių ne visada galima surasti.

Atsižvelgdamas į susijusią riziką, EDAPP nėra įsitikinęs nei nacionalinių kopijų naudojimo būtinybe (atsižvelgiant į turimas technologijas), nei tokio naudojimo pridėtine verte. Jis rekomenduoja atsisakyti galimybės valstybėms narėms naudoti nacionalines kopijas.

Tačiau jei nacionalines kopijas parengti būtina, EDAPP primena, kad jas naudojant nacionaliniu lygiu turi būti taikomas griežtas tikslo ribojimo principas. Be to, nacionalinė kopija gali būti paieškoma tik per centrinę duomenų bazę.

Asmens duomenų tvarkymo operacijos teisėtumas grindžiamas griežtu duomenų saugumo ir duomenų vientisumo principų laikymusi. EDAPP veiksmingai vykdys šių procesų stebėseną, jei jam bus suteikta galimybė stebėti ne tik duomenų saugumą, bet ir jų vientisumą analizuojant turimus registracijos žurnalus. Todėl 14 straipsnio 6 dalis turėtų būti papildyta žodžiais „duomenų vientisumą“.

9.   KOMITOLOGIJA

Pasiūlymuose numatyta, kad kai kuriais atvejais, kai SIS II įgyvendinimui ir valdymui būtina priimti technologinio pobūdžio sprendimus, taikomos komitologijos procedūros. Kaip jau dėl panašių priežasčių buvo nurodyta nuomonėje dėl VIS, šie sprendimai turės didelį poveikį tinkamam tikslo ir proporcingumo principo įgyvendinimui.

EDAPP pataria didelį poveikį duomenų apsaugai turinčius sprendimus, pavyzdžiui, dėl prieigos prie duomenų arba jų įvedimo, keitimosi papildoma informacija, duomenų kokybės ir perspėjimų suderinamumo, nacionalinių kopijų techninės atitikties, ir t.t., priimti reglamento arba sprendimo forma, pageidautina, numatant bendro sprendimo procedūrą
   (13).

Visais kitais duomenų apsaugai poveikį turinčiais atvejais EDAPP turėtų būti suteikiama galimybė patarti dėl šių komitetų pasirinkimo.

EDAPP patariamasis vaidmuo turėtų būti įtrauktas į sprendimo 60 ir 61 straipsnius bei reglamento 35 straipsnį.

Konkretesniu perspėjimų susiejimo techninių taisyklių atveju (reglamento 26 straipsnis ir sprendimo 46 straipsnis) turi būti išaiškinta skirtingo komitologijos pobūdžio (patariamasis pobūdis sprendimo atveju ir reglamentavimo pobūdis reglamento atveju) būtinybė.

10.   SĄVEIKA

Kadangi Komisija vis dar nėra parengusi komunikato dėl naujų ES sistemų sąveikos, sunku tinkamai apskaičiuoti numatytos, bet dar neapibrėžtos sinergijos pridėtinę vertę.

Atsižvelgdamas į tai, EDAPP taip pat norėtų paminėti 2004 m. kovo 25 d. Tarybos deklaraciją dėl kovos su terorizmu, kurioje Komisijos prašoma pateikti pasiūlymus, siekiant sustiprinti informacinių sistemų (SIS, VIS ir Eurodac) sąveiką ir sinergiją. Jis taip pat norėtų paminėti vykstančias diskusijas dėl to, kuriai institucijai ateityje galėtų būti patikėtas skirtingų didelės apimties sistemų valdymas (žr. taip pat šios nuomonės 3.8 punktą).

Savo nuomonėje dėl Vizų informacinės sistemos EDAPP jau yra teigęs, kad tam, kad didelės apimties IT sistemos, pavyzdžiui, SIS II, būtų veiksmingos, lemiamas ir esminis reikalavimas būtų išlaikyti jų sąveiką. Ji suteikia galimybę nuosekliai mažinti bendras sąnaudas ir išvengti įprasto nevienalyčių elementų perteklumo.

| — | Sąveika taip pat gali padėti siekti tikslo išlaikyti aukštą saugumo lygį valstybių narių teritorijoje, kurioje nėra vidinių sienų kontrolės, visoms šios politikos sudedamosioms dalis taikant tą patį procedūrinį standartą. Tačiau svarbu išskirti du sąveikos lygmenis:






  — | ES valstybių narių sąveika yra labai pageidautina; iš tiesų, vienos valstybės narės institucijų siunčiami perspėjimai turi būti sąveikūs su kitos valstybės narės institucijų siunčiamais perspėjimais. |
| --- | --- | --- |

—

Sąveika taip pat gali padėti siekti tikslo išlaikyti aukštą saugumo lygį valstybių narių teritorijoje, kurioje nėra vidinių sienų kontrolės, visoms šios politikos sudedamosioms dalis taikant tą patį procedūrinį standartą. Tačiau svarbu išskirti du sąveikos lygmenis:

—

ES valstybių narių sąveika yra labai pageidautina; iš tiesų, vienos valstybės narės institucijų siunčiami perspėjimai turi būti sąveikūs su kitos valstybės narės institucijų siunčiamais perspėjimais.

| — | Skirtingiems tikslams sukurtų sistemų tarpusavio sąveika arba sąveika su trečiosios šalies sistemomis kelia daugiau abejonių. |
| --- | --- |

—

Skirtingiems tikslams sukurtų sistemų tarpusavio sąveika arba sąveika su trečiosios šalies sistemomis kelia daugiau abejonių.

Be kitų galimų apsaugos priemonių, naudojamų apriboti sistemos paskirtį ir išvengti veiklos sutrikimų, prisidėti prie šio apribojimo galima taikant skirtingus technologinius standartus. Be to, kiekviena dviejų skirtingų sistemų sąveikos forma turėtų būti išsamiai pagrindžiama dokumentais. Sąveika niekada neturėtų sukurti sąlygų, kai valdžios institucija, kuriai nesuteikta prieigos prie tam tikrų duomenų teisė arba teisė juos naudoti, gali įgyti šią prieigą per kitą informacinę sistemą. Tiek, kiek tai galima numatyti susipažinus su pasiūlymais, atrodytų, kad, pavyzdžiui, automatinio pirštų anspaudų identifikavimo sistema (AFIS) pirmaisiais SIS II gyvavimo metais neegzistuos; pateikiama tik nuoroda į būsimą biometrinių duomenų paieškos mechanizmą. Numačius scenarijų, pagal kurį būtų naudojamos kitų ES sistemų AFIS, tai turėtų būti aiškiai pagrįsta dokumentais, numatant tokiai sinergijai būtinas apsaugos priemones.

EDAPP dar kartą nori pabrėžti, kad sistemų sąveika negali būti įgyvendinama pažeidžiant tikslo ribojimo principą ir tai, kad jam turėtų būti pateikiami visi pasiūlymai šiuo klausimu.

11.   IŠVADŲ SANTRAUKA

11.1.   Bendri klausimai

| 1. | EDAPP palankiai vertina keletą teigiamų šių pasiūlymų aspektų, kurie tam tikrais klausimais pagerina esamą padėtį. Jis pripažįsta, kad iš esmės duomenų apsaugos nuostatos buvo parengtos atidžiai. |
| --- | --- |

1.

EDAPP palankiai vertina keletą teigiamų šių pasiūlymų aspektų, kurie tam tikrais klausimais pagerina esamą padėtį. Jis pripažįsta, kad iš esmės duomenų apsaugos nuostatos buvo parengtos atidžiai.

| 2. | EDAPP pabrėžia, kad naujoji teisinė tvarka, nesvarbu, kokia sudėtinga bebūtų, turėtų:






  — | užtikrinti aukštą duomenų apsaugos lygį, |
| --- | --- | --- |

2.

EDAPP pabrėžia, kad naujoji teisinė tvarka, nesvarbu, kokia sudėtinga bebūtų, turėtų:

—

užtikrinti aukštą duomenų apsaugos lygį,

| — | būti nuspėjama piliečiams ir institucijoms, kurios keičiasi duomenimis, |
| --- | --- |

—

būti nuspėjama piliečiams ir institucijoms, kurios keičiasi duomenimis,

| — | ją taikant būti suderinama su dviem skirtingais kontekstais (pirmuoju ar trečiuoju ramsčiais). |
| --- | --- |

—

ją taikant būti suderinama su dviem skirtingais kontekstais (pirmuoju ar trečiuoju ramsčiais).

| 3. | Be to, SIS II papildant naujais elementais, padidinančiais jos galimą poveikį atskirų asmenų gyvenimui, turėtų būti nustatomos griežtesnės apsaugos priemonės, kurios apibūdinamos nuomonėje. Visų pirma:






  — | prieigos prie SIS II duomenų negalima suteikti naujoms institucijoms, jeigu tam nėra rimto pagrindo. Prieiga prie sistemos turėtų būti kuo labiau ribojama tiek prieinamų duomenų, tiek asmenų, įgaliotų tai daryti, atžvilgiu. |
| --- | --- | --- |

3.

Be to, SIS II papildant naujais elementais, padidinančiais jos galimą poveikį atskirų asmenų gyvenimui, turėtų būti nustatomos griežtesnės apsaugos priemonės, kurios apibūdinamos nuomonėje. Visų pirma:

—

prieigos prie SIS II duomenų negalima suteikti naujoms institucijoms, jeigu tam nėra rimto pagrindo. Prieiga prie sistemos turėtų būti kuo labiau ribojama tiek prieinamų duomenų, tiek asmenų, įgaliotų tai daryti, atžvilgiu.

| — | Perspėjimų sąveika net netiesiogiai niekada negali pakeisti prieigos teisių. |
| --- | --- |

—

Perspėjimų sąveika net netiesiogiai niekada negali pakeisti prieigos teisių.

| — | Dar nepriimtų teisės aktų negalima laikyti tinkamu duomenų įtraukimo į SIS II pagrindu (perspėjimai dėl draudimo įvažiuoti). |
| --- | --- |

—

Dar nepriimtų teisės aktų negalima laikyti tinkamu duomenų įtraukimo į SIS II pagrindu (perspėjimai dėl draudimo įvažiuoti).

| — | Institucijų, atsakingų už transporto priemonių registracijos liudijimų išdavimą, prieigos teisinė bazė turėtų būti išnagrinėta iš naujo, kadangi iš esmės ji skirta kovai su nusikalstamumu. |
| --- | --- |

—

Institucijų, atsakingų už transporto priemonių registracijos liudijimų išdavimą, prieigos teisinė bazė turėtų būti išnagrinėta iš naujo, kadangi iš esmės ji skirta kovai su nusikalstamumu.

| — | EDAPP pripažįsta, kad biometrinių duomenų naudojimas galėtų pagerinti sistemos veikimą ir padėti nukentėjusiems nuo tapatybės vagystės. Tačiau neatrodo, kad šio įtraukimo poveikis būtų pakankamai apgalvotas, ir šių duomenų patikimumas atrodo perdėtas. |
| --- | --- |

—

EDAPP pripažįsta, kad biometrinių duomenų naudojimas galėtų pagerinti sistemos veikimą ir padėti nukentėjusiems nuo tapatybės vagystės. Tačiau neatrodo, kad šio įtraukimo poveikis būtų pakankamai apgalvotas, ir šių duomenų patikimumas atrodo perdėtas.

11.2.   Konkrečios pastabos

| 1. | EDAPP palankiai vertina tai, kad Komisija pripažįsta, jog Reglamentas 45/2001 taikomas visoms Komisijos vykdomos duomenų tvarkymo veiklos SIS II sistemoje rūšims ir kad jis padės užtikrinti, jog taisyklės dėl asmenų pagrindinių teisių ir laisvių, susijusių su asmens duomenų tvarkymu, apsaugos būtų taikomos nuosekliai ir vienodai. |
| --- | --- |

1.

EDAPP palankiai vertina tai, kad Komisija pripažįsta, jog Reglamentas 45/2001 taikomas visoms Komisijos vykdomos duomenų tvarkymo veiklos SIS II sistemoje rūšims ir kad jis padės užtikrinti, jog taisyklės dėl asmenų pagrindinių teisių ir laisvių, susijusių su asmens duomenų tvarkymu, apsaugos būtų taikomos nuosekliai ir vienodai.

| 2. | Siekiant užtikrinti griežto ribojimo principo nacionaliniu lygiu taikymą, EDAPP siūlo SIS II pasiūlymus (visų pirma siūlomo reglamento 21 straipsnį ir siūlomo sprendimo 40 straipsnį) papildyti į Šengeno konvencijos 102 straipsnio 4 dalyje apibrėžtos nuostatos poveikį panašia nuostata, ribojančia valstybių narių galimybę naudoti SIS II dokumentuose nenumatytus duomenis. |
| --- | --- |

2.

Siekiant užtikrinti griežto ribojimo principo nacionaliniu lygiu taikymą, EDAPP siūlo SIS II pasiūlymus (visų pirma siūlomo reglamento 21 straipsnį ir siūlomo sprendimo 40 straipsnį) papildyti į Šengeno konvencijos 102 straipsnio 4 dalyje apibrėžtos nuostatos poveikį panašia nuostata, ribojančia valstybių narių galimybę naudoti SIS II dokumentuose nenumatytus duomenis.

| 3. | Griežti reikalavimai turėtų būti taikomi suteikiant bet kuriai institucijai prieigą prie SIS II duomenų:






  — | Prieiga turi atitikti bendrą SIS II tikslą ir teisinę bazę. |
| --- | --- | --- |

3.

Griežti reikalavimai turėtų būti taikomi suteikiant bet kuriai institucijai prieigą prie SIS II duomenų:

—

Prieiga turi atitikti bendrą SIS II tikslą ir teisinę bazę.

| — | Būtina įrodyti, kad prieig prie SIS II duomenų YRA REIKALINGA. |
| --- | --- |

—

Būtina įrodyti, kad prieig prie SIS II duomenų YRA REIKALINGA.

| — | Turi būti aiškiai apibrėžta, kokiu tikslu duomenys bus naudojimi ir apribotos jų naudojimo galimybės. |
| --- | --- |

—

Turi būti aiškiai apibrėžta, kokiu tikslu duomenys bus naudojimi ir apribotos jų naudojimo galimybės.

| — | Prieigos suteikimo sąlygos turi būti gerai apibrėžtos ir apribotos. Visų pirma turėtų būti nuolat atnaujinamas asmenų, turinčių prieigos teisę prie SIS II duomenų, sąrašas, įskaitant Europolą ir Eurojust. |
| --- | --- |

—

Prieigos suteikimo sąlygos turi būti gerai apibrėžtos ir apribotos. Visų pirma turėtų būti nuolat atnaujinamas asmenų, turinčių prieigos teisę prie SIS II duomenų, sąrašas, įskaitant Europolą ir Eurojust.

| — | Tai, kad šioms institucijoms suteikta prieiga prie SIS II duomenų niekada negali būti laikoma pagrindu įvesti duomenis į sistemą arba juos ten laikyti, jeigu jie nėra naudingi konkrečiam perspėjimui, kurio dalimi jie yra. |
| --- | --- |

—

Tai, kad šioms institucijoms suteikta prieiga prie SIS II duomenų niekada negali būti laikoma pagrindu įvesti duomenis į sistemą arba juos ten laikyti, jeigu jie nėra naudingi konkrečiam perspėjimui, kurio dalimi jie yra.

| — | Duomenų saugojimo laikotarpio pratęsti negalima, išskyrus atvejus, kai tai būtina tam tikslui, kuriam duomenys buvo įvesti. |
| --- | --- |

—

Duomenų saugojimo laikotarpio pratęsti negalima, išskyrus atvejus, kai tai būtina tam tikslui, kuriam duomenys buvo įvesti.

| 4. | Konkrečiais Europolo ir Eurojust atvejais EDAPP primygtinai reikalauja, kad Komisija apribotų užduotis, kurioms atlikti būtų pagrįsta prieiga. Be to, Europolo ir Eurojust prieiga prie duomenų apie asmenis, kurių pavardės jau yra įtrauktos į jų dokumentų bylas, turėtų būti apribota. Taip pat siūloma Europolui ir Eurojust suteikti tik po vieną prieigos vietą. |
| --- | --- |

4.

Konkrečiais Europolo ir Eurojust atvejais EDAPP primygtinai reikalauja, kad Komisija apribotų užduotis, kurioms atlikti būtų pagrįsta prieiga. Be to, Europolo ir Eurojust prieiga prie duomenų apie asmenis, kurių pavardės jau yra įtrauktos į jų dokumentų bylas, turėtų būti apribota. Taip pat siūloma Europolui ir Eurojust suteikti tik po vieną prieigos vietą.

| 5. | Perspėjimų dėl draudimo įvažiuoti atveju nuostatos, kurios grindžiamos dar nepriimtais teisės aktais, turėtų būti išbrauktos arba jų formuluotė, remiantis galiojančiais teisės aktais, turėtų būti pakeista taip, kad asmenys žinotų, kokių priemonių jų atžvilgiu institucijos iš tiesų gali imtis. |
| --- | --- |

5.

Perspėjimų dėl draudimo įvažiuoti atveju nuostatos, kurios grindžiamos dar nepriimtais teisės aktais, turėtų būti išbrauktos arba jų formuluotė, remiantis galiojančiais teisės aktais, turėtų būti pakeista taip, kad asmenys žinotų, kokių priemonių jų atžvilgiu institucijos iš tiesų gali imtis.

| 6. | Duomenų saugojimo laikotarpiai buvo pratęsti nepateikus tam jokio rimto pagrindo. Jeigu nebus įtikinamų pagrindžiančių motyvų, turėtų būti paliktas esamas saugojimo laikotarpių terminas, visų pirma perspėjimų apdairaus sekimo arba specialių patikrinimų tikslais atveju. |
| --- | --- |

6.

Duomenų saugojimo laikotarpiai buvo pratęsti nepateikus tam jokio rimto pagrindo. Jeigu nebus įtikinamų pagrindžiančių motyvų, turėtų būti paliktas esamas saugojimo laikotarpių terminas, visų pirma perspėjimų apdairaus sekimo arba specialių patikrinimų tikslais atveju.

| 7. | Komisijai tenka vienos iš atsakingųjų už operatyvinį valdymą vaidmuo. Kartu su jos pagrindiniu vaidmeniu kuriant sistemą ir palaikant jos veikimą, šį jos vaidmenį reikėtų vertinti kaip sui generis duomenų valdytojo. Šis vaidmuo apima daugiau nei duomenų tvarkytojo, bet mažiau nei įprasto duomenų valdytojo funkcijas, kadangi Komisija neturi prieigos prie SIS II tvarkomų duomenų.
  Atsižvelgiant į minėtą vaidmenį, abiejų pasiūlymų 12 straipsniai turėtų būti papildyti nuostata, kad Komisija turėtų reguliariai siūlyti diegti naujas technologijas, kurios šioje srityje būtų šiuolaikiškos ir pagerintų duomenų apsaugos ir saugumo lygius. |
| --- | --- |

7.

Komisijai tenka vienos iš atsakingųjų už operatyvinį valdymą vaidmuo. Kartu su jos pagrindiniu vaidmeniu kuriant sistemą ir palaikant jos veikimą, šį jos vaidmenį reikėtų vertinti kaip sui generis duomenų valdytojo. Šis vaidmuo apima daugiau nei duomenų tvarkytojo, bet mažiau nei įprasto duomenų valdytojo funkcijas, kadangi Komisija neturi prieigos prie SIS II tvarkomų duomenų.

Atsižvelgiant į minėtą vaidmenį, abiejų pasiūlymų 12 straipsniai turėtų būti papildyti nuostata, kad Komisija turėtų reguliariai siūlyti diegti naujas technologijas, kurios šioje srityje būtų šiuolaikiškos ir pagerintų duomenų apsaugos ir saugumo lygius.

| 8. | Valstybių narių vaidmens atveju būtina patikslinti duomenų valdytojo funkcijas turinčias institucijas. |
| --- | --- |

8.

Valstybių narių vaidmens atveju būtina patikslinti duomenų valdytojo funkcijas turinčias institucijas.

| 9. | Dėl duomenų subjekto informavimo:






  — | Siūlomame reglamente sąrašas turėtų būti papildytas tam tikra informacija: duomenų saugojimo laikotarpiu, turima teise prašyti peržiūrėti arba apskųsti sprendimą išduoti perspėjimą, galimybe gauti duomenų apsaugos institucijos paramą ir teisių gynimo priemonių egzistavimu.
  Be to, informacijos pateikimo momentu pirmiausia būtina sprendime, kuris yra perspėjimo pagrindas, pateikti informaciją apie perspėjimą. |
| --- | --- | --- |

9.

Dėl duomenų subjekto informavimo:

—

Siūlomame reglamente sąrašas turėtų būti papildytas tam tikra informacija: duomenų saugojimo laikotarpiu, turima teise prašyti peržiūrėti arba apskųsti sprendimą išduoti perspėjimą, galimybe gauti duomenų apsaugos institucijos paramą ir teisių gynimo priemonių egzistavimu.

Be to, informacijos pateikimo momentu pirmiausia būtina sprendime, kuris yra perspėjimo pagrindas, pateikti informaciją apie perspėjimą.

| — | Siūlomo sprendimo 50 straipsnį reikėtų iš dalies pakeisti, kad duomenų subjektui nereikėtų pateikti prašymo gauti informaciją. |
| --- | --- |

—

Siūlomo sprendimo 50 straipsnį reikėtų iš dalies pakeisti, kad duomenų subjektui nereikėtų pateikti prašymo gauti informaciją.

| 10. | Atsakymo į prašymą gauti prieigą terminų atveju palankiai vertinama tai, kad pasiūlymuose yra nustatyti terminai. Tais atvejais, kad terminai nustatyti ir nacionalinės teisės aktuose, turėtų būti aiškiai įvardyta, kad turėtų būti taikomi tie terminai, kurie duomenų subjektui yra palankiausi.
  Be to, būtų naudinga numatyti duomenų apsaugos institucijoms prievolę aktyviai bendradarbiauti naudojantis prieigos teise. |
| --- | --- |

10.

Atsakymo į prašymą gauti prieigą terminų atveju palankiai vertinama tai, kad pasiūlymuose yra nustatyti terminai. Tais atvejais, kad terminai nustatyti ir nacionalinės teisės aktuose, turėtų būti aiškiai įvardyta, kad turėtų būti taikomi tie terminai, kurie duomenų subjektui yra palankiausi.

Be to, būtų naudinga numatyti duomenų apsaugos institucijoms prievolę aktyviai bendradarbiauti naudojantis prieigos teise.

| 11. | Teisių gynimo priemonių atveju EDAPP siūlo atsisakyti teritorinio apribojimo nuostatos 30 ir 52 straipsniuose. |
| --- | --- |

11.

Teisių gynimo priemonių atveju EDAPP siūlo atsisakyti teritorinio apribojimo nuostatos 30 ir 52 straipsniuose.

| 12. | Dėl nacionalinių duomenų apsaugos institucijų įgaliojimų:






  — | reglamente: reikia manyti, kad jos SIS II atžvilgiu gali naudotis visais joms pagal Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnį suteiktais įgaliojimais; ši nuostata siūlomo reglamento tekste turėtų būti patikslinta. |
| --- | --- | --- |

12.

Dėl nacionalinių duomenų apsaugos institucijų įgaliojimų:

—

reglamente: reikia manyti, kad jos SIS II atžvilgiu gali naudotis visais joms pagal Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnį suteiktais įgaliojimais; ši nuostata siūlomo reglamento tekste turėtų būti patikslinta.

| — | Siūlomame sprendime: priežiūros institucijoms turėtų būti pripažinti tie patys įgaliojimai, kurie yra numatyti reglamente/ direktyvoje. |
| --- | --- |

—

Siūlomame sprendime: priežiūros institucijoms turėtų būti pripažinti tie patys įgaliojimai, kurie yra numatyti reglamente/ direktyvoje.

| 13. | Dėl EDAPP įgaliojimų: EDAPP turėtų turėti galimybę naudotis visais jam pagal Reglamentą 45/2001 suteiktais įgaliojimais, tačiau atsižvelgiant į ribotus Komisijos įgaliojimus pačių duomenų atžvilgiu. |
| --- | --- |

13.

Dėl EDAPP įgaliojimų: EDAPP turėtų turėti galimybę naudotis visais jam pagal Reglamentą 45/2001 suteiktais įgaliojimais, tačiau atsižvelgiant į ribotus Komisijos įgaliojimus pačių duomenų atžvilgiu.

| 14. | Dėl suderintos priežiūros: pasiūlymuose taip pat pripažįstama būtinybė derinti skirtingų dalyvaujančių institucijų priežiūros veiklą. EDAPP palankiai vertina tai, kad pasiūlymuose iš esmės numatyti visi būtini dalykai institucijų, atsakingų už priežiūrą nacionaliniu ir Europos lygiu, bendradarbiavimui užtikrinti. Tačiau vertėtų šiek tiek aiškiau išdėstyti šias minėto veiksmų derinimo turinį apibrėžiančias nuostatas (siūlomo reglamento 31 straipsį ir siūlomo sprendimo 53 straipsnį). |
| --- | --- |

14.

Dėl suderintos priežiūros: pasiūlymuose taip pat pripažįstama būtinybė derinti skirtingų dalyvaujančių institucijų priežiūros veiklą. EDAPP palankiai vertina tai, kad pasiūlymuose iš esmės numatyti visi būtini dalykai institucijų, atsakingų už priežiūrą nacionaliniu ir Europos lygiu, bendradarbiavimui užtikrinti. Tačiau vertėtų šiek tiek aiškiau išdėstyti šias minėto veiksmų derinimo turinį apibrėžiančias nuostatas (siūlomo reglamento 31 straipsį ir siūlomo sprendimo 53 straipsnį).

| 15. | Pasiūlymo 10 ir 13 straipsniuose numatytos įvairios duomenų saugumo priemonės; palankiai vertinama tai, kad buvo įtrauktos nuostatos dėl sistemingos saugumo priemonių (savi)kontrolės.






  — | Tačiau siūlomo sprendimo 59 straipsnyje ir siūlomo reglamento 34 straipsnyje, kuriuose numatytos nuostatos dėl stebėsenos ir vertinimo, turėtų būti nagrinėjami ne tik išvesties duomenų, ekonominio efektyvumo ir paslaugų kokybės aspektai, bet ir atitiktis teisiniams reikalavimams, visų pirma duomenų apsaugos srityje. Šios nuostatos turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistos. |
| --- | --- | --- |

15.

Pasiūlymo 10 ir 13 straipsniuose numatytos įvairios duomenų saugumo priemonės; palankiai vertinama tai, kad buvo įtrauktos nuostatos dėl sistemingos saugumo priemonių (savi)kontrolės.

—

Tačiau siūlomo sprendimo 59 straipsnyje ir siūlomo reglamento 34 straipsnyje, kuriuose numatytos nuostatos dėl stebėsenos ir vertinimo, turėtų būti nagrinėjami ne tik išvesties duomenų, ekonominio efektyvumo ir paslaugų kokybės aspektai, bet ir atitiktis teisiniams reikalavimams, visų pirma duomenų apsaugos srityje. Šios nuostatos turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistos.

| — | Be to, papildant siūlomo sprendimo 10 straipsnio 1 dalies f punktą arba 18 straipsnį ir siūlomo reglamento 17 straipsnį, reikėtų įterpti tai, kad valstybės narės, Europolas ir Eurojust turėtų užtikrinti, kad būtų prieinamos tikslios vartotojų kategorijos (kurios būtų tikrinimą vykdančių nacionalinių priežiūros institucijų žinioje). Be šių vartotojų kategorijų valstybės narės turi sudaryti ir nuolat atnaujinti išsamų vartotojų tapatybių sąrašą. Tas pats taikoma Komisijai. |
| --- | --- |

—

Be to, papildant siūlomo sprendimo 10 straipsnio 1 dalies f punktą arba 18 straipsnį ir siūlomo reglamento 17 straipsnį, reikėtų įterpti tai, kad valstybės narės, Europolas ir Eurojust turėtų užtikrinti, kad būtų prieinamos tikslios vartotojų kategorijos (kurios būtų tikrinimą vykdančių nacionalinių priežiūros institucijų žinioje). Be šių vartotojų kategorijų valstybės narės turi sudaryti ir nuolat atnaujinti išsamų vartotojų tapatybių sąrašą. Tas pats taikoma Komisijai.

| — | Asmens duomenų tvarkymo operacijos teisėtumas grindžiamas griežtu duomenų saugumo ir duomenų vientisumo principų laikymusi. EDAPP turėtų būti suteikta galimybė stebėti ne tik duomenų saugumą, bet ir jų vientisumą, analizuojant turimus registracijos žurnalus. Todėl 14 straipsnio 6 dalis turėtų būti papildyta žodžiais „duomenų vientisumą“. |
| --- | --- |

—

Asmens duomenų tvarkymo operacijos teisėtumas grindžiamas griežtu duomenų saugumo ir duomenų vientisumo principų laikymusi. EDAPP turėtų būti suteikta galimybė stebėti ne tik duomenų saugumą, bet ir jų vientisumą, analizuojant turimus registracijos žurnalus. Todėl 14 straipsnio 6 dalis turėtų būti papildyta žodžiais „duomenų vientisumą“.

| 16. | Nacionalinių kopijų naudojimas gali sukelti daug papildomos rizikos. EDAPP nėra įsitikinęs nei nacionalinių kopijų naudojimo būtinybe (atsižvelgiant į turimas technologijas), nei tokio naudojimo pridėtine verte. Jis rekomenduoja vengti valstybėms narėms suteikti galimybę naudoti nacionalines kopijas arba bent jau ją griežtai apriboti. Tačiau jei nacionalines kopijas parengti būtina, jas naudojant nacionaliniu lygiu turi būti taikomas griežtas tikslo ribojimo principas. Be to, nacionalinė kopija gali būti paieškoma tik per centrinę duomenų bazę. |
| --- | --- |

16.

Nacionalinių kopijų naudojimas gali sukelti daug papildomos rizikos. EDAPP nėra įsitikinęs nei nacionalinių kopijų naudojimo būtinybe (atsižvelgiant į turimas technologijas), nei tokio naudojimo pridėtine verte. Jis rekomenduoja vengti valstybėms narėms suteikti galimybę naudoti nacionalines kopijas arba bent jau ją griežtai apriboti. Tačiau jei nacionalines kopijas parengti būtina, jas naudojant nacionaliniu lygiu turi būti taikomas griežtas tikslo ribojimo principas. Be to, nacionalinė kopija gali būti paieškoma tik per centrinę duomenų bazę.

| 17. | Dėl komitologijos: didelį poveikį duomenų apsaugai turintys sprendimai turėtų būti priimami reglamento arba sprendimo forma, pageidautina, numatant bendro sprendimo procedūrą. Tais atvejais, kai iš tiesų naudojama komitologijos procedūra, EDAPP patariamasis vaidmuo turėtų būti įtrauktas į sprendimo 60 ir 61 straipsnius bei reglamento 35 straipsnį. |
| --- | --- |

17.

Dėl komitologijos: didelį poveikį duomenų apsaugai turintys sprendimai turėtų būti priimami reglamento arba sprendimo forma, pageidautina, numatant bendro sprendimo procedūrą. Tais atvejais, kai iš tiesų naudojama komitologijos procedūra, EDAPP patariamasis vaidmuo turėtų būti įtrauktas į sprendimo 60 ir 61 straipsnius bei reglamento 35 straipsnį.

| 18. | Sistemų sąveika negali būti įgyvendinama pažeidžiant tikslo ribojimo principą; EDAPP reikėtų pateikti visus pasiūlymus šiuo klausimu. |
| --- | --- |

18.

Sistemų sąveika negali būti įgyvendinama pažeidžiant tikslo ribojimo principą; EDAPP reikėtų pateikti visus pasiūlymus šiuo klausimu.

Priimta Briuselyje, 2005 m. spalio 19 d.

Peter HUSTINX

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

---

(1)  Šiuo atveju naudinga nurodyti Teisingumo Teismo sprendimą Österreichischer Rundfunk and Others byloje (jungtinės bylos C-465/00, C-138/01 ir C-139/01, 2003 m. gegužės 20 d. sprendimas, visos sudėties Teismas, (2003), Rink. I-4989). Teismas nagrinėjo Austrijos įstatymą, pagal kurį numatoma perduoti su valstybinio sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčiu susijusią informaciją Austrijos audito rūmams ir vėliau ją paskelbti. Savo sprendime Teismas išdėsto daugelį Europos žmogaus teisių konvencijos 8 straipsniu pagrįstų kriterijų, kuriais reikėtų remtis taikant Direktyvą 95/46/EB, nepažeidžiant šia direktyva leidžiamų tam tikrų teisės į privatumą apribojimų.

1

Österreichischer Rundfunk and Others

(2)  2 (KOM(2005) 475 galutinis).

2

(3)  Jis taip pat pakeis Šengeno konvencijos bendrą duomenų apsaugos tvarką (Šengeno konvencijos 126–130 straipsniai). Ši tvarka SIS netaikoma.

3

(4)  Valstybė narė gali pasinaudoti galimybe apriboti teises tik laikydamasi ŽTPLK 8 straipsnio, kaip minėta pirmiau.

4

(5)  EDAPP nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Vizų informacinės sistemos (VIS) ir apsikeitimo duomenimis apie trumpalaikes vizas tarp valstybių narių, 2005 m. kovo 23 d., 3.4.2 punktas.

5

(6)  27-oji Tarptautinė duomenų apsaugos ir privatumo įgaliotinių konferencija, Montrė, 2005 m. rugsėjo 16 d., Rezoliucija dėl biometrinių duomenų naudojimo pasuose, tapatybės kortelėse ir kelionės dokumentuose.

6

(7)  Įvertinimas galėtų būti grindžiamas vadinamaisiais septyniais protingo biometrinių duomenų naudojimo ramsčiais, išdėstytais leidinyje „Biometrics at the frontiers: Assessing the impact on Society“ IPTS, DG-JRC, EUR 21585 EN, 1.2 dalis, p. 32.

7

(8)  2004 m. birželio mėn. vienas Portlendo (JAV) teisininkas buvo įkalintas dviems savaitėms, kadangi jo pirštų antspaudai, FTB manymu, atitiko po Madrido teroro akto rastus pirštų antspaudus (ant plastikinio maišelio, kuriame rastas detonatorius). Galiausiai paaiškėjo, kad atitikimo nustatymo procese buvo trūkumų ir dėl to įvyko klaida.

8

(9)  2005 m. vasario 24 d. Tarybos sprendimas 2005/211/TVR dėl Šengeno informacinės sistemos kai kurių naujų funkcijų nustatymo, įskaitant kovos su terorizmu srityje, OL L 68/44, 2005 3 15.

9

(10)  Šengeno bendros priežiūros institucijos ataskaita dėl 96 straipsnyje nustatytų perspėjimų naudojimo Šengeno informacinėje sistemoje patikrinimo, Briuselis, 2005 m. birželio 20 d.

10

(11)  Taip pat žr. EDAPP nuomonės dėl vizų informacinės sistemos sukūrimo 3.10.1 punktą.

11

(12)  Įtraukiamos Europolo ir Eurojust priežiūros institucijos, tačiau mažesniu mastu.

12

Eurojust

(13)  Taip pat žiūrėti EDAPP nuomonės dėl Vizų informacinės sistemos 3.12 punktą ir 2005 m. rugsėjo 26 d. pateiktos EDAPP nuomonės dėl pasiūlymo dėl Direktyvos dėl duomenų, tvarkomų teikiant viešąsias elektroninių ryšių paslaugas, saugojimo 60 punktą.

13

---